# Az Európai Unió C 337/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2010.337.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 337 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. december 14. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2010.337.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 337

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. december 14.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Központi Bank |
| 2010/C 337/01 | Az Európai Központi Bank véleménye (2010. november 19.) a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról (CON/2010/82) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Központi Bank

2010/C 337/01

Az Európai Központi Bank véleménye (2010. november 19.) a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról (CON/2010/82)

1

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 337/02 | A Bizottság közleménye – Képesítés megszerzéséről szóló tanúsítványok bejelentése – 2005/36/EK irányelv a szakmai képesítések elismeréséről (V. melléklet) (
  1
  ) | 10 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2010/C 337/02

A Bizottság közleménye – Képesítés megszerzéséről szóló tanúsítványok bejelentése – 2005/36/EK irányelv a szakmai képesítések elismeréséről (V. melléklet) (
  1
  )

1

10

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 337/03 | Euro-átváltási árfolyamok | 13 |
| 2010/C 337/04 | Határozat hivatalos vizsgálati eljárás lezárásáról tagállam általi visszavonás után – Állami támogatás – Finnország (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107–109. cikke) – A Bizottság közleménye az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése alapján – Bejelentés visszavonása – C 9/10. (korábbi N 417/09.) állami támogatás – Ideiglenes mentesség a művelés alatt álló földterületek értékesítéséből származó jövedelem után fizetendő adó tekintetében | 14 |
| | Számvevőszék |
| 2010/C 337/05 | 9/2010. sz. különjelentés: Hatékony-e az Unió strukturális intézkedéseinek keretében a háztartási vízellátásra fordított kiadások felhasználása? | 15 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2010/C 337/06 | A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás | 16 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 337/03

Euro-átváltási árfolyamok

13

2010/C 337/04

Határozat hivatalos vizsgálati eljárás lezárásáról tagállam általi visszavonás után – Állami támogatás – Finnország (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107–109. cikke) – A Bizottság közleménye az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése alapján – Bejelentés visszavonása – C 9/10. (korábbi N 417/09.) állami támogatás – Ideiglenes mentesség a művelés alatt álló földterületek értékesítéséből származó jövedelem után fizetendő adó tekintetében

14

Számvevőszék

2010/C 337/05

9/2010. sz. különjelentés: Hatékony-e az Unió strukturális intézkedéseinek keretében a háztartási vízellátásra fordított kiadások felhasználása?

15

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2010/C 337/06

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

16

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 337/07 | Állami támogatás – Spanyolország – C 23/10 (ex NN 36/10) állami támogatás – A digitális földfelszíni televíziózás kiépítéséhez nyújtandó támogatás – Felhívás észrevételek benyújtására az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 17 |
| 2010/C 337/08 | Állami támogatások – Románia (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107–109. cikke) – A Bizottság közleménye az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése szerint – Bejelentés visszavonása – C 36/09 számú állami támogatás – Kezességvállalás az Oltchim javára az ideiglenes keretszabály alapján (
  1
  ) | 27 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 337/07

Állami támogatás – Spanyolország – C 23/10 (ex NN 36/10) állami támogatás – A digitális földfelszíni televíziózás kiépítéséhez nyújtandó támogatás – Felhívás észrevételek benyújtására az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

17

2010/C 337/08

Állami támogatások – Románia (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107–109. cikke) – A Bizottság közleménye az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése szerint – Bejelentés visszavonása – C 36/09 számú állami támogatás – Kezességvállalás az Oltchim javára az ideiglenes keretszabály alapján (
  1
  )

1

27

| | |
| --- | --- |
| 2010/C 337/09 | Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

2010/C 337/09

Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Megjegyzés az olvasóhoz

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Központi Bank

| 14.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/1

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE

(2010. november 19.)

a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról

(CON/2010/82)

2010/C 337/01

Bevezetés és jogalap

Az Európai Központi Bank (EKB) 2010. július 26-án az Európai Unió Tanácsától azt a felkérést kapta, hogy alkosson véleményt a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet (1) módosításáról szóló rendelettervezetről (a továbbiakban: a rendelettervezet).

Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén alapul, mivel a rendelettervezet olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek érintik a Központi Bankok Európai Rendszerének („KBER”) a Szerződés 127. cikkének (5) bekezdésében említett, a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikák zavartalan megvalósításában való részvételét. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.

Általános észrevételek

| 1. | Az EKB üdvözli a rendelettervezettel a hitelminősítő intézetek szabályozási keretének különösen a következő célokból történő erősítésére bevezetett intézkedéseket: a) a hitelminősítő intézetek nyilvántartása és felügyelete tekintetében átfogó hatáskörök telepítése az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóságra („ESMA”); és b) fokozott átláthatóság és verseny bevezetése a strukturált pénzügyi eszközök minősítésének piacán. Az EKB nagyra értékeli, hogy a 1060/2009/EK rendelet (2) beilleszt számos, korábban a következőkkel kapcsolatban tett észrevételt: a) az eurorendszer részéről a hitelminősítő intézetekről szóló irányelv/rendelet tervezetéről folytatott nyilvános bizottsági konzultációra tett észrevételek (3); és b) a hitelminősítő intézetekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról szóló, 2009. április 21-i CON/2009/38 EKB vélemény (4). |
| --- | --- |

1.

Az EKB üdvözli a rendelettervezettel a hitelminősítő intézetek szabályozási keretének különösen a következő célokból történő erősítésére bevezetett intézkedéseket: a) a hitelminősítő intézetek nyilvántartása és felügyelete tekintetében átfogó hatáskörök telepítése az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóságra („ESMA”); és b) fokozott átláthatóság és verseny bevezetése a strukturált pénzügyi eszközök minősítésének piacán. Az EKB nagyra értékeli, hogy a 1060/2009/EK rendelet (2) beilleszt számos, korábban a következőkkel kapcsolatban tett észrevételt: a) az eurorendszer részéről a hitelminősítő intézetekről szóló irányelv/rendelet tervezetéről folytatott nyilvános bizottsági konzultációra tett észrevételek (3); és b) a hitelminősítő intézetekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról szóló, 2009. április 21-i CON/2009/38 EKB vélemény (4).

| 2. | Amint az az eurorendszer 2008. évi észrevételében (5) szerepel, a hitelminősítő intézet felügyeletével kapcsolatos, „egyetlen jogalany” megközelítés a koordináció és az egyenlő versenyfeltételek biztosításának szemszögéből a felosztott felügyelettel szemben előnyben részesül. Ebben az összefüggésben az EKB üdvözli számos, a hitelminősítő intézetek nyilvántartásával és felügyeletével kapcsolatos feladat ESMA-ra történő telepítését. Az EKB értelmezése szerint a szabályozási keret megőrzi a nemzeti felügyeleti hatóságoknak a hitelminősítő intézetek hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozott szöveg)) (6) 81– 83. cikke alapján külső hitelminősítő intézetként történő elismeréséhez való jogát. |
| --- | --- |

2.

Amint az az eurorendszer 2008. évi észrevételében (5) szerepel, a hitelminősítő intézet felügyeletével kapcsolatos, „egyetlen jogalany” megközelítés a koordináció és az egyenlő versenyfeltételek biztosításának szemszögéből a felosztott felügyelettel szemben előnyben részesül. Ebben az összefüggésben az EKB üdvözli számos, a hitelminősítő intézetek nyilvántartásával és felügyeletével kapcsolatos feladat ESMA-ra történő telepítését. Az EKB értelmezése szerint a szabályozási keret megőrzi a nemzeti felügyeleti hatóságoknak a hitelminősítő intézetek hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozott szöveg)) (6) 81– 83. cikke alapján külső hitelminősítő intézetként történő elismeréséhez való jogát.

| 3. | Az EKB általánosságban – a következő további észrevételekre is figyelemmel – támogatja a 1060/2009/EK rendelet (7) javasolt új 8a. és 8b. cikkében meghatározott átláthatósági szabályozást, amely megköveteli a strukturált pénzügyi eszközök kibocsátóitól, hogy engedjenek hozzáférést az általuk kijelölt és egyes más hitelminősítő intézeteknek szolgáltatott információkhoz. A hozzáférhetővé tételre vonatkozó ilyen követelmények bevezetésének célja a strukturált pénzügyi eszközök minősítési folyamata színvonalának és átláthatóságának a növelése, és ez egyben hozzájárulhat a hitelminősítő intézetek közötti verseny élénkítéséhez is. Továbbá az új követelmények bizonyos fokig azonosak az USA értékpapír- és tőzsdebizottsága (Securities and Exchange Commission, „SEC”) által 2010 júniusa óta alkalmazott szabályokkal (8). Az EU és az USA szabályozási kerete közötti konvergencia – amikor ez lehetséges – az egyenlő versenyfeltételek fontos vonatkozásának minősül.
  Az EKB azonban rá kíván mutatni az új tájékoztatási követelmények végrehajtásával kapcsolatos egyes lehetséges aggályokra. Először is, a javasolt előírások alapján az adott esetben a hitelminősítés kibocsátására kijelölt hitelminősítő intézet más jogosult hitelminősítő intézetek (nem kijelölt hitelminősítő intézetek) részéről várhatóan nagyobb versennyel szembesül. Konkrétabban: a nem kijelölt hitelminősítő intézeteknek egyszerűbb lehet nem kezdeményezett hitelminősítést kiadni, mivel hozzáférést kapnak a kibocsátó által a kijelölt hitelminősítő intézetnek nyújtott információkhoz. Azonban a nem kijelölt hitelminősítő intézetek piacra lépése tekintetében jelentős akadályokat jelenthetnek a következők: a) a kibocsátó információihoz való hozzáférésre vonatkozó jogszabályi jogosultsági követelmények; és b) a kibocsátóval fennálló hosszú távú kapcsolata eredményeként a kijelölt hitelminősítő intézet számára rendelkezésre álló, nem hivatalos ismeretek. A SEC által bevezetett átláthatósági szabályokkal kapcsolatos tapasztalatok valójában még nem erősítették meg meggyőzően, hogy az ilyen szabályoknak jelentős hatásuk lenne – különösen a nem kezdeményezett hitelminősítések számának növelésével – a hitelminősítő intézetek gyakorlatára. Másodszor, a több hitelminősítés beszerzésének lehetősége lehetővé teheti a kibocsátók számára, hogy a legkedvezőbbet válasszák („rating shopping”), amely a legvonzóbb minősítés megadásáért a hitelminősítő intézetek közötti versengéshez vezethet. Ez hátrányos hatással lehet a kiadott minősítés színvonalára. Harmadszor, magának a kibocsátónak a helyzetét szintén meg kell majd vizsgálni, figyelembe véve a következő elemeket: a) a nem kijelölt hitelminősítő intézetek információhoz való hozzáférésének lehetővé tételével kapcsolatos terhek; és b) védelem a nem kijelölt hitelminősítő intézetek által kapott információkkal való bármely eseteges visszaélésekkel szemben.
  Az EKB úgy érti, hogy a javasolt új 8a. és 8b. cikkben meghatározott átláthatósági előírások széles körű támogatást kaptak a rendelettervezet előkészítő munkálatai során (9). Ennélfogva az EKB csak kisebb módosításokat javasol (10). Ugyanakkor az EKB azt ajánlja, hogy az ESMA a rendelettervezet végrehajtásával kapcsolatban szorosan kövesse nyomon a fent említett területek fejleményeit azért, hogy a Bizottság a szerzett tapasztalatokra figyelemmel megfelelő kiigazításokat terjeszthessen elő (11). |
| --- | --- |

3.

Az EKB általánosságban – a következő további észrevételekre is figyelemmel – támogatja a 1060/2009/EK rendelet (7) javasolt új 8a. és 8b. cikkében meghatározott átláthatósági szabályozást, amely megköveteli a strukturált pénzügyi eszközök kibocsátóitól, hogy engedjenek hozzáférést az általuk kijelölt és egyes más hitelminősítő intézeteknek szolgáltatott információkhoz. A hozzáférhetővé tételre vonatkozó ilyen követelmények bevezetésének célja a strukturált pénzügyi eszközök minősítési folyamata színvonalának és átláthatóságának a növelése, és ez egyben hozzájárulhat a hitelminősítő intézetek közötti verseny élénkítéséhez is. Továbbá az új követelmények bizonyos fokig azonosak az USA értékpapír- és tőzsdebizottsága (Securities and Exchange Commission, „SEC”) által 2010 júniusa óta alkalmazott szabályokkal (8). Az EU és az USA szabályozási kerete közötti konvergencia – amikor ez lehetséges – az egyenlő versenyfeltételek fontos vonatkozásának minősül.

Az EKB azonban rá kíván mutatni az új tájékoztatási követelmények végrehajtásával kapcsolatos egyes lehetséges aggályokra. Először is, a javasolt előírások alapján az adott esetben a hitelminősítés kibocsátására kijelölt hitelminősítő intézet más jogosult hitelminősítő intézetek (nem kijelölt hitelminősítő intézetek) részéről várhatóan nagyobb versennyel szembesül. Konkrétabban: a nem kijelölt hitelminősítő intézeteknek egyszerűbb lehet nem kezdeményezett hitelminősítést kiadni, mivel hozzáférést kapnak a kibocsátó által a kijelölt hitelminősítő intézetnek nyújtott információkhoz. Azonban a nem kijelölt hitelminősítő intézetek piacra lépése tekintetében jelentős akadályokat jelenthetnek a következők: a) a kibocsátó információihoz való hozzáférésre vonatkozó jogszabályi jogosultsági követelmények; és b) a kibocsátóval fennálló hosszú távú kapcsolata eredményeként a kijelölt hitelminősítő intézet számára rendelkezésre álló, nem hivatalos ismeretek. A SEC által bevezetett átláthatósági szabályokkal kapcsolatos tapasztalatok valójában még nem erősítették meg meggyőzően, hogy az ilyen szabályoknak jelentős hatásuk lenne – különösen a nem kezdeményezett hitelminősítések számának növelésével – a hitelminősítő intézetek gyakorlatára. Másodszor, a több hitelminősítés beszerzésének lehetősége lehetővé teheti a kibocsátók számára, hogy a legkedvezőbbet válasszák („rating shopping”), amely a legvonzóbb minősítés megadásáért a hitelminősítő intézetek közötti versengéshez vezethet. Ez hátrányos hatással lehet a kiadott minősítés színvonalára. Harmadszor, magának a kibocsátónak a helyzetét szintén meg kell majd vizsgálni, figyelembe véve a következő elemeket: a) a nem kijelölt hitelminősítő intézetek információhoz való hozzáférésének lehetővé tételével kapcsolatos terhek; és b) védelem a nem kijelölt hitelminősítő intézetek által kapott információkkal való bármely eseteges visszaélésekkel szemben.

Az EKB úgy érti, hogy a javasolt új 8a. és 8b. cikkben meghatározott átláthatósági előírások széles körű támogatást kaptak a rendelettervezet előkészítő munkálatai során (9). Ennélfogva az EKB csak kisebb módosításokat javasol (10). Ugyanakkor az EKB azt ajánlja, hogy az ESMA a rendelettervezet végrehajtásával kapcsolatban szorosan kövesse nyomon a fent említett területek fejleményeit azért, hogy a Bizottság a szerzett tapasztalatokra figyelemmel megfelelő kiigazításokat terjeszthessen elő (11).

| 4. | Továbbá az EKB elvárja, hogy a rendelettervezet által bevezetett szabályokkal szerzett tapasztalatok alapján a hitelminősítés kiadásához kapcsolódó, messzebbre menő átláthatósági előírásokkal kapcsolatos munkát a Bizottság végezze el. A kívánt hatás elérése céljából az átláthatósági előírásoknak egyensúlyt kell teremteniük egyrészt a hitelminősítő intézetek számára kényes információt nyújtó kibocsátók üzleti érdekei, másrészt pedig a központi bankok, felügyelők és más érdekeltek azon információkhoz való szélesebb körű hozzáférésre vonatkozó igénye között, amelyek lehetővé teszik a hitelminősítő intézetek teljesítményének független értékelését. Valamennyi fent említett elem különös jelentőséggel bír az értékpapírosítási piacon. E tekintetben az eurorendszer célja, hogy hozzáférjen – biztosítékértékelési keretrendszerének részeként – olyan kölcsönönkénti információkhoz, amelyek lehetővé teszik az értékpapírosított eszközök folyamatos kockázatelemzését. |
| --- | --- |

4.

Továbbá az EKB elvárja, hogy a rendelettervezet által bevezetett szabályokkal szerzett tapasztalatok alapján a hitelminősítés kiadásához kapcsolódó, messzebbre menő átláthatósági előírásokkal kapcsolatos munkát a Bizottság végezze el. A kívánt hatás elérése céljából az átláthatósági előírásoknak egyensúlyt kell teremteniük egyrészt a hitelminősítő intézetek számára kényes információt nyújtó kibocsátók üzleti érdekei, másrészt pedig a központi bankok, felügyelők és más érdekeltek azon információkhoz való szélesebb körű hozzáférésre vonatkozó igénye között, amelyek lehetővé teszik a hitelminősítő intézetek teljesítményének független értékelését. Valamennyi fent említett elem különös jelentőséggel bír az értékpapírosítási piacon. E tekintetben az eurorendszer célja, hogy hozzáférjen – biztosítékértékelési keretrendszerének részeként – olyan kölcsönönkénti információkhoz, amelyek lehetővé teszik az értékpapírosított eszközök folyamatos kockázatelemzését.

Különös észrevételek

A hitelminősítés nagyobb átláthatósága

| 5. | A rendelettervezet előírja, hogy minden egyes kijelölt hitelminősítő intézet adjon hozzáférést versenytársainak az általa minősített strukturált pénzügyi eszközöket tartalmazó jegyzékhez, az arra a honlapra mutató linkkel együtt, amelyen a kibocsátó a hitelminősítések elkészítése során felhasznált információkat tárolja. A nem kijelölt hitelminősítő intézetek hozzáférhetnek ezen információkhoz, amennyiben: a) a kérelem időpontjában már megfelelő rendszerekkel és szervezeti struktúrával rendelkeznek az ilyen információk bizalmas jellegének védelméhez; és b) az információkhoz való hozzáférést követően éves szinten azon strukturált pénzügyi eszközök legalább 10 %-ára minősítést adnak ki, amelyek esetében hozzáférést kértek az információkhoz (12). Az EKB azt ajánlja, hogy a rendelettervezet először is világosabban határozza meg az e kritériumoknak való megfelelés ESMA általi ellenőrzésének módját, másodszor a második kritériumnak való megfelelés ellenőrzéséhez alkalmazott számítási módszert (13), valamint harmadszor azokat a helyzetet, amelyekben a második kritériumnak megfelelés hiánya szankció kiszabásához vezethet (14). |
| --- | --- |

5.

A rendelettervezet előírja, hogy minden egyes kijelölt hitelminősítő intézet adjon hozzáférést versenytársainak az általa minősített strukturált pénzügyi eszközöket tartalmazó jegyzékhez, az arra a honlapra mutató linkkel együtt, amelyen a kibocsátó a hitelminősítések elkészítése során felhasznált információkat tárolja. A nem kijelölt hitelminősítő intézetek hozzáférhetnek ezen információkhoz, amennyiben: a) a kérelem időpontjában már megfelelő rendszerekkel és szervezeti struktúrával rendelkeznek az ilyen információk bizalmas jellegének védelméhez; és b) az információkhoz való hozzáférést követően éves szinten azon strukturált pénzügyi eszközök legalább 10 %-ára minősítést adnak ki, amelyek esetében hozzáférést kértek az információkhoz (12). Az EKB azt ajánlja, hogy a rendelettervezet először is világosabban határozza meg az e kritériumoknak való megfelelés ESMA általi ellenőrzésének módját, másodszor a második kritériumnak való megfelelés ellenőrzéséhez alkalmazott számítási módszert (13), valamint harmadszor azokat a helyzetet, amelyekben a második kritériumnak megfelelés hiánya szankció kiszabásához vezethet (14).

| 6. | Az EKB továbbá a 3. pontban meghatározott kérdések megoldására tekintettel a következő javaslatokat teszi.
  Először is a hitelminősítő intézetektől meg kell követelni, hogy hathavonta jelentsék az ESMA-nak az azon hitelminősítések számára vonatkozó adatokat, amelyeket egy adott időszakban bocsátottak ki, a következő bontásban: a) a minősített szervezet vagy az azzal kapcsolatban álló harmadik személy által kért hitelminősítések; és b) a nem kezdeményezett hitelminősítések, az ilyen nem kezdeményezett hitelminősítések arányát feltüntető adatokkal együtt, a megfelelő kijelölt hitelminősítő intézet által kiadott releváns hitelminősítésnél magasabb, azzal megegyező, illetve annál alacsonyabb minősítés szerinti bontásban. E jelentést a hitelminősítő intézetek által az ESMA-nak küldött időszakos közzétételbe kell foglalni (15).
  Másodszor, az ESMA-t meg kell bízni a javasolt új 8a. és 8b. cikkek végrehajtásának a következők megállapítása céljából történő nyomon követésével: a) e rendelkezéseknek a kiadott hitelminősítések mennyiségére és minőségére gyakorolt hatása, beleértve a nem kezdeményezett hitelminősítéseket is; b) a nem kijelölt hitelminősítő intézetek jogosultsági kritériumainak a piacralépés túlzott korlátainak megelőzése céljából történő módosításának esetleges szükségessége; c) a kibocsátókra rótt terhek; és d) a kibocsátóknak az általuk a nem kijelölt hitelminősítő intézetek számára nyújtott információkkal való visszaélés ellen való védelmének esetleges szükségessége. A javasolt 8a. és 8b. cikkek hatálybalépését követő meghatározott időszakban történő, a Bizottság általi felülvizsgálat alapjaként az ESMA általi jelentés szolgál. |
| --- | --- |

6.

