# Jurnalul Oficial C 302/2010

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2010.302.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 302 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 539 noiembrie 2010 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2010.302.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 302

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 539 noiembrie 2010

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 302/01 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5958 – GS/TPG/Ontex) (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 302/02 | Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  2
  ) | 2 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2010/C 302/01

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5958 – GS/TPG/Ontex) (
  1
  )

1

1

2010/C 302/02

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  2
  )

2

2

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 302/03 | Rata de schimb a monedei euro | 3 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2010/C 302/03

Rata de schimb a monedei euro

3

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 302/04 | Primul apel pentru propuneri în temeiul Deciziei C(2010) 7499 a Comisiei de stabilire a criteriilor și măsurilor pentru finanțarea proiectelor demonstrative comerciale care vizează captarea și stocarea geologică a CO2 în condiții de siguranță a mediului, precum și a proiectelor demonstrative de tehnologii inovatoare în domeniul energiei din surse regenerabile, în cadrul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră în Comunitate instituit prin Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului | 4 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 302/05 | Retragere a notificării unei concentrări (Cazul COMP/M.5913 – CEZ/EPH/MIBRAG Group) (
  1
  ) | 5 |
| 2010/C 302/06 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5995 – VW/Karmann) (
  1
  ) | 6 |
| 2010/C 302/07 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems) (
  1
  ) | 7 |
| 2010/C 302/08 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Group/CPD/FIH Group) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 8 |
| 2010/C 302/09 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5983 – Tyco Electronics/ADC Telecommunications) (
  1
  ) | 9 |
| 2010/C 302/10 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5932 – News Corp/BSkyB) (
  1
  ) | 10 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 302/11 | Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 11 |
| 2010/C 302/12 | Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 16 |
| 2010/C 302/13 | Ajutor de stat – Germania – Ajutor de stat C 22/10 (ex N 701/09) – Ajutor pentru asistenți în domeniul inovării (Cercetare și Dezvoltare) – Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (
  1
  ) | 24 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

2010/C 302/04

Primul apel pentru propuneri în temeiul Deciziei C(2010) 7499 a Comisiei de stabilire a criteriilor și măsurilor pentru finanțarea proiectelor demonstrative comerciale care vizează captarea și stocarea geologică a CO2 în condiții de siguranță a mediului, precum și a proiectelor demonstrative de tehnologii inovatoare în domeniul energiei din surse regenerabile, în cadrul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră în Comunitate instituit prin Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului

2

4

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2010/C 302/05

Retragere a notificării unei concentrări (Cazul COMP/M.5913 – CEZ/EPH/MIBRAG Group) (
  1
  )

1

5

2010/C 302/06

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5995 – VW/Karmann) (
  1
  )

1

6

2010/C 302/07

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems) (
  1
  )

1

7

2010/C 302/08

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Group/CPD/FIH Group) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

8

2010/C 302/09

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5983 – Tyco Electronics/ADC Telecommunications) (
  1
  )

1

9

2010/C 302/10

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5932 – News Corp/BSkyB) (
  1
  )

1

10

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2010/C 302/11

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

11

2010/C 302/12

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

16

2010/C 302/13

Ajutor de stat – Germania – Ajutor de stat C 22/10 (ex N 701/09) – Ajutor pentru asistenți în domeniul inovării (Cercetare și Dezvoltare) – Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (
  1
  )

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |
| | (2)   Text cu relevanță pentru SEE, cu excepția produselor prevăzute în anexa I la tratat |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

(2)   Text cu relevanță pentru SEE, cu excepția produselor prevăzute în anexa I la tratat

2

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 9.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 302/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 302/1

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5958 – GS/TPG/Ontex)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 302/01

La data de 30 septembrie 2010, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32010M5958. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32010M5958. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

| 9.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 302/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 302/2

---

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE, cu excepția produselor prevăzute în anexa I la tratat)

2010/C 302/02

| Data adoptării deciziei | 1.3.2010 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 636/09 |
| Stat membru | Polonia |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Pomoc dla sektora leśnictwa – pomoc dla Lasów Państwowych na projekty retencyjne |
| Temei legal | Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju |
| Tipul măsurii | Ajutor individual |
| Obiectiv | Ajutor pentru sectorul silvic |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | 300 de milioane PLN |
| Valoare | 85 % |
| Durată (perioadă) | 2010-2015 |
| Sectoare economice | Silvicultură |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej |
| ul. Konstruktorska 3A |
| 02-673 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Data adoptării deciziei

1.3.2010

Numărul de referință al ajutorului

N 636/09

Stat membru

Polonia

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Pomoc dla sektora leśnictwa – pomoc dla Lasów Państwowych na projekty retencyjne

Temei legal

Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju

Tipul măsurii

Ajutor individual

Obiectiv

Ajutor pentru sectorul silvic

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

300 de milioane PLN

Valoare

85 %

Durată (perioadă)

2010-2015

Sectoare economice

Silvicultură

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej

ul. Konstruktorska 3A

02-673 Warszawa

POLSKA/POLAND

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 9.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 302/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 302/3

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

8 noiembrie 2010

2010/C 302/03

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3917 |
| JPY | yen japonez | 112,88 |
| DKK | coroana daneză | 7,4535 |
| GBP | lira sterlină | 0,86270 |
| SEK | coroana suedeză | 9,2940 |
| CHF | franc elvețian | 1,3435 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,0850 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,575 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 274,60 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7093 |
| PLN | zlot polonez | 3,9193 |
| RON | leu românesc nou | 4,2875 |
| TRY | lira turcească | 1,9621 |
| AUD | dolar australian | 1,3770 |
| CAD | dolar canadian | 1,3960 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,7880 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7680 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7922 |
| KRW | won sud-coreean | 1 549,24 |
| ZAR | rand sud-african | 9,5560 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,2939 |
| HRK | kuna croată | 7,3495 |
| IDR | rupia indoneziană | 12 396,12 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,3038 |
| PHP | peso Filipine | 60,058 |
| RUB | rubla rusească | 42,8150 |
| THB | baht thailandez | 41,267 |
| BRL | real brazilian | 2,3607 |
| MXN | peso mexican | 17,0462 |
| INR | rupie indiană | 61,8200 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3917

JPY

yen japonez

112,88

DKK

coroana daneză

7,4535

GBP

lira sterlină

0,86270

SEK

coroana suedeză

9,2940

CHF

franc elvețian

1,3435

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,0850

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,575

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

274,60

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7093

PLN

zlot polonez

3,9193

RON

leu românesc nou

4,2875

TRY

lira turcească

1,9621

AUD

dolar australian

1,3770

CAD

dolar canadian

1,3960

HKD

dolar Hong Kong

10,7880

NZD

dolar neozeelandez

1,7680

SGD

dolar Singapore

1,7922

KRW

won sud-coreean

1 549,24

ZAR

rand sud-african

9,5560

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,2939

HRK

kuna croată

7,3495

IDR

rupia indoneziană

12 396,12

MYR

ringgit Malaiezia

4,3038

PHP

peso Filipine

60,058

RUB

rubla rusească

42,8150

THB

baht thailandez

41,267

BRL

real brazilian

2,3607

MXN

peso mexican

17,0462

INR

rupie indiană

61,8200

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

| 9.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 302/4 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 302/4

---

Primul apel pentru propuneri în temeiul Deciziei C(2010) 7499 a Comisiei de stabilire a criteriilor și măsurilor pentru finanțarea proiectelor demonstrative comerciale care vizează captarea și stocarea geologică a CO2 în condiții de siguranță a mediului, precum și a proiectelor demonstrative de tehnologii inovatoare în domeniul energiei din surse regenerabile, în cadrul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră în Comunitate instituit prin Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului

2010/C 302/04

Prin prezentul anunț se lansează primul apel pentru propuneri în temeiul deciziei sus-menționate din 3 noiembrie 2010.

Se solicită propuneri pentru acest apel. Informații privind termenele de depunere a propunerilor și instrucțiunile pentru candidați referitoare la modalitățile de depunere a propunerilor sunt disponibile pe website-ul Comisiei Europene:

http://ec.europa.eu/clima/funding/ner300/index_en.htm

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 9.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 302/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 302/5

---

Retragere a notificării unei concentrări

(Cazul COMP/M.5913 – CEZ/EPH/MIBRAG Group)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 302/05

[Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului]

La data de 25 octombrie 2010, Comisia Europeană a primit o notificare a unei concentrări propuse între CEZ, EPH și MIBRAG Group. La data de 3 noiembrie 2010, partea (părțile) care a(u) trimis notificarea a(u) informat Comisia în legătură cu retragerea notificării sale (lor).

---

| 9.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 302/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 302/6

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5995 – VW/Karmann)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 302/06

| 1. | La data de 21 octombrie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Volkswagen AG („VW”, Germania) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul exclusiv asupra unor părți a activelor din Germania ale întreprinderii insolvente Wilhelm Karmann GmbH („Karmann”, Germania), care includ departamentul „Dezvoltare tehnică” și unitatea „Metal”, prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 21 octombrie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Volkswagen AG („VW”, Germania) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul exclusiv asupra unor părți a activelor din Germania ale întreprinderii insolvente Wilhelm Karmann GmbH („Karmann”, Germania), care includ departamentul „Dezvoltare tehnică” și unitatea „Metal”, prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii VW: dezvoltarea, producția și vânzarea de automobile, autovehicule utilitare ușoare, autobuze, autovehicule utilitare și componente pentru automobile în întreaga lume; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii VW: dezvoltarea, producția și vânzarea de automobile, autovehicule utilitare ușoare, autobuze, autovehicule utilitare și componente pentru automobile în întreaga lume;

| — | în cazul întreprinderii Karmann: construcția de caroserii de automobile, dezvoltarea și producerea de componente pentru automobile, de module și de autovehicule complete, precum și construirea de instalații și dezvoltarea și producția de unelte. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Karmann: construcția de caroserii de automobile, dezvoltarea și producerea de componente pentru automobile, de module și de autovehicule complete, precum și construirea de instalații și dezvoltarea și producția de unelte.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5995 – VW/Karmann, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5995 – VW/Karmann, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

---

| 9.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 302/7 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 302/7

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 302/07

| 1. | La data de 22 octombrie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 și ca urmare a unei cereri motivate efectuate în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea The Renco Group. („TRG”, SUA), prezentă pe piața componentelor auto prin intermediul filialei sale Inteva Products LLC, deținute integral de aceasta, dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întreprinderii Body Systems Inc. („BSI”, Țările de Jos), o filială deținută integral de către Arvin Meritor, prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 22 octombrie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 și ca urmare a unei cereri motivate efectuate în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea The Renco Group. („TRG”, SUA), prezentă pe piața componentelor auto prin intermediul filialei sale Inteva Products LLC, deținute integral de aceasta, dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întreprinderii Body Systems Inc. („BSI”, Țările de Jos), o filială deținută integral de către Arvin Meritor, prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii TRG: componente auto – module de portiere, dispozitive de închidere a portierelor, sisteme interioare și tablouri de bord; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii TRG: componente auto – module de portiere, dispozitive de închidere a portierelor, sisteme interioare și tablouri de bord;

| — | în cazul întreprinderii BSI: trape și sisteme de portiere integrate pentru vehicule ușoare. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii BSI: trape și sisteme de portiere integrate pentru vehicule ușoare.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

---

| 9.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 302/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 302/8

