# Europeiska unionens C 323/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2010.323.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 323 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 53 årgången30 november 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2010.323.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 323

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

53 årgången30 november 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska datatillsynsmannen |
| 2010/C 323/01 | Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om medborgarinitiativet | 1 |
| 2010/C 323/02 | Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om upphävande av rambeslut 2004/68/RIF | 6 |
| 2010/C 323/03 | Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om insättningsgarantisystem | 9 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska datatillsynsmannen

2010/C 323/01

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om medborgarinitiativet

1

2010/C 323/02

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om upphävande av rambeslut 2004/68/RIF

6

2010/C 323/03

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om insättningsgarantisystem

9

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2010/C 323/04 | Rådets slutsatser om höjning av nivån på de grundläggande färdigheterna inom ramen för det europeiska samarbetet om en skola för 2000-talet | 11 |
| 2010/C 323/05 | Rådets slutsatser av den 18 november 2010 om möjligheter och utmaningar för europeisk film i den digitala tidsåldern | 15 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 323/06 | Eurons växelkurs | 18 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2010/C 323/07 | Likvidationsförfarande – Beslut om att inleda ett likvidationsförfarande för International Insurance Corporation (IIC) NV (Offentliggörande enligt artikel 14 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/17/EG av den 19 mars 2001 om rekonstruktion och likvidation av försäkringsföretag, och artikel 213h i den nederländska konkurslagen) | 19 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2010/C 323/04

Rådets slutsatser om höjning av nivån på de grundläggande färdigheterna inom ramen för det europeiska samarbetet om en skola för 2000-talet

11

2010/C 323/05

Rådets slutsatser av den 18 november 2010 om möjligheter och utmaningar för europeisk film i den digitala tidsåldern

15

Europeiska kommissionen

2010/C 323/06

Eurons växelkurs

18

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2010/C 323/07

Likvidationsförfarande – Beslut om att inleda ett likvidationsförfarande för International Insurance Corporation (IIC) NV (Offentliggörande enligt artikel 14 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/17/EG av den 19 mars 2001 om rekonstruktion och likvidation av försäkringsföretag, och artikel 213h i den nederländska konkurslagen)

(Offentliggörande enligt artikel 14 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/17/EG av den 19 mars 2001 om rekonstruktion och likvidation av försäkringsföretag, och artikel 213h i den nederländska konkurslagen)

19

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 323/08 | Inbjudan att lämna projektförslag – EACEA/37/10 – Samarbete mellan EU och Kanada inom högre utbildning, yrkesinriktad utbildning och ungdomsfrågor – Transatlantiska utbytesprojekt (Transatlantic Exchange Partnerships, TEP) – Transatlantiska projekt för examina (Transatlantic Degree Partnerships, TDP) | 20 |
| 2010/C 323/09 | Inbjudan att lämna förslag och att anmäla intresse – ESPON 2013 | 23 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 323/10 | Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av kaliumklorid med ursprung i Ryssland och Vitryssland | 24 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 323/11 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5846 – Shell/Cosan/JV) (
  1
  ) | 28 |
| 2010/C 323/12 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6069 – Mitsui Renewable/FCCE/Guzman) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 29 |
| 2010/C 323/13 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6042 – Brose/SEW/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 30 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 323/14 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 31 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

2010/C 323/08

Inbjudan att lämna projektförslag – EACEA/37/10 – Samarbete mellan EU och Kanada inom högre utbildning, yrkesinriktad utbildning och ungdomsfrågor – Transatlantiska utbytesprojekt (Transatlantic Exchange Partnerships, TEP) – Transatlantiska projekt för examina (Transatlantic Degree Partnerships, TDP)

20

2010/C 323/09

Inbjudan att lämna förslag och att anmäla intresse – ESPON 2013

23

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2010/C 323/10

Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av kaliumklorid med ursprung i Ryssland och Vitryssland

24

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2010/C 323/11

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5846 – Shell/Cosan/JV) (
  1
  )

1

28

2010/C 323/12

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6069 – Mitsui Renewable/FCCE/Guzman) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

29

2010/C 323/13

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6042 – Brose/SEW/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

30

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2010/C 323/14

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska datatillsynsmannen

| 30.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 323/1

---

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om medborgarinitiativet

2010/C 323/01

EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 16,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 8,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (1),

med beaktande av den begäran om ett yttrande i enlighet med artikel 28.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, som sändes till Europeiska datatillsynsmannen den 31 mars 2010 (2),

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

I.   INLEDNING

| 1. | Den 31 mars 2010 antog kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om medborgarinitiativet (3). Förslaget följer på ett offentligt samråd om denna fråga som hölls mellan den 11 november 2009 och den 31 januari 2010 (4). |
| --- | --- |

1.

Den 31 mars 2010 antog kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om medborgarinitiativet (3). Förslaget följer på ett offentligt samråd om denna fråga som hölls mellan den 11 november 2009 och den 31 januari 2010 (4).

| 2. | Medborgarinitiativet är en av de nyheter i EU-lagstiftningen som infördes genom Lissabonfördraget och innebär att ett antal medborgare, som uppgår till minst en miljon personer och kommer från ett betydande antal medlemsstater, får uppmana kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag. Förslaget till förordning grundas på artikel 11.4 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 24.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, där det föreskrivs att de förfaranden och villkor som krävs för medborgarinitiativet ska fastställas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

2.

Medborgarinitiativet är en av de nyheter i EU-lagstiftningen som infördes genom Lissabonfördraget och innebär att ett antal medborgare, som uppgår till minst en miljon personer och kommer från ett betydande antal medlemsstater, får uppmana kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag. Förslaget till förordning grundas på artikel 11.4 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 24.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, där det föreskrivs att de förfaranden och villkor som krävs för medborgarinitiativet ska fastställas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| 3. | Förslaget sändes till datatillsynsmannen i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 samma dag som det antogs. Informella samråd har hållits med datatillsynsmannen innan förslaget antogs. Datatillsynsmannen välkomnade detta informella samråd och hälsar med tillfredsställelse att de flesta av hans anmärkningar har beaktats i det slutliga förslaget. |
| --- | --- |

3.

Förslaget sändes till datatillsynsmannen i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 samma dag som det antogs. Informella samråd har hållits med datatillsynsmannen innan förslaget antogs. Datatillsynsmannen välkomnade detta informella samråd och hälsar med tillfredsställelse att de flesta av hans anmärkningar har beaktats i det slutliga förslaget.

| 4. | Generellt sett är datatillsynsmannen tillfredsställd med hur frågan om dataskydd har behandlats i förslaget till förordning. På mer detaljerad nivå har datatillsynsmannen några förslag till ändringar. Dessa behandlas närmare i kapitel II i detta yttrande. |
| --- | --- |

4.

Generellt sett är datatillsynsmannen tillfredsställd med hur frågan om dataskydd har behandlats i förslaget till förordning. På mer detaljerad nivå har datatillsynsmannen några förslag till ändringar. Dessa behandlas närmare i kapitel II i detta yttrande.

| 5. | Inledningsvis skulle datatillsynsmannen vilja understryka att en fullständig respekt för dataskyddsbestämmelserna är av avgörande betydelse för att detta viktiga nya instrument ska bli tillförlitligt, kraftfullt och framgångsrikt. |
| --- | --- |

5.

Inledningsvis skulle datatillsynsmannen vilja understryka att en fullständig respekt för dataskyddsbestämmelserna är av avgörande betydelse för att detta viktiga nya instrument ska bli tillförlitligt, kraftfullt och framgångsrikt.

II.   DETALJERAD ANALYS AV FÖRSLAGET

| 6. | I enlighet med artikel 11.4 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 24.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt föreskriver förslaget förfaranden och villkor för medborgarinitiativet. I förslaget till förordning anges vilka krav som ställs på minsta antal medlemsstater, minsta antal medborgare per medlemsstat och medborgarnas minimiålder för att få delta i ett initiativ. I förslaget fastställs också de materiella och formella villkoren för att kommissionen ska ta upp ett initiativ till prövning. |
| --- | --- |

6.

I enlighet med artikel 11.4 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 24.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt föreskriver förslaget förfaranden och villkor för medborgarinitiativet. I förslaget till förordning anges vilka krav som ställs på minsta antal medlemsstater, minsta antal medborgare per medlemsstat och medborgarnas minimiålder för att få delta i ett initiativ. I förslaget fastställs också de materiella och formella villkoren för att kommissionen ska ta upp ett initiativ till prövning.

| 7. | I detta yttrande behandlas endast de bestämmelser som är relevanta ur ett dataskyddsperspektiv. Detta är bestämmelserna om registrering av ett medborgarinitiativ (artikel 4), förfarandena för insamling av stödförklaringar (artiklarna 5 och 6) samt kraven på kontroll och autentisering av stödförklaringar (artikel 9). Dataskyddet uppmärksammas särskilt i artikel 12 i förslaget. I artikel 13 behandlas också ansvaret för organisatörer av medborgarinitiativ. Dessa bestämmelser kommer nu att analyseras mer ingående. |
| --- | --- |

7.

I detta yttrande behandlas endast de bestämmelser som är relevanta ur ett dataskyddsperspektiv. Detta är bestämmelserna om registrering av ett medborgarinitiativ (artikel 4), förfarandena för insamling av stödförklaringar (artiklarna 5 och 6) samt kraven på kontroll och autentisering av stödförklaringar (artikel 9). Dataskyddet uppmärksammas särskilt i artikel 12 i förslaget. I artikel 13 behandlas också ansvaret för organisatörer av medborgarinitiativ. Dessa bestämmelser kommer nu att analyseras mer ingående.

Artikel 4 –   Registrering av ett föreslaget medborgarinitiativ

| 8. | Innan stödförklaringarna från undertecknarna samlas in måste organisatören registrera initiativet hos kommissionen via ett Internetregister. Organisatören ska lämna den information som anges i bilaga II till förslaget till förordning. Denna information omfattar organisatörens personuppgifter, dvs. fullständigt namn, postadress och e-postadress. Enligt artikel 4.5 i förslaget ska ett föreslaget medborgarinitiativ offentliggöras i registret. Även om det inte framgår helt klart av texten, utgår datatillsynsmannen från att organisatörens postadress och e-postadress principiellt sett inte ska offentliggöras via registret. I annat fall skulle datatillsynsmannen uppmana lagstiftaren att bedöma och förklara nödvändigheten av ett sådant offentliggörande samt förtydliga texten i artikel 4 i detta avseende. |
| --- | --- |

8.

Innan stödförklaringarna från undertecknarna samlas in måste organisatören registrera initiativet hos kommissionen via ett Internetregister. Organisatören ska lämna den information som anges i bilaga II till förslaget till förordning. Denna information omfattar organisatörens personuppgifter, dvs. fullständigt namn, postadress och e-postadress. Enligt artikel 4.5 i förslaget ska ett föreslaget medborgarinitiativ offentliggöras i registret. Även om det inte framgår helt klart av texten, utgår datatillsynsmannen från att organisatörens postadress och e-postadress principiellt sett inte ska offentliggöras via registret. I annat fall skulle datatillsynsmannen uppmana lagstiftaren att bedöma och förklara nödvändigheten av ett sådant offentliggörande samt förtydliga texten i artikel 4 i detta avseende.

Artikel 5 –   Förfaranden och villkor för insamling av stödförklaringar

| 9. | Organisatören ansvarar för insamlingen av de nödvändiga stödförklaringarna från undertecknare av det föreslagna medborgarinitiativet. Enligt artikel 5.1 måste stödförklaringar överensstämma med mallen i bilaga III till förslaget till förordning. I denna mall ska en undertecknare lämna vissa (självklara) personuppgifter, till exempel för- och efternamn samt, om det sker i pappersform, den faktiska underskriften. För att den behöriga myndigheten ska kunna autentisera en stödförklaring ska även vissa andra uppgifter lämnas: stad och land där undertecknaren bor, födelsedatum och födelseort, nationalitet, personligt identifikationsnummer, typ av identifikationsnummer/identitetshandling samt vilken medlemsstat som har utfärdat detta nummer/denna handling. Andra icke-obligatoriska fält som anges i mallen är undertecknarens gatu- och e-postadress. |
| --- | --- |

9.

Organisatören ansvarar för insamlingen av de nödvändiga stödförklaringarna från undertecknare av det föreslagna medborgarinitiativet. Enligt artikel 5.1 måste stödförklaringar överensstämma med mallen i bilaga III till förslaget till förordning. I denna mall ska en undertecknare lämna vissa (självklara) personuppgifter, till exempel för- och efternamn samt, om det sker i pappersform, den faktiska underskriften. För att den behöriga myndigheten ska kunna autentisera en stödförklaring ska även vissa andra uppgifter lämnas: stad och land där undertecknaren bor, födelsedatum och födelseort, nationalitet, personligt identifikationsnummer, typ av identifikationsnummer/identitetshandling samt vilken medlemsstat som har utfärdat detta nummer/denna handling. Andra icke-obligatoriska fält som anges i mallen är undertecknarens gatu- och e-postadress.

| 10. | Datatillsynsmannen anser att samtliga obligatoriska informationsfält i mallen är nödvändiga för att organisera medborgarinitiativet och autentisera stödförklaringarna, med undantag för det personliga identifikationsnumret. Det förekommer skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller hur sådana här unika identifikationsnummer regleras, i den mån de förekommer. Datatillsynsmannen ser hur som helst inte mervärdet med denna personidentifiering när det gäller att autentisera stödförklaringar. Redan övrig begärd information kan anses vara tillräcklig för att uppnå det syftet. Datatillsynsmannen rekommenderar därför att detta informationsfält stryks från mallen i bilaga III. |
| --- | --- |

10.

Datatillsynsmannen anser att samtliga obligatoriska informationsfält i mallen är nödvändiga för att organisera medborgarinitiativet och autentisera stödförklaringarna, med undantag för det personliga identifikationsnumret. Det förekommer skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller hur sådana här unika identifikationsnummer regleras, i den mån de förekommer. Datatillsynsmannen ser hur som helst inte mervärdet med denna personidentifiering när det gäller att autentisera stödförklaringar. Redan övrig begärd information kan anses vara tillräcklig för att uppnå det syftet. Datatillsynsmannen rekommenderar därför att detta informationsfält stryks från mallen i bilaga III.

| 11. | Datatillsynsmannen ifrågasätter om de icke-obligatoriska informationsfälten behöver vara med i standardmallen och rekommenderar att dessa fält stryks från mallen i bilaga III om det inte kan påvisas att det finns ett sådant behov. |
| --- | --- |

11.

Datatillsynsmannen ifrågasätter om de icke-obligatoriska informationsfälten behöver vara med i standardmallen och rekommenderar att dessa fält stryks från mallen i bilaga III om det inte kan påvisas att det finns ett sådant behov.

| 12. | Datatillsynsmannen rekommenderar också att det ska läggas in en vanlig integritetspolicy längst ned i mallen, med uppgift om den registeransvariges identitet, ändamålet med insamlingen, övriga mottagare av uppgifterna samt lagringstid. Denna information ska lämnas till den registrerade enligt artikel 10 i direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

12.

Datatillsynsmannen rekommenderar också att det ska läggas in en vanlig integritetspolicy längst ned i mallen, med uppgift om den registeransvariges identitet, ändamålet med insamlingen, övriga mottagare av uppgifterna samt lagringstid. Denna information ska lämnas till den registrerade enligt artikel 10 i direktiv 95/46/EG.

Artikel 6 –   System för insamling via Internet

| 13. | I artikel 6 i förslaget till förordning behandlas insamling av stödförklaringar via Internetsystem. I artikel 6 föreskrivs att organisatören, innan insamlingen av stödförklaringar påbörjas, ska se till att systemet för insamling via Internet har lämpliga säkerhets- och teknikfunktioner för att bland annat garantera att uppgifter som tillhandahålls via Internet lagras säkert ”[så] att de inte ska kunna ändras eller användas i annat syfte än för det angivna stödet för ett givet medborgarinitiativ och för att skydda personuppgifter från oavsiktlig eller olovlig radering och från att gå förlorade genom olyckshändelse samt från ändringar, otillåten spridning eller otillåten åtkomst” (5). |
| --- | --- |

13.

I artikel 6 i förslaget till förordning behandlas insamling av stödförklaringar via Internetsystem. I artikel 6 föreskrivs att organisatören, innan insamlingen av stödförklaringar påbörjas, ska se till att systemet för insamling via Internet har lämpliga säkerhets- och teknikfunktioner för att bland annat garantera att uppgifter som tillhandahålls via Internet lagras säkert ”[så] att de inte ska kunna ändras eller användas i annat syfte än för det angivna stödet för ett givet medborgarinitiativ och för att skydda personuppgifter från oavsiktlig eller olovlig radering och från att gå förlorade genom olyckshändelse samt från ändringar, otillåten spridning eller otillåten åtkomst” (5).

| 14. | I artikel 6.2 fastställs också att organisatören när som helst får be den behöriga myndigheten att intyga att systemet för insamling via Internet uppfyller dessa krav. Organisatören ska i alla händelser begära att ett sådant intyg utfärdas innan stödförklaringarna lämnas in för kontroll (se artikel 9 nedan). |
| --- | --- |

14.

I artikel 6.2 fastställs också att organisatören när som helst får be den behöriga myndigheten att intyga att systemet för insamling via Internet uppfyller dessa krav. Organisatören ska i alla händelser begära att ett sådant intyg utfärdas innan stödförklaringarna lämnas in för kontroll (se artikel 9 nedan).

| 15. | Enligt artikel 6.5 ska kommissionen vidare anta tekniska specifikationer för genomförandet av dessa säkerhetsföreskrifter i enlighet med det kommittéförfarande som föreskrivs i artikel 19.2 i förslaget. |
| --- | --- |

15.

Enligt artikel 6.5 ska kommissionen vidare anta tekniska specifikationer för genomförandet av dessa säkerhetsföreskrifter i enlighet med det kommittéförfarande som föreskrivs i artikel 19.2 i förslaget.

| 16. | Datatillsynsmannen välkomnar det fokus som läggs på säkerheten i systemen för insamling via Internet i artikel 6 i förslaget. Skyldigheten att garantera en säker databehandling är ett av dataskyddskraven, som anges i artikel 17 i direktiv 95/46/EG. Datatillsynsmannen ser med tillfredsställelse att kommissionen har anpassat texten i artikel 6.4 i förslaget till texten i artikel 17.1 i direktiv 95/46/EG efter de informella synpunkter som inkommit från datatillsynsmannen. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar också att det i artikel 6.4 har införts en skyldighet att garantera att uppgifter inte används i annat syfte än för det angivna stödet för ett givet medborgarinitiativ. Datatillsynsmannen uppmuntrar emellertid lagstiftaren att införa en liknande generell skyldighet i artikel 12 (se punkt 27 nedan). |
| --- | --- |

16.

Datatillsynsmannen välkomnar det fokus som läggs på säkerheten i systemen för insamling via Internet i artikel 6 i förslaget. Skyldigheten att garantera en säker databehandling är ett av dataskyddskraven, som anges i artikel 17 i direktiv 95/46/EG. Datatillsynsmannen ser med tillfredsställelse att kommissionen har anpassat texten i artikel 6.4 i förslaget till texten i artikel 17.1 i direktiv 95/46/EG efter de informella synpunkter som inkommit från datatillsynsmannen. Europeiska datatillsynsmannen välkomnar också att det i artikel 6.4 har införts en skyldighet att garantera att uppgifter inte används i annat syfte än för det angivna stödet för ett givet medborgarinitiativ. Datatillsynsmannen uppmuntrar emellertid lagstiftaren att införa en liknande generell skyldighet i artikel 12 (se punkt 27 nedan).

| 17. | Datatillsynsmannen ställer sig tveksam till tidpunkten för den behöriga myndighetens intygande. Organisatören behöver endast begära ett sådant intyg senast innan han överlämnar de insamlade stödförklaringarna till myndigheten för kontroll. Han får göra detta tidigare. Om man utgår från att intygandet av Internetsystemet har ett mervärde, anser datatillsynsmannen att det bör äga rum innan stödförklaringarna har samlats in för att förhindra att personuppgifter för minst en miljon medborgare samlas in via ett system som i efterhand skulle visa sig inte vara tillräckligt säkert. Datatillsynsmannen uppmanar därför lagstiftaren att införa denna skyldighet i artikel 6.2. Därigenom ska det självklart säkerställas att intygsförfarandet inte utgör en onödig administrativ börda för organisatören. |
| --- | --- |

17.