Az EKB továbbá a 3. pontban meghatározott kérdések megoldására tekintettel a következő javaslatokat teszi.

Először is a hitelminősítő intézetektől meg kell követelni, hogy hathavonta jelentsék az ESMA-nak az azon hitelminősítések számára vonatkozó adatokat, amelyeket egy adott időszakban bocsátottak ki, a következő bontásban: a) a minősített szervezet vagy az azzal kapcsolatban álló harmadik személy által kért hitelminősítések; és b) a nem kezdeményezett hitelminősítések, az ilyen nem kezdeményezett hitelminősítések arányát feltüntető adatokkal együtt, a megfelelő kijelölt hitelminősítő intézet által kiadott releváns hitelminősítésnél magasabb, azzal megegyező, illetve annál alacsonyabb minősítés szerinti bontásban. E jelentést a hitelminősítő intézetek által az ESMA-nak küldött időszakos közzétételbe kell foglalni (15).

Másodszor, az ESMA-t meg kell bízni a javasolt új 8a. és 8b. cikkek végrehajtásának a következők megállapítása céljából történő nyomon követésével: a) e rendelkezéseknek a kiadott hitelminősítések mennyiségére és minőségére gyakorolt hatása, beleértve a nem kezdeményezett hitelminősítéseket is; b) a nem kijelölt hitelminősítő intézetek jogosultsági kritériumainak a piacralépés túlzott korlátainak megelőzése céljából történő módosításának esetleges szükségessége; c) a kibocsátókra rótt terhek; és d) a kibocsátóknak az általuk a nem kijelölt hitelminősítő intézetek számára nyújtott információkkal való visszaélés ellen való védelmének esetleges szükségessége. A javasolt 8a. és 8b. cikkek hatálybalépését követő meghatározott időszakban történő, a Bizottság általi felülvizsgálat alapjaként az ESMA általi jelentés szolgál.

Az ESMA és az eurorendszer számára történő információnyújtás

| 7. | Az EKB megjegyzi, hogy a hitelminősítő intézetek felé követelmény lesz korábbi teljesítményi adataiknak az ESMA által létrehozott központi adatbázisban való közzététele (16). Az EKB ajánlja, hogy ezek az adatok készüljenek összehasonlítható formátumban és legyenek összhangban az Unió statisztikai kereteivel. Lehetőség szerint közös azonosítókat és előírásokat kell használni az adatok összeállításához és tárolásához (pl. szabványosított referenciainformációk, mint például az ISIN kódok felhasználásán keresztül). |
| --- | --- |

7.

Az EKB megjegyzi, hogy a hitelminősítő intézetek felé követelmény lesz korábbi teljesítményi adataiknak az ESMA által létrehozott központi adatbázisban való közzététele (16). Az EKB ajánlja, hogy ezek az adatok készüljenek összehasonlítható formátumban és legyenek összhangban az Unió statisztikai kereteivel. Lehetőség szerint közös azonosítókat és előírásokat kell használni az adatok összeállításához és tárolásához (pl. szabványosított referenciainformációk, mint például az ISIN kódok felhasználásán keresztül).

| 8. | Ezen túlmenően – amint az az eurorendszer 2008. évi észrevételében is kiemelésre került – a hitelminősítő intézetek szabályozására vonatozó új keretnek lehetővé kell tennie a felügyelő hatóságok és az eurorendszer közötti együttműködés megfelelő szintjét. Az eurorendszer pénzügyi stabilitási szerepéhez kapcsolódóan élénk érdeklődést tanúsít a hitelminősítések területén. Továbbá a monetáris politikai műveletekkel összefüggésben már bevezetésre került a hitelminősítő intézetek nyomonkövetésének egész eurorendszerre kiterjedő kerete (17). Ezért az EKB nagyra értékeli az információcserére vonatkozó, a 1060/2009/EK rendelet javasolt új 27. cikkében meghatározott előírásokat. Mindazonáltal az EKB ajánlja, hogy e rendelkezés kifejezetten biztosítsa a KBER és az EKB, valamint meghatározott tagállami hatóságok számára a jogszabályi feladataik gyakorlása tekintetében jelentőséggel bíró információkhoz való hozzáférést. |
| --- | --- |

8.

Ezen túlmenően – amint az az eurorendszer 2008. évi észrevételében is kiemelésre került – a hitelminősítő intézetek szabályozására vonatozó új keretnek lehetővé kell tennie a felügyelő hatóságok és az eurorendszer közötti együttműködés megfelelő szintjét. Az eurorendszer pénzügyi stabilitási szerepéhez kapcsolódóan élénk érdeklődést tanúsít a hitelminősítések területén. Továbbá a monetáris politikai műveletekkel összefüggésben már bevezetésre került a hitelminősítő intézetek nyomonkövetésének egész eurorendszerre kiterjedő kerete (17). Ezért az EKB nagyra értékeli az információcserére vonatkozó, a 1060/2009/EK rendelet javasolt új 27. cikkében meghatározott előírásokat. Mindazonáltal az EKB ajánlja, hogy e rendelkezés kifejezetten biztosítsa a KBER és az EKB, valamint meghatározott tagállami hatóságok számára a jogszabályi feladataik gyakorlása tekintetében jelentőséggel bíró információkhoz való hozzáférést.

Szerkesztési javaslatok

Abban az esetben, ahol az EKB a rendelettervezet módosítására tesz javaslatot, a melléklet tartalmazza a szerkesztési javaslatot és az ahhoz fűzött magyarázatot.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2010. november 19-én.

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  COM(2010) 289 végleges.

1

(2)  HL L 302., 2009.11.17., 1. o.

2

(3)  2008. szeptember (a továbbiakban: az eurorendszer 2008. évi észrevétele), elérhető az EKB honlapján: http://www.ecb.europa.eu

3

(4)  HL C 115., 2009.5.20., 1. o.

4

(5)  4. o.

5

(6)  HL L 177., 2006.6.30., 1. o.

6

(7)  Lásd a rendelettervezet 1. cikkének (4) bekezdését.

7

(8)  Lásd az 1934. évi Securities Exchange Act 240. része 17g-5. szabályának módosítását, SEC Release No 34-61050 (2009. november 23.), Federal Register Vol. 74., 232. szám, 63823. o. (2009. december 4.) (a továbbiakban: a SEC módosított 240.17g-5. szabálya); elérhető a SEC honlapján: http://www.sec.gov A SEC módosított 240.17g-5. szabálya 2010. június 2-ától vonatkozik az USA-beli kibocsátókra, és 2010. december 2-ától az USA-beli hitelminősítő intézetet kijelölő nem USA-beli kibocsátókra; lásd továbbá „a nemzeti szinten elismert statisztikai minősítő szervezeteknek a 17g-5. szabály követelményei alól az 1934. évi Securities Exchange Act alapján átmeneti feltételes mentesség nyújtásáról és észrevételek bekéréséről” szóló, 2010. május 19-i SEC rendeletet (Release No 34-62120), elérhető a SEC honlapján.

8

(9)  A rendelettervezet jelenlegi szövegének a 2010. október 7-i 2010/0160 (COD) (17. o.) kompromisszumos elnökségi javaslat szövegével való összehasonlítása.

9

(10)  A további észrevételeket lásd az 5. pontban.

10

(11)  A további észrevételeket lásd a 6. pontban.

11

(12)  Lásd az 1060/2009/EK rendelet javasolt új 8a. cikkének (2) bekezdését.

12

(13)  A jelenlegi tervezetnek a módosított 240.17g.5. SEC szabály (a)(3)(iii)(B)(1) szakaszával való összehasonlítása.

13

1

(14)  Lásd a 1060/2009/EK rendelet javasolt új 24. cikkének (1) bekezdését és 36a. cikkének (1) bekezdését, a 1060/2009/EK rendelet III. mellékletének javasolt I(w) szakaszával együtt.

14

(15)  Lásd a 1060/2009/EK rendelet javasolt új 11. cikkének (3) bekezdését, a 1060/2009/EK rendelet I. melléklete E. szakaszának II. részével együtt.

15

(16)  Lásd a 1060/2009/EK rendelet javasolt új 11. cikkének (2) bekezdését.

16

(17)  Lásd az eurorendszer 2008. évi észrevételét (5. o.) és az eurorendszer monetáris politikai eszközeiről és eljárásairól szóló, 2000. augusztus 31-i 2000/7/EKB iránymutatás I. mellékletének 6.3. szakaszát („Az eurorendszer hitelminősítő rendszere”), HL L 310., 2000.12.11., 1. o.

17

---

MELLÉKLET

Szerkesztési javaslatok

| A Bizottság által javasolt szöveg | Az EKB által javasolt módosítások (1) |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| Harmadik bevezető hivatkozás (új) |
| Nincs szöveg. | „tekintettel az Európai Központi Bank véleményére,” |
| Indokolás


  Mivel a Szerződés 127. cikkének (4) bekezdése és 282. cikkének (5) bekezdése alapján az EKB-val kötelező konzultációt folytatni a rendelettervezetről, ezzel kapcsolatban a Szerződés 296. cikkének második bekezdésével összhangban – amely szerint a jogi aktusoknak hivatkozniuk kell, inter alia, a Szerződésekben előírt véleményekre – a rendelettervezetbe egy bevezető hivatkozást kell felvenni. |
| 2. módosítás |
| (5) preambulumbekezdés, (11a) és (16a) preambulumbekezdés (új) |
| „(5) | A hitelminősítő intézetek közötti verseny élénkítése, a »kibocsátó fizet« modellben rejlő – különösen a strukturált pénzügyi eszközök minősítésével kapcsolatban elterjedt – összeférhetetlenségek elkerülése, és a strukturált pénzügyi eszközök minősítése átláthatóságának és színvonalának emelése érdekében a nyilvántartásba vett vagy hitelesített hitelminősítő intézetek számára célszerű hozzáférési jogot adni a versenytársaik által éppen minősített strukturált pénzügyi eszközök jegyzékéhez. Az ilyen minősítésekre vonatkozó információt a kibocsátónak vagy az azzal kapcsolatban álló harmadik félnek kell rendelkezésre bocsátania azzal a céllal, hogy elősegítse a strukturált pénzügyi eszközökre vonatkozó nem kezdeményezett hitelminősítések kibocsátását. A nem kezdeményezett hitelminősítések kibocsátásával ösztönözhető, hogy a strukturált pénzügyi eszközök értékeléséhez többféle minősítést használjanak. A weboldalakhoz csak akkor kell hozzáférést biztosítani, ha a hitelminősítő intézet biztosítani tudja a kért információk bizalmas jellegét.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Az EKB által javasolt módosítások (1)

1. módosítás

Harmadik bevezető hivatkozás (új)

Nincs szöveg.

„tekintettel az Európai Központi Bank véleményére,”

Indokolás

Indokolás

Mivel a Szerződés 127. cikkének (4) bekezdése és 282. cikkének (5) bekezdése alapján az EKB-val kötelező konzultációt folytatni a rendelettervezetről, ezzel kapcsolatban a Szerződés 296. cikkének második bekezdésével összhangban – amely szerint a jogi aktusoknak hivatkozniuk kell, inter alia, a Szerződésekben előírt véleményekre – a rendelettervezetbe egy bevezető hivatkozást kell felvenni.

Mivel a Szerződés 127. cikkének (4) bekezdése és 282. cikkének (5) bekezdése alapján az EKB-val kötelező konzultációt folytatni a rendelettervezetről, ezzel kapcsolatban a Szerződés 296. cikkének második bekezdésével összhangban – amely szerint a jogi aktusoknak hivatkozniuk kell, inter alia, a Szerződésekben előírt véleményekre – a rendelettervezetbe egy bevezető hivatkozást kell felvenni.

2. módosítás

2. módosítás

(5) preambulumbekezdés, (11a) és (16a) preambulumbekezdés (új)

„(5)

A hitelminősítő intézetek közötti verseny élénkítése, a »kibocsátó fizet« modellben rejlő – különösen a strukturált pénzügyi eszközök minősítésével kapcsolatban elterjedt – összeférhetetlenségek elkerülése, és a strukturált pénzügyi eszközök minősítése átláthatóságának és színvonalának emelése érdekében a nyilvántartásba vett vagy hitelesített hitelminősítő intézetek számára célszerű hozzáférési jogot adni a versenytársaik által éppen minősített strukturált pénzügyi eszközök jegyzékéhez. Az ilyen minősítésekre vonatkozó információt a kibocsátónak vagy az azzal kapcsolatban álló harmadik félnek kell rendelkezésre bocsátania azzal a céllal, hogy elősegítse a strukturált pénzügyi eszközökre vonatkozó nem kezdeményezett hitelminősítések kibocsátását. A nem kezdeményezett hitelminősítések kibocsátásával ösztönözhető, hogy a strukturált pénzügyi eszközök értékeléséhez többféle minősítést használjanak. A weboldalakhoz csak akkor kell hozzáférést biztosítani, ha a hitelminősítő intézet biztosítani tudja a kért információk bizalmas jellegét.”

| „(5) | A strukturált pénzügyi eszközök értékelését különösen érinthetik, a »kibocsátó fizet« modellhez kapcsolódó – összeférhetetlenségek. E kérdés megoldása céljából a többszörös hitelminősítések használatát szolgáló ösztönzők megteremtésén keresztül élénkíteni kell a hitelminősítő intézetek közötti versenyt, ezáltal emelve a minősítési folyamat átláthatóságá és színvonalát. Így a nyilvántartásba vett vagy hitelesített hitelminősítő intézetek számára célszerű hozzáférési jogot adni a versenytársaik által éppen minősített strukturált pénzügyi eszközök jegyzékéhez. Az ilyen minősítésekre vonatkozó információt a kibocsátónak vagy az azzal kapcsolatban álló harmadik félnek kell rendelkezésre bocsátania azzal a céllal, hogy elősegítse a strukturált pénzügyi eszközökre vonatkozó nem kezdeményezett hitelminősítések kibocsátását. A weboldalakhoz csak akkor kell hozzáférést biztosítani, ha a hitelminősítő intézet biztosítani tudja a kért információk bizalmas jellegét. Az ESMA-t meg kell bízni az ilyen átláthatósági előírások végrehajtásának nyomonkövetésével, és azzal, hogy készítsen jelentést ezen előírások hitelminősítések kibocsátásának folyamatára gyakorolt gyakorlati hatásainak és a kiigazítások szükségességének az elemzéséről. |
| --- | --- |

„(5)

A strukturált pénzügyi eszközök értékelését különösen érinthetik, a »kibocsátó fizet« modellhez kapcsolódó – összeférhetetlenségek. E kérdés megoldása céljából a többszörös hitelminősítések használatát szolgáló ösztönzők megteremtésén keresztül élénkíteni kell a hitelminősítő intézetek közötti versenyt, ezáltal emelve a minősítési folyamat átláthatóságá és színvonalát. Így a nyilvántartásba vett vagy hitelesített hitelminősítő intézetek számára célszerű hozzáférési jogot adni a versenytársaik által éppen minősített strukturált pénzügyi eszközök jegyzékéhez. Az ilyen minősítésekre vonatkozó információt a kibocsátónak vagy az azzal kapcsolatban álló harmadik félnek kell rendelkezésre bocsátania azzal a céllal, hogy elősegítse a strukturált pénzügyi eszközökre vonatkozó nem kezdeményezett hitelminősítések kibocsátását. A weboldalakhoz csak akkor kell hozzáférést biztosítani, ha a hitelminősítő intézet biztosítani tudja a kért információk bizalmas jellegét. Az ESMA-t meg kell bízni az ilyen átláthatósági előírások végrehajtásának nyomonkövetésével, és azzal, hogy készítsen jelentést ezen előírások hitelminősítések kibocsátásának folyamatára gyakorolt gyakorlati hatásainak és a kiigazítások szükségességének az elemzéséről.

...

| (11a) | Az ESMA általi hatékony felügyelet lehetővé tétele céljából a hitelminősítő intézeteknek a korábbi teljesítményi adataikat az ESMA által létrehozott központi adatbázisban elérhetővé kell tenniük. Ennek az Unió statisztikai keretrendszerével összhangban álló formátumúnak és olyannak kell lennie, ami megkönnyíti a különböző hitelminősítő intézetek által szolgáltatott múltbeli adatok összehasonlítását. Ezenkívül a nem kezdeményezett hitelminősítések kiadási gyakorlata megfelelő működésének védelme céljából a hitelminősítő intézetek által az ESMA-nak tett időszakos közzétételekben szerepelniük kell az ilyen minősítések kibocsátására vonatkozó különleges információknak. |
| --- | --- |

(11a)

Az ESMA általi hatékony felügyelet lehetővé tétele céljából a hitelminősítő intézeteknek a korábbi teljesítményi adataikat az ESMA által létrehozott központi adatbázisban elérhetővé kell tenniük. Ennek az Unió statisztikai keretrendszerével összhangban álló formátumúnak és olyannak kell lennie, ami megkönnyíti a különböző hitelminősítő intézetek által szolgáltatott múltbeli adatok összehasonlítását. Ezenkívül a nem kezdeményezett hitelminősítések kiadási gyakorlata megfelelő működésének védelme céljából a hitelminősítő intézetek által az ESMA-nak tett időszakos közzétételekben szerepelniük kell az ilyen minősítések kibocsátására vonatkozó különleges információknak.

...

| (16a) | Az illetékes felügyeleti hatóságoknak, a tagállami központi bankoknak, a Központi Bankok Európai Rendszerének és az Európai Központi Banknak monetáris hatóság minőségükben, az Európai Rendszerkockázati Testületnek és adott esetben a fizetési és értékpapír-rendszerek ellenőrzéséért felelős más tagállami hatóságoknak hozzáféréssel kell rendelkezniük az ESMA által a hitelminősítő intézetektől gyűjött, a feladataik ellátása tekintetében jelentőséggel bíró információkhoz.” |
| --- | --- |

(16a)

Az illetékes felügyeleti hatóságoknak, a tagállami központi bankoknak, a Központi Bankok Európai Rendszerének és az Európai Központi Banknak monetáris hatóság minőségükben, az Európai Rendszerkockázati Testületnek és adott esetben a fizetési és értékpapír-rendszerek ellenőrzéséért felelős más tagállami hatóságoknak hozzáféréssel kell rendelkezniük az ESMA által a hitelminősítő intézetektől gyűjött, a feladataik ellátása tekintetében jelentőséggel bíró információkhoz.”

Indokolás

Indokolás

Lásd a vélemény 5–8. pontját. E módosítások kapcsolódnak a 3–7. módosításhoz.

Lásd a vélemény 5–8. pontját. E módosítások kapcsolódnak a 3–7. módosításhoz.

3. módosítás

3. módosítás

A rendelettervezet 1. cikkének (4) bekezdése

„4.   A szöveg a következő 8a. és 8b. cikkel egészül ki.

»8a. cikk

Strukturált pénzügyi eszközökről adott információk

...

| (2) | Amennyiben más, e rendeletnek megfelelően nyilvántartásba vett vagy hitelesített hitelminősítő intézetek hozzáférést kérnek az (1) bekezdésben említett információkhoz, úgy az alábbi feltételek teljesítése esetén haladéktalanul meg kell kapniuk a hozzáférést:






  a) | rendszereik és szervezeti felépítésük révén biztosítani tudják az információk bizalmas jellegét; |
| --- | --- | --- |

(2)

Amennyiben más, e rendeletnek megfelelően nyilvántartásba vett vagy hitelesített hitelminősítő intézetek hozzáférést kérnek az (1) bekezdésben említett információkhoz, úgy az alábbi feltételek teljesítése esetén haladéktalanul meg kell kapniuk a hozzáférést:

a)

rendszereik és szervezeti felépítésük révén biztosítani tudják az információk bizalmas jellegét;

| b) | éves szinten legalább 10 %-ban ők adják ki azon strukturált pénzügyi eszközök minősítéseit, amelyek esetében hozzáférést kérnek az (1) bekezdésben említett információkhoz. |
| --- | --- |

b)

éves szinten legalább 10 %-ban ők adják ki azon strukturált pénzügyi eszközök minősítéseit, amelyek esetében hozzáférést kérnek az (1) bekezdésben említett információkhoz.