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Group/CPD/FIH Group)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 302/08

| 1. | La data de 29 octombrie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Arbejdsmarkedets Tillægspension („ATP”, Danemarca), Pension forsikringsaktieselskab („PFA”, Danemarca), Folksam ömsesidig livsförsäkring și Folksam ömsesidig sakförsäkring (împreună „Folksam Group”, Suedia), precum și C.P. Dyvig & Co. A/S („CPD”, Danemarca) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întregii întreprinderi FIH Erhvervsbank A/S („FIH”, Danemarca), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 29 octombrie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Arbejdsmarkedets Tillægspension („ATP”, Danemarca), Pension forsikringsaktieselskab („PFA”, Danemarca), Folksam ömsesidig livsförsäkring și Folksam ömsesidig sakförsäkring (împreună „Folksam Group”, Suedia), precum și C.P. Dyvig & Co. A/S („CPD”, Danemarca) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întregii întreprinderi FIH Erhvervsbank A/S („FIH”, Danemarca), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii ATP: provizioane pentru pensii; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii ATP: provizioane pentru pensii;

| — | în cazul întreprinderii PFA: asigurări de pensii și de viață; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii PFA: asigurări de pensii și de viață;

| — | în cazul întreprinderii Folksam Group: asigurări de viață și generale; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Folksam Group: asigurări de viață și generale;

| — | în cazul întreprinderii CPD: consultanță financiară, servicii financiare destinate întreprinderilor, consultanță privind fuziunile și achizițiile, precum și investiții de capital; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii CPD: consultanță financiară, servicii financiare destinate întreprinderilor, consultanță privind fuziunile și achizițiile, precum și investiții de capital;

| — | în cazul întreprinderii FIH: servicii bancare pentru întreprinderi, finanțare imobiliară, finanțare structurată, piețe de capital, consultanță privind fuziunile și achizițiile, precum și gestionare de investiții. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii FIH: servicii bancare pentru întreprinderi, finanțare imobiliară, finanțare structurată, piețe de capital, consultanță privind fuziunile și achizițiile, precum și gestionare de investiții.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Group/CPD/FIH Group, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Group/CPD/FIH Group, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---

| 9.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 302/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 302/9

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5983 – Tyco Electronics/ADC Telecommunications)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 302/09

| 1. | La data de 28 octombrie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1) și al unei trimiteri în conformitate cu articolul 4 alineatul (5) din regulamentul menționat, prin care întreprinderea Tyco Electronics Minnesota Inc., o filială indirectă a Tyco Electronics („TE”, SUA), deținută în totalitate de aceasta, dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi ADC Telecommunications, Inc. („ADC”, SUA), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 28 octombrie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1) și al unei trimiteri în conformitate cu articolul 4 alineatul (5) din regulamentul menționat, prin care întreprinderea Tyco Electronics Minnesota Inc., o filială indirectă a Tyco Electronics („TE”, SUA), deținută în totalitate de aceasta, dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi ADC Telecommunications, Inc. („ADC”, SUA), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii TE: proiectarea, fabricarea și comercializarea de produse electronice pentru clienții dintr-o gamă largă de industrii; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii TE: proiectarea, fabricarea și comercializarea de produse electronice pentru clienții dintr-o gamă largă de industrii;

| — | în cazul întreprinderii ADC: dezvoltarea de produse și servicii pentru rețelele de telecomunicații, rețelele wireless, de cablu și de întreprindere. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii ADC: dezvoltarea de produse și servicii pentru rețelele de telecomunicații, rețelele wireless, de cablu și de întreprindere.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5983 – Tyco Electronics/ADC Telecommunications, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5983 – Tyco Electronics/ADC Telecommunications, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

---

| 9.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 302/10 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 302/10

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5932 – News Corp/BSkyB)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 302/10

| 1. | La data de 3 noiembrie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea News Corporation („News Corp”, SUA) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi British Sky Broadcasting Group plc. („BSkyB”, Regatul Unit) prin ofertă publică. |
| --- | --- |

1.

La data de 3 noiembrie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea News Corporation („News Corp”, SUA) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi British Sky Broadcasting Group plc. („BSkyB”, Regatul Unit) prin ofertă publică.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii News Corp: companie media cu activități diversificate la nivel mondial, implicată în producția de emisiuni de divertisment televizate, programe de televiziune, ziare și servicii de informare, publicare de cărți și alte activități, precum afișajul publicitar stradal; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii News Corp: companie media cu activități diversificate la nivel mondial, implicată în producția de emisiuni de divertisment televizate, programe de televiziune, ziare și servicii de informare, publicare de cărți și alte activități, precum afișajul publicitar stradal;

| — | în cazul întreprinderii BSkyB: furnizarea cu ridicata a canalelor de televiziune, distribuția cu amănuntul a canalelor de televiziune cu plată, furnizarea serviciilor tehnice pentru televiziunea cu plată, publicitate și alte servicii, precum furnizarea cu amănuntul a serviciilor de telefonie și a serviciilor în bandă largă. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii BSkyB: furnizarea cu ridicata a canalelor de televiziune, distribuția cu amănuntul a canalelor de televiziune cu plată, furnizarea serviciilor tehnice pentru televiziunea cu plată, publicitate și alte servicii, precum furnizarea cu amănuntul a serviciilor de telefonie și a serviciilor în bandă largă.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5932 – News Corp/BSkyB, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5932 – News Corp/BSkyB, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 9.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 302/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 302/11

---

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2010/C 302/11

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

FIȘĂ-REZUMAT

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„MOULES DE BOUCHOT DE LA BAIE DU MONT-SAINT-MICHEL”

NR. CE: FR-PDO-0005-0547-30.03.2006

DOP ( X ) IGP ( )

Această fișă-rezumat prezintă, cu titlu informativ, principalele elemente ale caietului de sarcini al produsului.

1.   Autoritatea competentă din statul membru:

| Denumire: | Institut national de l’origine et de la qualité |
| --- | --- |
| Adresă: | 51 rue d’Anjou |
| 75008 Paris |
| FRANCE |

Denumire:

Institut national de l’origine et de la qualité

Adresă:

51 rue d’Anjou

75008 Paris

FRANCE

Tel.

+33 0153898000

Fax

+33 0153898060

E-mail:

info@inao.gouv.fr

2.   Grup:

| Denumire: | Comité de défense des «Moules de bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel» |
| --- | --- |
| Adresă: | Maison de la baie |
| 35960 Le-Vivier-sur-Mer |
| FRANCE |

Denumire:

Comité de défense des «Moules de bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel»

Adresă:

Maison de la baie

35960 Le-Vivier-sur-Mer

FRANCE

Tel.

+33 0299488615

Fax

+33 0299488615

E-mail:

—

Componență:

producători/prelucrători ( X ) Alte categorii ( )

3.   Tip de produs:

| Clasa 1.7. | Pești, moluște, crustacee proaspete și produse derivate |
| --- | --- |

Clasa 1.7.

Pești, moluște, crustacee proaspete și produse derivate

4.   Caiet de sarcini:

[rezumatul cerințelor prevăzute la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

4.1.   Denumire:

„Moules de Bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel”

4.2.   Descriere:

Midii de crescătorie vii, în principal din specia Mytilus edulis (sub 5 % midii din specia Mytilus galloprovincialis sau midii hibride galloprovincialis-edulis), cu cochilia netedă și închisă la culoare, de formă regulată, și carnea de culoare galben până la portocaliu, fără crabi sau particule de nisip. Textura cărnii este onctuoasă și fondantă, gustul fiind predominant dulce.

Midiile au o lungime medie mai mare sau egală cu 4 cm, conținutul de glucide al cărnii fierte este mai mare de 4 %, iar rata de carne are un indice Lawrence și Scott de minimum 120. Metodele de măsură și control al apartenenței la specie, al lungimii medii și al ratei de carne minime, aplicate la loturile de midii gata pentru comercializare, sunt precizate la punctul 4.5 referitor la metoda de obținere.

4.3.   Aria geografică:

Aria geografică de producție a midiilor cuprinde o zonă de crescătorie, care se întinde de la partea țărmului acoperit de flux al golfului Mont-Saint-Michel situată la sud de linia formată de turnul clopotniței bisericii din Carolles și vârful Chaîne până în vestul liniei care desparte departamentele Ille-et-Vilaine și Manche, și o zonă de pregătire și ambalare care cuprinde teritoriile comunelor Cancale, Cherrueix, Le Vivier-sur-Mer, Mont-Dol, Hirel, Saint-Benoît-des-Ondes și Saint-Méloir-des-Ondes.

Zona în care sunt instalați țărușii (bouchot) și rezervele se compune din:

| — | părțile domeniului maritim în care se găsesc mase de apă caracteristice sistemului general de producție biologică din golful Mont-Saint-Michel și care prezintă, în special, o viteză scăzută de transport; |
| --- | --- |

—

părțile domeniului maritim în care se găsesc mase de apă caracteristice sistemului general de producție biologică din golful Mont-Saint-Michel și care prezintă, în special, o viteză scăzută de transport;

| — | și o zonă tidală foarte întinsă, formată din sedimente constituite din nisipuri fine conținând Macoma Balthica sau cu o componentă zoogenă slabă. |
| --- | --- |

—

și o zonă tidală foarte întinsă, formată din sedimente constituite din nisipuri fine conținând Macoma Balthica sau cu o componentă zoogenă slabă.

Zona asigură o hrană abundentă, specifică și variată pentru midii, datorită:

| — | prezenței unei zone tidale foarte întinse; |
| --- | --- |

—

prezenței unei zone tidale foarte întinse;

| — | stratului de nisipuri fine pe care se dezvoltă populații bentice specifice; |
| --- | --- |

—

stratului de nisipuri fine pe care se dezvoltă populații bentice specifice;

| — | interacțiunilor dintre curentul provenit din cea mai semnificativă amplitudine a mareelor înregistrată în Franța, pe de o parte, și debitul râurilor care se varsă în golf, pe de altă parte; |
| --- | --- |

—

interacțiunilor dintre curentul provenit din cea mai semnificativă amplitudine a mareelor înregistrată în Franța, pe de o parte, și debitul râurilor care se varsă în golf, pe de altă parte;

| — | transferului și interacțiunilor dintre diversele ecosisteme, printre care se numără polderele, zonele noroioase și câmpiile litorale mlăștinoase. |
| --- | --- |

—

transferului și interacțiunilor dintre diversele ecosisteme, printre care se numără polderele, zonele noroioase și câmpiile litorale mlăștinoase.

Zona de pregătire și ambalare corespunde zonei tradiționale de creștere, încă din 1950, a midiilor, și anume vecinătatea căilor tradiționale de acces, pe mare sau pe uscat, către crescătoriile situate în partea de jos a țărmului.

4.4.   Dovada originii:

Orice operator implicat în producția midiilor „Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel” trebuie să se angajeze să respecte caietul de sarcini, semnând o declarație de identificare. Această declarație permite înregistrarea tuturor operatorilor care intervin în procesul de producție, de spălare, de calibrare și de ambalare a produsului cu denumire de origine.

Sunt necesare mai multe registre, unul pentru înregistrarea practicilor de creștere și de purificare, unul pentru monitorizarea cantităților de midii depozitate în rezervă sau bazin, unul pentru monitorizarea cantităților intrate în operațiunile de spălare-trecere prin sită și, în sfârșit, un ultim registru pentru monitorizarea cantităților ambalate.

Pentru garantarea trasabilității, se asigură separarea fizică a midiilor care beneficiază de denumirea de origine protejată „Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel” de alte midii în cursul diferitelor faze de producție: creștere, spălare și trecere prin sită, ambalare.

Fiecare ambalaj este identificat printr-un sistem de marcare care indică greutatea, numele producătorului și date privind centrul de expediere, data ambalării și numărul de ordine al ambalajului.

Pe lângă această procedură, se efectuează un examen analitic și unul organoleptic, prin care se asigură calitatea și specificitatea midiilor.

4.5.   Metodă de obținere:

Midiile de crescătorie se cresc pe țăruși verticali aliniați și plantați în solul țărmului acoperit de flux.

Însămânțarea țărușilor, cu ajutorul corzilor de larve, se efectuează în fiecare an până la 31 octombrie cel târziu, respectând o rată maximă de însămânțare a țărușilor, definită.

Midiile sunt crescute în interiorul zonei de crescătorie, în cadrul ariilor cu țăruși concesionate, care se compun fiecare din șiruri de țăruși verticali, a căror repartiție și densitate sunt definite pentru produsul cu denumire de origine.

Creșterea midiilor se desfășoară pe parcursul unei perioade minime de 11 luni consecutive, din care minimum 8 luni pe țăruș socotite de la data însămânțării țărușilor respectivi, fără a se putea depăși o perioadă de creștere mai mare de 24 de luni.