Datatillsynsmannen ställer sig tveksam till tidpunkten för den behöriga myndighetens intygande. Organisatören behöver endast begära ett sådant intyg senast innan han överlämnar de insamlade stödförklaringarna till myndigheten för kontroll. Han får göra detta tidigare. Om man utgår från att intygandet av Internetsystemet har ett mervärde, anser datatillsynsmannen att det bör äga rum innan stödförklaringarna har samlats in för att förhindra att personuppgifter för minst en miljon medborgare samlas in via ett system som i efterhand skulle visa sig inte vara tillräckligt säkert. Datatillsynsmannen uppmanar därför lagstiftaren att införa denna skyldighet i artikel 6.2. Därigenom ska det självklart säkerställas att intygsförfarandet inte utgör en onödig administrativ börda för organisatören.

| 18. | I detta avseende vill datatillsynsmannen peka på artikel 18 i direktiv 95/46/EG, där det fastställs att den registeransvarige är skyldig att anmäla en behandling till den nationella dataskyddsmyndigheten innan behandlingen utförs, med vissa undantag. Det framgår inte klart hur denna anmälningsskyldighet med undantag står i förhållande till den behöriga nationella myndighetens intygande enligt förslaget till förordning. För att förhindra administrativa bördor i största möjliga utsträckning uppmanar datatillsynsmannen lagstiftaren att klargöra förhållandet mellan anmälningsförfarandet i artikel 18 i direktiv 95/46/EG och intygsförfarandet i artikel 6 i förslaget till förordning. |
| --- | --- |

18.

I detta avseende vill datatillsynsmannen peka på artikel 18 i direktiv 95/46/EG, där det fastställs att den registeransvarige är skyldig att anmäla en behandling till den nationella dataskyddsmyndigheten innan behandlingen utförs, med vissa undantag. Det framgår inte klart hur denna anmälningsskyldighet med undantag står i förhållande till den behöriga nationella myndighetens intygande enligt förslaget till förordning. För att förhindra administrativa bördor i största möjliga utsträckning uppmanar datatillsynsmannen lagstiftaren att klargöra förhållandet mellan anmälningsförfarandet i artikel 18 i direktiv 95/46/EG och intygsförfarandet i artikel 6 i förslaget till förordning.

| 19. | När det gäller tillämpningsföreskrifterna för de tekniska specifikationerna förväntar sig datatillsynsmannen att bli hörd innan dessa tillämpningsföreskrifter antas. Detta gäller framför allt eftersom det i kommissionens arbetsdokument om resultaten av grönboken angavs att det under det offentliga samrådet hade inkommit flera förslag till system för att autentisera underskrifter via nätet. Ett av dessa förslag för att autentisera underskrifter via nätet. Ett av dessa förslag var ett smartkort för EU-medborgare med möjlighet till e-underskrifter. Med ett sådant system kommer självklart nya överväganden som rör dataskyddet (6). |
| --- | --- |

19.

När det gäller tillämpningsföreskrifterna för de tekniska specifikationerna förväntar sig datatillsynsmannen att bli hörd innan dessa tillämpningsföreskrifter antas. Detta gäller framför allt eftersom det i kommissionens arbetsdokument om resultaten av grönboken angavs att det under det offentliga samrådet hade inkommit flera förslag till system för att autentisera underskrifter via nätet. Ett av dessa förslag för att autentisera underskrifter via nätet. Ett av dessa förslag var ett smartkort för EU-medborgare med möjlighet till e-underskrifter. Med ett sådant system kommer självklart nya överväganden som rör dataskyddet (6).

Artikel 9 –   Bestämmelser om kontroll och intygande av medlemsstaternas stödförklaringar

| 20. | Efter att ha samlat in de nödvändiga stödförklaringarna från undertecknarna ska organisatören överlämna dessa förklaringar till behörig myndighet för kontroll och intygande. Organisatören överför undertecknarnas personuppgifter till behörig myndighet i den medlemsstat som har utfärdat undertecknarens identitetshandling enligt vad som anges i stödförklaringen. Inom tre månader ska den behöriga myndigheten kontrollera stödförklaringarna på grundval av ”lämpliga undersökningar” och tillhandahålla ett intyg till organisatören (7). Intyget används när initiativet faktiskt lämnas in till kommissionen. |
| --- | --- |

20.

Efter att ha samlat in de nödvändiga stödförklaringarna från undertecknarna ska organisatören överlämna dessa förklaringar till behörig myndighet för kontroll och intygande. Organisatören överför undertecknarnas personuppgifter till behörig myndighet i den medlemsstat som har utfärdat undertecknarens identitetshandling enligt vad som anges i stödförklaringen. Inom tre månader ska den behöriga myndigheten kontrollera stödförklaringarna på grundval av ”lämpliga undersökningar” och tillhandahålla ett intyg till organisatören (7). Intyget används när initiativet faktiskt lämnas in till kommissionen.

| 21. | Datatillsynsmannen välkomnar ett sådant decentraliserat system som innebär att kommissionen inte kommer att inneha undertecknarnas personuppgifter, utan endast de intyg som har utfärdats av de nationella behöriga myndigheterna. Ett sådant system minskar riskerna för olämplig hantering av personuppgifter eftersom det minimerar antalet mottagare av uppgifterna. |
| --- | --- |

21.

Datatillsynsmannen välkomnar ett sådant decentraliserat system som innebär att kommissionen inte kommer att inneha undertecknarnas personuppgifter, utan endast de intyg som har utfärdats av de nationella behöriga myndigheterna. Ett sådant system minskar riskerna för olämplig hantering av personuppgifter eftersom det minimerar antalet mottagare av uppgifterna.

| 22. | I texten framgår det inte klart vad det är för ”lämpliga undersökningar” som den behöriga myndigheten ska utföra. Det relevanta skäl 15 ger inte heller någon klarhet i den här frågan. Datatillsynsmannen undrar hur de behöriga myndigheterna ska autentisera stödförklaringarna. Framför allt skulle han vilja veta om de behöriga myndigheterna kommer att kunna kontrollera förklaringarna mot tillgänglig information om medborgarnas identitet från andra källor, till exempel nationella eller regionala register. Datatillsynsmannen uppmanar lagstiftaren att klargöra denna fråga. |
| --- | --- |

22.

I texten framgår det inte klart vad det är för ”lämpliga undersökningar” som den behöriga myndigheten ska utföra. Det relevanta skäl 15 ger inte heller någon klarhet i den här frågan. Datatillsynsmannen undrar hur de behöriga myndigheterna ska autentisera stödförklaringarna. Framför allt skulle han vilja veta om de behöriga myndigheterna kommer att kunna kontrollera förklaringarna mot tillgänglig information om medborgarnas identitet från andra källor, till exempel nationella eller regionala register. Datatillsynsmannen uppmanar lagstiftaren att klargöra denna fråga.

Artikel 12 –   Skydd av personuppgifter

| 23. | Artikel 12 i förslaget till förordning behandlar uteslutande skyddet av personuppgifter. I denna bestämmelse understryks det att såväl organisatören som den behöriga myndigheten måste följa direktiv 95/46/EG och de nationella bestämmelser som har antagits i enlighet med detta. I skäl 20 anges också att förordning (EG) nr 45/2001 är tillämplig när kommissionen behandlar personuppgifter genom att registrera organisatören för ett initiativ. Datatillsynsmannen välkomnar dessa konstateranden. |
| --- | --- |

23.

Artikel 12 i förslaget till förordning behandlar uteslutande skyddet av personuppgifter. I denna bestämmelse understryks det att såväl organisatören som den behöriga myndigheten måste följa direktiv 95/46/EG och de nationella bestämmelser som har antagits i enlighet med detta. I skäl 20 anges också att förordning (EG) nr 45/2001 är tillämplig när kommissionen behandlar personuppgifter genom att registrera organisatören för ett initiativ. Datatillsynsmannen välkomnar dessa konstateranden.

| 24. | I denna bestämmelse anges det också uttryckligen att organisatören och den behöriga myndigheten måste anses vara registeransvariga för sin respektive behandling av personuppgifter. Datatillsynsmannen är tillfredsställd med denna specificering. Den registeransvarige har det primära ansvaret för att dataskyddsbestämmelserna följs. Artikel 12 i förslaget gör att det inte råder något tvivel om vem som måste anses vara registeransvarig. |
| --- | --- |

24.

I denna bestämmelse anges det också uttryckligen att organisatören och den behöriga myndigheten måste anses vara registeransvariga för sin respektive behandling av personuppgifter. Datatillsynsmannen är tillfredsställd med denna specificering. Den registeransvarige har det primära ansvaret för att dataskyddsbestämmelserna följs. Artikel 12 i förslaget gör att det inte råder något tvivel om vem som måste anses vara registeransvarig.

| 25. | I artikel 12 fastställs också de maximala lagringstiderna för de insamlade personuppgifterna. För organisatören fastställs denna tid till en månad efter det att initiativet har lämnats in till kommissionen eller minst 18 månader efter den dag då ett föreslaget initiativ har registrerats. De behöriga myndigheterna måste förstöra uppgifterna en månad efter det att de har tillhandahållit intyget. Datatillsynsmannen välkomnar dessa begränsningar eftersom de garanterar överensstämmelse med det krav som fastställs i artikel 6.1 e i direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

25.

I artikel 12 fastställs också de maximala lagringstiderna för de insamlade personuppgifterna. För organisatören fastställs denna tid till en månad efter det att initiativet har lämnats in till kommissionen eller minst 18 månader efter den dag då ett föreslaget initiativ har registrerats. De behöriga myndigheterna måste förstöra uppgifterna en månad efter det att de har tillhandahållit intyget. Datatillsynsmannen välkomnar dessa begränsningar eftersom de garanterar överensstämmelse med det krav som fastställs i artikel 6.1 e i direktiv 95/46/EG.

| 26. | Datatillsynsmannen ser också med tillfredsställelse att texten om en säker databehandling från artikel 17.1 i direktiv 95/46/EG återges i artikel 12. Därigenom klargörs det att dessa skyldigheter inte gäller enbart när man använder ett system för insamling via Internet (se punkter 13 och följande punkter ovan), utan i samtliga situationer som omfattas av förslaget till förordning. |
| --- | --- |

26.

Datatillsynsmannen ser också med tillfredsställelse att texten om en säker databehandling från artikel 17.1 i direktiv 95/46/EG återges i artikel 12. Därigenom klargörs det att dessa skyldigheter inte gäller enbart när man använder ett system för insamling via Internet (se punkter 13 och följande punkter ovan), utan i samtliga situationer som omfattas av förslaget till förordning.

| 27. | Som anges i punkt 16 ovan rekommenderar datatillsynsmannen lagstiftaren att införa ännu en punkt i artikel 12 för att garantera att de personuppgifter som har samlats in av organisatören (antingen via ett system för insamling via Internet eller på annat sätt) inte används i annat syfte än för det angivna stödet för ett givet medborgarinitiativ samt att de uppgifter som tas emot av den behöriga myndigheten endast används för att autentisera stödförklaringarna för ett givet medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

27.

Som anges i punkt 16 ovan rekommenderar datatillsynsmannen lagstiftaren att införa ännu en punkt i artikel 12 för att garantera att de personuppgifter som har samlats in av organisatören (antingen via ett system för insamling via Internet eller på annat sätt) inte används i annat syfte än för det angivna stödet för ett givet medborgarinitiativ samt att de uppgifter som tas emot av den behöriga myndigheten endast används för att autentisera stödförklaringarna för ett givet medborgarinitiativ.

Artikel 13 –   Ansvar

| 28. | I artikel 13 anges att medlemsstaterna ska se till att organisatörer som är bosatta eller etablerade inom deras territorium kan ställas till civilrättsligt eller straffrättsligt ansvar för överträdelser av förslaget till förordning, särskilt för brister i uppfyllandet av de krav som gäller för system för insamling via Internet eller för användning av uppgifter i bedrägligt syfte. I skäl 19 hänvisas till kapitel III i direktiv 95/46/EG, som behandlar rättslig prövning, ansvar och sanktioner. Här fastställs att detta kapitel är tillämpligt fullt ut när det gäller den behandling av personuppgifter som utförs i samband med tillämpningen av förslaget till förordning. Artikel 13 i förslaget måste ses som ett tillägg till detta, eftersom det till skillnad från kapitel III i direktiv 95/45/EG här finns en uttrycklig hänvisning till medlemsstaternas civil- och straffrätt. Datatillsynsmannen välkomnar självklart denna bestämmelse. |
| --- | --- |

28.

I artikel 13 anges att medlemsstaterna ska se till att organisatörer som är bosatta eller etablerade inom deras territorium kan ställas till civilrättsligt eller straffrättsligt ansvar för överträdelser av förslaget till förordning, särskilt för brister i uppfyllandet av de krav som gäller för system för insamling via Internet eller för användning av uppgifter i bedrägligt syfte. I skäl 19 hänvisas till kapitel III i direktiv 95/46/EG, som behandlar rättslig prövning, ansvar och sanktioner. Här fastställs att detta kapitel är tillämpligt fullt ut när det gäller den behandling av personuppgifter som utförs i samband med tillämpningen av förslaget till förordning. Artikel 13 i förslaget måste ses som ett tillägg till detta, eftersom det till skillnad från kapitel III i direktiv 95/45/EG här finns en uttrycklig hänvisning till medlemsstaternas civil- och straffrätt. Datatillsynsmannen välkomnar självklart denna bestämmelse.

III.   SLUTSATS OCH REKOMMENDATIONER

| 29. | Som angavs i inledningen och som framgår av analysen i kapitel II i detta yttrande, är datatillsynsmannen i stort sett nöjd med hur dataskyddsfrågan har behandlats i förslaget till förordning om medborgarinitiativet. Det är tydligt att dataskyddet har beaktats och förslaget har utformats på ett sådant sätt att det säkerställer överensstämmelse med dataskyddsbestämmelserna. Datatillsynsmannen välkomnar särskilt artikel 12, som uteslutande behandlar dataskyddet och som klargör ansvarsfrågor och lagringstider. Datatillsynsmannen skulle vilja understryka att en fullständig respekt för dataskyddsbestämmelserna är av avgörande betydelse för att detta viktiga nya instrument ska bli tillförlitligt, kraftfullt och framgångsrikt. Även om datatillsynsmannen generellt sett är nöjd med förslaget, anser han att det fortfarande finns utrymme för förbättringar. |
| --- | --- |

29.

Som angavs i inledningen och som framgår av analysen i kapitel II i detta yttrande, är datatillsynsmannen i stort sett nöjd med hur dataskyddsfrågan har behandlats i förslaget till förordning om medborgarinitiativet. Det är tydligt att dataskyddet har beaktats och förslaget har utformats på ett sådant sätt att det säkerställer överensstämmelse med dataskyddsbestämmelserna. Datatillsynsmannen välkomnar särskilt artikel 12, som uteslutande behandlar dataskyddet och som klargör ansvarsfrågor och lagringstider. Datatillsynsmannen skulle vilja understryka att en fullständig respekt för dataskyddsbestämmelserna är av avgörande betydelse för att detta viktiga nya instrument ska bli tillförlitligt, kraftfullt och framgångsrikt. Även om datatillsynsmannen generellt sett är nöjd med förslaget, anser han att det fortfarande finns utrymme för förbättringar.

| 30. | Datatillsynsmannen rekommenderar att lagstiftaren ändrar artikel 6 så att organisatören är skyldig att begära intyg om säkerheten för systemet för insamling via Internet innan han börjar samla in stödförklaringar. Sådana intygsförfaranden ska dessutom inte utgöra en onödig administrativ börda för organisatören. Vidare rekommenderar datatillsynsmannen att förhållandet mellan anmälningsförfarandet i artikel 18 i direktiv 95/46/EG och intygsförfarandet i artikel 6 i förslaget till förordning klargörs. |
| --- | --- |

30.

Datatillsynsmannen rekommenderar att lagstiftaren ändrar artikel 6 så att organisatören är skyldig att begära intyg om säkerheten för systemet för insamling via Internet innan han börjar samla in stödförklaringar. Sådana intygsförfaranden ska dessutom inte utgöra en onödig administrativ börda för organisatören. Vidare rekommenderar datatillsynsmannen att förhållandet mellan anmälningsförfarandet i artikel 18 i direktiv 95/46/EG och intygsförfarandet i artikel 6 i förslaget till förordning klargörs.

| 31. | För att förbättra förslaget ytterligare rekommenderar datatillsynsmannen lagstiftaren att






  — | bedöma om det är nödvändigt att offentliggöra post- och e-postadress till organisatören för ett initiativ samt att förtydliga texten i artikel 4 i förslaget om ett sådant offentliggörande planeras, |
| --- | --- | --- |

31.

För att förbättra förslaget ytterligare rekommenderar datatillsynsmannen lagstiftaren att

—

bedöma om det är nödvändigt att offentliggöra post- och e-postadress till organisatören för ett initiativ samt att förtydliga texten i artikel 4 i förslaget om ett sådant offentliggörande planeras,

| — | stryka begäran om det personliga identifikationsnumret och de icke-obligatoriska informationsfälten i mallen i bilaga III, |
| --- | --- |

—

stryka begäran om det personliga identifikationsnumret och de icke-obligatoriska informationsfälten i mallen i bilaga III,

| — | lägga in en vanlig integritetspolicy i mallen i bilaga III som garanterar överensstämmelse med artikel 10 i direktiv 95/46/EG, |
| --- | --- |

—

lägga in en vanlig integritetspolicy i mallen i bilaga III som garanterar överensstämmelse med artikel 10 i direktiv 95/46/EG,

| — | klargöra vad som menas med de ”lämpliga undersökningar” enligt artikel 9.2 som ska utföras av den behöriga myndigheten när stödförklaringarna autentiseras, |
| --- | --- |

—

klargöra vad som menas med de ”lämpliga undersökningar” enligt artikel 9.2 som ska utföras av den behöriga myndigheten när stödförklaringarna autentiseras,

| — | införa ännu en punkt i artikel 12 för att garantera att de personuppgifter som har samlats in av organisatören inte används i annat syfte än för det angivna stödet för ett givet medborgarinitiativ samt att de uppgifter som tas emot av den behöriga myndigheten endast används för att autentisera stödförklaringarna för ett givet medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

—

införa ännu en punkt i artikel 12 för att garantera att de personuppgifter som har samlats in av organisatören inte används i annat syfte än för det angivna stödet för ett givet medborgarinitiativ samt att de uppgifter som tas emot av den behöriga myndigheten endast används för att autentisera stödförklaringarna för ett givet medborgarinitiativ.

Utfärdat i Bryssel den 21 april 2010.

Peter HUSTINX

Europeiska datatillsynsmannen

---

(1)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  Se KOM(2010) 119 slutlig, åtföljt av kommissionens arbetsdokument som beskriver resultatet av det offentliga samrådet om grönboken om ett europeiskt medborgarinitiativ, SEK(2010) 730.

3

(4)  Grönboken, se KOM(2009) 622.

4

(5)  Se artikel 6.4 i förslaget.

5

(6)  Se SEK(2010) 730, s. 4.

6

(7)  Se artikel 9.2 i förslaget.

7

---

| 30.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 323/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 323/6

---

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om upphävande av rambeslut 2004/68/RIF

2010/C 323/02

EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 16,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 8,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (1),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning 45/2001/EG av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (2), särskilt artikel 41.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE

I.   INLEDNING

| 1. | Den 29 mars 2010 antog kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om upphävande av rambeslut 2004/68/RIF (3) (nedan kallat förslaget). |
| --- | --- |

1.

Den 29 mars 2010 antog kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om upphävande av rambeslut 2004/68/RIF (3) (nedan kallat förslaget).

| 2. | Avsikten med förslaget är att upphäva ett rambeslut som antogs den 22 december 2003, på grund av vissa brister i denna tidigare lagstiftning. Den nya texten skulle förbättra bekämpandet av övergrepp mot barn när det gäller följande aspekter: kriminalisering av allvarliga former av övergrepp mot barn exempelvis i samband med sexturism som innefattar barn, skydd av barn som saknar medföljande vuxen, brottsundersökningar och samordning av åtal, nya IT-relaterade brott, skydd av offren samt förebyggande av brott. |
| --- | --- |

2.

Avsikten med förslaget är att upphäva ett rambeslut som antogs den 22 december 2003, på grund av vissa brister i denna tidigare lagstiftning. Den nya texten skulle förbättra bekämpandet av övergrepp mot barn när det gäller följande aspekter: kriminalisering av allvarliga former av övergrepp mot barn exempelvis i samband med sexturism som innefattar barn, skydd av barn som saknar medföljande vuxen, brottsundersökningar och samordning av åtal, nya IT-relaterade brott, skydd av offren samt förebyggande av brott.

| 3. | När det gäller målsättningen att förebygga brott skulle ett verktyg kunna vara att begränsa tillgången till barnpornografi på Internet. |
| --- | --- |

3.