...«”

„4.   A szöveg a következő 8a., 8b. és 8c. cikkel egészül ki.

»8a. cikk

Strukturált pénzügyi eszközökről adott információk

...

| (2) | Amennyiben más, e rendelettel összhangban nyilvántartásba vett vagy hitelesített hitelminősítő intézetek hozzáférést kérnek az (1) bekezdésben említett információkhoz, haladéktalanul meg kell kapniuk a hozzáférést, amennyiben megkapták a (2b) bekezdésben említett engedélyt.







  a) | |
| --- | --- | --- |

(2)

Amennyiben más, e rendelettel összhangban nyilvántartásba vett vagy hitelesített hitelminősítő intézetek hozzáférést kérnek az (1) bekezdésben említett információkhoz, haladéktalanul meg kell kapniuk a hozzáférést, amennyiben megkapták a (2b) bekezdésben említett engedélyt.

a)

b)

| b) | |
| --- | --- |

2a.

| 2a. | Annak a hitelminősítő intézetnek, amely a (2) bekezdéssel összhangban egy naptári éven belül több mint 10 strukturált pénzügyi eszköz esetében fér hozzá az (1) bekezdésben említett információkhoz, ugyanazon naptári éven belül azon strukturált pénzügyi eszközök legalább 10 %-ában ad ki minősítést, amelyek tekintetében hozzáfért az információkhoz. |
| --- | --- |

Annak a hitelminősítő intézetnek, amely a (2) bekezdéssel összhangban egy naptári éven belül több mint 10 strukturált pénzügyi eszköz esetében fér hozzá az (1) bekezdésben említett információkhoz, ugyanazon naptári éven belül azon strukturált pénzügyi eszközök legalább 10 %-ában ad ki minősítést, amelyek tekintetében hozzáfért az információkhoz.

| (2b) | Az ESMA éves alapon ellenőrzi, hogy az e rendeletnek megfelelően nyilvántartásba vett vagy hitelesített hitelminősítő intézetek megfelelnek-e a következő feltételeknek:







  a) | rendszereik és szervezeti felépítésük révén biztosítani tudják az (1) bekezdésben említett információk bizalmas jellegét; és |
| --- | --- | --- |

(2b)

Az ESMA éves alapon ellenőrzi, hogy az e rendeletnek megfelelően nyilvántartásba vett vagy hitelesített hitelminősítő intézetek megfelelnek-e a következő feltételeknek:

a)

rendszereik és szervezeti felépítésük révén biztosítani tudják az (1) bekezdésben említett információk bizalmas jellegét; és

| b) | az előző naptári évben megfeleltek a (2a) bekezdésben meghatározott kötelezettségnek. |
| --- | --- |

b)

az előző naptári évben megfeleltek a (2a) bekezdésben meghatározott kötelezettségnek.

Ha a vizsgálat eredménye kedvező, az ESMA az (1) bekezdésben említett információkhoz való hozzáférést lehetővé tevő engedélyt ad ki, amelynek érvényességi ideje 12 hónap.

...

8c. cikk

Felülvizsgálat

| (1) | Az ESMA 2012. április 1-jéig jelentést készít, amelyben elemzi a 8a. és 8b. cikk alkalmazásával kapcsolatban szerzett tapasztalatokat. A jelentés különösen a következő pontokkal foglalkozik: a) e cikkeknek a kibocsátott hitelminősítések, mennyiségére és minőségére gyakorolt hatása, beleértve a nem kezdeményezett hitelminősítéseket is; b) a nem kijelölt hitelminősítő intézetek 8a. cikk (2) bekezdésében meghatározott jogosultsági kritériumai a piacralépés túlzott korlátainak megelőzése céljából történő módosításának esetleges szükségessége; c) a 8a. cikk (1) bekezdésével a kibocsátókra rótt terhek; és d) a kibocsátók az általuk a nem kijelölt hitelminősítő intézetek számára nyújtott információkkal való visszaélés ellen való védelmének esetleges szükségessége. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | A ESMA által az (1) bekezdésben említett jelentés benyújtását követően a Bizottság adott esetben javaslatot terjeszt be a 8a. és 8b. cikk módosítására.”« |
| --- | --- |

(2)

Indokolás

Indokolás

Lásd a vélemény 5–6. pontját.

Lásd a vélemény 5–6. pontját

4. módosítás

4. módosítás

A rendelettervezet 1. cikkének (7) bekezdése

„7.   A 11. cikkben a (2) és a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

»(2)   A hitelminősítő intézetek az ESMA által létrehozott központi adatbázisban elérhetővé teszik a korábbi teljesítményi adataikkal – többek között a minősítési átmenet gyakoriságával –, valamint a múltban kiadott hitelminősítésekkel és az azokra vonatkozó változásokkal kapcsolatos információkat. A hitelminősítő intézetek az információkat az ESMA által előírt szabványos formátumban nyújtják az említett adatbázis számára. Az ESMA az említett információt hozzáférhetővé teszi a nyilvánosság számára, és évente összefoglaló tájékoztatást tesz közzé a fontosabb észlelt fejleményekről.

....«”

„7.   A 11. cikkben a (2) és a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

»(2)   A hitelminősítő intézetek az ESMA által létrehozott központi adatbázisban elérhetővé teszik a korábbi teljesítményi adataikkal – többek között a minősítési átmenet gyakoriságával –, valamint a múltban kiadott hitelminősítésekkel és az azokra vonatkozó változásokkal kapcsolatos információkat. A hitelminősítő intézetek az információkat az ESMA által rendelkezésre bocsátott szabványos formában nyújtják az említett adatbázis számára, amely forma összhangban áll az Unió statisztikai keretrendszerével, és amely a közös azonosítók és előírások révén megkönnyíti a különböző hitelminősítő intézetek által szolgáltatott, múltbeli adatok összehasonlítását. Az ESMA az említett információt hozzáférhetővé teszi a nyilvánosság számára, és évente összefoglaló tájékoztatást tesz közzé a fontosabb észlelt fejleményekről.

....«”

Indokolás

Indokolás

Lásd a vélemény 7. pontját

Lásd a vélemény 7. pontját

5. módosítás

5. módosítás

A rendelettervezet 1. cikkének (17) bekezdése

„17.   A 26. és 27. cikk helyébe a következő szöveg lép:

»...

27. cikk

Információcsere

...

| (2) | Az ESMA továbbíthat olyan bizalmas információkat a 4. cikk (1) bekezdésében említett vállalkozások felügyeletéért felelős illetékes hatóságoknak, a központi bankoknak, a Központi Bankok Európai Rendszerének és az Európai Központi Banknak mint monetáris hatóságoknak, az Európai Rendszerkockázati Testületnek és adott esetben más, a fizetési és elszámolási rendszerek felügyeletéért felelős állami hatóságoknak, amelyek azok feladatainak ellátásához szükségesek. Hasonlóképpen az ilyen hatóságok vagy szervek nem akadályozhatók meg abban, hogy az ESMA-nak az e rendelet szerinti feladatai ellátásához szükséges információkat átadják.«” |
| --- | --- |

(2)

Az ESMA továbbíthat olyan bizalmas információkat a 4. cikk (1) bekezdésében említett vállalkozások felügyeletéért felelős illetékes hatóságoknak, a központi bankoknak, a Központi Bankok Európai Rendszerének és az Európai Központi Banknak mint monetáris hatóságoknak, az Európai Rendszerkockázati Testületnek és adott esetben más, a fizetési és elszámolási rendszerek felügyeletéért felelős állami hatóságoknak, amelyek azok feladatainak ellátásához szükségesek. Hasonlóképpen az ilyen hatóságok vagy szervek nem akadályozhatók meg abban, hogy az ESMA-nak az e rendelet szerinti feladatai ellátásához szükséges információkat átadják.«”

„17.   A 26. és 27. cikk helyébe a következő szöveg lép:

»...

27. cikk

Információcsere

...

| (2) | Az ESMA továbbítja az olyan bizalmas információkat a 4. cikk (1) bekezdésében említett vállalkozások felügyeletéért felelős illetékes hatóságoknak, tagállami központi bankoknak, a Központi Bankok Európai Rendszerének és az Európai Központi Banknak mint monetáris hatóságoknak, az Európai Rendszerkockázati Testületnek és adott esetben más, a fizetési és elszámolási rendszerek felügyeletéért felelős tagállami hatóságoknak, amelyek azok feladatainak ellátásához szükségesek. Hasonlóképpen az ilyen hatóságok vagy szervek nem akadályozhatók meg abban, hogy az ESMA-nak az e rendelet szerinti feladatai ellátásához szükséges információkat átadják.«” |
| --- | --- |

(2)

Az ESMA továbbítja az olyan bizalmas információkat a 4. cikk (1) bekezdésében említett vállalkozások felügyeletéért felelős illetékes hatóságoknak, tagállami központi bankoknak, a Központi Bankok Európai Rendszerének és az Európai Központi Banknak mint monetáris hatóságoknak, az Európai Rendszerkockázati Testületnek és adott esetben más, a fizetési és elszámolási rendszerek felügyeletéért felelős tagállami hatóságoknak, amelyek azok feladatainak ellátásához szükségesek. Hasonlóképpen az ilyen hatóságok vagy szervek nem akadályozhatók meg abban, hogy az ESMA-nak az e rendelet szerinti feladatai ellátásához szükséges információkat átadják.«”

Indokolás

Indokolás

Lásd a vélemény 8. pontját

Lásd a vélemény 8. pontját

6. módosítás

6. módosítás

A rendelettervezet I. mellékletének 3. pontja (új)

Nincs szöveg.

| „3. | Az E. szakasz II. részének 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  »1. | hathavonta:








  a) | a minősítési kategóriáin belüli átlagos nemteljesítési arányra vonatkozó adatok, megkülönböztetve a kibocsátók fő földrajzi területeit, és hogy e kategóriák nemteljesítési arányai változtak-e az idő folyamán; és |
| --- | --- | --- | --- |

„3.

Az E. szakasz II. részének 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:

»1.

hathavonta:

a)

a minősítési kategóriáin belüli átlagos nemteljesítési arányra vonatkozó adatok, megkülönböztetve a kibocsátók fő földrajzi területeit, és hogy e kategóriák nemteljesítési arányai változtak-e az idő folyamán; és

| b) | azon hitelminősítések számára vonatkozó adatok, amelyeket az adott jelentéstételi időszakban bocsátottak ki, a következő bontásban: i. a minősített szervezet vagy az azzal kapcsolatban álló harmadik személy által kért hitelminősítések; és ii. a nem kezdeményezett hitelminősítések, az ilyen nem kezdeményezett hitelminősítések arányát feltüntető adatokkal együtt, a megfelelő kijelölt hitelminősítő intézet által kiadott releváns hitelminősítésnél magasabb, azzal megegyező, illetve annál alacsonyabb minősítés szerinti bontásban.« |
| --- | --- |

b)

azon hitelminősítések számára vonatkozó adatok, amelyeket az adott jelentéstételi időszakban bocsátottak ki, a következő bontásban: i. a minősített szervezet vagy az azzal kapcsolatban álló harmadik személy által kért hitelminősítések; és ii. a nem kezdeményezett hitelminősítések, az ilyen nem kezdeményezett hitelminősítések arányát feltüntető adatokkal együtt, a megfelelő kijelölt hitelminősítő intézet által kiadott releváns hitelminősítésnél magasabb, azzal megegyező, illetve annál alacsonyabb minősítés szerinti bontásban.«

...”

Indokolás

Indokolás

Lásd a vélemény 6. pontját

Lásd a vélemény 6. pontját

7. módosítás

7. módosítás

A rendelettervezet II. melléklete

„Az 1060/2009/EK rendelet a következő III. melléklettel egészül ki:

SZANKCIÓK

Kötelezettségszegés

I.   Kötelezettségszegés összeférhetetlenséggel, szervezeti vagy működési követelménnyel kapcsolatban

...

| (w) | A hitelminősítő intézet megsérti a 8a. cikk (2) bekezdésének b) pontját, ha éves szinten 10 %-nál kisebb arányban adja csak ki azon strukturált pénzügyi eszközök minősítéseit, amelyek esetében hozzáférést kér a kibocsátó vagy az azzal kapcsolatban álló harmadik fél weboldalán rendelkezésre bocsátott információkhoz. |
| --- | --- |

(w)

A hitelminősítő intézet megsérti a 8a. cikk (2) bekezdésének b) pontját, ha éves szinten 10 %-nál kisebb arányban adja csak ki azon strukturált pénzügyi eszközök minősítéseit, amelyek esetében hozzáférést kér a kibocsátó vagy az azzal kapcsolatban álló harmadik fél weboldalán rendelkezésre bocsátott információkhoz.

...«”

„Az 1060/2009/EK rendelet a következő III. melléklettel egészül ki:

SZANKCIÓK

Kötelezettségszegés

I.   Kötelezettségszegés összeférhetetlenséggel, szervezeti vagy működési követelménnyel kapcsolatban

...

| (w) | A hitelminősítő intézet megsérti a 8a. cikk (2a) bekezdését, ha az adott naptári éveben több mint 10 strukturált pénzügyi eszközre vonatkozó információhoz fért hozzá a 8a. cikk (2) bekezdése szerint megadott valamely weboldalon vagy weboldalakon, azonban elmulasztott hitelminősítést kibocsátani azon strukturált pénzügyi eszközök legalább 10 %-a esetében, , amelyek esetében hozzáférést kér ilyen információkhoz. |
| --- | --- |

(w)

A hitelminősítő intézet megsérti a 8a. cikk (2a) bekezdését, ha az adott naptári éveben több mint 10 strukturált pénzügyi eszközre vonatkozó információhoz fért hozzá a 8a. cikk (2) bekezdése szerint megadott valamely weboldalon vagy weboldalakon, azonban elmulasztott hitelminősítést kibocsátani azon strukturált pénzügyi eszközök legalább 10 %-a esetében, , amelyek esetében hozzáférést kér ilyen információkhoz.

...«”

Indokolás

Indokolás

Lásd a vélemény 5. pontját

Lásd a vélemény 5. pontját

---

(1)  A szövegben vastag betűvel szedve szerepel az EKB által beilleszteni javasolt új szöveg. A szövegben áthúzással szerepelnek az EKB által törölni javasolt részek.

1

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 14.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/10

---

A Bizottság közleménye – Képesítés megszerzéséről szóló tanúsítványok bejelentése – 2005/36/EK irányelv a szakmai képesítések elismeréséről (V. melléklet)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 337/02

A személyek szabad mozgása területén elfogadott egyes irányelveknek Bulgária és Románia csatlakozása tekintetében történő kiigazításáról szóló, 2006. november 20-i 2006/100/EK tanácsi irányelvvel módosított, a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, és különösen annak 21. cikke (7) bekezdése előírja, hogy minden tagállamnak közölnie kell a Bizottsággal az irányelv III. fejezetének hatálya alá tartozó területekre vonatkozó képesítések megszerzését tanúsító okiratok kibocsátása tekintetében általa elfogadott törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában megfelelő közleményt tesz közzé, amely tartalmazza az előírt képesítések megszerzését tanúsító okiratoknak a tagállamok által elfogadott címeit, adott esetben az előírt képesítés megszerzését tanúsító okiratot kibocsátó szerv megnevezését, az okiratot kísérő igazolás megnevezését, adott esetben az V. melléklet 5.1.1., 5.1.2., 5.1.3., 5.1.4., 5.2.2., 5.3.2., 5.3.3., 5.4.2., 5.5.2., 5.6.2., illetve 5.7.1. pontjában említett megfelelő szakmai címeket, és az alkalmazandó hivatkozási dátumot vagy a referencia-tanév dátumát (1).

Mivel több tagállamtól is bejelentés érkezett további, képesítések megszerzését tanúsító okiratoknak a megnevezéséről, illetőleg a meglévő elnevezések módosításáról, a Bizottság a 2005/36/EK irányelv (2) 21. cikkének (7) bekezdésével összhangban közzéteszi ezt a közleményt.

1.   Orvosok

Ausztria a következő változást jelentette be a jegyzékben már szereplő általános orvosi képesítés megnevezésében (a 2005/36/EK irányelv V. mellékletének 5.1.1. pontja):

| Ország | Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat | Kibocsátó szerv | A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás | Hivatkozási dátum |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Österreich | Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.) | Medizinische Fakultät einer Universität | | 1994.1.1. |

Ország

Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat

Kibocsátó szerv

A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás

Hivatkozási dátum

Österreich

Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.)

Medizinische Fakultät einer Universität

1994.1.1.

2.   Építészmérnökök

| 1. | Olaszország a következő további megnevezéseket jelentette be a jegyzékben már szereplő építészmérnöki képesítések tekintetében (a 2005/36/EK irányelv V. mellékletének 5.7.1. pontja):









  Ország | Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat | Kibocsátó szerv | A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás | Referencia-tanév dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Italia | Laurea Magistrale in Architettura e Città, Valutazione e progetto | Università degli Studi di Napoli «Federico II» | Diploma di abilitazione all’esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal Ministero dell’istruzione, dell’università e della ricerca dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l’esame di Stato davanti ad una commissione competente | 2002/2003 |
| Laurea Magistrale in Architettura (Restauro) | Università degli Studi di Napoli «Federico II» | 2002/2003 |
| Laurea Magistrale in Architettura — Progettazione architettonica | Università degli Studi di Napoli «Federico II» | 2002/2003 |
| Laurea Magistrale in Ingegneria edile/architettura | Università degli Studi di Perugia | 2006/2007 |

1.

Olaszország a következő további megnevezéseket jelentette be a jegyzékben már szereplő építészmérnöki képesítések tekintetében (a 2005/36/EK irányelv V. mellékletének 5.7.1. pontja):

Ország

Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat

Kibocsátó szerv

A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás

Referencia-tanév dátuma

Italia

Laurea Magistrale in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli «Federico II»

Diploma di abilitazione all’esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal Ministero dell’istruzione, dell’università e della ricerca dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l’esame di Stato davanti ad una commissione competente

2002/2003

Laurea Magistrale in Architettura (Restauro)

Università degli Studi di Napoli «Federico II»

2002/2003

Laurea Magistrale in Architettura — Progettazione architettonica

Università degli Studi di Napoli «Federico II»

2002/2003

Laurea Magistrale in Ingegneria edile/architettura

Università degli Studi di Perugia

2006/2007

| 2. | Finnország a következő további megnevezéseket jelentette be a jegyzékben már szereplő építészmérnöki képesítések tekintetében (a 2005/36/EK irányelv V. mellékletének 5.7.1. pontja):









  Ország | Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat | Kibocsátó szerv | A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás | Referencia-tanév dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suomi/Finland | Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen | — | Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet |

2.

Finnország a következő további megnevezéseket jelentette be a jegyzékben már szereplő építészmérnöki képesítések tekintetében (a 2005/36/EK irányelv V. mellékletének 5.7.1. pontja):

Ország

Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat

Kibocsátó szerv

A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás

Referencia-tanév dátuma

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

—

Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet

1998/1999

| — | Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet

1998/1999

| 3. | Franciaország a következő további megnevezést jelentette be a jegyzékben már szereplő építészmérnöki képesítések tekintetében (a 2005/36/EK irányelv V. mellékletének 5.7.1. pontja):









  Ország | Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat | Kibocsátó szerv | A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás | Referencia-tanév dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| France | Diplôme d'architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d'État d'architecte conférant le grade de master (parcours d'architecte pour ingénieur) | Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l'architecture et Ministère chargé de l'enseignement supérieur) | Habilitation de l'architecte de l'INSA à exercer la maîtrise d'œuvre en son nom propre équivalent à l'HMONP, délivrée par le Ministère chargé de l'architecture | 2005/2006 |

3.

Franciaország a következő további megnevezést jelentette be a jegyzékben már szereplő építészmérnöki képesítések tekintetében (a 2005/36/EK irányelv V. mellékletének 5.7.1. pontja):

Ország

Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat

Kibocsátó szerv

A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás

Referencia-tanév dátuma

France

Diplôme d'architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d'État d'architecte conférant le grade de master (parcours d'architecte pour ingénieur)

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l'architecture et Ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Habilitation de l'architecte de l'INSA à exercer la maîtrise d'œuvre en son nom propre équivalent à l'HMONP, délivrée par le Ministère chargé de l'architecture

2005/2006

| 4. | Németország a következő további megnevezést jelentette be a jegyzékben már szereplő építészmérnöki képesítések tekintetében (a 2005/36/EK irányelv V. mellékletének 5.7.1. pontja):









  Ország | Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat | Kibocsátó szerv | A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás | Referencia-tanév dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Deutschland | Master of Arts — M.A. | Hochschule Bremen — University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt — School of Architecture Bremen | Bescheinigung einer zuständigen Architektenkammer über die Erfüllung der Qualifikationsvoraussetzungen im Hinblick auf eine Eintragung in die Architektenliste | 2003/2004 |

4.