Perioada de recoltare a midiilor este cuprinsă între data de 15 iunie și data de 15 februarie a anului următor însămânțării țărușilor respectivi și între datele de 15 iunie și 31 iulie în cazul midiilor crescute pe parcursul unei perioade minime de 18 luni. După recoltare, midiile pot fi depozitate în rezervă sau imersate, cu ajutorul unor recipiente închise cu gratii, în bazine nesubmersibile alimentate cu apă de mare și amenajate în centrele de purificare și în centrele de expediție.

După eventuala trecere prin rezervă sau bazin, midiile sunt desprinse, spălate și triate în centrele de expediție situate în interiorul zonei de pregătire și ambalare definite.

Loturile de midii care sunt gata pentru ambalare sau sunt prelevate în vederea efectuării examenului analitic trebuie să conțină mai puțin de 5 % midii din specia Mytilus galloprovincialis sau midii hibride galloprovincialis-edulis, precum și mai puțin de 20 % midii mai mici de 4 cm.

Metoda de calcul a ratei de carne minime este detaliată în caietul de sarcini. În cazul unor circumstanțe climatice sau biologice excepționale, pentru o recoltă dată, această rată de carne a midiilor poate fi diminuată prin dispoziție națională cu până la 5 % față de rata menționată la punctul 4.2 referitor la descrierea produsului.

Ambalarea midiilor, care trebuie să provină din același centru de expediție, se efectuează în interiorul zonei de pregătire și ambalare delimitate, într-un termen care nu poate depăși 18 ore de la spălarea și trecerea prin sită a acestora.

Midiile sunt expediate și comercializate în ambalaje cu o capacitate maximă de 15 kg. Pentru ambalarea finală se pot utiliza saci de 2-15 kg sau tăvi de 0,5-7 kg.

4.6.   Legătură:

Specificitatea ariei geografice

Comunele cuprinse în aria geografică a denumirii de origine „Moules de bouchots de la baie du Mont-Saint-Michel” sunt situate pe litoralul golfului Mont-Saint-Michel, care se găsește în interiorul golfului Normand-breton.

Golful Mont-Saint-Michel, care se distinge prin zona sa tidală foarte întinsă și cu pantă foarte mică și prin cea mai mare amplitudine a mareelor înregistrată pe coastele franceze, prezintă un mozaic de ecosisteme (poldere, mlaștini sărate, zone noroioase, estuare etc.) caracterizate prin interacțiunea dintre mediile terestru, marin și de tranziție între pământ și mare.

Masele de apă care acoperă această întindere vastă și de mică adâncime se încălzesc puternic începând din primăvară și prezintă o turbiditate semnificativă ca urmare a prezenței nisipurilor cu granulație fină sau fină spre medie. Odată intrate în golf, aceste mase se deplasează, în afara oscilațiilor legate de amplitudinea mareelor și de vânt, foarte lent.

Golful Mont-Saint-Michel prezintă, între altele, particularitatea că nu dispune de populații endemice semnificative de midii. Mytilus galloprovincialis nu are decât o prezență marginală, iar Mytilus edulis nu reușește să se reproducă.

Aceste condiții naturale excepționale sunt cele care au determinat un anumit număr de specialiști din Charente să introducă, la sfârșitul anilor ’50, cultura midiilor pe țăruși. Producătorii respectivi, conștienți de riscurile pe care supraproducția le implica pentru mediu și pentru produs, au încurajat stabilirea unor norme stricte de implantare a țărușilor. În sfârșit, cultivatorii de midii au introdus o procedură de deschidere și de încheiere a recoltei, în vederea efectuării de examene analitice și organoleptice cu ajutorul cărora să evite recoltele prea timpurii, când midiile nu au atins încă o mărime suficientă.

Specificitatea produsului

Midiile din golful Mont-Saint-Michel aparțin speciei Mytilus edulis, sunt crescute pe țăruși și se disting net de alte midii din aceeași specie și crescute în același mod dar provenind din alte bazine mai ales prin gradul semnificativ de umplere a cochiliei, conținutul de glucide ridicat și carnea de culoare galben până la portocaliu cu textură fondantă și onctuoasă și gust predominat dulce.

Ca urmare a caracteristicilor lor, „Moules de Bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel” constituie un produs de referință pe piață, mai ales prin prețul de vânzare mai mare decât cel al produselor provenite din alte centre de producție.

Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului

În anii ’50, cultivatorii de midii originari din golful Aiguillon, aflați în căutare de noi locuri pentru creșterea midiilor pe țăruși, au găsit în golful Mont-Saint-Michel condiții deosebit de favorabile, datorită pantei foarte reduse și foarte regulate a zonei tidale și datorită căilor tradiționale de acces la țărm pe mare sau pe uscat.

Condițiile batimetrice asigură midiilor posibilitatea de a beneficia pe deplin de avantajele creșterii pe țăruși și determină în același timp caracteristici termice și de turbiditate ale maselor de apă care favorizează abundența resurselor de nutrienți, astfel încât midiilor nu le este administrat niciun supliment alimentar. Pe de altă parte, perioada foarte mare de timp în care masele de apă staționează în golf permite unor generații succesive de fitoplancton să rămână în contact prelungit cu midiile, hrănindu-le din abundență.

Alte resurse alimentare abundente provin din diferitele ecosisteme ale golfului și contribuie la asigurarea ratelor mari de umplere a cochiliilor, precum și a caracteristicilor organoleptice specifice midiilor din golful Mont-Saint-Michel. Între aceste resurse, microalgele prezente la suprafața zonelor noroioase ale țărmului joacă un rol important, având în vedere observația că 96 % din scheletele silicioase găsite în conținutul stomacal al midiilor din golful Mont-Saint-Michel provine de la 4 specii de diatomee care colonizează aceste sedimente.

Pe de altă parte, caracteristicile maselor de apă, împiedicând prezența Mytilus galloprovincialis și reproducerea Mytilus edulis, protejează midiile introduse în golf de orice competiție pentru spațiu și hrană și le permit o dezvoltare durabilă.

În sfârșit, datorită diferitelor măsuri de control al resurselor și de conservare a mediului introduse de specialiști, aceste resurse pot fi valorificate de midiile „Moules de bouchots de la baie du Mont-Saint-Michel”.

Astfel, prin intermediul componentelor sale naturale, exploatate în mod judicios de specialiști încă de la începutul acestei producții, mediul geografic al golfului Mont-Saint-Michel conferă caracteristici specifice midiilor din specia Mytilus edulis crescute pe țăruși.

4.7.   Organism de control:

| Denumire: | Institut national de l’origine et de la qualité (I.N.A.O.) |
| --- | --- |
| Adresă: | 51 rue d’Anjou |
| 75008 Paris |
| FRANCE |

Denumire:

Institut national de l’origine et de la qualité (I.N.A.O.)

Adresă:

51 rue d’Anjou

75008 Paris

FRANCE

Tel.

+33 0153898000

Fax

+33 0142255797

E-mail:

info@inao.gouv.fr

| Denumire: | Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (D.G.C.C.R.F.) |
| --- | --- |
| Adresă: | 59 Bd V. Auriol |
| 75703 Paris Cedex 13 |
| FRANCE |

Denumire:

Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (D.G.C.C.R.F.)

Adresă:

59 Bd V. Auriol

75703 Paris Cedex 13

FRANCE

Tel.

+33 0144871717

Fax

+33 0144973037

E-mail:

—

4.8.   Etichetare:

Conform cerințelor de etichetare a midiilor care beneficiază de denumirea de origine protejată „Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel”, fiecare ambalaj unitar trebuie să poarte: denumirea de origine protejată „Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel”, înscrisă cu caractere care au cel puțin aceeași dimensiune ca cele mai mari caractere care figurează pe etichetă, mențiunea „appellation d’origine protégée” (denumire de origine protejată) și sigla comunitară pentru DOP plasată imediat înainte sau după denumire fără mențiuni intermediare.

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---

| 9.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 302/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 302/16

---

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2010/C 302/12

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de modificare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE MODIFICARE

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

CERERE DE MODIFICARE ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 9

„BEAUFORT”

NR. CE: FR-PDO-0217-0106-07.07.2009

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării:

| — |  | Denumirea produsului |
| --- | --- | --- |
| — |  | Descrierea produsului |
| — | | Aria geografică |
| — |  | Dovada originii |
| — |  | Metoda de obținere |
| — |  | Legătură |
| — |  | Etichetare |
| — |  | Cerințele naționale |
| — |  | Altele (de precizat) |

—



Denumirea produsului

—



Descrierea produsului

—

Image

Aria geografică

—



Dovada originii

—



Metoda de obținere

—



Legătură

—



Etichetare

—



Cerințele naționale

—



Altele (de precizat)

2.   Tipul modificării (modificărilor):

| — |  | Modificare a documentului unic sau a fișei-rezumat |
| --- | --- | --- |
| — | | Modificare a caietului de sarcini al DOP sau al IGP înregistrate, pentru care nu s-a publicat niciun document unic și nicio fișă-rezumat |
| — |  | Modificare a caietului de sarcini care nu generează nicio modificare a documentului unic publicat [articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006] |
| — |  | Modificare temporară a caietului de sarcini ca urmare a adoptării unor măsuri sanitare sau fitosanitare obligatorii de către autoritățile publice [articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006] |

—



Modificare a documentului unic sau a fișei-rezumat

—

Image

Modificare a caietului de sarcini al DOP sau al IGP înregistrate, pentru care nu s-a publicat niciun document unic și nicio fișă-rezumat

—



Modificare a caietului de sarcini care nu generează nicio modificare a documentului unic publicat [articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

—



Modificare temporară a caietului de sarcini ca urmare a adoptării unor măsuri sanitare sau fitosanitare obligatorii de către autoritățile publice [articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

3.   Modificare (modificări):

3.1.   Delimitare concisă a ariei geografice:

Următoarele comune sau părți de comune se adaugă pe lista comunelor incluse în aria geografică a brânzei „Beaufort” DOP: Tours en Savoie și Montsapey (departamentul Savoie) integral, Albertville (departamentul Savoie) parțial, respectiv sectoarele cadastrale E2, E3, E4.

Explicație:

Au fost primite cereri de integrare în zona de producție a DOP „Beaufort”.

Împreună cu o comisie de experți, a fost efectuat un studiu care a urmărit clarificarea elementelor care caracterizează zona de producție. Acest studiu a condus la stabilirea unei grile de criterii, care a permis acceptarea unora dintre cererile prezentate.

Elementele care caracterizează zona de producție a brânzei „Beaufort” pot fi sintetizate după cum urmează:

Această zonă acoperă partea geologică a Alpilor interni, marcată de prezența solurilor de tip cristalin, în care solurile de tip nămolos sunt asociate cu cele sedimentare. Pe spațiile înalte deschise și pe suprafețele mari ale versanților s-au format pășuni întinse (pășuni alpine), a căror altitudine variază între 1 500 și 3 000 m.

Datorită acestor altitudini diferite, sezonul de creștere a ierbii, bogată în specii furajere, durează toată perioada estivală, din iunie până în septembrie.

Oamenii au creat un sistem agrar adaptat la etaje de altitudine diferite, care include, pe lângă utilizarea pășunilor alpine pentru pășunatul animalelor destinate producției de lapte, utilizarea complementară a fundului unei văi deseori ca fâneață. În timpul verii, oamenii și animalele se deplasează în altitudine, urmând creșterea ierbii.

Prin urmare, brânza „Beaufort” este fructul adaptării oamenilor la constrângerile naturii din această regiune a Alpilor Nordici.

În sfârșit, întreaga zonă de producție este marcată de tradiția istorică a fabricării, inclusiv în prezent, a unei brânze cu pastă presată fiartă, de tip gras.

Fabricarea brânzei „Beaufort” este atestată în această zonă din secolul al XVII-lea.

După ce s-a constatat cu certitudine că teritoriile propuse prezintă într-adevăr caracteristicile de mai sus, s-a decis integrarea acestora în zona de producție a brânzei „Beaufort”.