När det gäller målsättningen att förebygga brott skulle ett verktyg kunna vara att begränsa tillgången till barnpornografi på Internet.

| 4. | Europeiska datatillsynsmannen har noterat förslagets huvudsyfte. Datatillsynsmannens avsikt är inte att ifrågasätta behovet av att inrätta ett bättre ramverk med lämpliga åtgärder för att skydda barn mot övergrepp. Han vill ändå betona att vissa av åtgärderna i förslaget, såsom spärrning av webbplatser och inrättande av telefonjourer, påverkar de grundläggande rättigheterna till privatliv och uppgiftsskydd för de berörda personerna. Datatillsynsmannen har därför beslutat att lämna detta korta yttrande på eget initiativ. |
| --- | --- |

4.

Europeiska datatillsynsmannen har noterat förslagets huvudsyfte. Datatillsynsmannens avsikt är inte att ifrågasätta behovet av att inrätta ett bättre ramverk med lämpliga åtgärder för att skydda barn mot övergrepp. Han vill ändå betona att vissa av åtgärderna i förslaget, såsom spärrning av webbplatser och inrättande av telefonjourer, påverkar de grundläggande rättigheterna till privatliv och uppgiftsskydd för de berörda personerna. Datatillsynsmannen har därför beslutat att lämna detta korta yttrande på eget initiativ.

II.   ANALYS AV FÖRSLAGET

| 5. | Frågan om uppgiftsskydd avser två aspekter i förslaget som inte är specifika för bekämpandet av övergrepp mot barn, utan gäller alla initiativ som syftar till samarbete inom den privata sektorn för att bekämpa brott. Frågorna har redan analyserats av Europeiska datatillsynsmannen i olika sammanhang, särskilt när det gäller kampen mot olagligt innehåll på Internet (4). |
| --- | --- |

5.

Frågan om uppgiftsskydd avser två aspekter i förslaget som inte är specifika för bekämpandet av övergrepp mot barn, utan gäller alla initiativ som syftar till samarbete inom den privata sektorn för att bekämpa brott. Frågorna har redan analyserats av Europeiska datatillsynsmannen i olika sammanhang, särskilt när det gäller kampen mot olagligt innehåll på Internet (4).

| 6. | I förslaget behandlas de två aktuella frågorna i skäl 13 och i artikel 21. De kan beskrivas på följande sätt: |
| --- | --- |

6.

I förslaget behandlas de två aktuella frågorna i skäl 13 och i artikel 21. De kan beskrivas på följande sätt:

II.1.   Internetleverantörernas roll när det gäller spärrning av webbplatser

| 7. | I förslaget anges två möjliga alternativ för att spärra tillträdet från unionens territorium till Internetsidor som konstaterats innehålla eller sprida barnpornografi: mekanismer för att göra det lättare för de behöriga rättsliga myndigheterna eller polismyndigheterna att beordra att sådant tillträde spärras, eller frivilliga åtgärder från Internetleverantörer för att spärra Internetsidorna på grundval av uppförandekoder eller riktlinjer. |
| --- | --- |

7.

I förslaget anges två möjliga alternativ för att spärra tillträdet från unionens territorium till Internetsidor som konstaterats innehålla eller sprida barnpornografi: mekanismer för att göra det lättare för de behöriga rättsliga myndigheterna eller polismyndigheterna att beordra att sådant tillträde spärras, eller frivilliga åtgärder från Internetleverantörer för att spärra Internetsidorna på grundval av uppförandekoder eller riktlinjer.

| 8. | Europeiska datatillsynsmannen ifrågasätter kriterierna och villkoren som leder till ett beslut om spärrning: Även om han kan stödja åtgärder som vidtas av polis eller rättsliga myndigheter inom en väl definierad rättslig ram hyser han starka tvivel när det gäller rättssäkerheten om spärrningen genomförs av privata aktörer. |
| --- | --- |

8.

Europeiska datatillsynsmannen ifrågasätter kriterierna och villkoren som leder till ett beslut om spärrning: Även om han kan stödja åtgärder som vidtas av polis eller rättsliga myndigheter inom en väl definierad rättslig ram hyser han starka tvivel när det gäller rättssäkerheten om spärrningen genomförs av privata aktörer.

| 9. | Han ifrågasätter till att börja med den eventuella övervakning av Internet som skulle kunna leda till en sådan spärrning. Övervakning och spärrning kan innefatta olika åtgärder, bland annat skanning av Internet, identifiering av olagliga eller misstänkta webbplatser och spärrning av tillträde för slutanvändare, men även övervakning av slutanvändarnas uppträdande på Internet när de försöker komma åt eller ladda ned sådant innehåll. De verktyg som används är olika och innebär olika grader av inkräktande, men ger upphov till liknade frågor när det gäller Internetleverantörernas roll i behandlingen av informationsinnehåll. |
| --- | --- |

9.

Han ifrågasätter till att börja med den eventuella övervakning av Internet som skulle kunna leda till en sådan spärrning. Övervakning och spärrning kan innefatta olika åtgärder, bland annat skanning av Internet, identifiering av olagliga eller misstänkta webbplatser och spärrning av tillträde för slutanvändare, men även övervakning av slutanvändarnas uppträdande på Internet när de försöker komma åt eller ladda ned sådant innehåll. De verktyg som används är olika och innebär olika grader av inkräktande, men ger upphov till liknade frågor när det gäller Internetleverantörernas roll i behandlingen av informationsinnehåll.

| 10. | Dessa övervakningsåtgärder får konsekvenser när det gäller uppgiftsskydd, eftersom enskilda personers personuppgifter kommer att behandlas, däribland information om offer, vittnen, användare eller leverantörer av innehåll. Europeiska datatillsynsmannen har i tidigare yttranden uttryckt sin oro när det gäller övervakning av enskilda av aktörer inom den privata sektorn (t.ex. Internetleverantörer eller upphovsrättsinnehavare), inom områden som i princip faller under brottsbekämpande myndigheters behörighet (5).






  — | Europeiska datatillsynsmannen understryker att övervakning av nätet och spärrning av webbplatser skulle utgöra ett syfte som inte är kopplat till det kommersiella syftet för Internetleverantörer: det skulle väcka frågor när det gäller laglig behandling och korrekt användande av personuppgifter enligt artikel 6.1 b och artikel 7 i direktivet om uppgiftsskydd (6). |
| --- | --- | --- |

10.

Dessa övervakningsåtgärder får konsekvenser när det gäller uppgiftsskydd, eftersom enskilda personers personuppgifter kommer att behandlas, däribland information om offer, vittnen, användare eller leverantörer av innehåll. Europeiska datatillsynsmannen har i tidigare yttranden uttryckt sin oro när det gäller övervakning av enskilda av aktörer inom den privata sektorn (t.ex. Internetleverantörer eller upphovsrättsinnehavare), inom områden som i princip faller under brottsbekämpande myndigheters behörighet (5).

—

Europeiska datatillsynsmannen understryker att övervakning av nätet och spärrning av webbplatser skulle utgöra ett syfte som inte är kopplat till det kommersiella syftet för Internetleverantörer: det skulle väcka frågor när det gäller laglig behandling och korrekt användande av personuppgifter enligt artikel 6.1 b och artikel 7 i direktivet om uppgiftsskydd (6).

| — | Europeiska datatillsynsmannen ifrågasätter kriterierna för spärrning och betonar att en uppförandekod eller frivilliga riktlinjer inte skulle medföra tillräcklig rättssäkerhet i detta hänseende. |
| --- | --- |

—

Europeiska datatillsynsmannen ifrågasätter kriterierna för spärrning och betonar att en uppförandekod eller frivilliga riktlinjer inte skulle medföra tillräcklig rättssäkerhet i detta hänseende.

| — | Europeiska datatillsynsmannen understryker också riskerna med en eventuell svartlistning av enskilda och deras möjligheter att få upprättelse inför en oberoende myndighet. |
| --- | --- |

—

Europeiska datatillsynsmannen understryker också riskerna med en eventuell svartlistning av enskilda och deras möjligheter att få upprättelse inför en oberoende myndighet.

| 11. | Europeiska datatillsynsmannen har redan vid flera tillfällen slagit fast att ”övervakningen av Internetanvändarnas beteende och insamlingen av deras IP-adresser utgör ett intrång i deras rätt till skydd för sitt privatliv och sin korrespondens (...). Denna ståndpunkt överensstämmer med Europadomstolens rättspraxis (7)”. Med tanke på detta intrång krävs bättre garantier för att övervakning och/eller spärrning endast sker mycket riktat och under rättslig kontroll, och att missbruk av mekanismen förebyggs genom lämpliga säkerhetsåtgärder. |
| --- | --- |

11.

Europeiska datatillsynsmannen har redan vid flera tillfällen slagit fast att ”övervakningen av Internetanvändarnas beteende och insamlingen av deras IP-adresser utgör ett intrång i deras rätt till skydd för sitt privatliv och sin korrespondens (...). Denna ståndpunkt överensstämmer med Europadomstolens rättspraxis (7)”. Med tanke på detta intrång krävs bättre garantier för att övervakning och/eller spärrning endast sker mycket riktat och under rättslig kontroll, och att missbruk av mekanismen förebyggs genom lämpliga säkerhetsåtgärder.

II.2.   Inrättande av ett nätverk av telefonjourer

| 12. | Inom programmet för säkrare Internet planeras i enlighet med skäl 13 i förslaget ett nätverk av telefonjourer, och Europeiska datatillsynsmannen har yttrat sig om detta enligt ovan. En av kommentarerna gäller just villkoren för hur information skulle samlas in, centraliseras och utbytas: Det finns behov av en exakt beskrivning av vad som ska anses som olagligt eller skadligt innehåll, vem som kan samla in och lagra information och enligt vilka specifika garantier. |
| --- | --- |

12.

Inom programmet för säkrare Internet planeras i enlighet med skäl 13 i förslaget ett nätverk av telefonjourer, och Europeiska datatillsynsmannen har yttrat sig om detta enligt ovan. En av kommentarerna gäller just villkoren för hur information skulle samlas in, centraliseras och utbytas: Det finns behov av en exakt beskrivning av vad som ska anses som olagligt eller skadligt innehåll, vem som kan samla in och lagra information och enligt vilka specifika garantier.

| 13. | Det är särskilt viktigt med tanke på konsekvenserna av rapporteringen: utöver informationen som gäller barn kan det handla om personuppgifter för varje enskild person som på något sätt har anknytning till den information som sprids på nätet, exempelvis information om en person som misstänks för olämpligt uppträdande, oavsett om det handlar om Internetanvändare eller leverantörer av innehåll, men även information om en person som rapporterar misstänkt innehåll eller den som utsatts för övergrepp. Alla dessa personers rättigheter måste beaktas när rapporteringsförfaranden utarbetas och de bör beaktas i enlighet med befintliga ramar för uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

13.

Det är särskilt viktigt med tanke på konsekvenserna av rapporteringen: utöver informationen som gäller barn kan det handla om personuppgifter för varje enskild person som på något sätt har anknytning till den information som sprids på nätet, exempelvis information om en person som misstänks för olämpligt uppträdande, oavsett om det handlar om Internetanvändare eller leverantörer av innehåll, men även information om en person som rapporterar misstänkt innehåll eller den som utsatts för övergrepp. Alla dessa personers rättigheter måste beaktas när rapporteringsförfaranden utarbetas och de bör beaktas i enlighet med befintliga ramar för uppgiftsskydd.

| 14. | Det är också högst sannolikt att information som samlas in via dessa telefonjourer kommer att användas i samband med åtal i fallet. När det gäller kvalitets- och integritetskrav bör ytterligare villkor införas för att säkerställa att information som betraktas som digitala bevis har samlats in och lagrats korrekt och därför kommer att vara godtagbar som bevis inför rätta. |
| --- | --- |

14.

Det är också högst sannolikt att information som samlas in via dessa telefonjourer kommer att användas i samband med åtal i fallet. När det gäller kvalitets- och integritetskrav bör ytterligare villkor införas för att säkerställa att information som betraktas som digitala bevis har samlats in och lagrats korrekt och därför kommer att vara godtagbar som bevis inför rätta.

| 15. | Garantier för övervakningen av systemet, i princip av brottsbekämpande myndigheter, är avgörande beståndsdelar att rätta sig efter. Insyn och oberoende möjligheter till upprättelse för enskilda är andra grundläggande komponenter som bör ingå i ett sådant system. |
| --- | --- |

15.

Garantier för övervakningen av systemet, i princip av brottsbekämpande myndigheter, är avgörande beståndsdelar att rätta sig efter. Insyn och oberoende möjligheter till upprättelse för enskilda är andra grundläggande komponenter som bör ingå i ett sådant system.

III.   SLUTSATSER

| 16. | Även om Europeiska datatillsynsmannen inte har några skäl att invända mot utarbetandet av en stark och effektiv ram för att bekämpa sexuella övergrepp, sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi, insisterar han på behovet av rättssäkerhet när det gäller alla inblandade aktörer, inbegripet Internetleverantörer och enskilda som använder nätet. |
| --- | --- |

16.

Även om Europeiska datatillsynsmannen inte har några skäl att invända mot utarbetandet av en stark och effektiv ram för att bekämpa sexuella övergrepp, sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi, insisterar han på behovet av rättssäkerhet när det gäller alla inblandade aktörer, inbegripet Internetleverantörer och enskilda som använder nätet.

| 17. | I förslaget nämns behovet av att ta hänsyn till grundläggande rättigheter för slutanvändare, vilket välkomnas, men det är inte tillräckligt: det bör kompletteras med en skyldighet för medlemsstater att se till att det finns harmoniserade, tydliga och detaljerade förfaranden för att bekämpa olagligt innehåll, under överinseende av oberoende offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

17.

I förslaget nämns behovet av att ta hänsyn till grundläggande rättigheter för slutanvändare, vilket välkomnas, men det är inte tillräckligt: det bör kompletteras med en skyldighet för medlemsstater att se till att det finns harmoniserade, tydliga och detaljerade förfaranden för att bekämpa olagligt innehåll, under överinseende av oberoende offentliga myndigheter.

Utfärdat i Bryssel den 10 maj 2010.

Peter HUSTINX

Europeiska datatillsynsmannen

---

(1)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  KOM(2010) 94 slutlig.

3

(4)  Europeiska datatillsynsmannen har framför allt lämnat följande yttranden som innehåller kommentarer som även är relevanta för detta initiativ:

4

| — | Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen av den 23 juni 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett flerårigt gemenskapsprogram för att skydda barn som använder Internet och annan kommunikationsteknik, EUT C 2, 7.1.2009, s. 2 |
| --- | --- |

—

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen av den 23 juni 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett flerårigt gemenskapsprogram för att skydda barn som använder Internet och annan kommunikationsteknik, EUT C 2, 7.1.2009, s. 2

| — | Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen av den 22 februari 2010 om Europeiska unionens pågående förhandlingar om ett handelsavtal om åtgärder mot varumärkesförfalskning (Acta-avtalet). |
| --- | --- |

—

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen av den 22 februari 2010 om Europeiska unionens pågående förhandlingar om ett handelsavtal om åtgärder mot varumärkesförfalskning (Acta-avtalet).

Se även artikel 29-arbetsgruppens arbetsdokument om dataskyddsfrågor och immateriella rättigheter (WP 104), antaget den 18 januari 2005.

(5)  Se de båda yttranden från datatillsynsmannen som nämns ovan.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

6

(7)  Europeiska datatillsynsmannens yttrande om ACTA, s. 6.

7

---

| 30.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 323/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 323/9

---

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om insättningsgarantisystem

(omarbetning)

2010/C 323/03

EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 16,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 8,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (1),

med beaktande av den begäran om ett yttrande i enlighet med artikel 28.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (2).

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

I.   INLEDNING

| 1. | Den 12 juli 2010 antog kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om insättningsgarantisystem (omarbetning) (3). |
| --- | --- |

1.

Den 12 juli 2010 antog kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om insättningsgarantisystem (omarbetning) (3).

| 2. | Förslaget överlämnades till EDPS i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 samma dag som det antogs. EDPS rådfrågades informellt innan förslaget antogs. EDPS välkomnade detta informella samråd och uppskattar att hänsyn har tagits till alla hans synpunkter i det slutliga förslaget. |
| --- | --- |

2.

Förslaget överlämnades till EDPS i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 samma dag som det antogs. EDPS rådfrågades informellt innan förslaget antogs. EDPS välkomnade detta informella samråd och uppskattar att hänsyn har tagits till alla hans synpunkter i det slutliga förslaget.

| 3. | I sitt yttrande kommer EDPS att i korthet beskriva och analysera förslagets dataskyddsaspekter. |
| --- | --- |

3.

I sitt yttrande kommer EDPS att i korthet beskriva och analysera förslagets dataskyddsaspekter.

II.   FÖRSLAGETS DATASKYDDSASPEKTER

| 4. | Insättningsgarantisystem ersätter insättarna upp till ett visst belopp om ett kreditinstitut måste stänga. Direktiv 94/19/EG, enligt vilket medlemsstaterna är skyldiga att införa ett eller flera insättningsgarantisystem inom sina territorier, antogs den 30 maj 1994 av Europaparlamentet och rådet. Kort efter att finanskrisen utbröt 2008 uppmanade rådet kommissionen att ta fram ett lämpligt förslag för att främja konvergensen mellan insättningssystemen, i syfte att bidra till att återskapa tilltron till den finansiella sektorn. Som en nödlösning ändrades direktiv 94/19/EG genom direktiv 2009/14/EG den 11 mars 2009. Den mest påtagliga ändringen var att täckningsnivån ökades från 20 000 EUR till 100 000 EUR för insättare om en bank måste stängas. I punkt 5 i motiveringen till det aktuella förslaget anger kommissionen att man anser att direktiv 94/19/EG och 2009/14/EG måste konsolideras och ändras genom en omarbetning, eftersom direktiv 2009/14/EG inte fullt ut tillämpats. |
| --- | --- |

4.

Insättningsgarantisystem ersätter insättarna upp till ett visst belopp om ett kreditinstitut måste stänga. Direktiv 94/19/EG, enligt vilket medlemsstaterna är skyldiga att införa ett eller flera insättningsgarantisystem inom sina territorier, antogs den 30 maj 1994 av Europaparlamentet och rådet. Kort efter att finanskrisen utbröt 2008 uppmanade rådet kommissionen att ta fram ett lämpligt förslag för att främja konvergensen mellan insättningssystemen, i syfte att bidra till att återskapa tilltron till den finansiella sektorn. Som en nödlösning ändrades direktiv 94/19/EG genom direktiv 2009/14/EG den 11 mars 2009. Den mest påtagliga ändringen var att täckningsnivån ökades från 20 000 EUR till 100 000 EUR för insättare om en bank måste stängas. I punkt 5 i motiveringen till det aktuella förslaget anger kommissionen att man anser att direktiv 94/19/EG och 2009/14/EG måste konsolideras och ändras genom en omarbetning, eftersom direktiv 2009/14/EG inte fullt ut tillämpats.

| 5. | Förslaget syftar till att förenkla och harmonisera relevanta nationella regler, i synnerhet täckningens omfattning och utbetalningsmöjligheterna. Bestämmelserna ändras för att ytterligare förkorta tidsfristen för utbetalning till insättare och garantera bättre åtkomst för inkomstgarantisystemen till information om deras deltagare (kreditinstitutionerna, t.ex. banker). Vidare syftar flera av ändringarna till att säkerställa sunda och tillförlitliga insättningsgarantisystem med tillfredsställande finansiering (4). |
| --- | --- |

5.

Förslaget syftar till att förenkla och harmonisera relevanta nationella regler, i synnerhet täckningens omfattning och utbetalningsmöjligheterna. Bestämmelserna ändras för att ytterligare förkorta tidsfristen för utbetalning till insättare och garantera bättre åtkomst för inkomstgarantisystemen till information om deras deltagare (kreditinstitutionerna, t.ex. banker). Vidare syftar flera av ändringarna till att säkerställa sunda och tillförlitliga insättningsgarantisystem med tillfredsställande finansiering (4).

| 6. | Det förbättrade förfarandet för återbetalning till insättare medför en ökad behandling av personuppgifter för insättare inom en medlemsstat, men även mellan medlemsstater. I artikel 3.7 anges det att ”medlemsstaterna ska se till att insättningsgarantisystemen när som helst och på begäran från deltagarna erhåller all den information som krävs för att förbereda en återbetalning av insättningar”. Sådan information kan enligt artikel 12.4 i förslaget även utbytas mellan insättningsgarantisystem i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

6.