Németország a következő további megnevezést jelentette be a jegyzékben már szereplő építészmérnöki képesítések tekintetében (a 2005/36/EK irányelv V. mellékletének 5.7.1. pontja):

Ország

Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat

Kibocsátó szerv

A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás

Referencia-tanév dátuma

Deutschland

Master of Arts — M.A.

Hochschule Bremen — University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt — School of Architecture Bremen

Bescheinigung einer zuständigen Architektenkammer über die Erfüllung der Qualifikationsvoraussetzungen im Hinblick auf eine Eintragung in die Architektenliste

2003/2004

| 5. | Lengyelország a következő további megnevezéseket jelentette be a jegyzékben már szereplő építészmérnöki képesítések tekintetében (a 2005/36/EK irányelv V. mellékletének 5.7.1. pontja):









  Ország | Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat | Kibocsátó szerv | A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás | Referencia-tanév dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Polska | magister inżynier architekt (mgr inż. arch.) | — | Politechnika Białostocka |

5.

Lengyelország a következő további megnevezéseket jelentette be a jegyzékben már szereplő építészmérnöki képesítések tekintetében (a 2005/36/EK irányelv V. mellékletének 5.7.1. pontja):

Ország

Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat

Kibocsátó szerv

A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás

Referencia-tanév dátuma

Polska

magister inżynier architekt (mgr inż. arch.)

—

Politechnika Białostocka

Zaświadczenie o członkostwie w okręgowej izbie architektów/Zaświadczenie Krajowej Rady Izby Architektów RP potwierdzające posiadanie kwalifikacji do wykonywania zawodu architekta zgodnych z wymaganiami wynikającymi z przepisów prawa Unii Europejskiej osoby nie będącej członkiem Izby

2007/2008

| — | Politechnika Gdańska |
| --- | --- |

—

Politechnika Gdańska

2007/2008

| — | Politechnika Łódzka |
| --- | --- |

—

Politechnika Łódzka

2007/2008

| — | Politechnika Śląska |
| --- | --- |

—

Politechnika Śląska

2007/2008

| — | Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny |
| --- | --- |

—

Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny

2007/2008

| 6. | Portugália a következő további megnevezéseket jelentette be a jegyzékben már szereplő építészmérnöki képesítések tekintetében (a 2005/36/EK irányelv V. mellékletének 5.7.1. pontja):









  Ország | Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat | Kibocsátó szerv | A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás | Referencia-tanév dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Portugal | Carta de Curso de Mestrado Integrado em Arquitectura | Universidade do Minho | Certificado de cumprimento dos pré-requisitos de qualificação para inscrição na Ordem dos Arquitectos, emitido pela competente Ordem dos Arquitectos | 2006/2007 |
| Carta de curso de Mestrado Integrado em Arquitectura e Urbanismo | Universidade Fernando Pessoa | 2006/2007 |

6.

Portugália a következő további megnevezéseket jelentette be a jegyzékben már szereplő építészmérnöki képesítések tekintetében (a 2005/36/EK irányelv V. mellékletének 5.7.1. pontja):

Ország

Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat

Kibocsátó szerv

A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás

Referencia-tanév dátuma

Portugal

Carta de Curso de Mestrado Integrado em Arquitectura

Universidade do Minho

Certificado de cumprimento dos pré-requisitos de qualificação para inscrição na Ordem dos Arquitectos, emitido pela competente Ordem dos Arquitectos

2006/2007

Carta de curso de Mestrado Integrado em Arquitectura e Urbanismo

Universidade Fernando Pessoa

2006/2007

| 7. | Szlovákia a következő további megnevezéseket jelentette be a jegyzékben már szereplő építészmérnöki képesítések tekintetében (a 2005/36/EK irányelv V. mellékletének 5.7.1. pontja):









  Ország | Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat | Kibocsátó szerv | A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás | Referencia-tanév dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slovensko | Diplom inžiniera Architekta (titul Ing. arch.) | Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus | Certifikát vydaný Slovenskou komorou architektov na základe 3-ročnej praxe pod dohľadom a vykonania autorizačnej skúšky | 2007/2008 |
| Diplom magistra umení (titul Mgr. art.) | Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 „Architektonická tvorba“ | 2007/2008 |

7.

Szlovákia a következő további megnevezéseket jelentette be a jegyzékben már szereplő építészmérnöki képesítések tekintetében (a 2005/36/EK irányelv V. mellékletének 5.7.1. pontja):

Ország

Előírt képesítés megszerzését tanúsító okirat

Kibocsátó szerv

A képesítés megszerzését tanúsító okiratot kísérő igazolás

Referencia-tanév dátuma

Slovensko

Diplom inžiniera Architekta (titul Ing. arch.)

Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus

Certifikát vydaný Slovenskou komorou architektov na základe 3-ročnej praxe pod dohľadom a vykonania autorizačnej skúšky

2007/2008

Diplom magistra umení (titul Mgr. art.)

Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 „Architektonická tvorba“

2007/2008

---

(1)  A referencia-tanév dátuma az építészmérnöki képesítések megnevezése esetén alkalmazandó. A 2005/36/EK irányelv 21. cikkének (5) bekezdése kijelenti: „Az V. melléklet 5.7.1. pontjában szereplő, előírt építészmérnöki képesítés megszerzését tanúsító okirat, amelyet az (...) feltétel nélkül el kell ismerni, olyan képzés elvégzését igazolja, amely legkorábban az ugyanazon mellékletben említett referencia-tanév folyamán kezdődött.” Az V. mellékletben felsorolt összes többi szakmai képesítés esetében a hivatkozási dátum az a dátum, amelytől kezdődően az irányelvben az adott szakmára vonatkozóan meghatározott képzési minimumkövetelmények a szóban forgó tagállamban alkalmazandók.

(2)  A 2005/36/EK irányelv V. mellékletének egységes szerkezetbe foglalt változata a következő internetcímen érhető el: http://ec.europa.eu/internal_market/qualifications/

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 14.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/13

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2010. december 13.

2010/C 337/03

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3267 |
| JPY | Japán yen | 111,55 |
| DKK | Dán korona | 7,4545 |
| GBP | Angol font | 0,84375 |
| SEK | Svéd korona | 9,1464 |
| CHF | Svájci frank | 1,2987 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,9265 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,168 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 278,34 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7095 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,0156 |
| RON | Román lej | 4,2925 |
| TRY | Török líra | 1,9970 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,3390 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3359 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,3175 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7630 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,7353 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 518,96 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,0900 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,8451 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4175 |
| IDR | Indonéz rúpia | 11 961,04 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,1658 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 58,247 |
| RUB | Orosz rubel | 40,9723 |
| THB | Thaiföldi baht | 39,889 |
| BRL | Brazil real | 2,2648 |
| MXN | Mexikói peso | 16,4982 |
| INR | Indiai rúpia | 59,9120 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3267

JPY

Japán yen

111,55

DKK

Dán korona

7,4545

GBP

Angol font

0,84375

SEK

Svéd korona

9,1464

CHF

Svájci frank

1,2987

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,9265

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,168

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

278,34

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7095

PLN

Lengyel zloty

4,0156

RON

Román lej

4,2925

TRY

Török líra

1,9970

AUD

Ausztrál dollár

1,3390

CAD

Kanadai dollár

1,3359

HKD

Hongkongi dollár

10,3175

NZD

Új-zélandi dollár

1,7630

SGD

Szingapúri dollár

1,7353

KRW

Dél-Koreai won

1 518,96

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,0900

CNY

Kínai renminbi

8,8451

HRK

Horvát kuna

7,4175

IDR

Indonéz rúpia

11 961,04

MYR

Maláj ringgit

4,1658

PHP

Fülöp-szigeteki peso

58,247

RUB

Orosz rubel

40,9723

THB

Thaiföldi baht

39,889

BRL

Brazil real

2,2648

MXN

Mexikói peso

16,4982

INR

Indiai rúpia

59,9120

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 14.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/14

---

HATÁROZAT HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS LEZÁRÁSÁRÓL TAGÁLLAM ÁLTALI VISSZAVONÁS UTÁN

Állami támogatás – Finnország

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107–109. cikke)

A Bizottság közleménye az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése alapján – Bejelentés visszavonása

C 9/10. (korábbi N 417/09.) állami támogatás – Ideiglenes mentesség a művelés alatt álló földterületek értékesítéséből származó jövedelem után fizetendő adó tekintetében

2010/C 337/04

A Bizottság úgy határozott, hogy a fent említett intézkedésre vonatkozóan lezárja az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást, amelyet 2008. március 24-én kezdett, (1) tekintettel arra, hogy Finnország 2010. április 29-én visszavonta bejelentését.

---

(1)  HL C 249., 2010.9.16.

---

Számvevőszék

| 14.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/15

---

9/2010. sz. különjelentés: „Hatékony-e az Unió strukturális intézkedéseinek keretében a háztartási vízellátásra fordított kiadások felhasználása?”

2010/C 337/05

Az Európai Számvevőszék tájékoztatja Önt, hogy megjelent a 9/2010. sz., „Hatékony-e az Unió strukturális intézkedéseinek keretében a háztartási vízellátásra fordított kiadások felhasználása?” című különjelentése.

A jelentés elolvasható, illetve letölthető az Európai Számvevőszék honlapján: http://www.eca.europa.eu

A jelentés nyomtatott formában ingyenesen megrendelhető a Számvevőszék alábbi címén:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Communication and Reports Unit |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel. +352 4398-1 |
| E-mail: euraud@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Communication and Reports Unit

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-mail: euraud@eca.europa.eu

vagy az EU-Bookshop elektronikus megrendelőlapjának kitöltésével.

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 14.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/16

---

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

2010/C 337/06

A közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (1) 35. cikke (3) bekezdésének megfelelően olyan határozat született, amely halászati tilalmat rendel el az alábbi táblázatban foglaltak szerint:

| A tilalom dátuma és időpontja | 2010.6.7. |
| --- | --- |
| Időtartam | 2010.6.7–2010.12.31. |
| Tagállam | Portugália |
| Állomány vagy állománycsoport | DWS/56789- |
| Faj | Mélytengeri cápák |
| Terület | Az V, VI, VII, VIII és IX övezet közösségi vizei és harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei |
| Halászhajótípus(ok) | — |
| Hivatkozási szám | — |

A tilalom dátuma és időpontja

2010.6.7.

Időtartam

2010.6.7–2010.12.31.

Tagállam

Portugália

Állomány vagy állománycsoport

DWS/56789-

Faj

Mélytengeri cápák

Terület

Az V, VI, VII, VIII és IX övezet közösségi vizei és harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei

Halászhajótípus(ok)

—

Hivatkozási szám

—

A tagállami határozat internetes elérhetősége:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 14.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/17

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – SPANYOLORSZÁG

C 23/10 (ex NN 36/10) állami támogatás – A digitális földfelszíni televíziózás kiépítéséhez nyújtandó támogatás

Felhívás észrevételek benyújtására az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 337/07

2010. szeptember 29-én kelt levelével, amelynek hiteles nyelvi változata megtalálható ezen összefoglaló végén, a Bizottság értesítette Spanyolországot arról, hogy a fent említett támogatással kapcsolatosan az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott.

Az érdekeltek a bizottsági eljárás tárgyát képező támogatásra vonatkozó észrevételeiket az alábbi összefoglaló és az annak végén található levél közzétételét követően egy hónapon belül tehetik meg az alábbi címen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Az észrevételeket a Bizottság továbbítja Spanyolországnak. Az észrevételek benyújtói kérésüket megindokolva, írásban kérhetik adataik bizalmas kezelését.

AZ ÖSSZEFOGLALÓ SZÖVEGE

AZ INTÉZKEDÉS ÉS A BERUHÁZÁSI PROJEKT LEÍRÁSA

2009. május 18-án a Bizottsághoz A/11951 számon panasz érkezett a SES Astra vállalkozástól egy, az analóg televíziózásról a digitális televíziózásra történő átálláshoz kapcsolódó spanyolországi állítólagos állami támogatási programról. A panaszos szerint az intézkedés be nem jelentett, és ezért jogellenes támogatást tartalmaz, mely a földfelszíni és műholdas műsorszóró platform közötti verseny torzulását eredményezte.

Spanyolországban a digitális televíziós technológiára történő átállást a digitális földfelszíni televíziózás nemzeti műszaki terve (jóváhagyta a 944/2005. sz. királyi rendelet) és a digitális földfelszíni televíziózásra történő átállás nemzeti terve (jóváhagyta a 2007. szeptember 7-i minisztertanácsi határozat) szabályozza. E két szabályozási eszköz (a keretszabály) biztosítja a jogalapot és az iránymutatást az egyes régiók által elfogadott átállási tervekhez.

A digitális technológiára történő átállás 2010. április 3-án lezárult. A földfelszíni műsorszóró központok – mind a digitalizáltak, mind az újonnan létesíttettek – ezen a napon kezdték meg működésüket. Az átállásra kidolgozott támogatási program három földrajzi területet érintett. A lakosság 96 %-át lefedő I. térségben a műsorterjesztőknek és a platformüzemeltetőknek kellett finanszírozniuk a (kötelező) átállást. A lakosság 2,5 %-át lefedő II. térségben a magánúton elvégzett digitalizálás nem nyereséges, ezért a spanyol kormány kb. 196,3 millió EUR összegű támogatási tervet dolgozott ki (1). A lakosság 1,5 %-át lefedő III. térség olyannyira félreeső, hogy csak műholdas technológiával érhető el. A spanyol kormány a műsorterjesztőkre ún. továbbítási kötelezettséget fogadott el, melynek célja biztosítani, hogy csatornáikat a műhold-üzemeltető rendelkezésére bocsátják.

Ez az eset a II. térségre vonatkozó programot érinti.

A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉNEK ÉRTÉKELÉSE

A Bizottság úgy véli, hogy a II. térségre vonatkozó program (be nem jelentett) támogatást képez, mivel az Altmark-ítélet nem alkalmazható. Többek között a digitális földfelszíni televíziós platform nem tekinthető közszolgáltatásnak (ami kizárja az EUMSz. 106. cikke (2) bekezdésének alkalmazását is). A támogatás továbbá közvetlen előnyt nyújt a platformüzemeltetőknek, mivel a hálózataik digitalizálását, valamint az üzemeltetési és a karbantartási költségeket teljes mértékben állami forrásokból finanszírozzák.

Közvetett előnybe kerülnek azok a műsorterjesztők is, akik a II. térségben ingyenesen tudják a műsorjeleket továbbítani, és így további költségek nélkül tudják növelni az előfizetőik számát. Néhány üzemeltető (mint például a regionális távközlési üzemeltetők) más szolgáltatások nyújtására is felhasználhatják a hálózatot.

A támogatás összeegyeztethetőségének értékelését illetően, mivel a támogatási programot a földfelszíni platformra dolgozták ki, a Bizottság a nem földfelszíni platformok kizárása miatt kétségbe vonja, hogy érvényesül az arányosság elve. Úgy tűnik, hogy ez a kizárás sérti a technológiai semlegesség elvét is. A működési költségek finanszírozása miatt ez a jogsértés a jövőben is folytatódik.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Por la presente, la Comisión tiene el honor de comunicar al Reino de España que, tras haber examinado la información facilitada por sus autoridades sobre la medida arriba indicada, ha decidido incoar el procedimiento previsto en el artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea. El procedimiento comprende el Plan Nacional de Transición de la TDT, descrito a continuación, y su aplicación por parte de todas las Comunidades Autónomas españolas con la excepción de Castilla-La Mancha. Esta última es objeto de un procedimiento aparte.

I.   PROCEDIMIENTO

| (1) | A raíz de una solicitud de aclaraciones del Ministerio español de Industria, por carta de 17 de abril de 2009, los servicios de la DG Competencia consideraron que las transferencias de capital entre el Gobierno central y las distintas Comunidades Autónomas no necesitan ser notificadas, no obstante la obligación de notificar cualquier concesión posterior de ayudas estatales por parte de las Comunidades Autónomas. La carta sugería también que se notificara, si procedía, un régimen marco válido para todas las concesiones efectuadas por las Comunidades Autónomas en lugar de presentar notificaciones individuales. El Gobierno español no ha seguido esta sugerencia. |
| --- | --- |

(1)

A raíz de una solicitud de aclaraciones del Ministerio español de Industria, por carta de 17 de abril de 2009, los servicios de la DG Competencia consideraron que las transferencias de capital entre el Gobierno central y las distintas Comunidades Autónomas no necesitan ser notificadas, no obstante la obligación de notificar cualquier concesión posterior de ayudas estatales por parte de las Comunidades Autónomas. La carta sugería también que se notificara, si procedía, un régimen marco válido para todas las concesiones efectuadas por las Comunidades Autónomas en lugar de presentar notificaciones individuales. El Gobierno español no ha seguido esta sugerencia.

| (2) | El 18 de mayo de 2009 la Comisión recibió una denuncia (ref. A/11951) de SES Astra (en lo sucesivo, “Astra”). El objeto de la denuncia era un presunto régimen de ayuda estatal que las autoridades españolas habían adoptado en el contexto de la conversión de la televisión analógica a la televisión digital en España. La denunciante alegaba que la medida implicaba ayuda no notificada y, por tanto, ilegal, que ocasionaba un falseamiento de la competencia entre la plataforma de radiodifusión satelital y terrestre. La denuncia constaba de información adicional presentada por Astra y de aclaraciones aportadas en reuniones ad hoc con los servicios de la Comisión. |
| --- | --- |

(2)

El 18 de mayo de 2009 la Comisión recibió una denuncia (ref. A/11951) de SES Astra (en lo sucesivo, “Astra”). El objeto de la denuncia era un presunto régimen de ayuda estatal que las autoridades españolas habían adoptado en el contexto de la conversión de la televisión analógica a la televisión digital en España. La denunciante alegaba que la medida implicaba ayuda no notificada y, por tanto, ilegal, que ocasionaba un falseamiento de la competencia entre la plataforma de radiodifusión satelital y terrestre. La denuncia constaba de información adicional presentada por Astra y de aclaraciones aportadas en reuniones ad hoc con los servicios de la Comisión.

| (3) | El 10 de agosto de 2009, la Comisión solicitó (ref. D/53461) al Reino de España que formulara sus observaciones sobre la denuncia presentada por Astra. Tras una prórroga del plazo, las autoridades españolas respondieron el 4 de septiembre de 2009 (ref. A/19192) y el 5 de octubre de 2009 (ref. A/21238). En ambos casos se adjuntaban numerosas pruebas documentales en CD-ROM. |
| --- | --- |

(3)

El 10 de agosto de 2009, la Comisión solicitó (ref. D/53461) al Reino de España que formulara sus observaciones sobre la denuncia presentada por Astra. Tras una prórroga del plazo, las autoridades españolas respondieron el 4 de septiembre de 2009 (ref. A/19192) y el 5 de octubre de 2009 (ref. A/21238). En ambos casos se adjuntaban numerosas pruebas documentales en CD-ROM.

| (4) | A pesar de la abundante documentación facilitada por las autoridades españolas, al término del análisis, seguía faltando información esencial. Por consiguiente, el 12 de octubre de 2009, se envió un recordatorio (ref. D/54291) a las autoridades españolas con el fin de obtener información más completa sobre la medida en cuestión. Las autoridades españolas respondieron el 2 de noviembre de 2009. Desde entonces, las autoridades españolas han presentado, en muchos casos por propia iniciativa, una serie de documentos que consideraban relevantes para que la Comisión evaluara el asunto. El 17 de junio de 2010 se envió una solicitud final de información (ref. D/7719), a la que las autoridades españolas respondieron el 28 de junio de 2010 (ref. A/10340). |
| --- | --- |

(4)

A pesar de la abundante documentación facilitada por las autoridades españolas, al término del análisis, seguía faltando información esencial. Por consiguiente, el 12 de octubre de 2009, se envió un recordatorio (ref. D/54291) a las autoridades españolas con el fin de obtener información más completa sobre la medida en cuestión. Las autoridades españolas respondieron el 2 de noviembre de 2009. Desde entonces, las autoridades españolas han presentado, en muchos casos por propia iniciativa, una serie de documentos que consideraban relevantes para que la Comisión evaluara el asunto. El 17 de junio de 2010 se envió una solicitud final de información (ref. D/7719), a la que las autoridades españolas respondieron el 28 de junio de 2010 (ref. A/10340).