3.2.   Legătura cu aria geografică:

Nu a fost adusă nicio modificare de fond, redactarea respectă planul prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 510/2006.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„BEAUFORT”

NR. CE: FR-PDO-0217-0106-07.07.2009

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Denumire:

„Beaufort”

2.   Statul membru sau țara terță:

Franța

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs:

| Clasa 1.3. | Brânzeturi |
| --- | --- |

Clasa 1.3.

Brânzeturi

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

„Beaufort” este o brânză fabricată după tehnologia pentru pastă presată fiartă, exclusiv din lapte de vacă integral, prelucrat în stare crudă și închegat, fiartă, presată și sărată în saramură și apoi în suprafață și maturată de-a lungul unei perioade de minimum 5 luni. Pasta este suplă și onctuoasă, de culoare ivorie până la galben-pal, și poate prezenta câteva fisuri orizontale fine și câteva mici goluri („ochi de potârniche”). Roțile de brânză sunt plate cu suprafața laterală concavă, au o greutate de 20-70 kg, un diametru de 35-75 cm și o înălțime de 11-16 cm, crusta prezintă urme de frecare și este curată și solidă, de culoare uniformă, de la galben la brun; conținutul de materie grasă la 100 g de brânză după uscare completă este de minimum 48 %, iar conținutul de substanță uscată la 100 g de brânză maturată nu trebuie să fie mai mic de 61 g.

Fiecare roată este identificată printr-o marcă de cazeină albastră care poartă identificarea proprie a fiecărui atelier.

Atunci când brânza este comercializată preambalată, bucățile trebuie să includă obligatoriu o parte din crusta caracteristică denumirii de origine; această crustă poate fi totuși curățată de flora bacteriană. Atunci când brânza este comercializată rasă, se interzice folosirea denumirii „Beaufort”.

Laptele utilizat la fabricarea brânzei trebuie să provină exclusiv de la cirezile destinate producției de lapte, compuse din vaci de rase locale, Tarine și Abondance, care fie îndeplinesc criteriile secțiunii principale a registrului genealogic, fie au fost confirmate, pornind de la caractere fenotipice recunoscute, ca aparținând raselor respective.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

Materiile prime care intră în compoziția brânzei „Beaufort” sunt următoarele:

| — | laptele crud integral, provenit fie din laptele proaspăt muls, nerăcit, fie dintr-un amestec de lapte obținut din două mulsuri, și anume lapte colectat într-un interval de două ore după muls, nerăcit, și lapte răcit; |
| --- | --- |

—

laptele crud integral, provenit fie din laptele proaspăt muls, nerăcit, fie dintr-un amestec de lapte obținut din două mulsuri, și anume lapte colectat într-un interval de două ore după muls, nerăcit, și lapte răcit;

| — | cheag provenit din macerarea cheagului natural în lapte reîncălzit; dacă este necesar, se poate folosi în completare cheag industrial; |
| --- | --- |

—

cheag provenit din macerarea cheagului natural în lapte reîncălzit; dacă este necesar, se poate folosi în completare cheag industrial;

| — | drojdii termofile, din care cea mai mare parte o reprezintă lactobacili; laptele reîncălzit în care s-a adăugat cheag natural servește atât pentru cultura drojdiilor, cât și pentru obținerea cheagului; |
| --- | --- |

—

drojdii termofile, din care cea mai mare parte o reprezintă lactobacili; laptele reîncălzit în care s-a adăugat cheag natural servește atât pentru cultura drojdiilor, cât și pentru obținerea cheagului;

| — | sare adăugată printr-o primă sărare de 24 de ore în saramură și ulterior în cursul maturării; |
| --- | --- |

—

sare adăugată printr-o primă sărare de 24 de ore în saramură și ulterior în cursul maturării;

| — | brânza poartă o marcă de cazeină albastră și elemente de trasabilitate înscrise cu cerneală alimentară. |
| --- | --- |

—

brânza poartă o marcă de cazeină albastră și elemente de trasabilitate înscrise cu cerneală alimentară.

Se interzice utilizarea oricărui alt produs la fabricarea brânzei „Beaufort”.

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

Hrana vacilor de lapte de rasă pură Tarine sau Abondance se compune:

| — | în timpul perioadei de iarnă, dintr-un minimum de 13 kg de fân, la care se pot adăuga 3 kg de lucernă deshidratată măcinată. Alimentația complementară nu poate depăși 1/3 din greutatea rației de bază medii pe cireada de vaci de lapte pentru vacile în lactație. Alimentele compuse provin din specii definite și din soiuri netransgenice și trebuie să îndeplinească următoarele caracteristici tehnice: 0,94 UFL, 123 PDIE și 119 PDIN; |
| --- | --- |

—

în timpul perioadei de iarnă, dintr-un minimum de 13 kg de fân, la care se pot adăuga 3 kg de lucernă deshidratată măcinată. Alimentația complementară nu poate depăși 1/3 din greutatea rației de bază medii pe cireada de vaci de lapte pentru vacile în lactație. Alimentele compuse provin din specii definite și din soiuri netransgenice și trebuie să îndeplinească următoarele caracteristici tehnice: 0,94 UFL, 123 PDIE și 119 PDIN;

| — | în timpul perioadei estivale, din iarba păscută. În văi, hrana complementară, de aceeași natură cu cea din perioada de iarnă, poate consta din 2,5 kg/zi/vacă în lactație, în medie pe cireada de vaci de lapte. Pe pășunile alpine, hrana complementară constă din maximum 1,5 kg/zi/vacă în lactație, în medie pe cireada de vaci de lapte; |
| --- | --- |

—

în timpul perioadei estivale, din iarba păscută. În văi, hrana complementară, de aceeași natură cu cea din perioada de iarnă, poate consta din 2,5 kg/zi/vacă în lactație, în medie pe cireada de vaci de lapte. Pe pășunile alpine, hrana complementară constă din maximum 1,5 kg/zi/vacă în lactație, în medie pe cireada de vaci de lapte;

| — | primăvara și toamna se admite o perioadă de tranziție de 15 zile între cele două tipuri de rații de bază. |
| --- | --- |

—

primăvara și toamna se admite o perioadă de tranziție de 15 zile între cele două tipuri de rații de bază.

Aportul de furaje din afara zonei nu poate avea decât caracter complementar. Minimum 75 % din necesarul de fân și iarbă pentru păscut al cirezii de vaci de lapte trebuie să provină din aria geografică, pentru ca minimum 75 % din producția de lapte să provină din furajele obținute în zonă.

Minimum 20 % din necesarul anual de fân trebuie să provină din aria geografică.

Gestionarea cirezii pe pășune și dispersarea gunoiului de grajd respectă modelul tradițional. Se interzice împrăștierea nămolului de la stațiile de epurare sau a produselor derivate pe pășunile și pășunile alpine folosite de filiera „Beaufort”.

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Producerea laptelui, fabricarea și maturarea timp de minimum 5 luni a brânzeturilor au loc în aria geografică.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

Atunci când brânza este comercializată preambalată, bucățile trebuie să includă obligatoriu o parte din crusta caracteristică denumirii de origine; această crustă poate fi totuși curățată de flora bacteriană. Atunci când brânza este comercializată rasă, se interzice folosirea denumirii „Beaufort”.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

Etichetarea brânzeturilor care beneficiază de denumirea de origine „Beaufort” trebuie să includă denumirea de origine scrisă cu caractere de dimensiune egală cu cel puțin două treimi din dimensiunea celor mai mari caractere care figurează pe etichetă.

Pe etichete, materiale publicitare, facturi sau documente comerciale se interzice folosirea, alături de denumirea de origine, a oricăror calificative sau mențiuni cu excepția:

| — | mărcilor particulare de comerț sau de fabrică; |
| --- | --- |

—

mărcilor particulare de comerț sau de fabrică;

| — | termenilor „été” (vară) și „chalet d'alpage” (cabană de munte), care pot fi utilizați în condițiile stabilite în continuare:






  (a) | „été”, pentru laptele produs în perioada iunie-octombrie, inclusiv pentru laptele produs pe pășunile alpine; |
| --- | --- | --- |

—

termenilor „été” (vară) și „chalet d'alpage” (cabană de munte), care pot fi utilizați în condițiile stabilite în continuare:

(a)

„été”, pentru laptele produs în perioada iunie-octombrie, inclusiv pentru laptele produs pe pășunile alpine;

| (b) | „chalet d'alpage”, pentru brânzeturile fabricate, în sezonul estival, de două ori pe zi în cabanele de munte situate la peste 1 500 m altitudine, după metode tradiționale, utilizând, într-o cabană, cel mult laptele produs de o singură cireadă. |
| --- | --- |

(b)

„chalet d'alpage”, pentru brânzeturile fabricate, în sezonul estival, de două ori pe zi în cabanele de munte situate la peste 1 500 m altitudine, după metode tradiționale, utilizând, într-o cabană, cel mult laptele produs de o singură cireadă.

Pe lângă marca de cazeină albastră proprie denumirii „Beaufort”, brânzeturile produse în condițiile specifice în care se utilizează mențiunea „chalet d'alpage” trebuie să poarte o marcă de cazeină suplimentară, precum cea descrisă mai sus. În plus, în fiecare an, înainte de a urca la munte, producătorii care utilizează mențiunea „chalet d'alpage” trebuie să trimită Institutului național pentru denumiri de origine („Institut national des appellations d'origine”) un angajament de respectare a condițiilor de producție specifice definite mai sus.

Atunci când brânza este comercializată preambalată, bucățile trebuie să includă obligatoriu o parte din crusta caracteristică denumirii de origine; această crustă poate fi totuși curățată de flora bacteriană.

Atunci când brânza este comercializată rasă, se interzice folosirea denumirii „Beaufort”.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice:

Zona de producție a brânzei „Beaufort” cuprinde masivele Beaufortain, Tarentaise și Maurienne, acoperind o parte din departamentul Savoie și un sector contiguu din departamentul Haute Savoie.

Producerea laptelui, fabricarea și maturarea brânzeturilor au loc în aria geografică ce cuprinde teritoriul comunelor menționate în continuare.

| | Departamentul Savoie | Arondismentul Albertville:
  Cantonul Albertville: Rognaix, La Bâthie, Cevins, Saint-Paul-sur-Isère, Esserts-Blay, Tours-en-Savoie, partea comunei Albertville corespunzătoare sectoarelor cadastrale E2, E3 și E4.
  Cantonul Ugine: La Giettaz, Flumet, Notre-Dame-de-Bellecombe, Crest-Voland, Cohennoz, Saint-Nicolas-la-Chapelle.
  Cantonul Beaufort: Beaufort, Hauteluce, Queige, Villard-sur-Doron.
  Cantonul Bourg-Saint-Maurice: Bourg-Saint-Maurice, Les Chapelles, Montvalezan, Sainte-Foy-Tarentaise, Séez, Tignes, Val-d′Isère, Villaroger.
  Cantonul Aime: Aime, Bellentre, La Côte-d′Aime, Granier, Landry, Mâcot-la-Plagne, Montgirod, Peisey-Nancroix, Valezan.
  Cantonul Bozel: Les Allues, Bozel, Brides-les-Bains, Champagny-en-Vanoise, Feissons-sur-Salins, Montagny, La Perrière, Planay, Pralognan-la-Vanoise, Saint-Bon-Tarentaise.
  Cantonul Moûtiers: Aigueblanche, Les Avanchers-Valmorel, Le Bois, Bonneval, Feissons-sur-Isère, Fontaine-le-Puits, Hautecour, Moûtiers, La Léchère, Notre-Dame-du-Pré, Saint-Jean-de-Belleville, Saint-Marcel, Saint-Martin-de-Belleville, Saint-Oyen, Salins-les-Thermes, Villarlurin. |
| --- | --- | --- |

Departamentul Savoie

Arondismentul Albertville:

Cantonul Albertville: Rognaix, La Bâthie, Cevins, Saint-Paul-sur-Isère, Esserts-Blay, Tours-en-Savoie, partea comunei Albertville corespunzătoare sectoarelor cadastrale E2, E3 și E4.

Cantonul Ugine: La Giettaz, Flumet, Notre-Dame-de-Bellecombe, Crest-Voland, Cohennoz, Saint-Nicolas-la-Chapelle.