Det förbättrade förfarandet för återbetalning till insättare medför en ökad behandling av personuppgifter för insättare inom en medlemsstat, men även mellan medlemsstater. I artikel 3.7 anges det att ”medlemsstaterna ska se till att insättningsgarantisystemen när som helst och på begäran från deltagarna erhåller all den information som krävs för att förbereda en återbetalning av insättningar”. Sådan information kan enligt artikel 12.4 i förslaget även utbytas mellan insättningsgarantisystem i olika medlemsstater.

| 7. | Om insättaren är en fysisk person utgör information om insättaren personuppgifter i enlighet med artikel 2 a i direktiv 95/46/EG. Överföring av sådan information mellan kreditinstitutioner och ett insättningsgarantisystem, eller mellan insättningsgarantisystem, utgör behandling av personuppgifter i enlighet med artikel 2 b i direktiv 95/46/EG. Bestämmelserna i direktiv 95/46/EG, såsom dessa har genomförts i relevant nationell lagstiftning, är därför tillämpliga på sådan behandling. EDPS uppskattar att detta bekräftas och betonas i skäl 29 i förslaget. |
| --- | --- |

7.

Om insättaren är en fysisk person utgör information om insättaren personuppgifter i enlighet med artikel 2 a i direktiv 95/46/EG. Överföring av sådan information mellan kreditinstitutioner och ett insättningsgarantisystem, eller mellan insättningsgarantisystem, utgör behandling av personuppgifter i enlighet med artikel 2 b i direktiv 95/46/EG. Bestämmelserna i direktiv 95/46/EG, såsom dessa har genomförts i relevant nationell lagstiftning, är därför tillämpliga på sådan behandling. EDPS uppskattar att detta bekräftas och betonas i skäl 29 i förslaget.

| 8. | Vidare uppskattar EDPS att vissa dataskyddsaspekter uttryckligen har tagits upp i förslaget. Enligt artikel 3.7 får information som erhålls för att förbereda återbetalningar endast användas för detta syfte och får inte lagras längre än vad som är nödvändigt för detta syfte. Detta förtydligar den princip om begränsning av syftet som fastställs i artikel 6.1 b i direktiv 95/46/EG och skyldigheten att inte lagra data längre än vad som är nödvändigt för det ändamål för vilket uppgifterna samlades in eller för vilket de senare behandlades, i enlighet med artikel 6.1 e i direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

8.

Vidare uppskattar EDPS att vissa dataskyddsaspekter uttryckligen har tagits upp i förslaget. Enligt artikel 3.7 får information som erhålls för att förbereda återbetalningar endast användas för detta syfte och får inte lagras längre än vad som är nödvändigt för detta syfte. Detta förtydligar den princip om begränsning av syftet som fastställs i artikel 6.1 b i direktiv 95/46/EG och skyldigheten att inte lagra data längre än vad som är nödvändigt för det ändamål för vilket uppgifterna samlades in eller för vilket de senare behandlades, i enlighet med artikel 6.1 e i direktiv 95/46/EG.

| 9. | Det påpekas uttryckligen i artikel 3.7 att den information som erhålls för att förbereda återbetalningar även inkluderar märkningar i enlighet med artikel 4.2. Enligt den senare artikeln är kreditinstitutioner skyldiga att märka insättningar om dessa av något skäl inte omfattas av återbetalning, till exempel därför att insättningarna härrör ur transaktioner i samband med något för vilket en brottmålsdom för tvättning har meddelats, enligt definitionen i artikel 1 c i rådets direktiv 91/308/EEG (se artikel 4.1 i förslaget). Eftersom informationsutbytets syfte är just återbetalning av insättningen kan underrättelse om en sådan märkning betraktas som en nödvändig åtgärd. EDPS anser därför att överföring av en sådan märkning, när den betraktas som en personuppgift, följer reglerna för dataskydd, så länge märkningen i sig inte avslöjar mer information än nödvändigt. En enkel märkning som anger att insättningen inte omfattas av återbetalning skulle tjäna avsett syfte. Därför bör skyldigheten enligt artikel 4.2 i förslaget tillämpas på detta sätt, för att garantera att de bestämmelser som går tillbaka på direktiv 95/46/EG efterlevs. |
| --- | --- |

9.

Det påpekas uttryckligen i artikel 3.7 att den information som erhålls för att förbereda återbetalningar även inkluderar märkningar i enlighet med artikel 4.2. Enligt den senare artikeln är kreditinstitutioner skyldiga att märka insättningar om dessa av något skäl inte omfattas av återbetalning, till exempel därför att insättningarna härrör ur transaktioner i samband med något för vilket en brottmålsdom för tvättning har meddelats, enligt definitionen i artikel 1 c i rådets direktiv 91/308/EEG (se artikel 4.1 i förslaget). Eftersom informationsutbytets syfte är just återbetalning av insättningen kan underrättelse om en sådan märkning betraktas som en nödvändig åtgärd. EDPS anser därför att överföring av en sådan märkning, när den betraktas som en personuppgift, följer reglerna för dataskydd, så länge märkningen i sig inte avslöjar mer information än nödvändigt. En enkel märkning som anger att insättningen inte omfattas av återbetalning skulle tjäna avsett syfte. Därför bör skyldigheten enligt artikel 4.2 i förslaget tillämpas på detta sätt, för att garantera att de bestämmelser som går tillbaka på direktiv 95/46/EG efterlevs.

| 10. | Artikel 3.7 i förslaget tar även upp insättningsgarantisystemens insamling av information som krävs för att genomföra stresstester av deras system. Denna information lämnas fortlöpande till insättningsgarantisystemen av kreditinstituten. Vid det informella samrådet uttryckte EDPS oro för att denna information även skulle innefatta personuppgifter. EDPS var tveksam till om det verkligen var nödvändigt att behandla personuppgifter för att utföra stresstesterna. Kommissionen har ändrat förslaget på denna punkt och lagt till att sådan information ska anonymiseras. När det gäller dataskydd innebär detta, med beaktande av alla metoder som sannolikt kommer att användas, att informationen inte kan kopplas till identifierade fysiska personer. (5) EDPS uttrycker sin tillfredsställelse med denna försäkran. |
| --- | --- |

10.

Artikel 3.7 i förslaget tar även upp insättningsgarantisystemens insamling av information som krävs för att genomföra stresstester av deras system. Denna information lämnas fortlöpande till insättningsgarantisystemen av kreditinstituten. Vid det informella samrådet uttryckte EDPS oro för att denna information även skulle innefatta personuppgifter. EDPS var tveksam till om det verkligen var nödvändigt att behandla personuppgifter för att utföra stresstesterna. Kommissionen har ändrat förslaget på denna punkt och lagt till att sådan information ska anonymiseras. När det gäller dataskydd innebär detta, med beaktande av alla metoder som sannolikt kommer att användas, att informationen inte kan kopplas till identifierade fysiska personer. (5) EDPS uttrycker sin tillfredsställelse med denna försäkran.

| 11. | Även när det gäller information som tas emot för genomförande av stresstester anges det i artikel 3.7 att sådan information endast får användas för detta ändamål och att den inte får lagras längre än vad som är nödvändigt för detta ändamål. EDPS vill påpeka att informationen om den anonymiseras inte längre uppfyller den definition av personuppgifter för vilken bestämmelserna i direktiv 95/46/EG gäller. Det kan finnas goda skäl till att möjliggöra begränsad användning av denna information, men EDPS vill klargöra att reglerna för dataskydd inte kräver detta. |
| --- | --- |

11.

Även när det gäller information som tas emot för genomförande av stresstester anges det i artikel 3.7 att sådan information endast får användas för detta ändamål och att den inte får lagras längre än vad som är nödvändigt för detta ändamål. EDPS vill påpeka att informationen om den anonymiseras inte längre uppfyller den definition av personuppgifter för vilken bestämmelserna i direktiv 95/46/EG gäller. Det kan finnas goda skäl till att möjliggöra begränsad användning av denna information, men EDPS vill klargöra att reglerna för dataskydd inte kräver detta.

| 12. | För att underlätta ett effektivt samarbete mellan insättningsgarantisystemen, även när det gäller det utbyte av information som avses i artikel 3.7, anges det i artikel 12.5 i förslaget att insättningsgarantisystemen eller, i tillämpliga fall, de behöriga myndigheterna ska upprätta skriftliga samarbetsavtal. Det är i sådana avtal tillämpningen av reglerna om dataskydd bör utarbetas i större detalj. EDPS ser därför med tillfredsställelse att en extra mening läggs till i artikel 12.5 som betonar att ”sådana avtal ska beakta de krav som ställs i direktiv 95/46/EG”. |
| --- | --- |

12.

För att underlätta ett effektivt samarbete mellan insättningsgarantisystemen, även när det gäller det utbyte av information som avses i artikel 3.7, anges det i artikel 12.5 i förslaget att insättningsgarantisystemen eller, i tillämpliga fall, de behöriga myndigheterna ska upprätta skriftliga samarbetsavtal. Det är i sådana avtal tillämpningen av reglerna om dataskydd bör utarbetas i större detalj. EDPS ser därför med tillfredsställelse att en extra mening läggs till i artikel 12.5 som betonar att ”sådana avtal ska beakta de krav som ställs i direktiv 95/46/EG”.

III.   SLUTSATS

| 13. | EDPS uttrycker sin tillfredsställelse med det sätt på vilket dataskyddsaspekterna hanteras i förslaget till direktiv och vill endast hänvisa till de synpunkter som lämnas i punkterna 9 och 11 i detta yttrande. |
| --- | --- |

13.

EDPS uttrycker sin tillfredsställelse med det sätt på vilket dataskyddsaspekterna hanteras i förslaget till direktiv och vill endast hänvisa till de synpunkter som lämnas i punkterna 9 och 11 i detta yttrande.

Utfärdat i Bryssel den 9 september 2010.

Peter HUSTINX

Europeiska datatillsynsmannen

---

(1)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  Se KOM(2010) 368 slutlig.

3

(4)  Se punkterna 2–3 i motiveringen till förslaget.

4

(5)  Se vidare om begreppet anonymitet i punkterna 11–28 i EDPS yttrande av den 5 mars 2009 om organ avsedda för transplantation (EUT C 192, 15.8.2009, s. 6). Finns även på http://www.edps.europa.eu >> Consultation >> Opinions >> 2009.

5

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 30.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 323/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 323/11

---

Rådets slutsatser om höjning av nivån på de grundläggande färdigheterna inom ramen för det europeiska samarbetet om en skola för 2000-talet

2010/C 323/04

EUROPEISKA UNIONENS RÅD ANTAR DESSA SLUTSATSER

MED BEAKTANDE AV

Europaparlamentets och rådets rekommendation från 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (1), där en europeisk referensram anges för åtta nyckelkompetenser som alla ungdomar bör utveckla under sin grundläggande utbildning och yrkesutbildning; att förvärva grundläggande färdigheter i läs- och skrivkunnighet, matematik och naturkunskap är av avgörande vikt för att kunna utveckla nyckelkompetenser under hela det livslånga lärandet (2); dessa färdigheter utvecklas när nyckelkompetenser förvärvas då inlärarna bearbetar och förstår korrekt allt mer komplicerad information och på så vis förbättras förmågan att lösa problem, tänka kritiskt, ta initiativ och vara kreativa; och

AV FÖLJANDE SKÄL:

| 1. | Att förbättra läsförmågan var ett av de tretton mål som ställdes upp 2002 i arbetsprogrammet Utbildning 2010. Det var också en av de fem referensnivåer för genomsnittliga resultat i Europa (europeiska riktmärken) som rådet fastställde 2003, nämligen att andelen 15-åringar med bristande läsförmåga i Europeiska unionen senast 2010 bör ha minskat med minst 20 % jämfört med år 2000. För matematik, naturvetenskap och teknik finns ett annat riktmärke som bör nås senast 2010, nämligen att öka det totala antalet elever med avgångsbetyg i dessa ämnen med minst 15 %. |
| --- | --- |

1.

Att förbättra läsförmågan var ett av de tretton mål som ställdes upp 2002 i arbetsprogrammet Utbildning 2010. Det var också en av de fem referensnivåer för genomsnittliga resultat i Europa (europeiska riktmärken) som rådet fastställde 2003, nämligen att andelen 15-åringar med bristande läsförmåga i Europeiska unionen senast 2010 bör ha minskat med minst 20 % jämfört med år 2000. För matematik, naturvetenskap och teknik finns ett annat riktmärke som bör nås senast 2010, nämligen att öka det totala antalet elever med avgångsbetyg i dessa ämnen med minst 15 %.

| 2. | I mars 2008 uppmanade Europeiska rådet på nytt medlemsstaterna att avsevärt minska antalet ungdomar som inte är fullt läskunniga och förbättra kunskapsnivåerna hos elever med invandrarbakgrund eller från mindre gynnade miljöer (3). |
| --- | --- |

2.

I mars 2008 uppmanade Europeiska rådet på nytt medlemsstaterna att avsevärt minska antalet ungdomar som inte är fullt läskunniga och förbättra kunskapsnivåerna hos elever med invandrarbakgrund eller från mindre gynnade miljöer (3).

| 3. | I slutsatserna från november 2008 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet (4), fastställdes ett program för europeiskt samarbete på utbildningsområdet och man bekräftade att framstegen var otillräckliga för de mål som fastställts för läsförmåga. Rådet enades om behovet av att garantera bättre läskunnighet och räkneförmåga som väsentliga delar av nyckelkompetenserna. Medlemsstaterna uppmanades att inrikta samarbetet på att förbättra läs- och skrivkunnigheten och räkneförmågan samt att stimulera till större intresse för matematik, naturvetenskap och teknik. |
| --- | --- |

3.

I slutsatserna från november 2008 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet (4), fastställdes ett program för europeiskt samarbete på utbildningsområdet och man bekräftade att framstegen var otillräckliga för de mål som fastställts för läsförmåga. Rådet enades om behovet av att garantera bättre läskunnighet och räkneförmåga som väsentliga delar av nyckelkompetenserna. Medlemsstaterna uppmanades att inrikta samarbetet på att förbättra läs- och skrivkunnigheten och räkneförmågan samt att stimulera till större intresse för matematik, naturvetenskap och teknik.

| 4. | I rådets slutsatser om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) (5) från maj 2009 framhölls på nytt att läs- och skrivkunnighet samt räkneförmåga är grundläggande beståndsdelar bland nyckelkompetenserna liksom hur viktigt det är att göra matematik, naturvetenskap och teknik mer lockande. Det nya riktmärke som rådet antog enligt ramen syftar till att uppnå en tillräcklig nivå på de grundläggande färdigheterna i läsning, matematik och naturvetenskap, genom att se till att andelen personer med bristande färdigheter i läsning, matematik och naturvetenskap minskas till under 15 % senast 2020. |
| --- | --- |

4.

I rådets slutsatser om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) (5) från maj 2009 framhölls på nytt att läs- och skrivkunnighet samt räkneförmåga är grundläggande beståndsdelar bland nyckelkompetenserna liksom hur viktigt det är att göra matematik, naturvetenskap och teknik mer lockande. Det nya riktmärke som rådet antog enligt ramen syftar till att uppnå en tillräcklig nivå på de grundläggande färdigheterna i läsning, matematik och naturvetenskap, genom att se till att andelen personer med bristande färdigheter i läsning, matematik och naturvetenskap minskas till under 15 % senast 2020.

| 5. | I 2010 års gemensamma lägesrapport från rådet och kommissionen om genomförandet av arbetsprogrammet Utbildning 2010
   (6) framhölls vikten av att upprätta partnerskap mellan utbildnings- och arbetsvärlden som ett sätt att höja kompetensen och få insikt om yrkeslivet och olika karriärer. Samarbetsprogram mellan skolor, universitet och näringsliv har enligt experterna en positiv inverkan på lärandet inom matematik, naturvetenskap och teknik. |
| --- | --- |

5.

I 2010 års gemensamma lägesrapport från rådet och kommissionen om genomförandet av arbetsprogrammet Utbildning 2010
   (6) framhölls vikten av att upprätta partnerskap mellan utbildnings- och arbetsvärlden som ett sätt att höja kompetensen och få insikt om yrkeslivet och olika karriärer. Samarbetsprogram mellan skolor, universitet och näringsliv har enligt experterna en positiv inverkan på lärandet inom matematik, naturvetenskap och teknik.

| 6. | Vid Europeiska rådets möte i juni 2010 enades medlemsstaterna om målet att höja utbildningsnivån inom ramen för Europa 2020-strategin för tillväxt och sysselsättning (7), där frågan om grundläggande färdigheter ingår som del både i agendan för smart tillväxt och i agendan för tillväxt för alla och bidrar till flaggskeppsinitiativ som agendan för ny kompetens och nya arbetstillfällen och till den digitala agendan. |
| --- | --- |

6.

Vid Europeiska rådets möte i juni 2010 enades medlemsstaterna om målet att höja utbildningsnivån inom ramen för Europa 2020-strategin för tillväxt och sysselsättning (7), där frågan om grundläggande färdigheter ingår som del både i agendan för smart tillväxt och i agendan för tillväxt för alla och bidrar till flaggskeppsinitiativ som agendan för ny kompetens och nya arbetstillfällen och till den digitala agendan.

RÅDET, SOM NOTERAR ATT

| 1. | det inte har gjorts tillräckliga framsteg för att uppnå de europeiska riktmärkena för 2010, trots att utbildningsresultaten i EU generellt har förbättrats under det senaste årtiondet; färdigheterna i läsning och matematik bland 15-åringarna i Europa har faktiskt försämrats i genomsnitt; andelen elever med bristande läsförmåga ökade mellan 2000 och 2006 (8) från 21,3 % till 24,1 %, medan siffran steg från 20,2 % till 24 % för matematik (9); den genomsnittliga andelen lågpresterande elever i naturvetenskap i medlemsstaterna uppgick till 20,2 % 2006 (10), |
| --- | --- |

1.

det inte har gjorts tillräckliga framsteg för att uppnå de europeiska riktmärkena för 2010, trots att utbildningsresultaten i EU generellt har förbättrats under det senaste årtiondet; färdigheterna i läsning och matematik bland 15-åringarna i Europa har faktiskt försämrats i genomsnitt; andelen elever med bristande läsförmåga ökade mellan 2000 och 2006 (8) från 21,3 % till 24,1 %, medan siffran steg från 20,2 % till 24 % för matematik (9); den genomsnittliga andelen lågpresterande elever i naturvetenskap i medlemsstaterna uppgick till 20,2 % 2006 (10),

| 2. | det också finns fakta som talar för att elevernas grundläggande färdigheter påverkas av deras socioekonomiska bakgrund och föräldrarnas utbildningsnivå; resultaten i läsning, matematik och naturvetenskap för elever med invandrarbakgrund är sämre än för infödda elever i samtliga medlemsstater där jämförbara uppgifter finns (11), |
| --- | --- |

2.

det också finns fakta som talar för att elevernas grundläggande färdigheter påverkas av deras socioekonomiska bakgrund och föräldrarnas utbildningsnivå; resultaten i läsning, matematik och naturvetenskap för elever med invandrarbakgrund är sämre än för infödda elever i samtliga medlemsstater där jämförbara uppgifter finns (11),

| 3. | efterfrågan på kompetens inom matematik, naturvetenskap och teknik i Europa har ökat under de senaste årtiondena; även om det europeiska riktmärket för 2010 har uppnåtts på detta område kvarstår behoven; andelen personer som tar examen har ökat, i stort utsträckning tack vare informationstekniken och EU:s utvidgning, men ökningen har varit mycket svagare i matematik, statistik och teknik och har faktiskt sjunkit i fysik; kvinnliga studenter är dessutom fortfarande kraftigt underrepresenterade i dessa ämnen (12), |
| --- | --- |

3.

efterfrågan på kompetens inom matematik, naturvetenskap och teknik i Europa har ökat under de senaste årtiondena; även om det europeiska riktmärket för 2010 har uppnåtts på detta område kvarstår behoven; andelen personer som tar examen har ökat, i stort utsträckning tack vare informationstekniken och EU:s utvidgning, men ökningen har varit mycket svagare i matematik, statistik och teknik och har faktiskt sjunkit i fysik; kvinnliga studenter är dessutom fortfarande kraftigt underrepresenterade i dessa ämnen (12),

| 4. | det finns många initiativ som syftar till att förbättra läsförmågan i medlemsstaterna liksom nationella, regionala och lokala åtgärder som har utformats för att förbättra både inställningen till och kunskapsnivån i matematik och naturvetenskap; medlemsstaterna har dessutom under senare år tagit med frågor om kunskapsnivå och inställning till matematik och naturvetenskap på sin politiska dagordning; de har också satsat betydande resurser för att förbättra skolutbildningen i naturvetenskap; program inriktade på tidigt förvärvande av grundläggande färdigheter och individuellt anpassade inlärningsmetoder ingår i allt högre grad i uttryckliga strategier i flertalet länder (13), |
| --- | --- |

4.

det finns många initiativ som syftar till att förbättra läsförmågan i medlemsstaterna liksom nationella, regionala och lokala åtgärder som har utformats för att förbättra både inställningen till och kunskapsnivån i matematik och naturvetenskap; medlemsstaterna har dessutom under senare år tagit med frågor om kunskapsnivå och inställning till matematik och naturvetenskap på sin politiska dagordning; de har också satsat betydande resurser för att förbättra skolutbildningen i naturvetenskap; program inriktade på tidigt förvärvande av grundläggande färdigheter och individuellt anpassade inlärningsmetoder ingår i allt högre grad i uttryckliga strategier i flertalet länder (13),

OCH SOM ERINRAR OM ATT

just i fråga om matematik, naturvetenskap och teknik

| 1. | har arbetet med dessa ämnen inom ramen för den öppna samordningsmetoden visat att nyskapande pedagogiska metoder och välutbildade lärare kan förbättra elevernas inställning och kunskapsnivå; detta kan i sin tur leda till att fler elever bedriver högre studier inom dessa områden och i slutändan till att fler tar examen i dessa ämnen, |
| --- | --- |

1.

har arbetet med dessa ämnen inom ramen för den öppna samordningsmetoden visat att nyskapande pedagogiska metoder och välutbildade lärare kan förbättra elevernas inställning och kunskapsnivå; detta kan i sin tur leda till att fler elever bedriver högre studier inom dessa områden och i slutändan till att fler tar examen i dessa ämnen,

| 2. | rekommenderar kommissionens rapport Science education now: a renewed pedagogy for the future of Europe
   (14) från 2007 att man bör utöka den forskningsbaserade utbildningen i naturvetenskap, bryta naturvetenskapslärarnas isolering genom nätverk, ägna särskild uppmärksamhet åt flickors inställning till matematik, naturvetenskap och teknik samt öppna upp skolorna mot samhället. |
| --- | --- |

2.

rekommenderar kommissionens rapport Science education now: a renewed pedagogy for the future of Europe
   (14) från 2007 att man bör utöka den forskningsbaserade utbildningen i naturvetenskap, bryta naturvetenskapslärarnas isolering genom nätverk, ägna särskild uppmärksamhet åt flickors inställning till matematik, naturvetenskap och teknik samt öppna upp skolorna mot samhället.