II.   ANTECEDENTES

| (5) | El asunto que nos ocupa se refiere a una posible infracción de las normas sobre ayudas estatales, en relación con fondos que las Comunidades Autónomas españolas han destinado a digitalizar partes de la plataforma de televisión terrestre existente y a financiar la extensión de esta última en zonas que actualmente no están cubiertas por el servicio. |
| --- | --- |

(5)

El asunto que nos ocupa se refiere a una posible infracción de las normas sobre ayudas estatales, en relación con fondos que las Comunidades Autónomas españolas han destinado a digitalizar partes de la plataforma de televisión terrestre existente y a financiar la extensión de esta última en zonas que actualmente no están cubiertas por el servicio.

a)   Transición a la tecnología digital y marco regulatorio

| (6) | En España, la transición a la televisión digital está regulada por el Plan Técnico Nacional de la Televisión Digital Terrestre (aprobado por el Real Decreto 944/2005) y el Plan Nacional de Transición de la TDT (aprobado mediante Acuerdo de Consejo de Ministros de 7 de septiembre de 2007). Estos dos instrumentos regulatorios (el “Marco regulatorio”) aportan la base jurídica y las directrices para los planes de transición adoptados por cada Comunidad Autónoma. |
| --- | --- |

(6)

En España, la transición a la televisión digital está regulada por el Plan Técnico Nacional de la Televisión Digital Terrestre (aprobado por el Real Decreto 944/2005) y el Plan Nacional de Transición de la TDT (aprobado mediante Acuerdo de Consejo de Ministros de 7 de septiembre de 2007). Estos dos instrumentos regulatorios (el “Marco regulatorio”) aportan la base jurídica y las directrices para los planes de transición adoptados por cada Comunidad Autónoma.

| (7) | La transición a la radiodifusión digital se completó el 3 de abril de 2010, cuando los centros emisores terrestres, tanto los digitalizados como los de nueva construcción, empezaron a funcionar. En concreto, el régimen de transición comprendía tres zonas geográficas distintas:
  —   Zona I: Incluye el 96 % de la población nacional (98 % en el caso del radiodifusor público), respecto de la cual rigen las obligaciones de cobertura mínima para los radiodifusores. Por lo que se refiere a esta zona, la conversión terrestre es obligatoria, no se facilita financiación pública y corresponde a los radiodifusores y/o a los operadores de la plataforma invertir en la digitalización de la red
  —   Zona II: la zona afectada por la medida en cuestión cubre el 2,5 % de la población nacional (esa es la media nacional, ya que en algunas regiones el porcentaje es diferente), donde la obligación de cobertura mínima no se aplica. Puesto que, según las autoridades españolas, la digitalización no es rentable de forma privada, de no haber medidas, los telespectadores de esta zona no tendrían acceso a canales emitidos por la red terrestre. No obstante, recibirían transmisión por satélite
  —   Zona III: la zona más aislada, que comprende el 1,5 % de la población nacional, en la que no es posible construir una red terrestre y en la que el satélite es la única plataforma disponible. Para tener acceso a los canales en abierto en esta zona, el Gobierno ha adoptado los Decretos Ley 1/2009 y 7/2009. Estos Decretos prevén obligaciones de radiodifusión por las que se ordena a los radiodifusores terrestres que pongan sus canales en abierto a disposición de un operador de satélite como mínimo. La Comisión tiene indicios de que tanto Hispasat como Astra están aprovechando esta oportunidad. |
| --- | --- |

(7)

La transición a la radiodifusión digital se completó el 3 de abril de 2010, cuando los centros emisores terrestres, tanto los digitalizados como los de nueva construcción, empezaron a funcionar. En concreto, el régimen de transición comprendía tres zonas geográficas distintas:

—   Zona I: Incluye el 96 % de la población nacional (98 % en el caso del radiodifusor público), respecto de la cual rigen las obligaciones de cobertura mínima para los radiodifusores. Por lo que se refiere a esta zona, la conversión terrestre es obligatoria, no se facilita financiación pública y corresponde a los radiodifusores y/o a los operadores de la plataforma invertir en la digitalización de la red

—   Zona II: la zona afectada por la medida en cuestión cubre el 2,5 % de la población nacional (esa es la media nacional, ya que en algunas regiones el porcentaje es diferente), donde la obligación de cobertura mínima no se aplica. Puesto que, según las autoridades españolas, la digitalización no es rentable de forma privada, de no haber medidas, los telespectadores de esta zona no tendrían acceso a canales emitidos por la red terrestre. No obstante, recibirían transmisión por satélite

—   Zona III: la zona más aislada, que comprende el 1,5 % de la población nacional, en la que no es posible construir una red terrestre y en la que el satélite es la única plataforma disponible. Para tener acceso a los canales en abierto en esta zona, el Gobierno ha adoptado los Decretos Ley 1/2009 y 7/2009. Estos Decretos prevén obligaciones de radiodifusión por las que se ordena a los radiodifusores terrestres que pongan sus canales en abierto a disposición de un operador de satélite como mínimo. La Comisión tiene indicios de que tanto Hispasat como Astra están aprovechando esta oportunidad.

| (8) | Todas las Comunidades Autónomas españolas siguen el camino marcado por el Plan Técnico Nacional de la TDT del Gobierno central. Efectivamente, en ejecución de los instrumentos legislativos y contractuales adoptados a nivel central, las Comunidades Autónomas (a excepción de Castilla-La Mancha, que ha concedido ayuda económica directamente al operador de la plataforma) organizaron licitaciones para el suministro e instalación de los equipos de telecomunicación necesarios para digitalizar los centros emisores existentes o construir otros nuevos. Las Comunidades Autónomas contribuyen con fondos presupuestarios a parte de la inversión necesaria. |
| --- | --- |

(8)

Todas las Comunidades Autónomas españolas siguen el camino marcado por el Plan Técnico Nacional de la TDT del Gobierno central. Efectivamente, en ejecución de los instrumentos legislativos y contractuales adoptados a nivel central, las Comunidades Autónomas (a excepción de Castilla-La Mancha, que ha concedido ayuda económica directamente al operador de la plataforma) organizaron licitaciones para el suministro e instalación de los equipos de telecomunicación necesarios para digitalizar los centros emisores existentes o construir otros nuevos. Las Comunidades Autónomas contribuyen con fondos presupuestarios a parte de la inversión necesaria.

| (9) | La transferencia financiera del Gobierno central a las Comunidades Autónomas consiste en créditos sin intereses. Los créditos son reembolsables en una serie de años (generalmente quince), con un periodo de carencia de tres años. |
| --- | --- |

(9)

La transferencia financiera del Gobierno central a las Comunidades Autónomas consiste en créditos sin intereses. Los créditos son reembolsables en una serie de años (generalmente quince), con un periodo de carencia de tres años.

| (10) | Las autoridades españolas niegan que las Comunidades Autónomas actúen siguiendo directrices del Gobierno pero esto se contradice con las declaraciones de las propias Comunidades Autónomas en sus respuestas a la solicitud de información de la Comisión (2). |
| --- | --- |

(10)

Las autoridades españolas niegan que las Comunidades Autónomas actúen siguiendo directrices del Gobierno pero esto se contradice con las declaraciones de las propias Comunidades Autónomas en sus respuestas a la solicitud de información de la Comisión (2).

| (11) | A este respecto, hay que señalar que todas las Comunidades Autónomas españolas aplicaron este régimen de financiación sin que España lo notificara a la Comisión como posible ayuda estatal. España solo notificó tardíamente un régimen que ya se aplicaba en la Comunidad de Murcia. Según las estadísticas facilitadas por las autoridades españolas, se han gastado o comprometido aproximadamente 196 millones EUR (3) en virtud de acuerdos vinculantes (4). |
| --- | --- |

(11)

A este respecto, hay que señalar que todas las Comunidades Autónomas españolas aplicaron este régimen de financiación sin que España lo notificara a la Comisión como posible ayuda estatal. España solo notificó tardíamente un régimen que ya se aplicaba en la Comunidad de Murcia. Según las estadísticas facilitadas por las autoridades españolas, se han gastado o comprometido aproximadamente 196 millones EUR (3) en virtud de acuerdos vinculantes (4).

b)   Operadores de mercado

| (12) | El asunto que nos ocupa afecta al sector de la radiodifusión, en concreto como mínimo a tres niveles distintos de la cadena de productos de radiodifusión: i) radiodifusores de canales de televisión, ii) operadores de la plataforma, y iii) proveedores de equipos de telecomunicación (también llamados “instaladores”). |
| --- | --- |

(12)

El asunto que nos ocupa afecta al sector de la radiodifusión, en concreto como mínimo a tres niveles distintos de la cadena de productos de radiodifusión: i) radiodifusores de canales de televisión, ii) operadores de la plataforma, y iii) proveedores de equipos de telecomunicación (también llamados “instaladores”).

| (13) | Por lo que se refiere a la medida controvertida, el 29 de octubre de 2009 el Gobierno español facilitó una lista exhaustiva de contratos de suministro de equipos de telecomunicación, de cada una de las Comunidades Autónomas. Los datos facilitados muestran que Abertis, el operador dominante de la plataforma terrestre, ha participado en la mayoría de las licitaciones organizadas por las Comunidades Autónomas y se ha convertido en el mayor contratista de las mismas para el suministro e instalación de equipos de telecomunicación. |
| --- | --- |

(13)

Por lo que se refiere a la medida controvertida, el 29 de octubre de 2009 el Gobierno español facilitó una lista exhaustiva de contratos de suministro de equipos de telecomunicación, de cada una de las Comunidades Autónomas. Los datos facilitados muestran que Abertis, el operador dominante de la plataforma terrestre, ha participado en la mayoría de las licitaciones organizadas por las Comunidades Autónomas y se ha convertido en el mayor contratista de las mismas para el suministro e instalación de equipos de telecomunicación.

| (14) | Según las autoridades españolas, Abertis participó en las licitaciones únicamente como “proveedor de red” y no como “operador de red”. Esto significa que, excepto durante la puesta en marcha y el periodo de garantía (por término medio, un año) las plataformas financiadas no estarán operadas por Abertis, sino por las propias Comunidades Autónomas, ya sea directamente o mediante departamentos o entidades ad hoc. |
| --- | --- |

(14)

Según las autoridades españolas, Abertis participó en las licitaciones únicamente como “proveedor de red” y no como “operador de red”. Esto significa que, excepto durante la puesta en marcha y el periodo de garantía (por término medio, un año) las plataformas financiadas no estarán operadas por Abertis, sino por las propias Comunidades Autónomas, ya sea directamente o mediante departamentos o entidades ad hoc.

III.   LA DENUNCIA

| (15) | La denunciante es un operador de plataforma por satélite. Fundada en 1985 como Société Européenne des Satellites (SES), SES ASTRA (en lo sucesivo, “Astra”) fue el primer operador privado de satélite de Europa. Astra opera el ASTRA Satellite System, que ofrece una amplia cartera de soluciones de radiodifusión y banda ancha para clientes dentro y fuera de Europa. Emite programas de radio y televisión directamente a millones de hogares y ofrece acceso internet y servicios de red a administraciones públicas, grandes empresas, PYME y viviendas particulares. |
| --- | --- |

(15)

La denunciante es un operador de plataforma por satélite. Fundada en 1985 como Société Européenne des Satellites (SES), SES ASTRA (en lo sucesivo, “Astra”) fue el primer operador privado de satélite de Europa. Astra opera el ASTRA Satellite System, que ofrece una amplia cartera de soluciones de radiodifusión y banda ancha para clientes dentro y fuera de Europa. Emite programas de radio y televisión directamente a millones de hogares y ofrece acceso internet y servicios de red a administraciones públicas, grandes empresas, PYME y viviendas particulares.

| (16) | Astra ha denunciado el Plan y su aplicación como ayuda ilegal al operador de la plataforma de TDT en posición de monopolio de facto (ABERTIS SA) y, posiblemente, a otros operadores de la plataforma de TDT. En concreto, Astra hace hincapié en la falta de neutralidad tecnológica de que adolece la medida, que discrimina a los operadores de satélite y pone en peligro su supervivencia en el mercado. |
| --- | --- |

(16)

Astra ha denunciado el Plan y su aplicación como ayuda ilegal al operador de la plataforma de TDT en posición de monopolio de facto (ABERTIS SA) y, posiblemente, a otros operadores de la plataforma de TDT. En concreto, Astra hace hincapié en la falta de neutralidad tecnológica de que adolece la medida, que discrimina a los operadores de satélite y pone en peligro su supervivencia en el mercado.

| (17) | En opinión de Astra, para cumplir el objetivo de ofrecer televisión digital en abierto a los telespectadores de la zona II, el Gobierno podía elegir entre invertir en digitalizar la red terrestre analógica o aportar fondos para emitir dichos servicios a través de plataformas digitales alternativas ya existentes. Astra considera que está en condiciones de emitir canales en abierto por satélite por una parte de lo que cuesta la conversión terrestre. Por consiguiente, en opinión de Astra, la conversión terrestre no habría sido necesaria en la zona II. |
| --- | --- |

(17)

En opinión de Astra, para cumplir el objetivo de ofrecer televisión digital en abierto a los telespectadores de la zona II, el Gobierno podía elegir entre invertir en digitalizar la red terrestre analógica o aportar fondos para emitir dichos servicios a través de plataformas digitales alternativas ya existentes. Astra considera que está en condiciones de emitir canales en abierto por satélite por una parte de lo que cuesta la conversión terrestre. Por consiguiente, en opinión de Astra, la conversión terrestre no habría sido necesaria en la zona II.

| (18) | Astra alega además que la Comunidad Autónoma de Cantabria rescindió un contrato ya firmado con Astra (5), cuando se facilitó la ayuda financiera del Gobierno para la transmisión digital terrestre. Esto mostraría que i) la transmisión por satélite sería efectivamente una alternativa para cubrir la zona controvertida y que ii) Astra ha resultado perjudicada por la intervención del Gobierno español en beneficio de una plataforma tecnológica concreta. |
| --- | --- |

(18)

Astra alega además que la Comunidad Autónoma de Cantabria rescindió un contrato ya firmado con Astra (5), cuando se facilitó la ayuda financiera del Gobierno para la transmisión digital terrestre. Esto mostraría que i) la transmisión por satélite sería efectivamente una alternativa para cubrir la zona controvertida y que ii) Astra ha resultado perjudicada por la intervención del Gobierno español en beneficio de una plataforma tecnológica concreta.

| (19) | Astra añade que se trata de una ayuda continuada. Los gobiernos autonómicos financiarán los costes de operación y mantenimiento de las redes locales en la zona II. Esto supondría un gasto anual de 42,9 millones EUR, o aproximadamente 430 millones EUR durante los próximos diez años (6). |
| --- | --- |

(19)

Astra añade que se trata de una ayuda continuada. Los gobiernos autonómicos financiarán los costes de operación y mantenimiento de las redes locales en la zona II. Esto supondría un gasto anual de 42,9 millones EUR, o aproximadamente 430 millones EUR durante los próximos diez años (6).

| (20) | Por último, ASTRA señala que, al excluirla como competidor en la zona II, su posición competitiva en el mercado español general de la plataforma resulta debilitada. Dado que su mercado de televisión de pago ya no crece, ASTRA se está centrando en contratos con radiodifusores nacionales. Convertirse en el operador de la plataforma en la zona II le habría “abierto la puerta” para competir también en un futuro con Abertis en el mercado de televisión en España, que es más amplio. Desde el punto de vista de ASTRA esta cuestión es más importante que el acceso a los mercados regionales en sí. |
| --- | --- |

(20)

Por último, ASTRA señala que, al excluirla como competidor en la zona II, su posición competitiva en el mercado español general de la plataforma resulta debilitada. Dado que su mercado de televisión de pago ya no crece, ASTRA se está centrando en contratos con radiodifusores nacionales. Convertirse en el operador de la plataforma en la zona II le habría “abierto la puerta” para competir también en un futuro con Abertis en el mercado de televisión en España, que es más amplio. Desde el punto de vista de ASTRA esta cuestión es más importante que el acceso a los mercados regionales en sí.

IV.   POSICIÓN DE LAS AUTORIDADES ESPAÑOLAS

| (21) | La posición del Gobierno se fundamenta en tres argumentos principales: i) en la transición a la TDT no ha habido ayuda estatal; ii) la jurisprudencia Altmark es aplicable, ya que está implicado un servicio público, y, por consiguiente, la medida no constituye ayuda estatal; iii) si se considerara que existe ayuda estatal, en cualquier caso sería compatible con arreglo al artículo 107, apartado 3, letra c), del TFUE. Los argumentos del Gobierno se resumen brevemente como sigue: |
| --- | --- |

(21)

La posición del Gobierno se fundamenta en tres argumentos principales: i) en la transición a la TDT no ha habido ayuda estatal; ii) la jurisprudencia Altmark es aplicable, ya que está implicado un servicio público, y, por consiguiente, la medida no constituye ayuda estatal; iii) si se considerara que existe ayuda estatal, en cualquier caso sería compatible con arreglo al artículo 107, apartado 3, letra c), del TFUE. Los argumentos del Gobierno se resumen brevemente como sigue:

a)   No existe ayuda estatal

| (22) | En primer lugar, el Gobierno alega que en las medidas controvertidas no existe ayuda estatal. En particular, se aduce, entre otras cosas, que no hay subvención si las Comunidades Autónomas siguen las normas de contratación pública al adquirir bienes y servicios. Además, no existe discriminación ya que las plataformas de TDT y satélite operan en distintos mercados. La primera realiza un servicio público y emite fundamentalmente canales en abierto mientras que la segunda se basa en el modelo empresarial de televisión de pago. Se añade, además, que las medidas controvertidas no son selectivas, puesto que también los operadores de satélite pueden participar en las licitaciones organizadas por las Comunidades Autónomas (Astra lo ha hecho en Cantabria), que no excluyen expresamente la participación de operadores de la plataforma por satélite. |
| --- | --- |

(22)

En primer lugar, el Gobierno alega que en las medidas controvertidas no existe ayuda estatal. En particular, se aduce, entre otras cosas, que no hay subvención si las Comunidades Autónomas siguen las normas de contratación pública al adquirir bienes y servicios. Además, no existe discriminación ya que las plataformas de TDT y satélite operan en distintos mercados. La primera realiza un servicio público y emite fundamentalmente canales en abierto mientras que la segunda se basa en el modelo empresarial de televisión de pago. Se añade, además, que las medidas controvertidas no son selectivas, puesto que también los operadores de satélite pueden participar en las licitaciones organizadas por las Comunidades Autónomas (Astra lo ha hecho en Cantabria), que no excluyen expresamente la participación de operadores de la plataforma por satélite.

b)   Es aplicable la jurisprudencia Altmark

| (23) | En segundo lugar, el Gobierno aduce que lograr la máxima cobertura de TDT es parte de una obligación de servicio público y, por consiguiente, la jurisprudencia Altmark se aplicaría a las medidas controvertidas. La medida en cuestión simplemente cubre parte de los costes de digitalización, por lo que no hay compensación excesiva y aumenta la eficiencia, en comparación con el satélite. Por último, por lo que se refiere al cuarto criterio Altmark, la adjudicación de las licitaciones para el suministro de los equipos de telecomunicación de transmisión digital se ha realizado mediante procedimientos competitivos respetando las normas comunitarias, lo que garantiza que resulte seleccionado el proveedor más eficiente. |
| --- | --- |

(23)

En segundo lugar, el Gobierno aduce que lograr la máxima cobertura de TDT es parte de una obligación de servicio público y, por consiguiente, la jurisprudencia Altmark se aplicaría a las medidas controvertidas. La medida en cuestión simplemente cubre parte de los costes de digitalización, por lo que no hay compensación excesiva y aumenta la eficiencia, en comparación con el satélite. Por último, por lo que se refiere al cuarto criterio Altmark, la adjudicación de las licitaciones para el suministro de los equipos de telecomunicación de transmisión digital se ha realizado mediante procedimientos competitivos respetando las normas comunitarias, lo que garantiza que resulte seleccionado el proveedor más eficiente.

c)   La ayuda, caso de haberla, es compatible con el artículo 107, apartado 3

| (24) | Por último, el Gobierno sostiene que, si la Comisión considerara que hay ayuda estatal, dicha ayuda sería compatible con el mercado común de conformidad con el artículo 107, apartado 3, letra c), ya que fomenta la realización de un objetivo de interés comunitario (es decir, la conversión a la radiodifusión digital). La ayuda está bien diseñada ya que solo afecta a la pequeña porción del mercado —2,5 % de la población— que no entra en las obligaciones de cobertura impuestas a los operadores de la plataforma terrestre. Se conseguirían economías de escala y alcance si la red digital terrestre se ampliara también a la zona II. Así pues, sería más eficiente efectuar esta actualización de la red analógica ya existente que cambiar a otra plataforma. Alega además que, en este supuesto, la neutralidad tecnológica no es un principio absoluto ya que la TDT es la única plataforma que ofrece un amplio surtido de canales en abierto. Sea como fuere, de facto, ASTRA tenía la posibilidad de participar en las licitaciones (7). |
| --- | --- |

(24)

Por último, el Gobierno sostiene que, si la Comisión considerara que hay ayuda estatal, dicha ayuda sería compatible con el mercado común de conformidad con el artículo 107, apartado 3, letra c), ya que fomenta la realización de un objetivo de interés comunitario (es decir, la conversión a la radiodifusión digital). La ayuda está bien diseñada ya que solo afecta a la pequeña porción del mercado —2,5 % de la población— que no entra en las obligaciones de cobertura impuestas a los operadores de la plataforma terrestre. Se conseguirían economías de escala y alcance si la red digital terrestre se ampliara también a la zona II. Así pues, sería más eficiente efectuar esta actualización de la red analógica ya existente que cambiar a otra plataforma. Alega además que, en este supuesto, la neutralidad tecnológica no es un principio absoluto ya que la TDT es la única plataforma que ofrece un amplio surtido de canales en abierto. Sea como fuere, de facto, ASTRA tenía la posibilidad de participar en las licitaciones (7).