Cantonul Beaufort: Beaufort, Hauteluce, Queige, Villard-sur-Doron.

Cantonul Bourg-Saint-Maurice: Bourg-Saint-Maurice, Les Chapelles, Montvalezan, Sainte-Foy-Tarentaise, Séez, Tignes, Val-d′Isère, Villaroger.

Cantonul Aime: Aime, Bellentre, La Côte-d′Aime, Granier, Landry, Mâcot-la-Plagne, Montgirod, Peisey-Nancroix, Valezan.

Cantonul Bozel: Les Allues, Bozel, Brides-les-Bains, Champagny-en-Vanoise, Feissons-sur-Salins, Montagny, La Perrière, Planay, Pralognan-la-Vanoise, Saint-Bon-Tarentaise.

Cantonul Moûtiers: Aigueblanche, Les Avanchers-Valmorel, Le Bois, Bonneval, Feissons-sur-Isère, Fontaine-le-Puits, Hautecour, Moûtiers, La Léchère, Notre-Dame-du-Pré, Saint-Jean-de-Belleville, Saint-Marcel, Saint-Martin-de-Belleville, Saint-Oyen, Salins-les-Thermes, Villarlurin.

| | Arondismentul Saint-Jean-de-Maurienne:
  Cantonul Aiguebelle: Montsapey.
  Cantonul La Chambre: La Chambre, La Chapelle, Les Chavannes-en-Maurienne, Montaimont, Montgellafray, Notre-Dame-du-Cruet, Saint-Alban-des-Villards, Saint-Avre, Saint-Colomban-des-Villards, Saint-Etienne-de-Cuines, Saint-François-Longchamp, Sainte-Marie-de-Cuines, Saint-Martin-sur-la-Chambre, Saint-Rémy-de-Maurienne.
  Cantonul Saint-Jean-de-Maurienne: Albiez-le-Jeune, Albiez-Montrond, Le Châtel, Fontcouverte-la-Toussuire, Hermillon, Jarrier, Montricher-Albanne, Montvernier, Pontamafrey-Montpascal, Saint-Jean-d′Arves, Saint-Jean-de-Maurienne, Saint-Julien-Mont-Denis, Saint-Pancrace, Saint-Sorlin-d′Arves, Villarembert, Villargondran.
  Cantonul Saint-Michel-de-Maurienne: Orelle, Saint-Martin-d′Arc, Saint-Martin-de-la-Porte, Saint-Michel-de-Maurienne, Valloire, Valmeinier.
  Cantonul Modane: Aussois, Avrieux, Fourneaux, Freney, Modane, Saint-André, Villarodin-Bourget.
  Cantonul Lanslebourg-Mont-Cenis: Bessans, Bonneval-sur-Arc, Bramans, Lanslebourg-Mont-Cenis, Lanslevillard, Sollières-Sardières, Termignon. |
| --- | --- |

Arondismentul Saint-Jean-de-Maurienne:

Cantonul Aiguebelle: Montsapey.

Cantonul La Chambre: La Chambre, La Chapelle, Les Chavannes-en-Maurienne, Montaimont, Montgellafray, Notre-Dame-du-Cruet, Saint-Alban-des-Villards, Saint-Avre, Saint-Colomban-des-Villards, Saint-Etienne-de-Cuines, Saint-François-Longchamp, Sainte-Marie-de-Cuines, Saint-Martin-sur-la-Chambre, Saint-Rémy-de-Maurienne.

Cantonul Saint-Jean-de-Maurienne: Albiez-le-Jeune, Albiez-Montrond, Le Châtel, Fontcouverte-la-Toussuire, Hermillon, Jarrier, Montricher-Albanne, Montvernier, Pontamafrey-Montpascal, Saint-Jean-d′Arves, Saint-Jean-de-Maurienne, Saint-Julien-Mont-Denis, Saint-Pancrace, Saint-Sorlin-d′Arves, Villarembert, Villargondran.

Cantonul Saint-Michel-de-Maurienne: Orelle, Saint-Martin-d′Arc, Saint-Martin-de-la-Porte, Saint-Michel-de-Maurienne, Valloire, Valmeinier.

Cantonul Modane: Aussois, Avrieux, Fourneaux, Freney, Modane, Saint-André, Villarodin-Bourget.

Cantonul Lanslebourg-Mont-Cenis: Bessans, Bonneval-sur-Arc, Bramans, Lanslebourg-Mont-Cenis, Lanslevillard, Sollières-Sardières, Termignon.

| | Departamentul Haute-Savoie
  Arondismentul Bonneville:
  Cantonul Sallanches: comuna Praz-sur-Arly.
  Cantonul Saint-Gervais-les-Bains: partea din comuna Contamines-Montjoie formată de cele patru pășuni alpine desemnate pe harta cadastrală după cum urmează: La Roselette, Les Besoëns, Les Tierces și Les Coins. |
| --- | --- |

Departamentul Haute-Savoie

Arondismentul Bonneville:

Cantonul Sallanches: comuna Praz-sur-Arly.

Cantonul Saint-Gervais-les-Bains: partea din comuna Contamines-Montjoie formată de cele patru pășuni alpine desemnate pe harta cadastrală după cum urmează: La Roselette, Les Besoëns, Les Tierces și Les Coins.

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

Mediul natural în care se produce brânza „Beaufort” este caracterizat prin apartenența sa la masivele din zona internă a Alpilor și este definit de:

| — | masivele cristaline interne compacte, precum rocile sedimentare din zona Briançon; |
| --- | --- |

—

masivele cristaline interne compacte, precum rocile sedimentare din zona Briançon;

| — | masivele cristaline externe care asociază parțial rocile sedimentare moi de tip șist cu rocile cristaline dure; |
| --- | --- |

—

masivele cristaline externe care asociază parțial rocile sedimentare moi de tip șist cu rocile cristaline dure;

| — | lipsa falezei de calcar dur pe întinderi importante; |
| --- | --- |

—

lipsa falezei de calcar dur pe întinderi importante;

| — | un relief de tip „moale”, în general caracteristic solurilor nămoloase și care exclude grohotișurile de dimensiuni mari; |
| --- | --- |

—

un relief de tip „moale”, în general caracteristic solurilor nămoloase și care exclude grohotișurile de dimensiuni mari;

| — | un climat caracteristic Alpilor interni și intermediari, ferit de influența directă a fluxurilor din vest (precipitații în general mai scăzute, luminozitate mai mare decât în restul Alpilor Nordici), corespunzător limitei și vecinătății apropiate a ariei de răspândire a zadei. |
| --- | --- |

—

un climat caracteristic Alpilor interni și intermediari, ferit de influența directă a fluxurilor din vest (precipitații în general mai scăzute, luminozitate mai mare decât în restul Alpilor Nordici), corespunzător limitei și vecinătății apropiate a ariei de răspândire a zadei.

În această regiune specifică, între 1 500 m și 3 000 m altitudine (etajul alpin majoritar) se găsesc suprafețe foarte întinse acoperite de pășuni alpine caracterizate printr-o floră bogată în specii dicotiledonate, care „condimentează” iarba. Aceste suprafețe întinse și dispunerea lor etajată pe versanți mari reprezintă una dintre caracteristicile importante ale ariei geografice a „Beaufort” DOP.

Pe aceste suprafețe acoperite de pășuni alpine s-au dezvoltat practici pastorale care, fiecare în parte sau în totalitatea lor, nu se regăsesc la o asemenea scară nicăieri în Alpi, unde formează un sistem unic.

Această organizare este descrisă în mod schematic de M. DUBOIS (1996), plecând de la lucrările autorilor d’ARBOS (1922), BLANCHARD (1938) și REFFAY (1967).

„La începutul secolului al XX-lea, se puteau distinge două mari sisteme de exploatare:

| — | munții mari, unde văcarii conduceau cirezi formate dintr-un mare număr de vaci de lapte (de la 50 la peste 100), indispensabil producției zilnice de brânzeturi de format mare cu pastă presată fiartă; |
| --- | --- |

—

munții mari, unde văcarii conduceau cirezi formate dintr-un mare număr de vaci de lapte (de la 50 la peste 100), indispensabil producției zilnice de brânzeturi de format mare cu pastă presată fiartă;

| — | munții mici, unde exploatarea avea nivel familial. Vacile erau mulse la cabană, iar îngrășământul natural sau gunoiul de grajd era dispersat pe zonele private ale pășunilor, care erau cultivate sau cosite. Puteau exista deplasări ale animalelor, fie pentru a urca pe munte, fie pentru a utiliza un alt versant, dar erau totuși mult mai rare decât în munții mari. Cirezile mici erau păzite. Brânzeturile de dimensiuni mici de tip reblochon sau tomme erau fabricate la cabană. Uneori, se livra deja laptele atelierelor care fabricau brânzeturi.” |
| --- | --- |

—

munții mici, unde exploatarea avea nivel familial. Vacile erau mulse la cabană, iar îngrășământul natural sau gunoiul de grajd era dispersat pe zonele private ale pășunilor, care erau cultivate sau cosite. Puteau exista deplasări ale animalelor, fie pentru a urca pe munte, fie pentru a utiliza un alt versant, dar erau totuși mult mai rare decât în munții mari. Cirezile mici erau păzite. Brânzeturile de dimensiuni mici de tip reblochon sau tomme erau fabricate la cabană. Uneori, se livra deja laptele atelierelor care fabricau brânzeturi.”

În Alpi, creșterea bovinelor pentru lapte s-a menținut numai în părțile nordice, unde climatul este suficient de umed. În celelalte părți ale Alpilor, începând din anii 1960, pășunile au fost ocupate de ovine și, într-o mai mică măsură, de caprine.

În prezent, mărimea pășunilor alpine și importanța unităților pastorale situate la altitudine continuă să reprezinte caracteristici ale ariei geografice a brânzei „Beaufort”. În fapt, unitățile pastorale situate la altitudine din regiunile care compun aria geografică reprezintă 92 % din unitățile pastorale de acest tip din departamentul Savoie.

| — | Deplasările cirezilor pe marile pășuni alpine s-au păstrat datorită perfecționării mașinii de muls mobile, astfel încât nici în acest caz nu se mai deplasează întreaga exploatație. Se regăsesc cele două sisteme ale munților mari și mici, care corespund, în general, prezenței sau absenței unei instalații de muls mobile, deplasată la fiecare 2-7 zile. Țarcurile de popas nocturn sunt grăpate atunci când rămâne timp disponibil. Mulsul vacilor la cabană se practică încă frecvent în Val d’Arly și Maurienne. |
| --- | --- |

—

Deplasările cirezilor pe marile pășuni alpine s-au păstrat datorită perfecționării mașinii de muls mobile, astfel încât nici în acest caz nu se mai deplasează întreaga exploatație. Se regăsesc cele două sisteme ale munților mari și mici, care corespund, în general, prezenței sau absenței unei instalații de muls mobile, deplasată la fiecare 2-7 zile. Țarcurile de popas nocturn sunt grăpate atunci când rămâne timp disponibil. Mulsul vacilor la cabană se practică încă frecvent în Val d’Arly și Maurienne.

| — | Procesarea brânzeturilor pe pășunile alpine este mult mai puțin frecventă, în văi dezvoltându-se în schimb ateliere de procesare. Cu toate acestea, sistemul care folosește pășunile alpine, în comparație cu alte sisteme de producție a lactatelor, necesită încă o puternică prezență umană și permite menținerea micilor structuri, care nu mai există astăzi la șes. |
| --- | --- |

—

Procesarea brânzeturilor pe pășunile alpine este mult mai puțin frecventă, în văi dezvoltându-se în schimb ateliere de procesare. Cu toate acestea, sistemul care folosește pășunile alpine, în comparație cu alte sisteme de producție a lactatelor, necesită încă o puternică prezență umană și permite menținerea micilor structuri, care nu mai există astăzi la șes.