ÄR MEDVETET OM ATT

| 1. | förvärvandet av grundläggande färdigheter, som är en förutsättning för att alla ska kunna utveckla nyckelkompetenser genom livslångt lärande, kommer att vara avgörande för att förbättra medborgarnas anställbarhet, sociala delaktighet och självförverkligande; åtgärder krävs därför för att motverka otillräckliga studieresultat och socialt utanförskap, |
| --- | --- |

1.

förvärvandet av grundläggande färdigheter, som är en förutsättning för att alla ska kunna utveckla nyckelkompetenser genom livslångt lärande, kommer att vara avgörande för att förbättra medborgarnas anställbarhet, sociala delaktighet och självförverkligande; åtgärder krävs därför för att motverka otillräckliga studieresultat och socialt utanförskap,

| 2. | god läskunnighet och räkneförmåga, tillsammans med god insikt om naturens grundläggande principer och grundläggande vetenskapliga begrepp, utgör grunden för förvärvande av nyckelkompetenser för ett livslångt lärande och bör därför förvärvas redan i tidig ålder, |
| --- | --- |

2.

god läskunnighet och räkneförmåga, tillsammans med god insikt om naturens grundläggande principer och grundläggande vetenskapliga begrepp, utgör grunden för förvärvande av nyckelkompetenser för ett livslångt lärande och bör därför förvärvas redan i tidig ålder,

| 3. | grundläggande färdigheter i läsning och matematik också är grundläggande byggstenar i kompetensen ”lära att lära”; denna kompetens gör det möjligt för människor att tillägna sig, bearbeta, ta till sig och förmedla nya kunskaper och färdigheter samt hjälper dem att bli självständiga inlärare, |
| --- | --- |

3.

grundläggande färdigheter i läsning och matematik också är grundläggande byggstenar i kompetensen ”lära att lära”; denna kompetens gör det möjligt för människor att tillägna sig, bearbeta, ta till sig och förmedla nya kunskaper och färdigheter samt hjälper dem att bli självständiga inlärare,

| 4. | internationella uppgifter, inklusive PISA- och TIMSS-studier, har identifierat systemrelaterade problem såsom skillnader mellan skolor och olikheter i elevbakgrund (till exempel på grund av socioekonomiska omständigheter, föräldrarnas utbildning, tillgången till IKT-utrustning i hemmet osv.) som faktorer som påverkar resultaten i läsning, matematik och naturkunskap, |
| --- | --- |

4.

internationella uppgifter, inklusive PISA- och TIMSS-studier, har identifierat systemrelaterade problem såsom skillnader mellan skolor och olikheter i elevbakgrund (till exempel på grund av socioekonomiska omständigheter, föräldrarnas utbildning, tillgången till IKT-utrustning i hemmet osv.) som faktorer som påverkar resultaten i läsning, matematik och naturkunskap,

| 5. | lärarnas, skolledarnas och lärarutbildarnas utbildning, kompetens och engagemang är viktiga faktorer för att uppnå utbildningsresultat av hög kvalitet; därför är det viktigt att utbildningspersonal och skolledare får bästa möjliga formella utbildning, inledande introduktion och kontinuerlig fortbildning, tillsammans med nödvändigt utbildningsstöd och professionellt stöd, |
| --- | --- |

5.

lärarnas, skolledarnas och lärarutbildarnas utbildning, kompetens och engagemang är viktiga faktorer för att uppnå utbildningsresultat av hög kvalitet; därför är det viktigt att utbildningspersonal och skolledare får bästa möjliga formella utbildning, inledande introduktion och kontinuerlig fortbildning, tillsammans med nödvändigt utbildningsstöd och professionellt stöd,

| 6. | mer verkningsfulla nationella initiativ krävs om det nya ambitiösa riktmärket enligt den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete Utbildning 2020 ska uppnås; den ekonomiska tillbakagången i kombination med den demografiska utmaningen visar tydligt hur angeläget det är att göra skolsystemen så effektiva och jämlika som möjligt och samtidigt investera effektivt i utbildningssystemen för att möta de nuvarande och framtida ekonomiska och sociala utmaningarna. |
| --- | --- |

6.

mer verkningsfulla nationella initiativ krävs om det nya ambitiösa riktmärket enligt den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete Utbildning 2020 ska uppnås; den ekonomiska tillbakagången i kombination med den demografiska utmaningen visar tydligt hur angeläget det är att göra skolsystemen så effektiva och jämlika som möjligt och samtidigt investera effektivt i utbildningssystemen för att möta de nuvarande och framtida ekonomiska och sociala utmaningarna.

ÄR ENIGT OM ATT

man, när man tar sig an den komplexa uppgiften att förbättra resultaten i läs- och skrivkunnighet och i matematik, naturvetenskap och teknik, bör beakta följande:

1.   Utformningen av läroplaner

Detta kan innefatta frågor som en tidig start när det gäller att skaffa sig grundläggande färdigheter, en helhetssyn på utbildning som innebär att varje barns samtliga förmågor utvecklas, användning av nya bedömningsmetoder och deras inverkan på läroplanen, användning av nyskapande pedagogiska metoder såsom forskningsbaserad utbildning i naturvetenskap och problembaserad inlärning i matematik och naturvetenskap, kontinuerlig uppmärksamhet på läskunnigheten inom alla utbildningsnivåer och inte bara under förskole-, låg- och mellanstadierna samt mer individuellt anpassade undervisnings- och inlärningsmetoder.

2.   Motivationens roll för läskunnighet, matematik, naturkunskap och teknik

Förekomsten av en läskultur såväl i hemmet (böcker, tidningar, barnböcker) som i skolan, läs- och skrivaktiviteter redan före skolstarten, föräldrarnas egna läsvanor och inställning till läsning, elevernas intressen och deras egen förmåga och engagemang för läsaktiviteter både i och utanför skolan har visat sig ha en avgörande inverkan för att förbättra läskunnigheten. Inlärningsmetoderna bör utformas så att barnens naturliga nyfikenhet inom matematik och naturvetenskap tillvaratas bättre redan från tidig ålder. Det är viktigt att hjälpa barnen att bli självständiga, motiverade inlärare för vilka läs- och skrivkunnigheten såväl som användningen av matematisk och vetenskaplig kompetens blir en del av det vardagliga livet.

3.   Den nya teknikens inverkan på de grundläggande färdigheterna och dess nytta när det gäller att göra inlärarna självständiga och få dem att bibehålla motivationen

Denna teknik, till exempel utbredd användning av Internet och mobil teknik, har ändrat karaktären och synen på läskunnighet under 2000-talet. Den nya teknikens inflytande på barns läsning och kompetens inom matematik och vetenskap bör undersökas närmare för att se till att det finns lämpliga metoder att ta till vara teknikens potential i fråga om nya inlärningsmetoder.

4.   Jämställdhetsperspektivet

Det finns stora skillnader mellan könen i fråga om färdigheter i läsning, matematik och naturvetenskap, både när det gäller attityder och resultat. Flickor är ofta mer motiverade att läsa än pojkar och är även bättre på det. Resultaten i matematik, naturvetenskap och teknik uppvisar mindre könsskillnader än resultaten i läsning. Utbildningsvalen är i stor utsträckning fortfarande könssegregerade. Pojkar är ofta mer intresserade än flickor av fördjupade studier och en karriär inom matematik, naturkunskap och teknik. De bakomliggande orsakerna till sådana trender bör undersökas närmare och effektiva strategier utformas för att minska klyftan mellan könen med avseende på både resultat och attityder (15).

5.   Kopplingen mellan elevens bakgrund (både socioekonomiska och kulturella aspekter) och nivån på de grundläggande färdigheterna

Det är avsevärt mer sannolikt att elever från mindre gynnade miljöer och/eller med invandrarbakgrund, särskilt elever som talar ett annat språk än värdlandets, gör sämre ifrån sig i skolan. Det verkar som om den inverkan som elevernas och deras familjers sociala profil har är större i skolor där det finns fler missgynnade elever (16).

6.   Lärare och lärarutbildare

Formell lärarutbildning, inledande introduktion och kontinuerlig fortbildning bör inriktas på att utveckla och träna de kompetenser som behövs för att göra det möjligt för lärare i alla ämnen att se till att såväl grundskole- som gymnasieelever i högre grad tillägnar sig grundläggande färdigheter (särskilt läskunnighet). För att råda bot på bristande kompetens bör dessutom större vikt läggas vid ämnesspecifik utbildning för dem som specialiserar sig på undervisning i grundläggande färdigheter (särskilt matematik, naturvetenskap och teknik). I detta avseende kan det vara värdefullt att främja nätverk mellan matematik-, naturvetenskaps- och tekniklärare och koppla ihop utbildningen i dessa ämnen med forskarvärlden och arbetslivet. Ytterligare insatser krävs slutligen för att ta itu med den allmänna obalansen inom läraryrket genom att göra en sådan karriär mer attraktiv för män, så att eleverna får både kvinnliga och manliga förebilder.

7.   Skoletik och skolans karaktär

Hit hör tonvikten på läsinlärning, nyskapande inom undervisning och inlärning, skollivets kvalitet, skolans placering, storlek och öppenhet för världen utanför skolan samt samarbete med föräldrar och en lång rad berörda parter.

UPPMANAR DÄRFÖR MEDLEMSSTATERNA ATT

| 1. | inrätta eller vidareutveckla strategiska nationella metoder för att förbättra skolelevernas resultat med avseende på läskunnighet, matematik och naturvetenskap, med särskild tonvikt på elever från mindre gynnade socioekonomiska miljöer, |
| --- | --- |

1.

inrätta eller vidareutveckla strategiska nationella metoder för att förbättra skolelevernas resultat med avseende på läskunnighet, matematik och naturvetenskap, med särskild tonvikt på elever från mindre gynnade socioekonomiska miljöer,

| 2. | analysera och utvärdera hur effektiva de befintliga metoderna är på nationell nivå för att utarbeta ett faktaunderlag för det politiska beslutsfattandet. |
| --- | --- |

2.

analysera och utvärdera hur effektiva de befintliga metoderna är på nationell nivå för att utarbeta ett faktaunderlag för det politiska beslutsfattandet.

RÅDET UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT

| 1. | inrätta en högnivågrupp med experter som ska analysera befintlig forskning och befintliga studier och internationella rapporter om läskunnighet, med inriktning på de frågor som tas upp i dessa slutsatser; denna grupp bör undersöka vilka metoder som är mest ändamålsenliga och effektiva för att främja läskunnighet under det livslånga lärandet och, med utgångspunkt i goda exempel på olika strategier, dra slutsatser och lägga fram förslag som syftar till att stödja politiken i medlemsstaterna, senast första halvåret 2012, |
| --- | --- |

1.

inrätta en högnivågrupp med experter som ska analysera befintlig forskning och befintliga studier och internationella rapporter om läskunnighet, med inriktning på de frågor som tas upp i dessa slutsatser; denna grupp bör undersöka vilka metoder som är mest ändamålsenliga och effektiva för att främja läskunnighet under det livslånga lärandet och, med utgångspunkt i goda exempel på olika strategier, dra slutsatser och lägga fram förslag som syftar till att stödja politiken i medlemsstaterna, senast första halvåret 2012,

| 2. | som uppföljning på arbetet i gruppen för matematik, naturvetenskap och teknik inom ramen för den öppna samordningsmetoden inrätta en tematisk arbetsgrupp bestående av beslutsfattare och experter från medlemsstaterna, för att stödja framstegen i riktning mot det nya riktmärket enligt Utbildning 2020, |
| --- | --- |

2.

som uppföljning på arbetet i gruppen för matematik, naturvetenskap och teknik inom ramen för den öppna samordningsmetoden inrätta en tematisk arbetsgrupp bestående av beslutsfattare och experter från medlemsstaterna, för att stödja framstegen i riktning mot det nya riktmärket enligt Utbildning 2020,

| 3. | underlätta peer-learning liksom fastställande och spridning av god praxis mellan medlemsstaterna när det gäller att uppnå grundläggande färdigheter samt övervaka och rapportera framsteg i riktning mot riktmärket enligt Utbildning 2020. |
| --- | --- |

3.

underlätta peer-learning liksom fastställande och spridning av god praxis mellan medlemsstaterna när det gäller att uppnå grundläggande färdigheter samt övervaka och rapportera framsteg i riktning mot riktmärket enligt Utbildning 2020.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT

| 1. | se till att möten vid behov äger rum mellan generaldirektörerna med ansvar för skolutbildning, för att bedöma de framsteg som gjorts inom det europeiska politiska samarbetet i skolfrågor, informera nationella beslutsfattare och enas om prioriteringar för det framtida arbetet på EU-nivå inom detta område, samt se till att resultatet av sådana diskussioner sprids till alla berörda aktörer och vid behov diskuteras på ministernivå, |
| --- | --- |

1.

se till att möten vid behov äger rum mellan generaldirektörerna med ansvar för skolutbildning, för att bedöma de framsteg som gjorts inom det europeiska politiska samarbetet i skolfrågor, informera nationella beslutsfattare och enas om prioriteringar för det framtida arbetet på EU-nivå inom detta område, samt se till att resultatet av sådana diskussioner sprids till alla berörda aktörer och vid behov diskuteras på ministernivå,

| 2. | främja möjligheter att utforma gemensamma pilotprojekt mellan medlemsstaterna som syftar till att med nyskapande metoder förbättra alla ungdomars grundläggande färdigheter; projekten bör genomföras på frivillig basis enligt gemensamt överenskomna kriterier, utvärderas gemensamt och innefatta användning av befintliga EU-instrument, |
| --- | --- |

2.

främja möjligheter att utforma gemensamma pilotprojekt mellan medlemsstaterna som syftar till att med nyskapande metoder förbättra alla ungdomars grundläggande färdigheter; projekten bör genomföras på frivillig basis enligt gemensamt överenskomna kriterier, utvärderas gemensamt och innefatta användning av befintliga EU-instrument,

| 3. | använda alla relevanta instrument, till exempel de som ingår i den öppna samordningsmetoden, programmet för livslångt lärande, sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling och, i enlighet med nationella prioriteringar, de europeiska strukturfonderna, i syfte att främja ovanstående mål. |
| --- | --- |

3.

använda alla relevanta instrument, till exempel de som ingår i den öppna samordningsmetoden, programmet för livslångt lärande, sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling och, i enlighet med nationella prioriteringar, de europeiska strukturfonderna, i syfte att främja ovanstående mål.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/962/EG, EUT L 394, 30.12.2006, s. 10.

(2)  I denna text avses med grundläggande färdigheter sådana grundläggande färdigheter i läsning, matematik och naturvetenskap som anges i det nya europeiska riktmärket enligt den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete, Utbildning 2020.

(3)  Dok. 7652/08, punkt 15, s. 10.

(4)  EUT C 319, 13.12.2008.

(5)  EUT C 119, 28.5.2009.

(6)  EUT C 117, 6.5.2010.

(7)  Dok. EUCO 7/10 av den 26 mars 2010 och dok. 13/10 av den 17 juni 2010.

(8)  http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc34_en.htm

(9)  PISA 2006. (BG och RO omfattas av siffrorna för 2006 men inte för 2003).

(10)  Anm.: Uppgift för 2000 saknas.

(11)  PISA 2006.

(12)  Se Progress towards the Lisbon objectives in Education and Training: Indicators and benchmarks – 2009, kapitel III, s. 97, om könsobalansen bland elever inom matematik, naturvetenskap och teknik.

(13)  Gemensam rapport om framstegen mot Lissabonmålen (KOM(2009) 640).

(14)  Utarbetad av högnivågruppen med experter på naturvetenskaplig utbildning under parlamentsledamot Michel Rocards ordförandeskap. Se http://www.ec.europa.eu/research/science-society/document_library/pdf_06/report-rocard-on-science-education_en.pdf

(15)  Se Gender differences in educational outcomes: a study on the measures taken and the current situation in Europe (Eurydice, 2010).

(16)  PISA 2006 (OECD, 2007), Messages from PISA 2000 (OECD, 2004).