V.   EVALUACIÓN PRELIMINAR

| (25) | En primer lugar, se considera si es aplicable la jurisprudencia Altmark. De serlo, la medida controvertida no puede ser considerada ayuda estatal. En caso contrario, sin embargo, sería necesario evaluar si la medida controvertida entraña ayuda estatal con arreglo al artículo 107, apartado 1, y, de ser así, si tal ayuda podría considerarse compatible con el mercado interior a tenor del artículo 107, apartado 3. |
| --- | --- |

(25)

En primer lugar, se considera si es aplicable la jurisprudencia Altmark. De serlo, la medida controvertida no puede ser considerada ayuda estatal. En caso contrario, sin embargo, sería necesario evaluar si la medida controvertida entraña ayuda estatal con arreglo al artículo 107, apartado 1, y, de ser así, si tal ayuda podría considerarse compatible con el mercado interior a tenor del artículo 107, apartado 3.

a)   Observaciones generales

Misión de servicio público

| (26) | En España, la radiodifusión pública y privada se define por ley como servicio público (8). Esta definición de servicio público, no obstante, no da prioridad a ninguna plataforma en particular, como se desprende del hecho de que no haya una connotación tecnológica del servicio de televisión en la definición legislativa de servicio público más reciente (2006). |
| --- | --- |

(26)

En España, la radiodifusión pública y privada se define por ley como servicio público (8). Esta definición de servicio público, no obstante, no da prioridad a ninguna plataforma en particular, como se desprende del hecho de que no haya una connotación tecnológica del servicio de televisión en la definición legislativa de servicio público más reciente (2006).

Elección de tecnología

| (27) | Las autoridades españolas han explicado que digitalizar la red terrestre ya existente era el camino más barato y rápido hacia la conversión al sistema digital (9). Para ampliar la cobertura de la plataforma de TDT, las autoridades españolas han previsto la digitalización de los centros emisores existentes y la construcción de otros totalmente nuevos. |
| --- | --- |

(27)

Las autoridades españolas han explicado que digitalizar la red terrestre ya existente era el camino más barato y rápido hacia la conversión al sistema digital (9). Para ampliar la cobertura de la plataforma de TDT, las autoridades españolas han previsto la digitalización de los centros emisores existentes y la construcción de otros totalmente nuevos.

| (28) | Sin embargo, la estructura de costes de las plataformas terrestre y por satélite es diferente. Para determinar si efectivamente la digitalización de la plataforma terrestre es menos onerosa, deben compararse los costes de extensión de la TDT con los costes que hubiera supuesto ofrecer canales en abierto en la plataforma por satélite. A este respecto, las autoridades españolas han presentado un estudio comparativo de análisis de costes realizado en 2007. Sin embargo, como se explica con más detalle a continuación, parece que i) estos supuestos no están totalmente justificados y ii) no es concluyente en absoluto qué tecnología es menos onerosa (10). |
| --- | --- |

(28)

Sin embargo, la estructura de costes de las plataformas terrestre y por satélite es diferente. Para determinar si efectivamente la digitalización de la plataforma terrestre es menos onerosa, deben compararse los costes de extensión de la TDT con los costes que hubiera supuesto ofrecer canales en abierto en la plataforma por satélite. A este respecto, las autoridades españolas han presentado un estudio comparativo de análisis de costes realizado en 2007. Sin embargo, como se explica con más detalle a continuación, parece que i) estos supuestos no están totalmente justificados y ii) no es concluyente en absoluto qué tecnología es menos onerosa (10).

b)   Aplicabilidad de la jurisprudencia Altmark

| (29) | La jurisprudencia Altmark establece cuatro criterios que deben reunirse para que una medida concreta no constituya ayuda estatal a tenor del artículo 107, apartado 1 (11). La sentencia Altmark se refiere a una situación en la que el dinero público se pagó a un beneficiario directo; había una relación directa (en términos jurídicos, un contrato bilateral o sinalagmático) entre el servicio público y su compensación. Además, se aplicó la prueba de costes y la prueba de compensación excesiva con respecto al beneficiario de los fondos públicos, que era el prestador del servicio público. |
| --- | --- |

(29)

La jurisprudencia Altmark establece cuatro criterios que deben reunirse para que una medida concreta no constituya ayuda estatal a tenor del artículo 107, apartado 1 (11). La sentencia Altmark se refiere a una situación en la que el dinero público se pagó a un beneficiario directo; había una relación directa (en términos jurídicos, un contrato bilateral o sinalagmático) entre el servicio público y su compensación. Además, se aplicó la prueba de costes y la prueba de compensación excesiva con respecto al beneficiario de los fondos públicos, que era el prestador del servicio público.

| (30) | No hay que olvidar que, en la cadena de producción de radiodifusión, hay al menos tres niveles de competencia relevantes en el presente asunto: i) los proveedores de equipos de TDT y satélite, ii) los operadores de la plataforma, y iii) los radiodifusores. Los fabricantes de equipos de telecomunicación no tienen una misión de servicio público. Por lo tanto, la jurisprudencia Altmark no se les puede aplicar. |
| --- | --- |

(30)

No hay que olvidar que, en la cadena de producción de radiodifusión, hay al menos tres niveles de competencia relevantes en el presente asunto: i) los proveedores de equipos de TDT y satélite, ii) los operadores de la plataforma, y iii) los radiodifusores. Los fabricantes de equipos de telecomunicación no tienen una misión de servicio público. Por lo tanto, la jurisprudencia Altmark no se les puede aplicar.

| (31) | Los radiodifusores sí tienen una misión de servicio público. No obstante, estos últimos solo pueden ser considerados beneficiarios indirectos. En la zona I, es decir, el 96 % de la población española, los radiodifusores pagan al operador de la plataforma por la difusión de sus señales. En la zona II, los radiodifusores no pagan por utilizar la plataforma (12). Así pues, los radiodifusores se benefician del régimen, puesto que, gracias a una red digital más extensa, pueden incrementar (o, como mínimo, mantener) su audiencia entre aproximadamente el millón de habitantes con que cuenta la zona II. Supuestamente, esto genera también ingresos publicitarios adicionales (13). Por otra parte, los radiodifusores públicos no reciben dinero para la actualización de la red terrestre. Tampoco se beneficiarían si hubiera una compensación excesiva. Así pues, la prueba Altmark no es adecuada para evaluar los beneficios indirectos que se generarán para los radiodifusores. |
| --- | --- |

(31)

Los radiodifusores sí tienen una misión de servicio público. No obstante, estos últimos solo pueden ser considerados beneficiarios indirectos. En la zona I, es decir, el 96 % de la población española, los radiodifusores pagan al operador de la plataforma por la difusión de sus señales. En la zona II, los radiodifusores no pagan por utilizar la plataforma (12). Así pues, los radiodifusores se benefician del régimen, puesto que, gracias a una red digital más extensa, pueden incrementar (o, como mínimo, mantener) su audiencia entre aproximadamente el millón de habitantes con que cuenta la zona II. Supuestamente, esto genera también ingresos publicitarios adicionales (13). Por otra parte, los radiodifusores públicos no reciben dinero para la actualización de la red terrestre. Tampoco se beneficiarían si hubiera una compensación excesiva. Así pues, la prueba Altmark no es adecuada para evaluar los beneficios indirectos que se generarán para los radiodifusores.

| (32) | En cambio, los operadores de la plataforma terrestre se benefician directamente de la extensión de la red de TDT financiada por el Estado. Si el operador de la plataforma terrestre es el titular de la red de TDT ampliada, se evita los costes de extensión de la red (y/o de la actualización tecnológica). No obstante, tampoco en ese caso es aplicable la jurisprudencia Altmark. Y lo que es más importante, como se ha explicado anteriormente, los operadores de la plataforma no están incluidos en la misión de servicio público. Por tanto, las ayudas a los operadores de la plataforma terrestre no estarían cubiertas por el primer criterio Altmark
   (14). |
| --- | --- |

(32)

En cambio, los operadores de la plataforma terrestre se benefician directamente de la extensión de la red de TDT financiada por el Estado. Si el operador de la plataforma terrestre es el titular de la red de TDT ampliada, se evita los costes de extensión de la red (y/o de la actualización tecnológica). No obstante, tampoco en ese caso es aplicable la jurisprudencia Altmark. Y lo que es más importante, como se ha explicado anteriormente, los operadores de la plataforma no están incluidos en la misión de servicio público. Por tanto, las ayudas a los operadores de la plataforma terrestre no estarían cubiertas por el primer criterio Altmark
   (14).

| (33) | Aun cuando se considerara que la misión de servicio público es extensiva a la plataforma terrestre, es dudoso que el régimen de TDT cumpliera el tercer y cuarto criterio de la sentencia Altmark. |
| --- | --- |

(33)

Aun cuando se considerara que la misión de servicio público es extensiva a la plataforma terrestre, es dudoso que el régimen de TDT cumpliera el tercer y cuarto criterio de la sentencia Altmark.

| (34) | Por lo que se refiere al tercer criterio, el coste de digitalización de la zona II, incluidos su operación y mantenimiento, están totalmente cubiertos por la financiación estatal. Habida cuenta de los beneficios para los radiodifusores y los operadores de la plataforma, como se ha explicado, se produciría una compensación excesiva. Las autoridades españolas no han evaluado si la financiación estatal excede el coste de las obligaciones de servicio público más un beneficio razonable. |
| --- | --- |

(34)

Por lo que se refiere al tercer criterio, el coste de digitalización de la zona II, incluidos su operación y mantenimiento, están totalmente cubiertos por la financiación estatal. Habida cuenta de los beneficios para los radiodifusores y los operadores de la plataforma, como se ha explicado, se produciría una compensación excesiva. Las autoridades españolas no han evaluado si la financiación estatal excede el coste de las obligaciones de servicio público más un beneficio razonable.

| (35) | Por lo que se refiere al cuarto criterio Altmark, las autoridades españolas remiten a la competencia entre los proveedores de equipos de telecomunicación. No obstante, para evaluar una posible ventaja para los operadores de la plataforma, habría sido necesario organizar una licitación pública que permitiera la competencia entre operadores de distintas plataformas o, al menos, hacer una comparación de las inversiones realizadas por las autoridades españolas y los costes de un competidor eficiente. No ha habido tal licitación y el citado estudio de costes de 2007 no aporta un análisis de costes fiable y concluyente a este respecto. |
| --- | --- |

(35)

Por lo que se refiere al cuarto criterio Altmark, las autoridades españolas remiten a la competencia entre los proveedores de equipos de telecomunicación. No obstante, para evaluar una posible ventaja para los operadores de la plataforma, habría sido necesario organizar una licitación pública que permitiera la competencia entre operadores de distintas plataformas o, al menos, hacer una comparación de las inversiones realizadas por las autoridades españolas y los costes de un competidor eficiente. No ha habido tal licitación y el citado estudio de costes de 2007 no aporta un análisis de costes fiable y concluyente a este respecto.

| (36) | En conclusión, la Comisión considera que la jurisprudencia Altmark no puede aplicarse en el presente asunto. Aparte de que los beneficios para los radiodifusores, como beneficiarios indirectos, son difíciles de conciliar con el planteamiento Altmark, los operadores de la plataforma terrestre no tienen una misión de servicio público. Aunque existiera tal misión de servicio público, no parecen cumplirse los demás criterios Altmark. |
| --- | --- |

(36)

En conclusión, la Comisión considera que la jurisprudencia Altmark no puede aplicarse en el presente asunto. Aparte de que los beneficios para los radiodifusores, como beneficiarios indirectos, son difíciles de conciliar con el planteamiento Altmark, los operadores de la plataforma terrestre no tienen una misión de servicio público. Aunque existiera tal misión de servicio público, no parecen cumplirse los demás criterios Altmark.

c)   Existencia de ayuda estatal con arreglo al artículo 107, apartado 1

Transferencia de recursos estatales

| (37) | La medida controvertida entraña una transferencia de recursos financieros del Estado a entidades que realizan una actividad económica. En primer lugar, se transfieren recursos presupuestarios del Gobierno central a las Comunidades Autónomas. A continuación las Comunidades Autónomas financian la extensión de la red de TDT.
  Selectividad y ventaja: beneficiarios de la medida controvertida |
| --- | --- |

(37)

La medida controvertida entraña una transferencia de recursos financieros del Estado a entidades que realizan una actividad económica. En primer lugar, se transfieren recursos presupuestarios del Gobierno central a las Comunidades Autónomas. A continuación las Comunidades Autónomas financian la extensión de la red de TDT.

Selectividad y ventaja: beneficiarios de la medida controvertida

Proveedores de equipos de telecomunicación

| (38) | Los proveedores de equipos de telecomunicación son los contratistas directos de las Comunidades Autónomas una vez que se adjudican las licitaciones para la digitalización. El Gobierno adquiere el equipamiento para la TDT en condiciones de mercado y respetando las normas de contratación pública (licitación abierta). Puesto que la adquisición se realiza a precio de mercado, prima facie, no implica una ventaja para un proveedor de red concreto (a pesar de que Abertis haya conseguido la mayoría de las obras licitadas). No obstante, como la demanda de estos productos va en aumento debido a la medida de ayuda, en esta fase no puede descartarse por completo que la medida entrañe una ventaja selectiva para los proveedores de equipos de telecomunicación. |
| --- | --- |

(38)

Los proveedores de equipos de telecomunicación son los contratistas directos de las Comunidades Autónomas una vez que se adjudican las licitaciones para la digitalización. El Gobierno adquiere el equipamiento para la TDT en condiciones de mercado y respetando las normas de contratación pública (licitación abierta). Puesto que la adquisición se realiza a precio de mercado, prima facie, no implica una ventaja para un proveedor de red concreto (a pesar de que Abertis haya conseguido la mayoría de las obras licitadas). No obstante, como la demanda de estos productos va en aumento debido a la medida de ayuda, en esta fase no puede descartarse por completo que la medida entrañe una ventaja selectiva para los proveedores de equipos de telecomunicación.

| (39) | Además, la decisión de las autoridades españolas de adquirir únicamente equipos para la actualización de la plataforma terrestre implica una discriminación hacia los proveedores del equipamiento utilizado para otras plataformas (por ejemplo, descodificadores para satélite y antenas parabólicas). |
| --- | --- |

(39)

Además, la decisión de las autoridades españolas de adquirir únicamente equipos para la actualización de la plataforma terrestre implica una discriminación hacia los proveedores del equipamiento utilizado para otras plataformas (por ejemplo, descodificadores para satélite y antenas parabólicas).

Operadores de plataforma

| (40) | Por lo que se refiere a los operadores de plataforma, las Comunidades Autónomas han adoptado distintas medidas. Cuando ya existía un operador de la red analógica, ese operador continúa operando la red de TDT (por ejemplo, Telecom Castilla-La Mancha, Aragón Telecom, etc.). Según las autoridades españolas, en la mayoría de los casos, son los propios ayuntamientos los que operan la red. En otros casos, la responsable es una entidad pública. Estos operadores no reciben directamente dinero del Gobierno. No obstante, el equipamiento adquirido por el Gobierno (autonómico) se pone a su disposición para que amplíen su red. Por consiguiente, los operadores de la plataforma se benefician directamente de la financiación pública de la extensión y actualización de su red digital. |
| --- | --- |

(40)

Por lo que se refiere a los operadores de plataforma, las Comunidades Autónomas han adoptado distintas medidas. Cuando ya existía un operador de la red analógica, ese operador continúa operando la red de TDT (por ejemplo, Telecom Castilla-La Mancha, Aragón Telecom, etc.). Según las autoridades españolas, en la mayoría de los casos, son los propios ayuntamientos los que operan la red. En otros casos, la responsable es una entidad pública. Estos operadores no reciben directamente dinero del Gobierno. No obstante, el equipamiento adquirido por el Gobierno (autonómico) se pone a su disposición para que amplíen su red. Por consiguiente, los operadores de la plataforma se benefician directamente de la financiación pública de la extensión y actualización de su red digital.

| (41) | Cuando el beneficiario es un operador de plataforma regional, este operador se beneficia de la extensión de su red regional en zonas aisladas de esa región en concreto. En algunas regiones la “zona II” puede comprender hasta el 10 % de la población. Por consiguiente, gracias a la medida estatal, la cobertura global de las redes regionales aumenta, lo que incrementa el atractivo de la red a la hora de competir con otras plataformas para la difusión de señales de televisión en esa región concreta. |
| --- | --- |

(41)

Cuando el beneficiario es un operador de plataforma regional, este operador se beneficia de la extensión de su red regional en zonas aisladas de esa región en concreto. En algunas regiones la “zona II” puede comprender hasta el 10 % de la población. Por consiguiente, gracias a la medida estatal, la cobertura global de las redes regionales aumenta, lo que incrementa el atractivo de la red a la hora de competir con otras plataformas para la difusión de señales de televisión en esa región concreta.

| (42) | Además, las instalaciones subvencionadas aumentan la capilaridad de la red de TDT en su conjunto. Como consecuencia, la red se hace adecuada para la prestación de servicios de valor añadido (por ejemplo, la televisión digital móvil o DVB-H) y los radiodifusores y operadores de la plataforma tendrán mayores oportunidades de ser los primeros proveedores en ofrecer servicios digitales de nueva generación. |
| --- | --- |

(42)

Además, las instalaciones subvencionadas aumentan la capilaridad de la red de TDT en su conjunto. Como consecuencia, la red se hace adecuada para la prestación de servicios de valor añadido (por ejemplo, la televisión digital móvil o DVB-H) y los radiodifusores y operadores de la plataforma tendrán mayores oportunidades de ser los primeros proveedores en ofrecer servicios digitales de nueva generación.

| (43) | Estos beneficios se ven reforzados por la subsidiarización continuada de los costes de funcionamiento de las redes locales por parte de los gobiernos autonómicos. En algunas regiones los gobiernos locales han manifestado su compromiso de correr con los gastos de mantenimiento y de personal de la red. Esto también se aplica cuando la explotación de la infraestructura la realiza una entidad privada. Cuando estos pagos se efectúan a operadores de redes locales, aumenta el riesgo de compensación excesiva, es decir, de cobertura parcial de otros costes de la red. Puede ser el caso, por ejemplo, cuando el equipo se utiliza conjuntamente para las zonas I y II. |
| --- | --- |

(43)

Estos beneficios se ven reforzados por la subsidiarización continuada de los costes de funcionamiento de las redes locales por parte de los gobiernos autonómicos. En algunas regiones los gobiernos locales han manifestado su compromiso de correr con los gastos de mantenimiento y de personal de la red. Esto también se aplica cuando la explotación de la infraestructura la realiza una entidad privada. Cuando estos pagos se efectúan a operadores de redes locales, aumenta el riesgo de compensación excesiva, es decir, de cobertura parcial de otros costes de la red. Puede ser el caso, por ejemplo, cuando el equipo se utiliza conjuntamente para las zonas I y II.

| (44) | De la misma manera, según ASTRA, Abertis obtiene también una ventaja directa al competir con operadores de otras plataformas. Como proveedor de la red, Abertis consiguió la mayoría de los contratos para la actualización de esas redes locales, aunque no opera por sí misma ninguna de ellas. No obstante, al competir con otra plataforma como operador de la plataforma, la extensión de la red terrestre permite a Abertis ofrecer a los radiodifusores un mayor alcance y una capilaridad superior de su propia red. Mientras que, sin la medida, la red digital terrestre solo llegaría al 96-98 % de la población, esta cobertura se incrementa a casi el 100 %, sin coste adicional para el radiodifusor. Un radiodifusor interesado en la cobertura nacional tendría, por tanto, menos incentivos para optar por la plataforma por satélite. |
| --- | --- |

(44)

De la misma manera, según ASTRA, Abertis obtiene también una ventaja directa al competir con operadores de otras plataformas. Como proveedor de la red, Abertis consiguió la mayoría de los contratos para la actualización de esas redes locales, aunque no opera por sí misma ninguna de ellas. No obstante, al competir con otra plataforma como operador de la plataforma, la extensión de la red terrestre permite a Abertis ofrecer a los radiodifusores un mayor alcance y una capilaridad superior de su propia red. Mientras que, sin la medida, la red digital terrestre solo llegaría al 96-98 % de la población, esta cobertura se incrementa a casi el 100 %, sin coste adicional para el radiodifusor. Un radiodifusor interesado en la cobertura nacional tendría, por tanto, menos incentivos para optar por la plataforma por satélite.