În Beaufortain și Tarentaise se observă și practici de întreținere intensive: mașina de muls este deplasată câteodată de 2 ori pe zi, țarcurile de așteptare și de odihnă sunt grăpate regulat. Aceste pajiști alpine, care acoperă o gamă largă de altitudini și expuneri, sunt folosite după principiul urmării creșterii ierbii, profitând de buna repartiție a vegetației.

Pajiștile alpine au permis și permit încă eliberarea parcelelor din văi și folosirea lor pentru cosit și pentru depozitarea hranei de iarnă. Prin urmare, fundurile de văi în care există parcele pentru cosit plane sunt în mod deosebit favorabile.

Îmbunătățirea căilor de comunicație a adus modificări importante acestui echilibru; acum procesarea brânzeturilor pe pășunile alpine are loc rar, deoarece laptele poate fi coborât în vale. Prin urmare, cu excepția cabanelor alpine care produc „Beaufort Chalet d’Alpage”, fundul văii este locul unde se produc acum brânzeturile.

Deși maturarea brânzeturilor începe în pivnițele cabanelor alpine, continuarea acestui proces are loc în vale, sub supravegherea personalului specializat.

5.2.   Specificitatea produsului:

În domeniul brânzeturilor cu pastă presată fiartă, „Beaufort” se distinge de foarte mult timp. Astfel, cu ocazia anchetei agricole din 1929, brânza „Beaufort” este net distinsă de celelalte brânzeturi de tip „Gruyère”. „Inspectorul silvic precizează că «Gruyère de Beaufort» se vinde sub numele de «Beaufort» și nu pur și simplu sub numele de «Gruyère», ceea ce îi permite să fie vândută mai scump.”

Această distincție se regăsește în paginile dedicate fabricării brânzei „Gruyère” în Savoia, scrise de această dată de directorul atelierului-școală din Bourg-Saint-Maurice. Acesta precizează în introducere că: „Brânza «Gruyère» este fabricată exclusiv în Franța în departamentele din est, Jura, Doubs, Haute-Savoie, Savoie, din lapte de vacă parțial degresat.” Autorul adaugă apoi că principalele centre de producție din Savoia se situează în arondismentele Albertville și Chambéry „unde se fabrică aproape exclusiv «Gruyère» de tip Emmental și «Comté». În alte regiuni din Savoia, și anume în văile Beaufort, Haute-Tarentaise și Maurienne, se fabrică o brânză «Gruyère» specială, foarte caracteristică, «Beaufort», care se obține prelucrând laptele integral, adică nedegresat. Acest tip de brânză este fabricat mai ales în cabanele care se găsesc sus pe munte, între 1 500 m și 2 000 m altitudine.” Mai departe, menționează direct denumirea „Beaufort”, scriind că această brânză de la munte este „denumită «Beaufort»”. „«Gruyère» din Beaufortain, apreciată de turiștii care se duc acolo în număr din ce în ce mai mare, dobândește deci o denumire specifică, și anume «Beaufort». Astfel, tinde să își revendice propria specificitate, din care face parte modul de fabricare în cabane de munte, la dispariția căruia au contribuit, în alte părți ale Alpilor, atelierele de producere a brânzei.”

În 1945, Decretul nr. 45-1245, care definește toate brânzeturile franțuzești, acordă denumirea „Beaufort” brânzeturilor „fabricate exclusiv din lapte de vacă, cu pasta fiartă, presată și sărată, cu crusta uscată [...] aria de producție fiind limitată la departamentele Savoie și Haute-Savoie.”

Și în prezent, „Beaufort” se distinge de toate celelalte brânzeturi cu pastă presată fiartă mai ales prin:

| — | modul de fabricare care începe chiar de la sfârșitul mulsului, din lapte crud integral; |
| --- | --- |

—

modul de fabricare care începe chiar de la sfârșitul mulsului, din lapte crud integral;

| — | utilizarea unei forme de lemn, denumită „cercle à forme” (cerc pentru formă), care îi conferă brânzei suprafața laterală concavă; |
| --- | --- |

—

utilizarea unei forme de lemn, denumită „cercle à forme” (cerc pentru formă), care îi conferă brânzei suprafața laterală concavă;

| — | practicile de prelucrare tradiționale (utilizarea culturilor de drojdii sălbatice și necesitatea de a întoarce brânza în timpul presării, ca urmare a mulării acesteia în pânză de in și cu ajutorul cercului „Beaufort”); |
| --- | --- |

—

practicile de prelucrare tradiționale (utilizarea culturilor de drojdii sălbatice și necesitatea de a întoarce brânza în timpul presării, ca urmare a mulării acesteia în pânză de in și cu ajutorul cercului „Beaufort”);

| — | pasta aproape fără goluri. |
| --- | --- |

—

pasta aproape fără goluri.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Particularitățile mediului descrise la punctul 5.1 favorizează existența unei mari bogății floristice și a unei mari diversități a grupurilor vegetale prezente. Sunt reprezentate toate grupurile fitosociologice de pe pajiștile de joasă și mare altitudine, care sunt exploatate pe pășunile alpine.

După DORIOZ și alții (2000) „este vorba despre aproximativ 10 asociații vegetale, care cuprind în total mai mult de 250-300 de specii vegetale superioare. Contrastele pedologice și interacțiunile practicilor cu solul explică această puternică diferențiere a covorului vegetal (DORIOZ 1995; INRA, 1994). Solurile variază foarte repede, la scară decametrică, în funcție de durata înzăpezirii, de rocile-mamă locale, de circulația apei pe versanți și, în sfârșit, de înclinarea rocilor de la un versant la altul al aceluiași munte (DORIOZ și VAN OORT, 1991). O astfel de variabilitate se traduce, în același sector și chiar în aceeași zi petrecută pe pășune, printr-o ofertă vegetală foarte variată, provenită dintr-o gamă întreagă de medii, cuprinzând plante de la calcicole la acidofile, de la xerofite la proaspete (LEGROS și alții, 1987; DORIOZ, 1995).”

Într-un studiu recent (BORNARD și BASSIGNANA, 2001a și 2001b), institutul Cemagref din Grenoble a distins 19 tipuri de pășuni diferite, în funcție de utilizarea agronomică, în continuitate cu Val d'Aoste. Autorii notează, în legătură cu unele dintre aceste tipuri de pășuni, o analogie, pe de o parte, cu formațiunile ierboase din Alpii Nordici externi, umezi (BORNARD și DUBOST, 1992, BRAU-NOGUE, 1996) și, pe de altă parte, cu cele din Alpii Francezi interni, sudici (JOUGLET, 1999).

Astfel, din punctul de vedere al caracterului apetisant, la fel ca flora mediteraneeană binecunoscută pentru mirosul și savoarea sa aromatică, flora pășunilor alpine, atunci când precipitațiile sunt relativ limitate așa cum este cazul Alpilor interni, prezintă, după toate aparențele, un amestec aromatic care se exprimă în calitățile gustative foarte specifice și caracteristice ale brânzei „Beaufort” (DUMONT și ADDA, 1978; BUCHIN și alții., 1999; ASSELIN și alții, 1999; DORIOZ și alții, 2000).

Anumiți specialiști consideră că iarba formată din grupurile vegetale din „combe à neige” (văile înguste înzăpezite), caracteristice mediilor în care stratul de zăpadă este foarte persistent și care includ specii precum Ligusticum mutellina, favorizează în mod deosebit calitatea brânzei (PARTY, 1995).

Sistemul pastoral se bazează pe valorificarea acestei mari bogății floristice în administrarea cirezilor din rase locale, Tarine și Abondance, conform unor practici pastorale integral adaptate la mediu. În 1963, E. QUITTET dădea următoarea descriere: „rasa Tarine posedă o remarcabilă capacitate de anduranță și de rezistență la cele mai dure condiții de viață, datorată, în mare parte, modului său de viață (vara se află pe pășunile alpine situate între 1 500 m și 2 000 m altitudine). Vacile se mențin mult timp într-o stare bună de sănătate, deși fată regulat. Au o remarcabilă aptitudine de a utiliza, cu randamente de lapte acceptabile, furaje grosiere în timpul perioadei de iarnă. Tarine este o excelentă rasă de vaci de lapte, mai ales în condiții de climă aspră.”

Prelucrarea „laptelui cald” permite păstrarea calităților originare ale laptelui și corespunde perfect procesului de fabricare a brânzeturilor de tip gras, fără degresarea laptelui și utilizând drojdii sălbatice. Folosirea unei forme convexe permite adaptarea la variațiile semnificative ale cantităților de lapte produs pe pășuni, menținerea temperaturii în interiorul brânzei în timpul fazei de presare, stabilizarea formei roții de brânză etc. Maturarea în pivniță rece – etapă esențială pentru asigurarea calității brânzeturilor – este cea mai apropiată de condițiile climatice din zonele de producție și corespunde total procesului de fabricare a brânzeturilor de tip gras.

Ansamblul practicilor de producție și de prelucrare formează un sistem coerent, legat de specificitatea produsului, care permite exprimarea diversității aromatice a florei caracteristice în produsul finit.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

[articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

http://www.inao.gouv.fr/repository/editeur/pdf/CDCAOP/CDCBeaufort.pdf

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---

| 9.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 302/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 302/24

---

AJUTOR DE STAT – GERMANIA

Ajutor de stat C 22/10 (ex N 701/09)

Ajutor pentru asistenți în domeniul inovării (Cercetare și Dezvoltare)

Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 302/13

Prin scrisoarea din data de 29 septembrie 2010, reprodusă în versiunea lingvistică autentică în paginile care urmează acestui rezumat, Comisia a comunicat Germaniei decizia sa de a iniția procedura stabilită la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene referitor la măsura menționată anterior.

Părțile interesate își pot prezenta observațiile privind măsura pentru care Comisia inițiază procedura, în termen de o lună de la data publicării prezentului rezumat și a scrisorii de mai jos, la următoarea adresă:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des aides d'État |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des aides d'État

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Aceste observații vor fi comunicate Germaniei. Păstrarea confidențialității privind identitatea părții interesate care prezintă observațiile poate fi solicitată în scris, precizându-se motivele care stau la baza solicitării.

TEXTUL REZUMATULUI

PROCEDURĂ

Prin scrisoarea din 17 decembrie 2009, autoritățile germane au notificat Comisiei o modificare a unei scheme privind asistenții în domeniul inovării în Saxonia, această modificare fiind o prelungire a unei scheme (N 583/94) adoptate inițial la 19 decembrie 1994 în baza Cadrului comunitar din 1986 privind ajutorul de stat pentru cercetare și dezvoltare, prelungită ulterior în 1998 și, respectiv, 2005.

DESCRIEREA MĂSURII

În conformitate cu această schemă, ajutorul este acordat pentru crearea de locuri de muncă pentru „asistenți în domeniul inovării”, și anume absolvenți de universitate sau absolvenți ai altor instituții de învățământ superior care au absolvit cel puțin trei ani de învățământ terțiar, tineri cercetători din universități și din instituții de cercetare care vor fi angajați de IMM-uri. Asistenții vor fi recrutați pentru o perioadă minimă de 12 luni în vederea ocupării posturilor nou create și pe durata ajutorului vor lucra la o temă de cercetare, dezvoltare și inovare, care se axează pe tehnologiile inovatoare sau pe management în domeniul inovării în cadrul unei IMM.