---

| 30.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 323/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 323/15

---

Rådets slutsatser av den 18 november 2010 om möjligheter och utmaningar för europeisk film i den digitala tidsåldern

2010/C 323/05

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

1.   SOM BEAKTAR

| — | kommissionens arbetsdokument av den 2 juli 2010 om utmaningar för det europeiska filmarvet från den analoga och den digitala tidsåldern (andra genomföranderapporten i rekommendationen om filmarvet) (1), |
| --- | --- |

—

kommissionens arbetsdokument av den 2 juli 2010 om utmaningar för det europeiska filmarvet från den analoga och den digitala tidsåldern (andra genomföranderapporten i rekommendationen om filmarvet) (1),

| — | meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En digital agenda för Europa
   (2), särskilt konstaterandet att ”[det] behövs stöd till digitalisering av biografer för att värna den kulturella mångfalden”, |
| --- | --- |

—

meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En digital agenda för Europa
   (2), särskilt konstaterandet att ”[det] behövs stöd till digitalisering av biografer för att värna den kulturella mångfalden”,

| — | kommissionens grönbok av den 27 april 2010Att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn
   (3), |
| --- | --- |

—

kommissionens grönbok av den 27 april 2010Att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn
   (3),

| — | Unescos konvention av den 20 oktober 2005 om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar (4), |
| --- | --- |

—

Unescos konvention av den 20 oktober 2005 om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar (4),

2.   SER MED INTRESSE FRAM EMOT

| — | meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om möjligheter och utmaningar för europeisk film i den digitala tidsåldern (5), |
| --- | --- |

—

meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om möjligheter och utmaningar för europeisk film i den digitala tidsåldern (5),

3.   KONSTATERAR ATT

| — | digital teknik erbjuder nya möjligheter för distributionen av filmer, även för biografer som visar art house-filmer och för biografer i glesbygden, och bidrar på så sätt till europeiska och nationella mål vad gäller främjande av och tillgång till europeiska verk, främjande av kulturell och språklig mångfald och social sammanhållning, |
| --- | --- |

—

digital teknik erbjuder nya möjligheter för distributionen av filmer, även för biografer som visar art house-filmer och för biografer i glesbygden, och bidrar på så sätt till europeiska och nationella mål vad gäller främjande av och tillgång till europeiska verk, främjande av kulturell och språklig mångfald och social sammanhållning,

| — | den europeiska marknaden för filmföreställningar är fragmenterad, vilket kan ha en inverkan på utformningen och genomförandet av planerna för övergång till digitaliserad film på nationell och/eller europeisk nivå, |
| --- | --- |

—

den europeiska marknaden för filmföreställningar är fragmenterad, vilket kan ha en inverkan på utformningen och genomförandet av planerna för övergång till digitaliserad film på nationell och/eller europeisk nivå,

| — | digitaliseringen av biografer ger upphov till betydande kostnader för biografägare, samtidigt som vissa distributörer kan göra inbesparingar tack vare den lägre kostnaden för digitala kopior; marknaden har inrättat finansieringsmodeller med privat finansiering för digitalisering av biografer, såsom de s.k. VPF-modellerna (Virtual Print Fee – avgifter för virtuella kopior) (6) för att avhjälpa denna asymmetri; dessa modeller är emellertid inte alltid lämpliga för mindre biografer, särskilt inte singelbiografer, biografer som visar art house-filmer och/eller filmklassiker och de som visar nypremiärer; sådana biografer kan därför ha större finansiella problem för att skaffa sig digital projektionsutrustning, även om de fyller en viktig social och kulturell roll, särskilt i glesbygder där det finns begränsat med kulturella evenemang, |
| --- | --- |

—

digitaliseringen av biografer ger upphov till betydande kostnader för biografägare, samtidigt som vissa distributörer kan göra inbesparingar tack vare den lägre kostnaden för digitala kopior; marknaden har inrättat finansieringsmodeller med privat finansiering för digitalisering av biografer, såsom de s.k. VPF-modellerna (Virtual Print Fee – avgifter för virtuella kopior) (6) för att avhjälpa denna asymmetri; dessa modeller är emellertid inte alltid lämpliga för mindre biografer, särskilt inte singelbiografer, biografer som visar art house-filmer och/eller filmklassiker och de som visar nypremiärer; sådana biografer kan därför ha större finansiella problem för att skaffa sig digital projektionsutrustning, även om de fyller en viktig social och kulturell roll, särskilt i glesbygder där det finns begränsat med kulturella evenemang,

4.   BETONAR I DETTA SAMMANHANG ATT

| — | digital filmvisning möjliggör en flexiblare och billigare användning av olika språkversioner (inbegripet textning och dubbning) samt tekniker för hörseltolkning och bidrar på så sätt till bättre tillgång till och en större spridning av verk även från de länder eller regioner vars språk är mindre utbredda, |
| --- | --- |

—

digital filmvisning möjliggör en flexiblare och billigare användning av olika språkversioner (inbegripet textning och dubbning) samt tekniker för hörseltolkning och bidrar på så sätt till bättre tillgång till och en större spridning av verk även från de länder eller regioner vars språk är mindre utbredda,

| — | digitaliseringen av biografer erbjuder helt nya möjligheter för europeisk film, men kan inbegripa en omstrukturering av marknaden som kan få oproportionerligt stora följder för de ovan nämnda biograferna och på så sätt begränsa mångfalden av filmer som distribueras och tillgången till filmproduktion för en del av befolkningen, och den kan också undergräva social sammanhållning eftersom biografer i vissa regioner spelar en viktig roll som mötesplatser och dessutom medföra sociala kostnader, särskilt vad gäller sysselsättningen inom den tekniska industrin och biografsektorn, |
| --- | --- |

—

digitaliseringen av biografer erbjuder helt nya möjligheter för europeisk film, men kan inbegripa en omstrukturering av marknaden som kan få oproportionerligt stora följder för de ovan nämnda biograferna och på så sätt begränsa mångfalden av filmer som distribueras och tillgången till filmproduktion för en del av befolkningen, och den kan också undergräva social sammanhållning eftersom biografer i vissa regioner spelar en viktig roll som mötesplatser och dessutom medföra sociala kostnader, särskilt vad gäller sysselsättningen inom den tekniska industrin och biografsektorn,

| — | digitaliseringen av biografer även ger möjligheter till främjande av och tillgång till det europeiska filmarvet, men att lämpliga åtgärder på olika nivåer krävs för att utnyttja dessa möjligheter till fullo, även i utbildningssyfte, |
| --- | --- |

—

digitaliseringen av biografer även ger möjligheter till främjande av och tillgång till det europeiska filmarvet, men att lämpliga åtgärder på olika nivåer krävs för att utnyttja dessa möjligheter till fullo, även i utbildningssyfte,

| — | för att i så hög grad som möjligt underlätta övergången till digitalteknik måste det finnas kombineringsmöjligheter och flexibilitet när det gäller finansieringskällorna, oavsett om dessa är av privat eller offentligt, lokalt, nationellt eller europeiskt ursprung, så att olika typer av biografer kan få stöd som skräddarsys för just deras situation, |
| --- | --- |

—

för att i så hög grad som möjligt underlätta övergången till digitalteknik måste det finnas kombineringsmöjligheter och flexibilitet när det gäller finansieringskällorna, oavsett om dessa är av privat eller offentligt, lokalt, nationellt eller europeiskt ursprung, så att olika typer av biografer kan få stöd som skräddarsys för just deras situation,

5.   ÄR MEDVETET OM ATT

| — | digitaliseringen av en biograf också kräver olika slags utrustning och arbetsinsatser förutom själva projektionsutrustningen (server, ljudanläggning, duk, anpassning av projektorrummet m.m.), |
| --- | --- |

—

digitaliseringen av en biograf också kräver olika slags utrustning och arbetsinsatser förutom själva projektionsutrustningen (server, ljudanläggning, duk, anpassning av projektorrummet m.m.),

| — | livslängden för denna utrustning tills vidare är okänd, vilket leder till frågor om kostnaderna för underhåll och finansieringen av uppdatering och/eller utbyte av denna på medellång och lång sikt, inbegripet eventuell migration till av digitala produktioner till nya format, |
| --- | --- |

—

livslängden för denna utrustning tills vidare är okänd, vilket leder till frågor om kostnaderna för underhåll och finansieringen av uppdatering och/eller utbyte av denna på medellång och lång sikt, inbegripet eventuell migration till av digitala produktioner till nya format,

6.   ANSER I DETTA SAMMANHANG ATT

| — | att övergången till digitala biografer måste ske snabbt och är nödvändig; offentlig politik bör stödja denna övergång med beaktande av följande mål av allmänt intresse, nämligen






  — | att garantera tillgång till och främjande av europeiska verk, inbegripet verk ur det europeiska filmarvet, |
| --- | --- | --- |

—

att övergången till digitala biografer måste ske snabbt och är nödvändig; offentlig politik bör stödja denna övergång med beaktande av följande mål av allmänt intresse, nämligen

—

att garantera tillgång till och främjande av europeiska verk, inbegripet verk ur det europeiska filmarvet,

| — | att främja kulturell och språklig mångfald, särskilt genom att förbättra spridningen av verk, |
| --- | --- |

—

att främja kulturell och språklig mångfald, särskilt genom att förbättra spridningen av verk,

| — | att stärka konkurrenskraften för de europeiska aktörer som deltar i digitaliseringsprocessen, |
| --- | --- |

—

att stärka konkurrenskraften för de europeiska aktörer som deltar i digitaliseringsprocessen,

| — | att bidra till den sociala sammanhållningen, bland annat genom en mångfald av biografer i hela Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

att bidra till den sociala sammanhållningen, bland annat genom en mångfald av biografer i hela Europeiska unionen,

7.   VÄLKOMNAR KOMMISSIONENS AVSIKT ATT

| — | genomföra handlingsplanen för europeiska biografers övergång till digital filmvisning, såsom anges i dess meddelande om möjligheter och utmaningar för europeisk film i den digitala tidsåldern och särskilt att






  — | skapa en ny mekanism före utgången av 2010, som en del av det nuvarande Mediaprogrammet, till stöd för digitalisering av biografer med en betydande procentandel av icke inhemska europeiska verk på programmet, |
| --- | --- | --- |

—

genomföra handlingsplanen för europeiska biografers övergång till digital filmvisning, såsom anges i dess meddelande om möjligheter och utmaningar för europeisk film i den digitala tidsåldern och särskilt att

—

skapa en ny mekanism före utgången av 2010, som en del av det nuvarande Mediaprogrammet, till stöd för digitalisering av biografer med en betydande procentandel av icke inhemska europeiska verk på programmet,

| — | under 2011 undersöka möjligheten att ge biografägare tillgång till produktionsgarantifonden i Mediaprogrammet eller att finna ett liknande sätt att underlätta deras tillgång till krediter, |
| --- | --- |

—

under 2011 undersöka möjligheten att ge biografägare tillgång till produktionsgarantifonden i Mediaprogrammet eller att finna ett liknande sätt att underlätta deras tillgång till krediter,

| — | under 2011 anta en rekommendation om främjande av digitaliseringen av europeiska biografer, |
| --- | --- |

—

under 2011 anta en rekommendation om främjande av digitaliseringen av europeiska biografer,

| — | i det meddelande om biografer som kommer 2012 föreslå lämpliga riktlinjer för offentligt stöd till digitaliseringen av biografer, |
| --- | --- |

—

i det meddelande om biografer som kommer 2012 föreslå lämpliga riktlinjer för offentligt stöd till digitaliseringen av biografer,

8.   UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT

| — | överväga behovet av att stödja digitaliseringen av biografer, med beaktande av de ovannämnda målen av allmänintresse, |
| --- | --- |

—

överväga behovet av att stödja digitaliseringen av biografer, med beaktande av de ovannämnda målen av allmänintresse,

| — | i detta sammanhang och i överensstämmelse med europeiska konkurrensregler överväga genomförandet av stödsystem för digitaliseringen av biografer som komplement till privat finansiering; dessa planer bör beakta varje medlemsstats särdrag där följande alternativ skulle kunna ingå, nämligen






  a) | stöd till biografer som inte klarar kostnaderna för digitalisering för att ge dem digital utrustning och göra det möjligt för dem att förbli konkurrenskraftiga i förhållande till de biografer som kan skaffa utrustning till exempel via VPF-modellerna, |
| --- | --- | --- |

—

i detta sammanhang och i överensstämmelse med europeiska konkurrensregler överväga genomförandet av stödsystem för digitaliseringen av biografer som komplement till privat finansiering; dessa planer bör beakta varje medlemsstats särdrag där följande alternativ skulle kunna ingå, nämligen

a)

stöd till biografer som inte klarar kostnaderna för digitalisering för att ge dem digital utrustning och göra det möjligt för dem att förbli konkurrenskraftiga i förhållande till de biografer som kan skaffa utrustning till exempel via VPF-modellerna,

| b) | stöd till biografer i glesbygd med begränsat kulturutbud, |
| --- | --- |

b)

stöd till biografer i glesbygd med begränsat kulturutbud,

| c) | stöd till biografer som främjar europeiska verk till exempel genom att ha en betydande del europeiska verk på programmet, |
| --- | --- |

c)

stöd till biografer som främjar europeiska verk till exempel genom att ha en betydande del europeiska verk på programmet,

| d) | stöd till filmarkiv och biografer med särskild inriktning på filmarvet, i enlighet med rådets slutsatser av den 18 november 2010 om det europeiska filmarvet, inklusive utmaningarna i den digitala tidsåldern (7), |
| --- | --- |

d)

stöd till filmarkiv och biografer med särskild inriktning på filmarvet, i enlighet med rådets slutsatser av den 18 november 2010 om det europeiska filmarvet, inklusive utmaningarna i den digitala tidsåldern (7),

| e) | arbeta för att organisera solidaritetsmekanismer mellan distributörer och biografägare och/eller mellan biografägare, |
| --- | --- |

e)

arbeta för att organisera solidaritetsmekanismer mellan distributörer och biografägare och/eller mellan biografägare,

| f) | uppmana små biografer att gå samman och dela kostnaderna för sin digitala utrustning, |
| --- | --- |

f)

uppmana små biografer att gå samman och dela kostnaderna för sin digitala utrustning,

| — | överväga att göra produktionen av en digital masterkopia till ett villkor för att erhålla statligt filmstöd för att öka den totala tillgången till europeiska verk, |
| --- | --- |

—

överväga att göra produktionen av en digital masterkopia till ett villkor för att erhålla statligt filmstöd för att öka den totala tillgången till europeiska verk,

| — | undersöka hur EU:s strukturfonder skulle kunna utnyttjas för att finansiera digitaliseringsprojekt och utbildningsinitiativ när så är lämpligt, |
| --- | --- |

—

undersöka hur EU:s strukturfonder skulle kunna utnyttjas för att finansiera digitaliseringsprojekt och utbildningsinitiativ när så är lämpligt,

9.   UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM RAMEN FÖR SINA RESPEKTIVE BEFOGENHETER

| — | med beaktande av befintliga ISO-standarder för digital filmvisning ytterligare överväga hur man kan nå relevanta och nödvändiga resultat när det gäller visningskvalitet och spridning av film som uppfyller respektive krav, vilket bör ske i enlighet med principen om teknikneutralitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av befintliga ISO-standarder för digital filmvisning ytterligare överväga hur man kan nå relevanta och nödvändiga resultat när det gäller visningskvalitet och spridning av film som uppfyller respektive krav, vilket bör ske i enlighet med principen om teknikneutralitet,

| — | ta hänsyn till att tekniken ständigt förändras och förnyas och att frågorna som rör finansieringen av digital visning inte kommer att begränsas till den nuvarande övergångsperioden, |
| --- | --- |

—

ta hänsyn till att tekniken ständigt förändras och förnyas och att frågorna som rör finansieringen av digital visning inte kommer att begränsas till den nuvarande övergångsperioden,

| — | i så hög grad som möjligt och med hänsyn till konkurrensreglerna se till att genomförandet av såväl privata som offentliga finansieringsmekanismer för digitalisering av biografer inte inskränker biografägarnas valfrihet när det gäller filmerna de avser att visa, |
| --- | --- |

—

i så hög grad som möjligt och med hänsyn till konkurrensreglerna se till att genomförandet av såväl privata som offentliga finansieringsmekanismer för digitalisering av biografer inte inskränker biografägarnas valfrihet när det gäller filmerna de avser att visa,

| — | främja inrättande av omskolningsprogram och program för utbildning i digitalteknik, framför allt för biografägare och distributörer, särskilt i fråga om visning, nya affärsmodeller för digitala biografer, marknadsföring av en alternativ repertoar och tekniskt underhåll, |
| --- | --- |

—

främja inrättande av omskolningsprogram och program för utbildning i digitalteknik, framför allt för biografägare och distributörer, särskilt i fråga om visning, nya affärsmodeller för digitala biografer, marknadsföring av en alternativ repertoar och tekniskt underhåll,

| — | undersöka möjligheterna att göra det lättare att få tillgång till krediter för biografägare och andra företag som är involverade i övergången till digital visning, i synnerhet genom Europeiska investeringsbanken när detta blir möjligt. |
| --- | --- |

—

undersöka möjligheterna att göra det lättare att få tillgång till krediter för biografägare och andra företag som är involverade i övergången till digital visning, i synnerhet genom Europeiska investeringsbanken när detta blir möjligt.

---

(1)  SEK(2010) 853 slutlig.

(2)  KOM(2010) 245 slutlig.

(3)  KOM(2010) 183 slutlig.

(4)  Rådets beslut 2006/515/EG av den 18 maj 2006 om ingående av konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar (EUT L 201, 25.7.2006, s. 15).

(5)  KOM(2010) 487 slutlig.

(6)  VPF-modellen (Virtual Print Fee – avgifter för virtuella kopior) innebär att tredje part-investerare medverkar för att lösa frågan om hur man kan dela kostnader och vinster. Dessa tredje parter erhåller (en del av) de besparingar distributören gör i form av avgifterna för virtuella kopior för att bidra till de deltagande biografernas digitala utrustning.

(7)  Dok. 14711/10.

---

Europeiska kommissionen

| 30.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 323/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 323/18

---

Eurons växelkurs (1)

29 november 2010

2010/C 323/06

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3146 |
| JPY | japansk yen | 110,73 |
| DKK | dansk krona | 7,4543 |
| GBP | pund sterling | 0,84400 |
| SEK | svensk krona | 9,2205 |
| CHF | schweizisk franc | 1,3186 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,1285 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,758 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 280,58 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7096 |
| PLN | polsk zloty | 4,0476 |
| RON | rumänsk leu | 4,2943 |
| TRY | turkisk lira | 1,9745 |
| AUD | australisk dollar | 1,3662 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3429 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,2056 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7640 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,7350 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 523,23 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,3852 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,7560 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4275 |
| IDR | indonesisk rupiah | 11 867,78 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,1535 |
| PHP | filippinsk peso | 58,310 |
| RUB | rysk rubel | 41,1575 |
| THB | thailändsk baht | 39,694 |
| BRL | brasiliansk real | 2,2739 |
| MXN | mexikansk peso | 16,4621 |
| INR | indisk rupie | 60,3950 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3146

JPY

japansk yen

110,73

DKK

dansk krona

7,4543

GBP

pund sterling

0,84400

SEK

svensk krona

9,2205

CHF

schweizisk franc

1,3186

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,1285

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,758

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

280,58

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7096

PLN

polsk zloty

4,0476

RON

rumänsk leu

4,2943

TRY

turkisk lira

1,9745

AUD

australisk dollar

1,3662

CAD

kanadensisk dollar

1,3429

HKD

Hongkongdollar

10,2056

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7640

SGD

singaporiansk dollar

1,7350

KRW

sydkoreansk won

1 523,23

ZAR

sydafrikansk rand

9,3852

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,7560

HRK

kroatisk kuna

7,4275

IDR

indonesisk rupiah

11 867,78

MYR

malaysisk ringgit

4,1535

PHP

filippinsk peso

58,310

RUB

rysk rubel

41,1575

THB

thailändsk baht

39,694

BRL

brasiliansk real

2,2739

MXN

mexikansk peso

16,4621

INR

indisk rupie

60,3950

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 30.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 323/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 323/19

---

Likvidationsförfarande

Beslut om att inleda ett likvidationsförfarande för International Insurance Corporation (IIC) NV

(Offentliggörande enligt artikel 14 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/17/EG av den 19 mars 2001 om rekonstruktion och likvidation av försäkringsföretag, och artikel 213h i den nederländska konkurslagen)

2010/C 323/07

| Försäkringsföretag | International Insurance Corporation (IIC) NV (som bedriver verksamhet under namnen INEAS och LadyCarOnline) |
| --- | --- |
| Entrada 123 |
| 1096 EB Amsterdam |
| NEDERLAND |

Försäkringsföretag

International Insurance Corporation (IIC) NV (som bedriver verksamhet under namnen INEAS och LadyCarOnline)

Entrada 123

1096 EB Amsterdam

NEDERLAND

Datum, ikraftträdande och typ av beslut

20 oktober 2010, 20 oktober 2010, konkursbeslut

Behöriga myndigheter

Rechtbank Amsterdam

Tillsynsmyndighet

Tillsynsdomare M.J.E. Geradts

Utsedd förvaltare

| M. Pannevis |
| --- |
| Amstelveenseweg 638 |
| 1081 JJ Amsterdam (konkursförvaltare) |
| NEDERLAND |

M. Pannevis

Amstelveenseweg 638

1081 JJ Amsterdam (konkursförvaltare)

NEDERLAND

Tillämplig lagstiftning

Nederländsk rätt (nederländska konkurslagen)

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

| 30.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 323/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 323/20

---

INBJUDAN ATT LÄMNA PROJEKTFÖRSLAG – EACEA/37/10

Samarbete mellan EU och Kanada inom högre utbildning, yrkesinriktad utbildning och ungdomsfrågor

Transatlantiska utbytesprojekt (Transatlantic Exchange Partnerships, TEP) – Transatlantiska projekt för examina (Transatlantic Degree Partnerships, TDP)

2010/C 323/08

1.   Syfte och beskrivning

Det allmänna syftet med programmet är att främja ömsesidig förståelse mellan invånarna i EU och i Kanada och ge dem bättre kunskaper om varandras språk, kulturer och institutioner samt förbättra kvaliteten på mänskliga resurser i EU och Kanada.

2.   Vem får söka?

Behöriga att söka är högre utbildningsanstalter samt institutioner för yrkesutbildning. Behöriga sökande måste vara etablerade i en av EU:s 27 medlemsstater.

Varje projekt ska ha en samordnande institution inom EU och en samordnande institution i Kanada. Dessa ansvarar för inlämningen av det gemensamma projektförslaget och för ledningen av projektet. De samordnande institutionerna måste vara högre utbildningsanstalter eller institutioner för yrkesutbildning.

Konsortiet måste omfatta totalt minst fyra institutioner, två från EU och två från Kanada. Beroende på projektet kan dessa institutioner vara antingen högre utbildningsanstalter eller institutioner för yrkesutbildning, enligt ovan, eller en blandning av båda.

Institutionerna måste dessutom vara från två olika EU-medlemsstater och två olika provinser eller territorier i Kanada.