Radiodifusores de TDT

| (45) | Por último, los radiodifusores podrían considerarse beneficiarios indirectos. Sin el régimen estatal, en la zona II, los radiodifusores solo tendrían la opción de comprar capacidad de satélite a Astra. Aún así, llegarían a menos hogares, puesto que al menos algunos de ellos no comprarían el equipo de tierra necesario (descodificador para satélite y antena parabólica). |
| --- | --- |

(45)

Por último, los radiodifusores podrían considerarse beneficiarios indirectos. Sin el régimen estatal, en la zona II, los radiodifusores solo tendrían la opción de comprar capacidad de satélite a Astra. Aún así, llegarían a menos hogares, puesto que al menos algunos de ellos no comprarían el equipo de tierra necesario (descodificador para satélite y antena parabólica).

| (46) | En el mercado de la televisión de pago, las iniciativas de acceso condicional lanzadas recientemente en la plataforma de TDT compiten con la difusión de canales en la plataforma por satélite. Puesto que la medida controvertida es extensiva a la plataforma de TDT, los canales de TDT de acceso condicional resultan favorecidos frente a los canales de acceso condicional de la plataforma por satélite. |
| --- | --- |

(46)

En el mercado de la televisión de pago, las iniciativas de acceso condicional lanzadas recientemente en la plataforma de TDT compiten con la difusión de canales en la plataforma por satélite. Puesto que la medida controvertida es extensiva a la plataforma de TDT, los canales de TDT de acceso condicional resultan favorecidos frente a los canales de acceso condicional de la plataforma por satélite.

Conclusión sobre la ventaja selectiva

| (47) | Así pues, el régimen controvertido parece dar una ventaja selectiva a los proveedores/instaladores de red (ventaja sectorial), a los operadores de la plataforma de TDT y a los radiodifusores de TDT, tanto en abierto como en acceso condicional. |
| --- | --- |

(47)

Así pues, el régimen controvertido parece dar una ventaja selectiva a los proveedores/instaladores de red (ventaja sectorial), a los operadores de la plataforma de TDT y a los radiodifusores de TDT, tanto en abierto como en acceso condicional.

Falseamiento de la competencia

Proveedores de equipos de telecomunicación

| (48) | A primera vista, la medida controvertida parece entrañar una ventaja competitiva (consistente en el incremento de la demanda) en beneficio de los proveedores de equipos de telecomunicación. |
| --- | --- |

(48)

A primera vista, la medida controvertida parece entrañar una ventaja competitiva (consistente en el incremento de la demanda) en beneficio de los proveedores de equipos de telecomunicación.

Operadores de la plataforma

| (49) | Podría producirse falseamiento de la competencia entre diferentes plataformas (terrestre y satélite), ya que la medida controvertida va dirigida a la digitalización e instalación de centros emisores terrestres totalmente nuevos, sin considerar la transmisión por satélite. |
| --- | --- |

(49)

Podría producirse falseamiento de la competencia entre diferentes plataformas (terrestre y satélite), ya que la medida controvertida va dirigida a la digitalización e instalación de centros emisores terrestres totalmente nuevos, sin considerar la transmisión por satélite.

| (50) | Las autoridades españolas aducen que la plataforma por satélite operada por ASTRA no pertenece al mismo mercado que la plataforma terrestre, puesto que no tiene los derechos de emisión en abierto. |
| --- | --- |

(50)

Las autoridades españolas aducen que la plataforma por satélite operada por ASTRA no pertenece al mismo mercado que la plataforma terrestre, puesto que no tiene los derechos de emisión en abierto.

| (51) | La información que consta en el expediente muestra que Astra pudo competir por la plataforma para la extensión en Cantabria y que el Gobierno cántabro rescindió unilateralmente al contrato cuando se aprobaron las medidas controvertidas a favor de la TDT. Además, uno de los radiodifusores indicó que no concedería derechos a Astra mientras no hubiera cobertura de TDT en la zona. Aún es más, la plataforma por satélite se utiliza en la zona III y el Gobierno ha impuesto obligaciones de radiodifusión a los radiodifusores para garantizar que sus señales se envíen a través de esta plataforma. |
| --- | --- |

(51)

La información que consta en el expediente muestra que Astra pudo competir por la plataforma para la extensión en Cantabria y que el Gobierno cántabro rescindió unilateralmente al contrato cuando se aprobaron las medidas controvertidas a favor de la TDT. Además, uno de los radiodifusores indicó que no concedería derechos a Astra mientras no hubiera cobertura de TDT en la zona. Aún es más, la plataforma por satélite se utiliza en la zona III y el Gobierno ha impuesto obligaciones de radiodifusión a los radiodifusores para garantizar que sus señales se envíen a través de esta plataforma.

| (52) | El hecho de que actualmente los radiodifusores en abierto sean reacios a utilizar la plataforma por satélite no implica que la plataforma satelital y terrestre pertenezcan a mercados diferentes. En esencia, los radiodifusores pueden optar por una de las dos plataformas. La difusión por las dos plataformas simultáneamente solo aumenta los costes para los radiodifusores sin aportar gran valor añadido mientras ambas plataformas ofrezcan cobertura nacional. Puesto que, gracias a la intervención estatal, la extensión de la TDT a la zona II es gratuita, los radiodifusores no tienen incentivos para pasarse a la plataforma por satélite en la zona II. Naturalmente, esto podría ser diferente sin las subvenciones estatales. En ese caso, como se ha hecho en la zona III, el Gobierno podría haber impuesto obligaciones de transmisión para garantizar la trasmisión en la zona II (15). |
| --- | --- |

(52)

El hecho de que actualmente los radiodifusores en abierto sean reacios a utilizar la plataforma por satélite no implica que la plataforma satelital y terrestre pertenezcan a mercados diferentes. En esencia, los radiodifusores pueden optar por una de las dos plataformas. La difusión por las dos plataformas simultáneamente solo aumenta los costes para los radiodifusores sin aportar gran valor añadido mientras ambas plataformas ofrezcan cobertura nacional. Puesto que, gracias a la intervención estatal, la extensión de la TDT a la zona II es gratuita, los radiodifusores no tienen incentivos para pasarse a la plataforma por satélite en la zona II. Naturalmente, esto podría ser diferente sin las subvenciones estatales. En ese caso, como se ha hecho en la zona III, el Gobierno podría haber impuesto obligaciones de transmisión para garantizar la trasmisión en la zona II (15).

Radiodifusores

| (53) | La medida controvertida podría también haber falseado la competencia entre los radiodifusores. Antes, la plataforma terrestre generalmente albergaba a radiodifusores en abierto y la plataforma por satélite fundamentalmente a radiodifusores de televisión de pago o de acceso condicional. Actualmente, sin embargo, los radiodifusores en abierto están lanzando incitativas de televisión de pago en la plataforma terrestre y los radiodifusores por satélite buscan acceso a canales en abierto con el fin de completar su oferta y competir más activamente con los radiodifusores en abierto. |
| --- | --- |

(53)

La medida controvertida podría también haber falseado la competencia entre los radiodifusores. Antes, la plataforma terrestre generalmente albergaba a radiodifusores en abierto y la plataforma por satélite fundamentalmente a radiodifusores de televisión de pago o de acceso condicional. Actualmente, sin embargo, los radiodifusores en abierto están lanzando incitativas de televisión de pago en la plataforma terrestre y los radiodifusores por satélite buscan acceso a canales en abierto con el fin de completar su oferta y competir más activamente con los radiodifusores en abierto.

Conclusión sobre el falseamiento de la competencia

| (54) | Al financiar los costes asociados a la extensión de la plataforma de TDT, el régimen podría por tanto determinar un falseamiento de la competencia potencial o real entre los proveedores de equipos de telecomunicación activos en distintas tecnologías y entre las plataformas terrestre y por satélite. Además, la medida podría crear un falseamiento de la competencia entre los radiodifusores de TDT y de satélite, tanto en televisión en abierto como de pago, ya que la primera utiliza una plataforma que, sin la medida, no estaría disponible (o estaría disponible a un coste superior). |
| --- | --- |

(54)

Al financiar los costes asociados a la extensión de la plataforma de TDT, el régimen podría por tanto determinar un falseamiento de la competencia potencial o real entre los proveedores de equipos de telecomunicación activos en distintas tecnologías y entre las plataformas terrestre y por satélite. Además, la medida podría crear un falseamiento de la competencia entre los radiodifusores de TDT y de satélite, tanto en televisión en abierto como de pago, ya que la primera utiliza una plataforma que, sin la medida, no estaría disponible (o estaría disponible a un coste superior).

Efecto sobre el comercio entre Estados miembros

| (55) | La medida controvertida tiene también efectos sobre el comercio, ya que modifica las condiciones competitivas en la totalidad del territorio de un Estado miembro y, además, porque en la industria de radiodifusión española invierten empresas de otros Estados miembros (por ejemplo, Telecinco, un radiodifusor controlado por la italiana Mediaset, o ASTRA). |
| --- | --- |

(55)

La medida controvertida tiene también efectos sobre el comercio, ya que modifica las condiciones competitivas en la totalidad del territorio de un Estado miembro y, además, porque en la industria de radiodifusión española invierten empresas de otros Estados miembros (por ejemplo, Telecinco, un radiodifusor controlado por la italiana Mediaset, o ASTRA).

d)   Compatibilidad con arreglo al artículo 107, apartado 3, letra c)

| (56) | Una vez se llega a la conclusión de que la medida controvertida implica ayuda estatal, el régimen adoptado por las autoridades españolas debe ser evaluado con arreglo al artículo 107, apartado 3, letra c), con el fin de verificar su posible compatibilidad con el mercado interior. La compatibilidad de la medida controvertida debe ser evaluada en el contexto de la transición de la televisión analógica a la digital. |
| --- | --- |

(56)

Una vez se llega a la conclusión de que la medida controvertida implica ayuda estatal, el régimen adoptado por las autoridades españolas debe ser evaluado con arreglo al artículo 107, apartado 3, letra c), con el fin de verificar su posible compatibilidad con el mercado interior. La compatibilidad de la medida controvertida debe ser evaluada en el contexto de la transición de la televisión analógica a la digital.

| (57) | A este respecto, el Gobierno ha aducido que la financiación pública era necesaria para superar una deficiencia del mercado que impedía la digitalización de zonas que quedaban fuera de las obligaciones legales de cobertura impuestas a los radiodifusores. |
| --- | --- |

(57)

A este respecto, el Gobierno ha aducido que la financiación pública era necesaria para superar una deficiencia del mercado que impedía la digitalización de zonas que quedaban fuera de las obligaciones legales de cobertura impuestas a los radiodifusores.

| (58) | En su sentencia de 6 de octubre de 2009 (16), el Tribunal General dictaminó en la solicitud de anulación interpuesta por Alemania de la Decisión 2006/513/CE de la Comisión en el asunto DVB-T-Berlín-Brandemburgo
   (17), que trataba cuestiones similares a las que la Comisión tiene que abordar en el asunto que nos ocupa. En particular, el Tribunal trató los criterios que la Comisión debe aplicar al evaluar la compatibilidad con arreglo al artículo 107, apartado 3, del TFUE, que se consideran a continuación. |
| --- | --- |

(58)

En su sentencia de 6 de octubre de 2009 (16), el Tribunal General dictaminó en la solicitud de anulación interpuesta por Alemania de la Decisión 2006/513/CE de la Comisión en el asunto DVB-T-Berlín-Brandemburgo
   (17), que trataba cuestiones similares a las que la Comisión tiene que abordar en el asunto que nos ocupa. En particular, el Tribunal trató los criterios que la Comisión debe aplicar al evaluar la compatibilidad con arreglo al artículo 107, apartado 3, del TFUE, que se consideran a continuación.

Deficiencia del mercado
   (18)

| (59) | En principio, en caso de conversión al sistema digital, la Comisión aceptó el argumento de la deficiencia del mercado en el asunto DVB-T-Berlín-Brandemburgo. Existen externalidades positivas en la conversión al sistema digital (el dividendo digital). La tecnología digital da lugar a una oferta más amplia para el cliente final. No obstante, sería necesario demostrar asimismo que los propios operadores terrestres no invertirían en la digitalización de su red (19). A este respecto, el Gobierno español ha aportado indicios suficientes sobre la reticencia de los radiodifusores a soportar inversiones adicionales para la extensión de la red de TDT (20). |
| --- | --- |

(59)

En principio, en caso de conversión al sistema digital, la Comisión aceptó el argumento de la deficiencia del mercado en el asunto DVB-T-Berlín-Brandemburgo. Existen externalidades positivas en la conversión al sistema digital (el dividendo digital). La tecnología digital da lugar a una oferta más amplia para el cliente final. No obstante, sería necesario demostrar asimismo que los propios operadores terrestres no invertirían en la digitalización de su red (19). A este respecto, el Gobierno español ha aportado indicios suficientes sobre la reticencia de los radiodifusores a soportar inversiones adicionales para la extensión de la red de TDT (20).

| (60) | Como alternativa, la plataforma por satélite podría utilizarse ya para la difusión digital. No obstante, también en ese caso habría que hacer inversiones adicionales. Los particulares tendrían que comprar el equipo de tierra necesario, lo que supone una inversión importante (que incluye también la instalación de la antena parabólica). Ni el operador de satélite ni los particulares han realizado hasta el momento esas inversiones en instalaciones en tierra a una escala que pueda considerarse que la zona II está suficientemente servida por la red satelital. |
| --- | --- |

(60)

Como alternativa, la plataforma por satélite podría utilizarse ya para la difusión digital. No obstante, también en ese caso habría que hacer inversiones adicionales. Los particulares tendrían que comprar el equipo de tierra necesario, lo que supone una inversión importante (que incluye también la instalación de la antena parabólica). Ni el operador de satélite ni los particulares han realizado hasta el momento esas inversiones en instalaciones en tierra a una escala que pueda considerarse que la zona II está suficientemente servida por la red satelital.

| (61) | Por razones de cohesión y acceso a la información, el Gobierno desea dar acceso a la televisión en abierto a toda la población en las mismas condiciones, es decir, sin suscripción alguna de los telespectadores a los canales de televisión. Puesto que, también en el caso de la transmisión por satélite, esto solo podría lograrse con apoyo del Gobierno, puede concluirse que existe una deficiencia del mercado. |
| --- | --- |

(61)

Por razones de cohesión y acceso a la información, el Gobierno desea dar acceso a la televisión en abierto a toda la población en las mismas condiciones, es decir, sin suscripción alguna de los telespectadores a los canales de televisión. Puesto que, también en el caso de la transmisión por satélite, esto solo podría lograrse con apoyo del Gobierno, puede concluirse que existe una deficiencia del mercado.

Proporcionalidad

| (62) | Por lo que se refiere a la proporcionalidad, en su decisión DVB-T-Berlín-Brandemburgo, la Comisión consideró necesario comparar la medida adoptada con posibles alternativas. La Comisión concluyó que la ayuda no era necesaria ni proporcionada. |
| --- | --- |

(62)

Por lo que se refiere a la proporcionalidad, en su decisión DVB-T-Berlín-Brandemburgo, la Comisión consideró necesario comparar la medida adoptada con posibles alternativas. La Comisión concluyó que la ayuda no era necesaria ni proporcionada.

| (63) | Las autoridades españolas alegan que la digitalización de los centros emisores terrestres existentes (y, en ocasiones, la construcción de otros nuevos) era la solución menos costosa y más rápida para la digitalización. A este respecto, han presentado un estudio de análisis de costes que compara los costes de la transmisión terrestre y por satélite (21). Ese estudio, no obstante, aporta pocas pruebas para abordar la cuestión de la proporcionalidad. |
| --- | --- |

(63)

Las autoridades españolas alegan que la digitalización de los centros emisores terrestres existentes (y, en ocasiones, la construcción de otros nuevos) era la solución menos costosa y más rápida para la digitalización. A este respecto, han presentado un estudio de análisis de costes que compara los costes de la transmisión terrestre y por satélite (21). Ese estudio, no obstante, aporta pocas pruebas para abordar la cuestión de la proporcionalidad.

| (64) | En primer lugar, al comparar los costes de las dos tecnologías, el estudio evalúa el coste de los descodificadores para transmisión por satélite, pero no evalúa el coste de los descodificadores (o de un nuevo aparato de televisión con descodificador incorporado), orientación de la antena y sustitución del cable que son necesarios en caso de cambiar a la tecnología de TDT. En segundo lugar, el estudio concluye que es más eficiente una u otra tecnología dependiendo de las condiciones geográficas y del tamaño de la ciudad o pueblo de que se trate. Esta última conclusión, sin embargo, daría a entender que las Comunidades Autónomas organizan licitaciones tanto para tecnología de TDT como por satélite, así como que los organismos territoriales a los que se sirve son de tamaño variable. Al organizar licitaciones exclusivamente para tecnología de TDT, se ignoró la conclusión del estudio (22). |
| --- | --- |

(64)

En primer lugar, al comparar los costes de las dos tecnologías, el estudio evalúa el coste de los descodificadores para transmisión por satélite, pero no evalúa el coste de los descodificadores (o de un nuevo aparato de televisión con descodificador incorporado), orientación de la antena y sustitución del cable que son necesarios en caso de cambiar a la tecnología de TDT. En segundo lugar, el estudio concluye que es más eficiente una u otra tecnología dependiendo de las condiciones geográficas y del tamaño de la ciudad o pueblo de que se trate. Esta última conclusión, sin embargo, daría a entender que las Comunidades Autónomas organizan licitaciones tanto para tecnología de TDT como por satélite, así como que los organismos territoriales a los que se sirve son de tamaño variable. Al organizar licitaciones exclusivamente para tecnología de TDT, se ignoró la conclusión del estudio (22).

| (65) | Se pide al Gobierno español que aporte más información sobre este punto. |
| --- | --- |

(65)

Se pide al Gobierno español que aporte más información sobre este punto.