Temeiul juridic al schemei este următorul:

| — | alineatele (23) și (44) din Legea bugetului a Landului Saxonia [Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO)] din 10 aprilie 2001 (SächsGVBl. S. 153), astfel cum a fost modificată prin alineatul (2) din legea din 12 decembrie 2008 (SächsGVBl. S. 866); |
| --- | --- |

—

alineatele (23) și (44) din Legea bugetului a Landului Saxonia [Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO)] din 10 aprilie 2001 (SächsGVBl. S. 153), astfel cum a fost modificată prin alineatul (2) din legea din 12 decembrie 2008 (SächsGVBl. S. 866);

| — | normele administrative generale ale Ministerului de Finanțe din Saxonia [Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen zur Sächsischen Haushaltsordnung (VwV-SäHO)] din 27 iunie 2005 (SächsABl. SDr. S. S 226), astfel cum au fost modificate de Verwaltungsvorschrift din 28 decembrie 2006 (SächsABl. 2007 S. 180) și de Verwaltungsvorschrift din 11 decembrie 2007 (SächsABl. SDr. S. 538); |
| --- | --- |

—

normele administrative generale ale Ministerului de Finanțe din Saxonia [Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen zur Sächsischen Haushaltsordnung (VwV-SäHO)] din 27 iunie 2005 (SächsABl. SDr. S. S 226), astfel cum au fost modificate de Verwaltungsvorschrift din 28 decembrie 2006 (SächsABl. 2007 S. 180) și de Verwaltungsvorschrift din 11 decembrie 2007 (SächsABl. SDr. S. 538);

| — | programul operațional întocmit de Landul Saxonia pentru Fondul social european, obiectivul fiind: Coeziunea [Operationelles Programm des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozialfonds (ESF) im Ziel „Konvergenz”] pentru perioada 2007-2013, CCI-Nr.: 2007 DE 051 PO 004 din 20 iulie 2007. |
| --- | --- |

—

programul operațional întocmit de Landul Saxonia pentru Fondul social european, obiectivul fiind: Coeziunea [Operationelles Programm des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozialfonds (ESF) im Ziel „Konvergenz”] pentru perioada 2007-2013, CCI-Nr.: 2007 DE 051 PO 004 din 20 iulie 2007.

Bugetul schemei de ajutor se ridică la suma de 30 de milioane EUR și va fi executat până la 31 decembrie 2015. Autoritatea care acordă ajutorul este Sächsische Aufbaubank — Förderbank — (SAB) din Dresda, care este o bancă de dezvoltare din Landul Saxonia.

Beneficiarii ajutorului sunt IMM-uri cu o entitate operațională (Betriebsstätte) din Saxonia. Ajutorul este acordat sub forma unui grant direct. Ajutorul va fi acordat pentru o perioadă maximă de 36 de luni: în primele 24 de luni, beneficiarul are dreptul de a primi cel mult 50 % din costurile salariale, iar în ultimele 12 luni doar 25 %. Valoarea totală a ajutorului nu poate depăși suma de 62 500 EUR/persoană. În mod normal, pentru fiecare întreprindere se poate acorda ajutor pentru două posturi de asistenți în domeniul inovării. Schema notificată nu va fi cumulată cu ajutorul primit din alte surse în vederea acoperirii acelorași costuri.

EVALUARE

Cu toate că sumele reprezentând ajutorul sunt limitate, Germania a refuzat în mod explicit să respecte condițiile regulamentului de minimis
   (1) și să pună în aplicare măsura ca fiind de minimis, exclusă din domeniul de aplicare a articolului 107 alineatul (1) din TFUE, astfel încât nu constituie ajutor de stat. În plus, autoritățile germane au sugerat că măsura ar trebui să fie evaluată direct în temeiul tratatului.

Comisia nu are convingerea că schema ar trebui evaluată direct în baza tratatului și că nu intră în domeniul de aplicare a Cadrului privind cercetarea, dezvoltarea și inovarea din 2006 (2), ca fiind temeiul juridic corespunzător pentru evaluarea compatibilității schemei cu piața internă, în ultimă instanță în temeiul dispozițiilor prevăzute de Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (RGECA) pentru ocuparea forței de muncă (3).

Cadrul privind cercetarea, dezvoltarea și inovarea

În conformitate cu punctul 5.1 din Cadrul privind cercetarea, dezvoltarea și inovarea, atât ajutorul, cât și reducerea costurilor pentru ocuparea forței de muncă sunt direct legate de un proiect concret de cercetare și dezvoltare, pus în practică de o întreprindere, ceea ce a determinat costuri eligibile. Cu toate acestea, schema are în vedere o angajare temporară sau permanentă de personal care nu ar fi limitată la proiecte specifice în domeniul cercetării și dezvoltării și, într-o formulare vagă, se referă mai degrabă la o activitate generală în domeniul cercetării și dezvoltării, fără stabilirea unui rezultat concret.

La punctul 5.7 din Cadrul privind cercetarea, dezvoltarea și inovarea se prevăd condițiile privind transferul de personal cu înaltă calificare. Printre altele, un astfel de personal trebuie detașat dintr-un organism de cercetare sau dintr-o întreprindere mare numai la o IMM, beneficiară a ajutorului. Măsura notificată nu are în vedere detașarea acestui tip de personal, ci recrutarea temporară cu perspectiva unei angajări permanente, de exemplu în cazul noilor absolvenți care nu au un loc de muncă.

Astfel, Comisia pune la îndoială conformitatea schemei notificate cu Cadrul privind cercetarea, dezvoltarea și inovarea.

Ajutor pentru ocuparea forței de muncă

Articolul 15 din RGECA prevede ajutoare pentru investiții și pentru ocuparea forței de muncă în beneficiul întreprinderilor mici și mijlocii. Intensitățile autorizate ale ajutorului reprezintă 20 % din costurile eligibile pentru întreprinderile mici și 10 % pentru întreprinderile mijlocii. Intensitățile notificate ale ajutorului depășesc pragurile prevăzute.

Costurile salariale în cadrul schemei notificate ar fi eligibile pentru trei ani, în timp ce RGECA permite o perioadă maximă de doi ani.

RGECA prevede că se pot acoperi costurile salariale numai în măsura în care acestea vizează să se creeze locuri de muncă, în mod direct, prin proiectul de investiții. Din informațiile transmise până în prezent de Germania ar rezulta că, în cadrul schemei notificate, asistenții în domeniul inovării nu ar fi legați de un proiect de investiții.

Din aceste motive, Comisia nu are convingerea că schema notificată este conformă cu criteriile prevăzute de articolul 15 din RGECA.

Articolul 40 din RGECA autorizează ajutorul pentru încadrarea în muncă a lucrătorilor defavorizați, în sensul articolului 2 alineatul (18) din RGECA. Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare permite un ajutor care reprezintă 50 % din costurile salariale numai pentru durata maximă de 12 luni și impune condiții suplimentare. În special, având în vedere sprijinul cu o durată maximă de 36 de luni și elementele pentru o definire detaliată a noțiunii de lucrător defavorizat, Comisia pune la îndoială faptul că tipul de măsură și domeniul de aplicare a măsurii îndeplinesc condițiile prevăzute de RGECA.

Evaluare directă, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE

Din motivele prezentate mai sus și după o evaluare preliminară a măsurii, Comisia nu este convinsă că ajutorul notificat poate fi considerat compatibil cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, din perspectiva Cadrului privind cercetarea, dezvoltarea și inovarea sau a RGECA.

Având în vedere că măsura notificată se află sub incidența Cadrului privind cercetarea, dezvoltarea și inovarea, dar și a RGECA, Comisia este obligată să se conformeze celor două texte atunci când își exercită puterea de apreciere, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. În acest stadiu, Comisia consideră că Germania nu a prezentat argumente convingătoare, pe baza cărora Comisia să poată recurge la puterea sa de apreciere, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE.

În conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului, orice ajutor ilegal poate face obiectul unei recuperări de la beneficiarul acestuia.

TEXTUL SCRISORII

„Die Kommission hat für die oben genannte Maßnahme beschlossen, aus den im Folgenden dargestellten Gründen das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 108 Absatz 2 des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union (nachstehend ‚AEUV‘ genannt) zu eröffnen.

1.   VERFAHREN

| (1) | Deutschland meldete mit Schreiben vom 17. Dezember 2009, das am selben Tag registriert wurde, bei der Kommission gemäß Artikel 108 Absatz 3 AEUV die Änderung einer Regelung für Innovationsassistenten in Sachsen an. Die Kommission forderte mit Schreiben vom 17. Februar 2010 ergänzende Informationen an. Mit Schreiben vom 19. Februar 2010, das am selben Tag registriert wurde, beantragte Deutschland eine Verlängerung der Antwortfrist, die die Kommission mit Schreiben vom 25. Februar 2010 gewährte. |
| --- | --- |

(1)

Deutschland meldete mit Schreiben vom 17. Dezember 2009, das am selben Tag registriert wurde, bei der Kommission gemäß Artikel 108 Absatz 3 AEUV die Änderung einer Regelung für Innovationsassistenten in Sachsen an. Die Kommission forderte mit Schreiben vom 17. Februar 2010 ergänzende Informationen an. Mit Schreiben vom 19. Februar 2010, das am selben Tag registriert wurde, beantragte Deutschland eine Verlängerung der Antwortfrist, die die Kommission mit Schreiben vom 25. Februar 2010 gewährte.

| (2) | Am 24. März 2010 fand ein Treffen zwischen Vertretern Deutschlands und der Kommission statt. Mit Schreiben vom 12. April 2010, das am selben Tag registriert wurde, beantragte Deutschland eine weitere Verlängerung der Antwortfrist, die die Kommission mit Schreiben vom 19. April 2010 gewährte. Mit Schreiben vom 12. Mai 2010, das am selben Tag registriert wurde, erteilte Deutschland zusätzliche Auskünfte. Mit Schreiben vom 14. Juni 2010 forderte die Kommission weitere Informationen an, die Deutschland mit Schreiben vom 12. Juli 2010, das am selben Tag registriert wurde, erteilte. Am 23. Juli 2010 übermittelte die Kommission ein Schreiben an den sächsischen Ministerpräsidenten. |
| --- | --- |

(2)

Am 24. März 2010 fand ein Treffen zwischen Vertretern Deutschlands und der Kommission statt. Mit Schreiben vom 12. April 2010, das am selben Tag registriert wurde, beantragte Deutschland eine weitere Verlängerung der Antwortfrist, die die Kommission mit Schreiben vom 19. April 2010 gewährte. Mit Schreiben vom 12. Mai 2010, das am selben Tag registriert wurde, erteilte Deutschland zusätzliche Auskünfte. Mit Schreiben vom 14. Juni 2010 forderte die Kommission weitere Informationen an, die Deutschland mit Schreiben vom 12. Juli 2010, das am selben Tag registriert wurde, erteilte. Am 23. Juli 2010 übermittelte die Kommission ein Schreiben an den sächsischen Ministerpräsidenten.

2.   BESCHREIBUNG DER MASSNAHME

2.1   Ursprüngliche Beihilferegelung

| (3) | Die ursprüngliche Beihilferegelung wurde am 19. Dezember 1994 (4) (N 583/94) nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1986 (5) angenommen. |
| --- | --- |

(3)

Die ursprüngliche Beihilferegelung wurde am 19. Dezember 1994 (4) (N 583/94) nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1986 (5) angenommen.

| (4) | Die erste Verlängerung der ursprünglichen Regelung wurde von der Kommission am 3. März 1998 nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1996 (6) angenommen (N 493/97). Eine weitere Verlängerung wurde am 26. Januar 2005 (7) ebenfalls nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1996 genehmigt (N 550/04) und lief am 31. Dezember 2009 aus. |
| --- | --- |

(4)

Die erste Verlängerung der ursprünglichen Regelung wurde von der Kommission am 3. März 1998 nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1996 (6) angenommen (N 493/97). Eine weitere Verlängerung wurde am 26. Januar 2005 (7) ebenfalls nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1996 genehmigt (N 550/04) und lief am 31. Dezember 2009 aus.