3.   Bidragsberättigade åtgärder

Inbjudan avser två typer av åtgärder: transatlantiska utbytesprojekt (TEP-projekt) och transatlantiska projekt för examina (TDP-projekt).

| | TEP-projekt: Inom denna åtgärd ges stöd till konsortier av högre utbildningsanstalter och institutioner för yrkesutbildning i EU och Kanada för att genomföra gemensamma studie- och/eller yrkesutbildningsprogram och genomföra utbytesprogram för studenter och fakultetsanställda. Stödet kan omfatta stöd för administration samt stipendier för studerande och fakultetsmedlemmar. Dessa projekt får pågå i högst 36 månader.
  Närmare beskrivningar av åtgärderna finns i avsnitt 5 i programguiden. |
| --- | --- |

TEP-projekt: Inom denna åtgärd ges stöd till konsortier av högre utbildningsanstalter och institutioner för yrkesutbildning i EU och Kanada för att genomföra gemensamma studie- och/eller yrkesutbildningsprogram och genomföra utbytesprogram för studenter och fakultetsanställda. Stödet kan omfatta stöd för administration samt stipendier för studerande och fakultetsmedlemmar. Dessa projekt får pågå i högst 36 månader.

Närmare beskrivningar av åtgärderna finns i avsnitt 5 i programguiden.

| | TDP-projekt: Inom denna åtgärd ges stöd för att utveckla och genomföra dubbla eller gemensamma studieprogram. Stödet kan omfatta stöd för utvecklingsarbete och administration samt stipendier för studerande och fakultetsmedlemmar. Dessa projekt får pågå i högst 48 månader.
  Närmare beskrivningar av åtgärderna finns i avsnitt 6 i programguiden. |
| --- | --- |

TDP-projekt: Inom denna åtgärd ges stöd för att utveckla och genomföra dubbla eller gemensamma studieprogram. Stödet kan omfatta stöd för utvecklingsarbete och administration samt stipendier för studerande och fakultetsmedlemmar. Dessa projekt får pågå i högst 48 månader.

Närmare beskrivningar av åtgärderna finns i avsnitt 6 i programguiden.

TEP-projekten förväntas inledas den 1 oktober 2011 och slutföras senast den 30 september 2014.

TDP-projekten förväntas inledas den 1 oktober 2011 och slutföras senast 30 september 2015.

4.   Tilldelningskriterier

Följande två tilldelningskriterier kommer att tillämpas för att bedöma projektförslagens kvalitet:

4.1   Projektets betydelse

Detta kriterium motsvarar 30 procent av den sammanlagda poängsumman.

4.2   Kvaliteten på projektets uppläggning och dess förvaltning

Kvalitetskriteriet motsvarar 70 procent av den sammanlagda poängsumman. De detaljerade tilldelningskriterierna är indelade i tre grupper: projektinnovation och metoder (25 %), projektkonsortiet (25 %) och rörlighet (20 %).

Närmare detaljer om tilldelningskriterierna finns i avsnitt 7 i programguiden.

Vid det slutliga urvalet kommer det generellt sett att läggas tonvikt vid att stöd utgår till olika institutioner, ämnesområden och geografiska områden i EU och i Kanada. Ansökningar rörande transatlantiska projekt för examina uppmuntras starkt.

5.   Budget

Den EU-budget som finns tillgänglig för samfinansiering av projekt uppskattas till 1 546 000 EUR. Ungefär två TDP-projekt och fem TEP-projekt kommer att kunna finansieras under 2011. Planen är att två av de fem TEP-projekten ska vara inriktade på yrkesutbildning förutsatt att de håller tillräckligt hög kvalitet. EU bidrar med högst 428 000 EUR för ett fyraårigt TDP-projekt och 138 000 EUR för ett treårigt TEP-projekt.

6.   Sista ansökningsdag

Ansökan ska sändas både till EU och till Kanada. Ansökan från den samordnande institutionen inom EU ska sändas till Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur senast den 31 mars 2011. Ansökningar poststämplade efter detta datum kommer inte att beaktas.

Ansökningar ska skickas till följande adress:

| The Education, Audiovisual and Culture Executive Agency |
| --- |
| EU-CANADA Call 2011 |
| Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 — BOUR 02/17 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

The Education, Audiovisual and Culture Executive Agency

EU-CANADA Call 2011

Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 — BOUR 02/17

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Ansökningar från den samordnande institutionen inom EU måste göras på rätt blankett. Ansökningarna ska vederbörligen fyllas i, undertecknas av en person som har befogenhet att rättsligt binda den sökande organisationen och dateras.

Sökande från Kanada ska skicka ansökan till följande adress i Kanada:

| Canada-EU Programme for Co-operation in Higher Education, Training and Youth |
| --- |
| International Academic Mobility |
| Learning Branch |
| Human Resources and Skills Development Canada |
| 200 Montcalm Street, Tower 2, Ground Floor |
| Gatineau, Québec |
| K1A OJ9 |
| CANADA |

Canada-EU Programme for Co-operation in Higher Education, Training and Youth

International Academic Mobility

Learning Branch

Human Resources and Skills Development Canada

200 Montcalm Street, Tower 2, Ground Floor

Gatineau, Québec

K1A OJ9

CANADA

7.   Mer information

Programguiden och ansökningsformulären finns på följande webbadress: http://eacea.ec.europa.eu/extcoop/canada/index_en.htm. Ansökan måste uppfylla kraven i den fullständiga inbjudan och ska lämnas in på avsett formulär.

---

| 30.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 323/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 323/23

---

Inbjudan att lämna förslag och att anmäla intresse – ESPON 2013

2010/C 323/09

Från och med den 24 januari 2011 kommer det att vara möjligt att lämna förslag och att anmäla intresse inom ramen för ESPON 2013. En informationsdag och en partnerträff kommer att organiseras i februari 2011. Mer information kommer på http://www.espon.eu

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 30.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 323/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 323/24

---

Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av kaliumklorid med ursprung i Ryssland och Vitryssland

2010/C 323/10

Europeiska kommissionen har tagit emot en begäran om partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen).

1.   Begäran om översyn

Begäran ingavs av Fintec UK Limited (nedan kallad sökanden), en importör och distributör av kaliumklorid med ursprung i Ryssland och Vitryssland.

Översynen omfattar endast en undersökning av skadenivån.

2.   Produkt

Den produkt som omfattas av översynen är kaliumklorid som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 3104 20 10, 3104 20 50 och 3104 20 90 och särskilda blandningar (dvs. kaliumklorid med tillsats av andra gödningsämnen, innehållande minst 35 viktprocent men högst 62 viktprocent kalium, räknat som K2O, beräknat på vattenfri torrsubstans) som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 3105 20 10 (Taricnummer 3105201010 och 3105201020), ex 3105 20 90 (Taricnummer 3105209010 och 3105209020), ex 3105 60 90 (Taricnummer 3105609010 och 3105609020), ex 3105 90 91 (Taricnummer 3105909110 och 3105909120) och ex 3105 90 99 (Taricnummer 3105909910 och 3105909920), med ursprung i Ryssland och Vitryssland (nedan kallad den berörda produkten).

3.   Gällande åtgärder

De åtgärder som för närvarande är i kraft är en slutgiltig antidumpningstull som infördes genom rådets förordning (EG) nr 1050/2006 (2) på import av kaliumklorid med ursprung i Ryssland och Vitryssland.

4.   Grund för översynen

Begäran enligt artikel 11.3 bygger på prima facie-bevisning som sökanden lagt fram och som visar att de omständigheter som låg till grund för införandet av de gällande åtgärderna har förändrats när det gäller skadan och att dessa förändringar är av varaktig karaktär.

Sökanden har lagt fram prima facie-bevisning som visar att en fortsatt tillämpning av åtgärden på dess nuvarande nivå inte längre är nödvändig för att motverka verkningarna av den skadevållande dumpningen. Sökanden hävdar närmare bestämt att till följd av en långsiktig ökning av efterfrågan och ett kärvt läge när det gäller tillgång och efterfrågan sedan den senaste översynen vid giltighetstidens utgång har priserna på kaliumklorid i unionen konstant legat över nivån för undanröjande av skada, och unionsindustrins lönsamhet har väsentligt överstigit den normala lönsamhetsnivån. En jämförelse mellan unionsindustrins priser och priserna på import från Ryssland och Vitryssland visar att skademarginalen förefaller vara avsevärt lägre än åtgärdens nuvarande nivå.

Därför tycks en fortsatt tillämpning av åtgärderna på nuvarande nivå inte längre vara nödvändig för att motverka verkningarna av den skadevållande dumpningen.

5.   Förfarande för fastställande av skada

Kommissionen har efter samråd med rådgivande kommittén fastslagit att bevisningen är tillräcklig för att motivera en partiell interimsöversyn och inleder därför en översyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen.

Vid undersökningen kommer det att fastställas om åtgärdernas nuvarande nivå är lämplig för att motverka den skadevållande dumpningen.

a)   Stickprovsförfarande

Eftersom ett stort antal parter förefaller vara berörda av förfarandet, kan kommissionen komma att besluta att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

i)   Stickprovsförfarande avseende importörer

För att kommissionen ska kunna avgöra om ett stickprovsförfarande är nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombeds alla importörer, eller företrädare som agerar på deras vägnar, att inom tidsfristen i punkt 6 b i och på de sätt som anges i punkt 7 ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna följande uppgifter om sitt eller sina företag:

| — | Namn, adress, e-postadress, telefonnummer, faxnummer och kontaktperson. |
| --- | --- |

—

Namn, adress, e-postadress, telefonnummer, faxnummer och kontaktperson.

| — | Total omsättning under perioden 1 oktober 2009–30 september 2010. |
| --- | --- |

—

Total omsättning under perioden 1 oktober 2009–30 september 2010.

| — | Noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller den berörda produkten. |
| --- | --- |

—

Noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller den berörda produkten.

| — | Volym i ton och värde i euro av importen till och återförsäljningen på unionsmarknaden av den berörda produkten med ursprung i Ryssland och Vitryssland under perioden 1 oktober 2009–30 september 2010. |
| --- | --- |

—

Volym i ton och värde i euro av importen till och återförsäljningen på unionsmarknaden av den berörda produkten med ursprung i Ryssland och Vitryssland under perioden 1 oktober 2009–30 september 2010.

| — | Namn på och detaljerade uppgifter om verksamheten hos alla närstående företag (3) som är involverade i tillverkning och/eller försäljning av den berörda produkten. |
| --- | --- |

—

Namn på och detaljerade uppgifter om verksamheten hos alla närstående företag (3) som är involverade i tillverkning och/eller försäljning av den berörda produkten.

| — | Andra relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet. |
| --- | --- |

—

Andra relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet.

Genom att lämna ovanstående uppgifter samtycker företaget till att eventuellt ingå i urvalet. Om företaget väljs ut för att ingå i urvalet, innebär det att företaget måste besvara ett frågeformulär och gå med på att svaren kontrolleras på plats. Om företaget uppger att det inte samtycker till att eventuellt ingå i urvalet, anses det inte ha samarbetat i undersökningen. Följderna av att inte samarbeta framgår av punkt 8.

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser vara nödvändiga för att göra ett urval bland importörerna kommer den också att kontakta alla kända intresseorganisationer för importörer.

ii)   Slutligt urval för stickprovsförfarandet

Alla berörda parter som önskar lämna uppgifter som kan vara av betydelse för urvalet måste göra detta inom tidsfristen i punkt 6 b ii.

Kommissionen avser att göra det slutliga urvalet efter samråd med de berörda parter som har förklarat sig villiga att ingå i urvalet.

De företag som ingår i urvalet måste besvara ett frågeformulär inom tidsfristen i punkt 6 b iii och samarbeta med kommissionen i undersökningen.

Om företagen inte är tillräckligt samarbetsvilliga, får kommissionen i enlighet med artiklarna 17.4 och 18 i grundförordningen träffa sina avgöranden på grundval av tillgängliga uppgifter. Ett avgörande som träffas på grundval av tillgängliga uppgifter kan, såsom framgår av punkt 8, vara mindre fördelaktigt för den berörda parten.

b)   Frågeformulär

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser vara nödvändiga för sin undersökning kommer frågeformulär att sändas till unionstillverkarna, till de kända exportörerna/tillverkarna i Ryssland och Vitryssland, till de importörer som ingår i urvalet, till alla kända intresseorganisationer för importörer samt till myndigheterna i de berörda exportländerna. Uppgifterna och bevisning till stöd för dem bör ha inkommit till kommissionen inom tidsfristen i punkt 6 a ii.

c)   Insamling av uppgifter samt utfrågningar

Alla berörda parter uppmanas att lämna synpunkter och uppgifter utöver svaren på frågeformuläret och att lägga fram bevisning till stöd för dessa. Uppgifterna och bevisningen ska ha inkommit till kommissionen inom tidsfristen i punkt 6 a ii.

Kommissionen kan dessutom höra berörda parter, om de lämnar en begäran om detta och visar att det finns särskilda skäl att höra dem. Denna begäran måste lämnas inom tidsfristen i punkt 6 a iii.

6.   Tidsfrister

a)   Allmänna tidsfrister

i)   För att begära ett frågeformulär

Alla berörda parter bör begära frågeformulär så snart som möjligt, dock senast 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

ii)   För att ge sig till känna, besvara frågeformuläret och lämna andra upplysningar

För att de berörda parternas uppgifter ska kunna beaktas vid undersökningen måste parterna, om inget annat anges, ge sig till känna genom att kontakta kommissionen, lämna sina synpunkter, lämna in besvarade frågeformulär och lämna eventuella andra uppgifter inom 37 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Det bör noteras att de flesta av de förfaranderelaterade rättigheter som anges i grundförordningen endast är tillämpliga om parterna ger sig till känna inom denna tidsfrist.

Företag som ingår i ett urval måste lämna in besvarade frågeformulär inom tidsfristen i punkt 6 b iii.

iii)   För att begära att bli hörd

Alla berörda parter kan också inom samma tidsfrist på 37 dagar begära att bli hörda av kommissionen.

b)   Särskild tidsfrist för stickprovsförfarandet

| i) | Uppgifterna enligt punkt 5 a i bör ha inkommit till kommissionen inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eftersom kommissionen avser att inom 21 dagar efter detta offentliggörande samråda om det slutliga urvalet med de berörda parter som förklarat sig villiga att ingå i urvalet. |
| --- | --- |

i)

Uppgifterna enligt punkt 5 a i bör ha inkommit till kommissionen inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eftersom kommissionen avser att inom 21 dagar efter detta offentliggörande samråda om det slutliga urvalet med de berörda parter som förklarat sig villiga att ingå i urvalet.

| ii) | Alla andra uppgifter av betydelse för urvalet enligt punkt 5 a ii ska ha inkommit till kommissionen inom 21 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

ii)

Alla andra uppgifter av betydelse för urvalet enligt punkt 5 a ii ska ha inkommit till kommissionen inom 21 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

| iii) | De besvarade frågeformulären från de parter som ingår i urvalet måste vara kommissionen till handa inom 37 dagar efter det att parterna har underrättats om att de ingår i urvalet. |
| --- | --- |

iii)

De besvarade frågeformulären från de parter som ingår i urvalet måste vara kommissionen till handa inom 37 dagar efter det att parterna har underrättats om att de ingår i urvalet.

7.   Skriftliga inlagor, besvarade frågeformulär och korrespondens

Alla inlagor eller framställningar från berörda parter måste inges skriftligen (inte i elektronisk form såvida inte annat anges) och innehålla den berörda partens namn, adress, e-postadress, telefonnummer och faxnummer. Alla skriftliga inlagor, inbegripet sådana uppgifter som begärs i detta tillkännagivande, svar på frågeformulär och korrespondens som de berörda parterna tillhandahållit konfidentiellt ska märkas ”Limited” (4) och i enlighet med artikel 19.2 i grundförordningen åtföljas av en icke-konfidentiell sammanfattning som ska märkas ”For inspection by interested parties”.

Kommissionen kan kontaktas på följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för handel |
| Direktorat H |
| Kontor: N-105 4/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22956505 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för handel

Direktorat H

Kontor: N-105 4/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22956505

8.   Bristande samarbete

Om en berörd part vägrar att ge tillgång till eller underlåter att lämna nödvändiga uppgifter inom de fastställda tidsfristerna eller i betydande mån hindrar undersökningen, får enligt artikel 18 i grundförordningen positiva eller negativa avgöranden träffas på grundval av tillgängliga uppgifter.

Om det framkommer att en berörd part har lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter, ska dessa enligt artikel 18 i grundförordningen lämnas utan beaktande och tillgängliga uppgifter får användas. Om en berörd part inte samarbetar eller endast delvis samarbetar och tillgängliga uppgifter därför används, kan resultatet bli mindre gynnsamt för den berörda parten än om denna hade samarbetat.

9.   Tidsplan för undersökningen

Undersökningen kommer i enlighet med artikel 11.5 i grundförordningen att slutföras inom 15 månader efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

10.   Behandling av personuppgifter

Alla personuppgifter som samlas in inom ramen för denna undersökning kommer att behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (5).

11.   Förhörsombud

Om de berörda parterna anser sig ha svårigheter vid utövandet av sina rättigheter att försvara sig, kan de begära att förhörsombudet (Hearing Officer) vid generaldirektoratet för handel (GD Handel) ingriper. Förhörsombudet verkar som kontakt mellan de berörda parterna och kommissionens avdelningar och fungerar vid behov som medlare i förfarandefrågor som påverkar skyddet av parternas rättigheter, särskilt när det gäller tillgång till handlingarna i ärendet, sekretess, förlängning av tidsfristerna och behandling av skriftliga och/eller muntliga synpunkter. För närmare information och kontaktuppgifter, se förhörsombudets webbsidor på GD Handels webbplats (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

(2)  EUT L 191, 12.7.2006, s. 1.

(3)  För vägledning beträffande innebörden av närstående företag, se artikel 143 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 253, 11.10.1993, s. 1).

(4)  Detta innebär att dokumentet endast är för internt bruk. Det är skyddat i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43). Det är ett konfidentiellt dokument i enlighet med artikel 19 i grundförordningen och artikel 6 i WTO-avtalet om tillämpning av artikel VI i allmänna tull- och handelsavtalet 1994 (antidumpningsavtalet).

(5)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 30.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 323/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 323/28

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5846 – Shell/Cosan/JV)

(Text av betydelse för EES)

2010/C 323/11

| 1. | Kommissionen mottog den 18 november 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Shell Brazil Holding BV (Storbritannien) som tillhör Shell-koncernen (Shell) och Cosan SA Indústria e Comércio (Brasilien) som tillhör Cosan-koncernen (Cosan), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordningen, förvärvar gemensam kontroll över JV CO (Brasilien), genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 18 november 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Shell Brazil Holding BV (Storbritannien) som tillhör Shell-koncernen (Shell) och Cosan SA Indústria e Comércio (Brasilien) som tillhör Cosan-koncernen (Cosan), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordningen, förvärvar gemensam kontroll över JV CO (Brasilien), genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Shell: Globalt energi- och petrokemiföretag, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Shell: Globalt energi- och petrokemiföretag,

| — | Cosan: Produktion av och handel med socker, etanol samt samgenerering av el från sockerrör, distribution av bränslen och smörjmedel i Braslilien, |
| --- | --- |

—

Cosan: Produktion av och handel med socker, etanol samt samgenerering av el från sockerrör, distribution av bränslen och smörjmedel i Braslilien,

| — | JV CO: Distribution av bränslen i Braslilien, produktion och försäljning av samgenererad el i Brasilien, produktion av etanol och socker i Brasilien och världen över samt produktion av och handel med etanol i Brasilien och världen över. |
| --- | --- |

—

JV CO: Distribution av bränslen i Braslilien, produktion och försäljning av samgenererad el i Brasilien, produktion av etanol och socker i Brasilien och världen över samt produktion av och handel med etanol i Brasilien och världen över.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5846 – Shell/Cosan/JV, till:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5846 – Shell/Cosan/JV, till:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

---

| 30.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 323/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 323/29

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.6069 – Mitsui Renewable/FCCE/Guzman)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2010/C 323/12

| 1. | Kommissionen mottog den 17 november 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Mitsui Renewable Energy Europe Limited (Mitsui Renewable, Storbritannien), kontrollerat av Mitsui-koncernen (Mitsui, Japan), och FCC Energia, SA (FCCE, Spanien), kontrollerat av Fomento de Construcciones y Contratas, SA (FCC Group, Spanien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordningen, förvärvar gemensam kontroll över företaget Guzman Energia, SL (Guzman, Spanien), genom förvärv av aktier i ett befintligt företag som utgör ett gemensamt företag. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 17 november 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Mitsui Renewable Energy Europe Limited (Mitsui Renewable, Storbritannien), kontrollerat av Mitsui-koncernen (Mitsui, Japan), och FCC Energia, SA (FCCE, Spanien), kontrollerat av Fomento de Construcciones y Contratas, SA (FCC Group, Spanien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordningen, förvärvar gemensam kontroll över företaget Guzman Energia, SL (Guzman, Spanien), genom förvärv av aktier i ett befintligt företag som utgör ett gemensamt företag.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Mitsui Renewable: Leverans av solenergiproducerad el, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Mitsui Renewable: Leverans av solenergiproducerad el,

| — | FCCE: Leverans av tjänster som rör förnybar energi. |
| --- | --- |

—

FCCE: Leverans av tjänster som rör förnybar energi.

| 3. | Guzman kommer att vara verksamt inom produktion av termisk solenergi i Spanien. |
| --- | --- |

3.