Neutralidad tecnológica

| (66) | La Comunicación de 2003 de la Comisión sobre la transición a la radiodifusión digital prevé que, para lograr la transición a la norma digital, deben tomarse en consideración todos los modos de transmisión. En su decisión DVB-T-Berlín-Brandemburgo, la Comisión concluyó que la tecnología DVB-T terrestre no es superior a otras soluciones tecnológicas. El apoyo para esta plataforma sería una excepción injustificada al principio de neutralidad tecnológica y podría impedir la expansión de otras plataformas. En su sentencia T-21/06, el Tribunal remitía a la Comunicación de 2003 y consideró que, puesto que la DVB-T apoyaba claramente solo la red terrestre, esta medida no cumplía el requisito de neutralidad (23). |
| --- | --- |

(66)

La Comunicación de 2003 de la Comisión sobre la transición a la radiodifusión digital prevé que, para lograr la transición a la norma digital, deben tomarse en consideración todos los modos de transmisión. En su decisión DVB-T-Berlín-Brandemburgo, la Comisión concluyó que la tecnología DVB-T terrestre no es superior a otras soluciones tecnológicas. El apoyo para esta plataforma sería una excepción injustificada al principio de neutralidad tecnológica y podría impedir la expansión de otras plataformas. En su sentencia T-21/06, el Tribunal remitía a la Comunicación de 2003 y consideró que, puesto que la DVB-T apoyaba claramente solo la red terrestre, esta medida no cumplía el requisito de neutralidad (23).

| (67) | En el asunto T-177/07, Mediaset, relativo a las subvenciones para la adquisición de descodificadores digitales terrestres y de cable, el Tribunal General respaldó las conclusiones de la Comisión según las cuales la exclusión de los descodificadores de satélite de la subvención implicaba una discriminación contraria al principio de neutralidad tecnológica y que, como tal, impedía que la medida controvertida fuera declarada compatible con el mercado interior. |
| --- | --- |

(67)

En el asunto T-177/07, Mediaset, relativo a las subvenciones para la adquisición de descodificadores digitales terrestres y de cable, el Tribunal General respaldó las conclusiones de la Comisión según las cuales la exclusión de los descodificadores de satélite de la subvención implicaba una discriminación contraria al principio de neutralidad tecnológica y que, como tal, impedía que la medida controvertida fuera declarada compatible con el mercado interior.

| (68) | En el presente asunto, el Gobierno se ha centrado en la tecnología de TDT como solución principal para la digitalización. Efectivamente, la opción tecnológica se hizo desde el principio mismo del proceso administrativo, cuando se aprobó el Real Decreto 944/2005, que hace referencia explícita a la tecnología de TDT. Las Comunidades Autónomas no han hecho más que seguir las directrices del Gobierno. No obstante, los distintos ayuntamientos han optado por una gran variedad de procedimientos de licitación. En algunos caso, el texto de las licitación deja abierto qué tecnología se utilizará. En otros, la licitación da una lista de centros emisores que se utilizarán en el despliegue del equipo de TDT. |
| --- | --- |

(68)

En el presente asunto, el Gobierno se ha centrado en la tecnología de TDT como solución principal para la digitalización. Efectivamente, la opción tecnológica se hizo desde el principio mismo del proceso administrativo, cuando se aprobó el Real Decreto 944/2005, que hace referencia explícita a la tecnología de TDT. Las Comunidades Autónomas no han hecho más que seguir las directrices del Gobierno. No obstante, los distintos ayuntamientos han optado por una gran variedad de procedimientos de licitación. En algunos caso, el texto de las licitación deja abierto qué tecnología se utilizará. En otros, la licitación da una lista de centros emisores que se utilizarán en el despliegue del equipo de TDT.

| (69) | En una fase posterior del procedimiento, el Gobierno ha presentado a la Comisión ejemplos de correspondencia (tres correos electrónicos) entre el Ministerio de Industria y las Comunidades Autónomas. En esos correos, las Comunidades preguntan si los fondos estatales para TDT pueden utilizarse también para financiar transmisión por satélite (la respuesta fue afirmativa). El Gobierno sugiere que esto prueba que la licitación organizada por las Comunidades Autónomas, aunque hacía referencia explícita a la TDT, estaba de facto abierta a todas las tecnologías. No obstante, esto solo es aplicable a unas cuantas Comunidades Autónomas. En segundo lugar, cuando la opción tecnológica se confirmó ex post, no era del conocimiento público y, por tanto, no podía impedir que los operadores de otras plataformas distintas de la TDT desistieran de participar en la licitación. De hecho, en sus escritos, Astra ha señalado que la referencia general a la TDT en los documentos de licitación hizo que se abstuviera de participar en las licitaciones. |
| --- | --- |

(69)

En una fase posterior del procedimiento, el Gobierno ha presentado a la Comisión ejemplos de correspondencia (tres correos electrónicos) entre el Ministerio de Industria y las Comunidades Autónomas. En esos correos, las Comunidades preguntan si los fondos estatales para TDT pueden utilizarse también para financiar transmisión por satélite (la respuesta fue afirmativa). El Gobierno sugiere que esto prueba que la licitación organizada por las Comunidades Autónomas, aunque hacía referencia explícita a la TDT, estaba de facto abierta a todas las tecnologías. No obstante, esto solo es aplicable a unas cuantas Comunidades Autónomas. En segundo lugar, cuando la opción tecnológica se confirmó ex post, no era del conocimiento público y, por tanto, no podía impedir que los operadores de otras plataformas distintas de la TDT desistieran de participar en la licitación. De hecho, en sus escritos, Astra ha señalado que la referencia general a la TDT en los documentos de licitación hizo que se abstuviera de participar en las licitaciones.

e)   Aplicabilidad de la regla de minimis

| (70) | En relación con la aplicabilidad de la regla de minimis, la Comisión señala que la ayuda no es “transparente” a tenor del artículo 2, apartado 4, del Reglamento (CE) no 1998/2006 sobre ayudas de minimis. Efectivamente, el importe de la ayuda es el valor económico de la actualización tecnológica de que disfrutaron los operadores y radiodifusores de la plataforma de TDT y del incremento de la demanda para los proveedores de equipos de telecomunicación. |
| --- | --- |

(70)

En relación con la aplicabilidad de la regla de minimis, la Comisión señala que la ayuda no es “transparente” a tenor del artículo 2, apartado 4, del Reglamento (CE) no 1998/2006 sobre ayudas de minimis. Efectivamente, el importe de la ayuda es el valor económico de la actualización tecnológica de que disfrutaron los operadores y radiodifusores de la plataforma de TDT y del incremento de la demanda para los proveedores de equipos de telecomunicación.

f)   Aplicabilidad del artículo 106, apartado 2

| (71) | El artículo 106, apartado 2, del Tratado CE dispone una “excepción de servicio público” que puede aplicarse en casos en los que no se reúnen los criterios Altmark. No obstante, puede concluirse a este respecto, que los elementos factuales que impiden la aplicación de la jurisprudencia Altmark (en particular, la falta de una definición precisa de servicio público y la falta de una encomienda clara del mismo) ponen también en duda la aplicación del artículo 106, apartado 2. |
| --- | --- |

(71)

El artículo 106, apartado 2, del Tratado CE dispone una “excepción de servicio público” que puede aplicarse en casos en los que no se reúnen los criterios Altmark. No obstante, puede concluirse a este respecto, que los elementos factuales que impiden la aplicación de la jurisprudencia Altmark (en particular, la falta de una definición precisa de servicio público y la falta de una encomienda clara del mismo) ponen también en duda la aplicación del artículo 106, apartado 2.

VI.   CONCLUSIÓN

| (72) | Con carácter preliminar, se concluye que el régimen antes citado de transición a la tecnología digital de televisión constituye ayuda estatal a tenor del artículo 107, apartado 1, del Tratado CE. La Comisión lamenta que esta ayuda haya sido aplicada sin haber recibido autorización previa. Basándose en la información existente, dicha ayuda puede no ser compatible salvo que se adopten las medidas adecuadas, en particular, para solucionar el efecto de falseamiento de la competencia entre los operadores de plataforma. |
| --- | --- |

(72)

Con carácter preliminar, se concluye que el régimen antes citado de transición a la tecnología digital de televisión constituye ayuda estatal a tenor del artículo 107, apartado 1, del Tratado CE. La Comisión lamenta que esta ayuda haya sido aplicada sin haber recibido autorización previa. Basándose en la información existente, dicha ayuda puede no ser compatible salvo que se adopten las medidas adecuadas, en particular, para solucionar el efecto de falseamiento de la competencia entre los operadores de plataforma.

| (73) | Habida cuenta de las consideraciones expuestas, la Comisión, en el marco del procedimiento del artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, insta al Reino de España para que presente sus observaciones y facilite toda la información pertinente para la evaluación de la medida en un plazo de un mes a partir de la fecha de recepción de la presente. En su respuesta, se pide al Reino de España que formule también sus observaciones sobre las siguientes cuestiones:






  1) | ¿Cuál es el margen existente para el desarrollo de competencia entre plataformas en el mercado español de radiodifusión de televisión en el futuro? |
| --- | --- | --- |

(73)

Habida cuenta de las consideraciones expuestas, la Comisión, en el marco del procedimiento del artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, insta al Reino de España para que presente sus observaciones y facilite toda la información pertinente para la evaluación de la medida en un plazo de un mes a partir de la fecha de recepción de la presente. En su respuesta, se pide al Reino de España que formule también sus observaciones sobre las siguientes cuestiones:

1)

¿Cuál es el margen existente para el desarrollo de competencia entre plataformas en el mercado español de radiodifusión de televisión en el futuro?

| 2) | ¿Qué barreras existen en el mercado español para la competencia entre plataformas y cómo podrían superarse? |
| --- | --- |

2)

¿Qué barreras existen en el mercado español para la competencia entre plataformas y cómo podrían superarse?

| 3) | Para la totalidad de la zona II, considerando todas las Comunidades Autónomas en conjunto ¿cuánto dinero se dedicará aproximadamente a costes de operación y mantenimiento de las redes de TDT en el periodo 2010-2015? |
| --- | --- |

3)

Para la totalidad de la zona II, considerando todas las Comunidades Autónomas en conjunto ¿cuánto dinero se dedicará aproximadamente a costes de operación y mantenimiento de las redes de TDT en el periodo 2010-2015?

| 4) | ¿Sería viable licitar la operación de la transmisión digital de la señal de televisión de manera tecnológicamente neutra (de forma que los costes de operación y mantenimiento se minimicen)? |
| --- | --- |

4)

¿Sería viable licitar la operación de la transmisión digital de la señal de televisión de manera tecnológicamente neutra (de forma que los costes de operación y mantenimiento se minimicen)?

| (74) | Además, la Comisión insta a las autoridades españolas a que transmitan inmediatamente una copia de la presente carta a los beneficiarios potenciales de la ayuda. |
| --- | --- |

(74)

Además, la Comisión insta a las autoridades españolas a que transmitan inmediatamente una copia de la presente carta a los beneficiarios potenciales de la ayuda.

| (75) | La Comisión desea recordar al Reino de España que el artículo 108, apartado 3, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea tiene efecto suspensivo y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que prevé que toda ayuda concedida ilegalmente podrá recuperarse de su beneficiario. |
| --- | --- |

(75)

La Comisión desea recordar al Reino de España que el artículo 108, apartado 3, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea tiene efecto suspensivo y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que prevé que toda ayuda concedida ilegalmente podrá recuperarse de su beneficiario.

| (76) | Por la presente, la Comisión comunica al Reino de España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen significativo en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados en los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del citado Diario Oficial y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en un plazo de un mes a partir de la fecha de publicación de la presente.”. |
| --- | --- |

(76)

Por la presente, la Comisión comunica al Reino de España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen significativo en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados en los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del citado Diario Oficial y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en un plazo de un mes a partir de la fecha de publicación de la presente.”.

---

(1)  2010 februárjában aktualizált adat. Október 15-én messze az Abertis volt a legnagyobb szerződő (a finanszírozott összeg 57,18 %-a), utána a Castilla-La Mancha Telecom (13,72 %). A Castilla-La Mancha ellen a 19/2009. sz. panaszt nyújtották be.

1

(2)  En sus respuestas, las Comunidades Autónomas remiten explícitamente al Plan Nacional de Transición de la TDT adoptado por el Real Decreto 944/2005 y al denominado Plan Avanza, un plan nacional para mejorar la digitalización de las redes de comunicación (es decir, redes de radiodifusión y de banda ancha). Véase, por ejemplo, la Comunidad de Extremadura, que explica que “Conforme a lo dispuesto (...) del Real Decreto 944/2005 (...) por el que se aprueba el Plan técnico nacional de la televisión digital terrestre, en la cual se recoge la iniciativa local en la extensión de la cobertura de la TDT ... ”.

2

(3)  De esta cifra 60,2 millones EUR consisten en préstamos morosos del Gobierno central a las Comunidades Autónomas y 136,1 millones EUR están financiados por las Comunidades Autónomas. En febrero de 2010, ya se habían adjudicado 144,1 millones EUR para la extensión de la red TDT, mientras que la adjudicación de 52 millones EUR seguía pendiente (Fuente: Gobierno español, doc. A/1980).

3

Fuente:

(4)  La cifra está actualizada a febrero de 2010. A 15 de octubre de 2009, Abertis era con diferencia el mayor contratista (57,18 % del importe financiado), seguido por Castilla-La Mancha Telecom (13,72 %). Castilla-La Mancha es objeto de la denuncia 19/2009.

4

(5)  Mediante carta enviada por Indican, la entidad regional creada por la Comunidad de Cantabria, a Astra el 7 de noviembre de 2008. La carta rescinde unilateralmente el contrato con Astra, alegando que “la decisión sobrevenida de la Administración del Estado Español de implantar la cobertura del 100 % de los servicios de televisión digital para todo el territorio nacional hace inviable la implantación del servicio concertado ... y, por ello, la ejecución e implementación del referido contrato”. (Escrito de Astra de 30 de noviembre de 2009).

5

(6)  En su respuesta al escrito de Astra de 8 de junio de 2010, las autoridades españolas negaron que los ayuntamientos fueran a financiar los costes de operación y mantenimiento en el futuro. No obstante, se cuestiona la cifra total. Entre otros puntos, las autoridades españolas aducen que en algunos contratos este coste ya está incluido en la licitación para la instalación de los equipos para la TDT. En consecuencia, la cifra total sería inferior.

6

(7)  Las autoridades españolas presentaron correspondencia entre algunas Comunidades Autónomas y el Gobierno central que probaba que aquéllas no excluían otras plataformas alternativas a la plataforma terrestre. No obstante, esta prueba solo se refiere a tres de las 19 Comunidades Autónomas y lo único que muestra es que la neutralidad tecnológica se consideró ex post, pero no fue un principio rector del plan de digitalización del Gobierno (en una reunión sobre el asunto N 595/2009, el Gobierno de Murcia confirmó que solo se discutió sobre la neutralidad tecnológica después de la denuncia presentada por Astra a la Comisión).

7

ex post

(8)  La legislación relevante data de 1983-1988 (servicios de televisión a nivel regional), 1995 (servicios de televisión a nivel local) y, más recientemente, 2006 (servicios de televisión a nivel nacional).

8

(9)  En particular, en su primera respuesta, el Gobierno explicó que “[...] la evolución hacia la TDT puede requerir trabajos de adaptación de la antena existente (reorientación, amplificadores), pero en ningún caso su sustitución por un nuevo elemento de recepción. Por el contrario, la utilización de cualquier otro medio de recepción de televisión digital requiere la instalación de nuevos elementos de recepción, como puede ser una antena parabólica” y que “[p]or tanto, se considera que el cubrir ese porcentaje del 2,5 % de la población a través del servicio de TDT y no del servicio de televisión por satélite es mucho más eficiente, especialmente para los ciudadanos afectados [...]”.

9

(10)  Por ejemplo, el Gobierno no ha estimado los costes de llevar el servicio público de radiodifusión a los telespectadores de la zona II en condiciones similares a las condiciones en que se hizo en la zona III (mediante el Decreto Ley 1/2009, con el fin de llegar al 1,5 % de la población por satélite en la zona III).

10

(11)  La jurisprudencia Altmark es aplicable siempre y cuando i) la empresa beneficiaria esté encargada de un servicio público, que haya sido definido claramente; ii) los parámetros para el cálculo de la compensación se hayan establecido previamente de forma objetiva y transparente; iii) la compensación no supere el nivel necesario para cubrir total o parcialmente los costes del servicio público, más un beneficio razonable; iv) la empresa encargada del servicio público debe ser elegida mediante un procedimiento de contratación pública o, en su defecto, su remuneración debe calcularse sobre la de los costes de una empresa eficiente.

11

Altmark

(12)  En una reunión celebrada el 14 de enero de 2009, las autoridades españolas explicaron que los radiodifusores protestaron enérgicamente por tener que soportar el coste de la conversión digital en la zona I. Consideraban que los beneficios de cubrir el 2,5 % adicional de la población en la zona II eran escasos. Por ello, se negaron a pagar por la transmisión en la zona II.

12

(13)  En la misma reunión, las autoridades españolas sugirieron que estos ingresos publicitarios adicionales serían de poca importancia. No obstante, no se han presentado pruebas al respecto.

13

(14)  Además, la medida controvertida afecta al 2,5 % de la población a la que no llega la TDT, porque no entra en las obligaciones de cobertura impuestas a los radiodifusores en su calidad de titulares de la concesión de servicio público. Por tanto, puede incluso considerarse que la zona II no está cubierta por la misión de servicio público de los radiodifusores. Hasta la fecha, el Gobierno no ha dado unas indicaciones claras sobre este punto ni ha aportado un acto por el que se encomiende la misión referente a la plataforma terrestre.

14

(15)  También hay que tener presente que, en un contexto de mercado en el que las plataformas convergen progresivamente y en el que Abertis es dominante en el mercado de la TDT y también ocupa una posición destacada en el mercado de plataforma por satélite, la medida prevista por el Gobierno pudo debilitar a Astra, reduciendo así la competencia en el mercado para los operadores de la plataforma.

15

(16)  Sentencia del Tribunal General de 6 octubre de 2009 en el asunto T-21/06, Alemania/Comisión.

16

(17)  Decisión 2006/513/CE de la Comisión, de 9 de noviembre de 2005 (DO L 200 de 22.7.2006, p. 14).

17

(18)  La Comisión se ha referido a las “deficiencias del mercado” como a un factor a tener en cuenta al analizar la compatibilidad tanto en la Comunicación sobre la transición de la radiodifusión analógica a la digital [COM(2003) 541 final] y en su Plan de acción de ayudas estatales 2005 [COM(2005) 107 final] y en decisiones sobre ayudas estatales.

18

(19)  En DVD-T-Berlín-Brandemburgo, la Comisión consideró que la transmisión digital terrestre es más barata que la transmisión analógica. Por consiguiente, las empresas habrían hecho la conversión de todas formas y la ayuda no era necesaria.

19

(20)  En particular, por lo que se refiere a la necesidad de la medida, el Gobierno presentó documentos que probaban que los radiodifusores comerciales han solicitado al Gobierno español que rebaje la obligación de cobertura mínima del 96 % al 90 % en la zona I. Dado que ni siquiera la cobertura obligatoria del 96 % de la población sería comercialmente viable, los radiodifusores se negaron a financiar la conversión del 2,5 % adicional de la población en la zona II. Véase, inter alia, el escrito de UTECA de 16 de enero de 2007, enviado al Ministerio de Industria. También el Gobierno de Cantabria, en su último escrito, ha confirmado que “todas las tentativas de compartir gastos con los radiodifusores en televisión digital han dado resultados negativos”.

20

inter alia

(21)  Véase el “Informe de costes de referencia para el proceso de universalización de la televisión digital terrestre en España” presentado por las autoridades españolas el 21 de enero de 2001. El Gobierno explicó que dicho estudio, de julio de 2007, se presentó a las Comunidades Autónomas como un referencia a la hora de evaluar qué tecnología, terrestre o por satélite, era más eficiente.

21

(22)  También parece haberse pasado por alto la posibilidad de imponer a los radiodifusores obligaciones de radiodifusión como una opción para llevar canales en abierto al 2,5 % de la población en la zona II.

22

(23)  T-21/06, Alemania/Comisión, pendiente de publicación, apartado 69.

23

---

| 14.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/27

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK – ROMÁNIA

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107–109. cikke)

A Bizottság közleménye az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése szerint – Bejelentés visszavonása

C 36/09 számú állami támogatás – Kezességvállalás az Oltchim javára az ideiglenes keretszabály alapján

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 337/08

A Bizottság úgy határozott, hogy az említett intézkedésre vonatkozóan lezárja az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást, melyet 2009. november 19-én indított meg (1), tekintettel arra, hogy Románia megerősítette, hogy a támogatásnyújtásra nem került sor.

I.   Eljárás

2009. november 19-i határozatával a Bizottság úgy döntött, hogy megindítja az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdésében említett hivatalos vizsgálati eljárást az Oltchim romániai petrolkémiai vállalkozásnak nyújtott állami kezességvállalásra vonatkozóan.

II.   Leírás

A 62 millió EUR összegű kereskedelmi hitelre nyújtott 62 millió EUR összegű állami kezességvállalást a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keretszabállyal összhangban nyújtották volna.

A Bizottság kételyeit fejezte ki a tekintetben, hogy az Oltchim megfelel-e azon támogathatósági feltételeknek, amelyek az ideiglenes keretszabály értelmében az ilyen támogatásra való jogosultság kritériumait képezik.

III.   Értékelés

Az eljárás során Románia kijelentette, hogy az említett támogatás nyújtására nem került sor.

IV.   Következtetés

Következésképpen a Bizottság úgy határozott, hogy lezárja az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, mivel az tárgytalanná vált, tekintettel arra, hogy a támogatásnyújtásra nem került sor.

---

(1)  HL C 19., 2010.1.26., 31. o.

---

14.12.2010

| 14.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 337/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 337/s3

---

KÖZLEMÉNY

A „Mezőgazdasági Növényfajok Közös Fajtajegyzéke”2010. december 14-én az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozata 337. A számában jelenik meg.

A Hivatalos Lap előfizetői ingyenesen megkapják az előfizetésük darabszámának/nyelvének (nyelveinek) megfelelő példány(oka)t. Kérjük, hogy az alábbi megrendelőlapot értelemszerűen kitöltve és nyilvántartási számával ellátva (kódszám, amely a címke bal oldalán található és O/...-val kezdődik) küldje vissza címünkre. A Hivatalos Lapnak e száma a megjelenést követő egy évig ingyen beszerezhető.

Nem előfizetők ezt a Hivatalos Lapot költségtérítés ellenében forgalmazó partnereinktől (lásd http://publications.europa.eu/others/agents/index_hu.htm) szerezhetik be.

A Hivatalos Lapnak ez a száma – mint valamennyi Hivatalos Lap (L, C, CA, CE) – ingyen elérhető a http://eur-lex.europa.eu internetcímen.

Image

---