Guzman kommer att vara verksamt inom produktion av termisk solenergi i Spanien.

| 4. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

4.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 5. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6069 – Mitsui Renewable/FCCE/Guzman, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

5.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6069 – Mitsui Renewable/FCCE/Guzman, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---

| 30.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 323/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 323/30

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.6042 – Brose/SEW/JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2010/C 323/13

| 1. | Kommissionen mottog den 23 november 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Brose Fahrzeugteile GmbH & Co. KG (Brose, Tyskland), som tillhör Brose-koncernen, och SEW-Eurodrive GmbH & Co KG (SEW, Tyskland) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar gemensam kontroll över ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 23 november 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Brose Fahrzeugteile GmbH & Co. KG (Brose, Tyskland), som tillhör Brose-koncernen, och SEW-Eurodrive GmbH & Co KG (SEW, Tyskland) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar gemensam kontroll över ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Brose: Utveckling, tillverkning och försäljning av dörr- och sätessystem för motorfordon och av komponenter för fordonsdörrar och fordonssäten, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Brose: Utveckling, tillverkning och försäljning av dörr- och sätessystem för motorfordon och av komponenter för fordonsdörrar och fordonssäten,

| — | SEW: Utveckling, tillverkning och försäljning av växelmotorer, frekvensomformare, servoteknik, driftssystem för decentraliserad installation, industriväxlar samt andra tillhörande produkter, tjänster och verktyg, |
| --- | --- |

—

SEW: Utveckling, tillverkning och försäljning av växelmotorer, frekvensomformare, servoteknik, driftssystem för decentraliserad installation, industriväxlar samt andra tillhörande produkter, tjänster och verktyg,

| — | JV: Utveckling, tillverkning och försäljning av drifts- och laddningssystem (elmotorer, effekt-, regler- och styrelektronik samt tillhörande laddningsteknik) för elfordon (t.ex. personbilar). |
| --- | --- |

—

JV: Utveckling, tillverkning och försäljning av drifts- och laddningssystem (elmotorer, effekt-, regler- och styrelektronik samt tillhörande laddningsteknik) för elfordon (t.ex. personbilar).

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6042 – Brose/SEW/JV, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6042 – Brose/SEW/JV, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 30.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 323/31 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 323/31

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2010/C 323/14

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”CORDERO DE EXTREMADURA”

EG-nr: ES-PGI-0005-0725-09.10.2008

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Beteckning:

”Cordero de Extremadura”

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Spanien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet:

3.1   Produkttyp:

| Klass 1.1. | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| --- | --- |

Klass 1.1.

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i punkt 1 är tillämplig:

Kött från slaktkroppar av kontrollerade lamm eller styckade lamm från djur med de egenskaper som anges i punkt 5.2.

Slaktkropparna har följande egenskaper:

| a) | vikt: slaktkroppar av lamm av hankön som väger högst 16 kg och slaktkroppar av lamm av honkön som väger högst 14 kg. |
| --- | --- |

a)

vikt: slaktkroppar av lamm av hankön som väger högst 16 kg och slaktkroppar av lamm av honkön som väger högst 14 kg.

| b) | fettansättningsgrad: lätt fet (2) till normalfet (3) (förordning (EG) nr 1249/2008) |
| --- | --- |

b)

fettansättningsgrad: lätt fet (2) till normalfet (3) (förordning (EG) nr 1249/2008)

| c) | färg: rosa till ljusrosa |
| --- | --- |

c)

färg: rosa till ljusrosa

| d) | konformation: lägst klass O (ganska god) och utomordentlig (förordning (EG) nr 1249/2008) |
| --- | --- |

d)

konformation: lägst klass O (ganska god) och utomordentlig (förordning (EG) nr 1249/2008)

| e) | köttet ska vara korrekt bearbetat och sakna blåmärken |
| --- | --- |

e)

köttet ska vara korrekt bearbetat och sakna blåmärken

| f) | fettets egenskaper:






  — | utvändigt vitt fett med fast konsistens |
| --- | --- | --- |

f)

fettets egenskaper:

—

utvändigt vitt fett med fast konsistens

| — | invändigt vitt fett som täcker halva, dock aldrig hela ryggen |
| --- | --- |

—

invändigt vitt fett som täcker halva, dock aldrig hela ryggen

Lammkött med den skyddade geografiska beteckningen ”Cordero de Extremadura” har följande egenskaper:

| — | rosa till ljusrosa kött |
| --- | --- |

—

rosa till ljusrosa kött

| — | organoleptiska egenskaper: köttet har en utmärkt och mycket angenäm textur och är måttligt marmorerat med intramuskulärt fett. Köttet är mycket mört och magert. Tack vare den goda fettfördelningen och köttets kvalitet har det en utmärkt arom, doft och saftighet. |
| --- | --- |

—

organoleptiska egenskaper: köttet har en utmärkt och mycket angenäm textur och är måttligt marmorerat med intramuskulärt fett. Köttet är mycket mört och magert. Tack vare den goda fettfördelningen och köttets kvalitet har det en utmärkt arom, doft och saftighet.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter):

—

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung):

—

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området:

Produktionssystemet på de anläggningar i det geografiska området som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen är traditionellt extensivt och delvis extensivt. Det extensiva produktionssystemet är den metod eller det system som används för avelsdjur och för ej avvanda lamm.

Metoderna för uppfödning av avelsdjur omfattar metoder och teknik för användning av naturresurser inom ramen för ett traditionellt extensivt uppfödningssystem. Utfodringen av avelsdjuren bygger på användningen av naturbete från betesmarker där djuren betar under hela året. Vid behov kompletteras naturbetet med halm, korn, foder, biprodukter och med kraftfoder som främst består av spannmål, oljeväxter och proteingrödor. Administreringsperioden för och mängden kosttillskott beror på de befintliga resurserna och på djurens behov under den berörda perioden.

Lammen föds upp hos sin mor och dricker modersmjölk fram till och med avvänjningen (då de är 40–50 dagar gamla). När lammen är tre veckor gamla kan deras föda kompletteras med lämpligt djurfoder. Efter avvänjningen hålls lammen inomhus och kontrolleras antingen i uppfödningsbyggnaderna eller i de gödningsanläggningar och bearbetningsenheter som är inskrivna i motsvarande register. Deras föda utgörs av kraftfoder som främst består av spannmål, oljeväxter, proteingrödor och stråhalm. Kosttillskott för slaktlamm utgörs endast av djurfoder som främst består av spannmål, oljeväxter och proteingrödor.

Slaktlamm med den skyddade geografiska beteckningen ska komma från de anläggningar som är inskrivna i kontrollnämndens register och ska vara fullständigt identifierade vid ankomsten till slakteriet.

Slakten av lammen och bearbetningen av slaktkropparna sker i slakterier och styckningsanläggningar som kan styrka att bestämmelserna i specifikationerna har följts, att anläggningarna följer den gällande lagstiftningen, att lämpliga register förs för att garantera produktens spårbarhet och att regelbundna kontroller utförs. Detta tillvägagångssätt syftar till att garantera skyddet av och integriteten för den skyddade geografiska beteckningen ”Cordera de Extremadura”. Transporten av lammen mellan ursprungsanläggningen och slakteriet får ta högst två timmar. Därigenom minskas avståndet och restiden till slakteriet. Tack vare detta undviker man att djuren blir stressade under transporten, och att stressen orsakar en förändrad pH-halt som leder till att köttets kvalitet försämras.

Kontrollnämnden övervakar även produktens framställningsfas, vilket omfattar bearbetningen av köttet samt styckningen, i syfte att kontrollera att presentationen av slaktkropparna eller styckningen inte försämrar köttets kvalitet.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.:

—

3.7   Särskilda regler för märkning:

Kött med den skyddade geografiska beteckningen får endast släppas ut på marknaden om det är försett med certifieringsmärket, som förutom handelsbeteckningen ska omfatta beteckningen ”Indicación Geográfica Protegida Cordero de Extremadura” eller gemenskapssymbolen och kontrollnämndens logotyp.

Oavsett i vilken form det skyddade köttet släpps ut på marknaden för livsmedel ska det vara försett med certifieringsmärket, som består av en numrerad etikett som gör det möjligt att fullständigt identifiera produkten för att undvika att skapa förvirring hos konsumenterna.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området:

Produktionsområdet för den skyddade geografiska beteckningen ”Cordero de Extremadura” sammanfaller med regionen Extremadura.

5.   Samband med det geografiska området:

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området:

Innan kung Alfonso X inrättade ”Honrado Concejo de la Mesta de los Pastores” (sammanslutningen av vandrande uppfödare), vilket utgjorde en vändpunkt för fåruppfödningen i Spanien, var det fenicierna, romarna och araberna som hade skyddat och spridit traditionen med fårskötsel i regionen.

Den berörda rasen lever i det geografiska området, där det även finns en historisk tradition med fåruppfödning med hjälp av traditionella uppfödningsmetoder och uppfödningssystem. Området utmärks fysiskt och geografiskt av betesmarker och annan ängsmark som kan användas för extensivt bete. Det geografiska området är beläget i regionala territorier med specifika och särskiljande egenskaper jämfört med andra geografiska områden, bland annat när det gäller områdets geofysik och jordmån, dess lokala fauna och flora, dess jordbruksproduktion, dess regnmängd och soltimmar samt dess klimat.

Detta geografiska område består av slätter och peneplan som ligger på 200–800 meters höjd över havet. Området har ett halvtorrt medelhavsklimat som mildras av påverkan från havet och en årsmedeltemperatur 16–17 °C. Vintrarna är kalla och somrarna varma. Årsnederbörden uppgår till 450–850 mm. Det regnar mest på vintern och i början av våren och somrarna är torra. Antalet soltimmar per år överstiger 3 000.

Ekosystemet i Extremaduras betesmarker är ett resultat av människans påverkan på medelhavsskogen under århundradenas gång, och betesmarkerna är mycket vidsträckta. Uppfödningen i området är traditionellt extensiv med en ständig jämvikt mellan djurarter (såväl tama som vilda), miljö och mänsklig påverkan. Grönfoderbetet, som består av en varierad flora med rikligt med självsående annueller, är den främsta energikällan i ekosystemet.

5.2   Specifika uppgifter om produkten:

Köttet med den skyddade geografiska beteckningen ”Cordero de Extremadura” kommer från djur med följande egenskaper:

| a) | Uppfödningsmetod
  Lammen föds upp hos sin mor inom ramen för ett extensivt uppfödningssystem. Amningen kan fram till avvänjningen kompletteras med kraftfoder som främst består av spannmål och baljväxter.
  Uppfödningen av slaktdjur sker endast genom stallfodring med kraftfoder och stråhalm.
  Lammen får vara högst 100 dagar gamla vid slaktningen. |
| --- | --- |

a)

Uppfödningsmetod

Lammen föds upp hos sin mor inom ramen för ett extensivt uppfödningssystem. Amningen kan fram till avvänjningen kompletteras med kraftfoder som främst består av spannmål och baljväxter.

Uppfödningen av slaktdjur sker endast genom stallfodring med kraftfoder och stråhalm.

Lammen får vara högst 100 dagar gamla vid slaktningen.

| b) | Rasegenskaper för avelsdjuren för lamm med den skyddade geografiska beteckningen ”Cordero de Extremadura” | Hondjur: av rasen Merino eller av en korsning mellan rasen Merino och raserna Merino Precoz, Merino Fleischschaf och Île de France, under förutsättning att minst hälften av avelsdjuren är av rasen Merino. |
| --- | --- | --- |

b)

Rasegenskaper för avelsdjuren för lamm med den skyddade geografiska beteckningen ”Cordero de Extremadura”

Hondjur: av rasen Merino eller av en korsning mellan rasen Merino och raserna Merino Precoz, Merino Fleischschaf och Île de France, under förutsättning att minst hälften av avelsdjuren är av rasen Merino.

| | Handjur: alla raser av familjen Merino (Merino, Merino Precoz, Merino Fleischschaf, Île-de-France och Berrichon du Cher), renrasiga eller enkla korsningar. |
| --- | --- |

Handjur: alla raser av familjen Merino (Merino, Merino Precoz, Merino Fleischschaf, Île-de-France och Berrichon du Cher), renrasiga eller enkla korsningar.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB):

Ansökan om erkännande av ”Cordero de Extremadura” som skyddad geografisk beteckning är motiverad genom de specifika särdragen hos detta kött och genom produktens anseende.

a)   Produktens särdrag:

Köttets mörhet, saftighet, färg och fetthalt beror på det karakteristiska produktionssystemet i Extremadura, vilket framgår av de studier som utförts:

”Lammköttets sammansättning och organoleptiska egenskaper påverkas av detta produktionssystem, som är karakteristiskt för regionen Extremadura och hänger samman med ekosystemet i regionens betesmarker (dehesas) och vars uppfödnings- och fodersystem samt den ras som används är specifika för det skyddade området” (Sañudo y col, 1997 och Díaz y col, 2005).

Detta produktionssystem, som är utmärkande för Extremadura och som bygger på användning av naturresurserna i betesmarkernas ekosystem (dehesas), på att lammen föds upp hos mödrarna, på fodret och på lammens ålder vid slaktning, ger detta lammkött dess särskilda egenskaper i fråga om mörhet, färg och saftighet.

b)   Anseendet för lamm från Extremadura:

Undersektorn för uppfödning i Extremadura har alltid spelat en grundläggande roll för den regionala ekonomin. Fåruppfödningen har i synnerhet alltid haft en framträdande plats, vilket intygas genom historiska referenser som ”El Catastro del Marqués de la Ensenada” (jordregistret som fördes av markisen av la Ensenada) från 1700-talet, enligt vilken fårkreatursstocken omfattade över 1 300 000 djur.

Dessutom finns det många mycket detaljerade dokument med hänvisningar till kvaliteten hos fårkött (och särskilt kött av rasen Merino) från ängsmarkerna i Extremadura:

’Extremadura är ett substantiv som betecknar den mark som under vintertid används som betesmark för gräsätande vandrande djur. Uttrycket ”extremar el rebaño” (dela på hjorden) betyder att man separerar lammen från fåren för att placera dem i en fårfålla. Detta kallas ”extremadura”. Regionen definieras därmed som den del av Traslasierra (bakom berget) där vinterbetesmarkerna är belägna: eftersom lokalinvånarna inte har tillträde till de stora betesmarkerna ”beger sig herdarna redan till vinterbetesmarken – extremadura” (med liten bokstav)’, La Historia de Extremadura, editato por Hoy, Diario de Extremadura, 1997.

I ”Medicina española contenida en proverbios vulgares de nuestra lengua” (spansk läkekonst i vanliga talesätt i vårt språk) från 1616 nämner Ivan Sorapan Extremadura:

”[Tack vare] den goda kvaliteten hos betesmarkerna och dess ekollon produceras kött i regionen för hela Castilla la Vieja, hovet, la Mancha, kungadömet Toledo, Sevilla och Granada, [...]”

”Det sägs att det är naturligt att den boskap som fötts upp i Extremadura är känd i hela världen och att det bara på Guadianas stränder varje år passerar över femhundratusen små och stora boskapsdjur [...]”

Det råder inget tvivel om lammköttets betydelse för Extremadura, vilket bekräftas genom att denna regions historia delvis bygger på historien om dess kokkonst och om den traditionella kosten för de olika grupper som levt i Extremadura. Detta intygas genom många citat från historiker, som framhållit förtjänsterna hos lamm från Extremadura under tidens gång:

| — | Det görs flera hänvisningar till kejsar Carlos V:s gastronomiska smaksinne i ”Historia Universal de la Primitiva y Milagrosa Imagen de Ntra. Sra. de Guadalupe” (Historia om den första och mirakulösa uppenbarelsen av jungfrun av Guadalupe) från 1743:
  ”Då han dragit sig tillbaka till vårt kloster i Yuste besökte Prioren honom varje månad eftersom han var så fäst vid hans bostad och för att hans kejserliga höghet älskade det lammkött som man producerade där [...]” |
| --- | --- |

—

Det görs flera hänvisningar till kejsar Carlos V:s gastronomiska smaksinne i ”Historia Universal de la Primitiva y Milagrosa Imagen de Ntra. Sra. de Guadalupe” (Historia om den första och mirakulösa uppenbarelsen av jungfrun av Guadalupe) från 1743:

”Då han dragit sig tillbaka till vårt kloster i Yuste besökte Prioren honom varje månad eftersom han var så fäst vid hans bostad och för att hans kejserliga höghet älskade det lammkött som man producerade där [...]”

| — | I ”Guía del buen comer español” (Guide över den spanska kokkonsten) av Dionisio Pérez från 1952 talar den berömde doktor Thebusse om kokkonsten från Extremadura och lyfter fram två rätter som han kallar majestätiska, ”caldereta de los pastores” (pot-au-feu på herdars vis) och ”pollo caminero” (en kycklingrätt). |
| --- | --- |

—

I ”Guía del buen comer español” (Guide över den spanska kokkonsten) av Dionisio Pérez från 1952 talar den berömde doktor Thebusse om kokkonsten från Extremadura och lyfter fram två rätter som han kallar majestätiska, ”caldereta de los pastores” (pot-au-feu på herdars vis) och ”pollo caminero” (en kycklingrätt).

Från våra dagar finns följande hänvisningar:

De populära recept vars främsta ingrediens är lamm är oräkneliga: Caldereta extremeña (pot-au-feu från Extremadura), Cochifrito de borrego (lammragu), Carnero con orégano (lammkött med oregano), Chanfaina (lungragu), Manos de cordero (lammfötter), etc. (Recetario de Cocina extremeña: Estudio de sus orígenes. Universitas Editorial, 1985), (Receptbok över kokkonsten från Extremadura: studie över dess ursprung).

Än i dag består traditionen med och anseendet för den skyddade geografiska beteckningen ”Cordera de Extremadura”. Efterfrågan på denna produkt från restauranger och gastronomer i regionen växer stadigt och lammkött används ofta i det nya köket (Nuevo Recetario de Cocina Extremeña, 2001), (Ny receptbok över kokkonsten från Extremadura).

I aktuella studier betonas särdragen hos det kött som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Cordero de Extremadura”:

| — | Caracterización de la calidad de la canal de los corderos con D. E.”Cordero de Extremadura” y ”Cordero Manchego” (Karakterisering av kvaliteten hos slaktkroppar av lamm med beteckningarna ”Cordera de Extremadura” och ”Cordero Manchego”) (Alonso, I.; Sánchez, C.; Pardos, J. J.; Pardos, J. J.; Delfa, R.; Sierrra, I.; Fisher, A., 1999). |
| --- | --- |

—

Caracterización de la calidad de la canal de los corderos con D. E.”Cordero de Extremadura” y ”Cordero Manchego” (Karakterisering av kvaliteten hos slaktkroppar av lamm med beteckningarna ”Cordera de Extremadura” och ”Cordero Manchego”) (Alonso, I.; Sánchez, C.; Pardos, J. J.; Pardos, J. J.; Delfa, R.; Sierrra, I.; Fisher, A., 1999).

| — | Identificación y adecuación de la calidad y la composición de la carne de diferentes tipos ovinos europeos. Adaptación a las preferencias de los consumidores. Proyecto FAIR3-CT96-1768”OVAX” (Identifiering och lämplighet hos kvaliteten och sammansättningen för kött från olika typer av europeiska får. Anpassning till konsumenternas preferenser). (Sañudo, C y col., 1999). |
| --- | --- |

—

Identificación y adecuación de la calidad y la composición de la carne de diferentes tipos ovinos europeos. Adaptación a las preferencias de los consumidores. Proyecto FAIR3-CT96-1768”OVAX” (Identifiering och lämplighet hos kvaliteten och sammansättningen för kött från olika typer av europeiska får. Anpassning till konsumenternas preferenser). (Sañudo, C y col., 1999).

| — | Evaluación de los caracteres cuantitativos y cualitativos de las canales de corderos obtenidas en distintos sistemas de explotación. (Utvärdering av de kvantitativa och kvalitativa särdragen hos slaktkroppar av lamm som producerats genom olika typer av uppfödningsmetoder) (Maria de la Montaña López Parra, 2006). |
| --- | --- |

—

Evaluación de los caracteres cuantitativos y cualitativos de las canales de corderos obtenidas en distintos sistemas de explotación. (Utvärdering av de kvantitativa och kvalitativa särdragen hos slaktkroppar av lamm som producerats genom olika typer av uppfödningsmetoder) (Maria de la Montaña López Parra, 2006).

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen:

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006)

http://aym.juntaex.es/NR/rdonlyres/694B12E7-A6EF-41B3-971A-2F72813DF862/0/PliegoIGP_Cordero.pdf

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---