2.2   In Rede stehende Beihilferegelung

| (5) | Ziel der Regelung ist nach Angaben Deutschlands die ‚Schaffung und Sicherung zukunftsfähiger Arbeitsplätze durch die Erhöhung der Innovations- und Wettbewerbsfähigkeit von kleinen und mittleren Unternehmen (KMU) (8) der gewerblichen Wirtschaft [...] und die Erhöhung der beruflichen Mobilität zwischen Wissenschaft und Wirtschaft‘. Deutschland zufolge soll die Regelung die Innovationskapazität von KMU verbessern und zu stärkerem wirtschaftlichem Wachstum, höherer Wettbewerbsfähigkeit von KMU und mehr Beschäftigung führen, womit ein Beitrag zur Umsetzung der Strategie von Lissabon geleistet werde. Deutschland begründet die geplante Verlängerung damit, dass die Zahl der Unternehmen, die Innovationsassistenten beschäftigen, weiter erhöht werden müsse, da die Assistenten aller Voraussicht nach zu einer stärkeren Beteiligung von KMU an FuEuI-Vorhaben Sachsen und damit zur Verringerung des Unterschieds zu den westdeutschen Bundesländern beitragen würden. |
| --- | --- |

(5)

Ziel der Regelung ist nach Angaben Deutschlands die ‚Schaffung und Sicherung zukunftsfähiger Arbeitsplätze durch die Erhöhung der Innovations- und Wettbewerbsfähigkeit von kleinen und mittleren Unternehmen (KMU) (8) der gewerblichen Wirtschaft [...] und die Erhöhung der beruflichen Mobilität zwischen Wissenschaft und Wirtschaft‘. Deutschland zufolge soll die Regelung die Innovationskapazität von KMU verbessern und zu stärkerem wirtschaftlichem Wachstum, höherer Wettbewerbsfähigkeit von KMU und mehr Beschäftigung führen, womit ein Beitrag zur Umsetzung der Strategie von Lissabon geleistet werde. Deutschland begründet die geplante Verlängerung damit, dass die Zahl der Unternehmen, die Innovationsassistenten beschäftigen, weiter erhöht werden müsse, da die Assistenten aller Voraussicht nach zu einer stärkeren Beteiligung von KMU an FuEuI-Vorhaben Sachsen und damit zur Verringerung des Unterschieds zu den westdeutschen Bundesländern beitragen würden.

| (6) | Deutschland zufolge haben die FuE-Tätigkeiten von Unternehmen in Sachsen als Folge der Planwirtschaft und des Transformationsprozesses noch immer kein den westdeutschen Bundesländern vergleichbares Niveau erreicht. So liege der Anteil von Beschäftigten, die in einem Unternehmen mit mehr als 250 Mitarbeitern tätig sind, in den westdeutschen Ländern bei 31 %, in Sachsen hingegen bei nur 22 %. Die wirtschaftliche Struktur des KMU-Sektors in Sachsen erweise sich als eine wesentliche Beschränkung bei der Gewinnung und Umsetzung neuer Forschungsergebnisse, was u. a. zurückzuführen sei auf geringere Möglichkeiten der Eigenfinanzierung von FuE, schlechtere Fremdfinanzierungskonditionen, höhere Eingangsbarrieren wegen des höheren Fixkostenanteils und der bei einem Misserfolg von Innovationsprojekten schwerer wiegenden existentiellen Konsequenzen, begrenztere Möglichkeiten für die Einstellung qualifizierten Personals aufgrund der erforderlichen Gehaltszahlungen und die fehlende Kapazität, um sich überhaupt mit FuE befassen zu können. Insgesamt arbeiteten in Deutschland etwa 81 % des FuE-Personals der Wirtschaft in Großunternehmen mit über 500 Beschäftigten. In Sachsen liege dieser Anteil bei lediglich etwa 33 %. Die relative Schwäche der sächsischen Wirtschaft zeigt sich Deutschland zufolge auch bei der Wahl des Arbeitsortes hochqualifizierter Personen. So habe Sachsen von den erwerbstätigen akademischen Nachwuchskräften des Prüfungsjahrgangs 2005 unter Berücksichtigung von Zu- und Abwanderungen einen Schwund von über 21 % zu verzeichnen gehabt. Bei den klassischen technischen Studiengängen wie der Elektrotechnik und dem Maschinenbau sowie bei den Wirtschaftsingenieuren habe der Saldo für Fachhochschulabsolventen sogar bei – 36 % und für Universitätsabsolventen bei – 41 % gelegen. Sachsen liege mit einer FuE-Intensität in der Wirtschaft von 1,07 % des BIP weit hinter dem erfolgreichsten Bundesland, das 3 % erreicht, zurück. Pro 1 000 Erwerbspersonen habe Sachsens Wirtschaft im Jahr 2005 4,3 FuE-Beschäftigte aufgewiesen, der deutsche Durchschnitt habe bei 7,5 gelegen. Aus Sachsen seien 2008 nur 2,0 % aller Patentanmeldungen in Deutschland gekommen. Ferner bestehe ein großes Produktivitätsgefälle: Die Produktivität in Sachsen liege um mehr als 20 % unter dem deutschen Durchschnitt und sogar unter dem Schnitt der ostdeutschen Länder. |
| --- | --- |

(6)

Deutschland zufolge haben die FuE-Tätigkeiten von Unternehmen in Sachsen als Folge der Planwirtschaft und des Transformationsprozesses noch immer kein den westdeutschen Bundesländern vergleichbares Niveau erreicht. So liege der Anteil von Beschäftigten, die in einem Unternehmen mit mehr als 250 Mitarbeitern tätig sind, in den westdeutschen Ländern bei 31 %, in Sachsen hingegen bei nur 22 %. Die wirtschaftliche Struktur des KMU-Sektors in Sachsen erweise sich als eine wesentliche Beschränkung bei der Gewinnung und Umsetzung neuer Forschungsergebnisse, was u. a. zurückzuführen sei auf geringere Möglichkeiten der Eigenfinanzierung von FuE, schlechtere Fremdfinanzierungskonditionen, höhere Eingangsbarrieren wegen des höheren Fixkostenanteils und der bei einem Misserfolg von Innovationsprojekten schwerer wiegenden existentiellen Konsequenzen, begrenztere Möglichkeiten für die Einstellung qualifizierten Personals aufgrund der erforderlichen Gehaltszahlungen und die fehlende Kapazität, um sich überhaupt mit FuE befassen zu können. Insgesamt arbeiteten in Deutschland etwa 81 % des FuE-Personals der Wirtschaft in Großunternehmen mit über 500 Beschäftigten. In Sachsen liege dieser Anteil bei lediglich etwa 33 %. Die relative Schwäche der sächsischen Wirtschaft zeigt sich Deutschland zufolge auch bei der Wahl des Arbeitsortes hochqualifizierter Personen. So habe Sachsen von den erwerbstätigen akademischen Nachwuchskräften des Prüfungsjahrgangs 2005 unter Berücksichtigung von Zu- und Abwanderungen einen Schwund von über 21 % zu verzeichnen gehabt. Bei den klassischen technischen Studiengängen wie der Elektrotechnik und dem Maschinenbau sowie bei den Wirtschaftsingenieuren habe der Saldo für Fachhochschulabsolventen sogar bei – 36 % und für Universitätsabsolventen bei – 41 % gelegen. Sachsen liege mit einer FuE-Intensität in der Wirtschaft von 1,07 % des BIP weit hinter dem erfolgreichsten Bundesland, das 3 % erreicht, zurück. Pro 1 000 Erwerbspersonen habe Sachsens Wirtschaft im Jahr 2005 4,3 FuE-Beschäftigte aufgewiesen, der deutsche Durchschnitt habe bei 7,5 gelegen. Aus Sachsen seien 2008 nur 2,0 % aller Patentanmeldungen in Deutschland gekommen. Ferner bestehe ein großes Produktivitätsgefälle: Die Produktivität in Sachsen liege um mehr als 20 % unter dem deutschen Durchschnitt und sogar unter dem Schnitt der ostdeutschen Länder.

| (7) | Was die besondere Form der Regelung und die festgelegten Voraussetzungen angeht, macht Deutschland geltend, eine Beschränkung auf Innovationsassistenten aus Forschungseinrichtungen oder großen Unternehmen mit mehrjähriger Berufserfahrung laufe dem Ziel der Regelung zuwider, dass möglichst viele Innovationsassistenten eingestellt werden. Im Rahmen der Regelung sollten Berufsanfänger unmittelbar im Anschluss an ihr Studium eingestellt werden, damit das aktuellste, gerade an den Hochschulen gelehrte Wissen in die KMU gelange. Die Innovationsassistenten sollten die begünstigten KMU dabei unterstützen, ihre Innovationskapazität zu verbessern und überhaupt FuE-Tätigkeiten aufzunehmen. Die Einstellung hochqualifizierten Personals mit mehrjähriger Berufserfahrung würde dagegen weit über das Ziel der in Rede stehenden Regelung hinausgehen und sei vielmehr für KMU geeignet, die im Innovationsprozess bereits weiter fortgeschritten sind. |
| --- | --- |

(7)

Was die besondere Form der Regelung und die festgelegten Voraussetzungen angeht, macht Deutschland geltend, eine Beschränkung auf Innovationsassistenten aus Forschungseinrichtungen oder großen Unternehmen mit mehrjähriger Berufserfahrung laufe dem Ziel der Regelung zuwider, dass möglichst viele Innovationsassistenten eingestellt werden. Im Rahmen der Regelung sollten Berufsanfänger unmittelbar im Anschluss an ihr Studium eingestellt werden, damit das aktuellste, gerade an den Hochschulen gelehrte Wissen in die KMU gelange. Die Innovationsassistenten sollten die begünstigten KMU dabei unterstützen, ihre Innovationskapazität zu verbessern und überhaupt FuE-Tätigkeiten aufzunehmen. Die Einstellung hochqualifizierten Personals mit mehrjähriger Berufserfahrung würde dagegen weit über das Ziel der in Rede stehenden Regelung hinausgehen und sei vielmehr für KMU geeignet, die im Innovationsprozess bereits weiter fortgeschritten sind.

2.2.1   Innovationsassistenten

| (8) | Gefördert werden soll die Schaffung von Stellen für ‚Innovationsassistenten‘. Zu verstehen sind darunter Absolventen von Hochschulen, Fachhochschulen und Berufsakademien, die ein mindestens dreijähriges Studium abgeschlossen haben, sowie junge Forscher von Hochschulen und Forschungseinrichtungen, die von KMU beschäftigt werden. |
| --- | --- |

(8)

Gefördert werden soll die Schaffung von Stellen für ‚Innovationsassistenten‘. Zu verstehen sind darunter Absolventen von Hochschulen, Fachhochschulen und Berufsakademien, die ein mindestens dreijähriges Studium abgeschlossen haben, sowie junge Forscher von Hochschulen und Forschungseinrichtungen, die von KMU beschäftigt werden.

| (9) | Für die Assistenten müssen neue Stellen geschaffen werden, d. h., sie dürfen nicht andere Mitarbeiter ersetzen. Während des Förderzeitraums müssen sie an einem Thema im Bereich FuEuI mit innovativem, technologieorientiertem Inhalt oder im Innovationsmanagement innerhalb des KMU arbeiten. |
| --- | --- |

(9)

Für die Assistenten müssen neue Stellen geschaffen werden, d. h., sie dürfen nicht andere Mitarbeiter ersetzen. Während des Förderzeitraums müssen sie an einem Thema im Bereich FuEuI mit innovativem, technologieorientiertem Inhalt oder im Innovationsmanagement innerhalb des KMU arbeiten.

| (10) | Die Assistenten werden für einen Zeitraum von mindestens 12 Monaten eingestellt. Eine den Gepflogenheiten entsprechende Probezeit ist zulässig. |
| --- | --- |

(10)

Die Assistenten werden für einen Zeitraum von mindestens 12 Monaten eingestellt. Eine den Gepflogenheiten entsprechende Probezeit ist zulässig.

2.2.2   Rechtsgrundlage

| (11) | Folgende Vorschriften bilden die Rechtsgrundlage der Regelung: |
| --- | --- |

(11)

Folgende Vorschriften bilden die Rechtsgrundlage der Regelung:

| (12) | §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO) vom 10. April 2001 (SächsGVBl. S. 153), zuletzt geändert durch Artikel 2 des Gesetzes vom 12. Dezember 2008 (SächsGVBl. S. 866); |
| --- | --- |

(12)

§§ 23 und 44 der Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO) vom 10. April 2001 (SächsGVBl. S. 153), zuletzt geändert durch Artikel 2 des Gesetzes vom 12. Dezember 2008 (SächsGVBl. S. 866);

| (13) | Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen zur Sächsischen Haushaltsordnung (VwV-SäHO) vom 27. Juni 2005 (SächsABl. SDr. S. 226), geändert durch die Verwaltungsvorschrift vom 28. Dezember 2006 (SächsABl. 2007 S. 180) und die Verwaltungsvorschrift vom 11. Dezember 2007 (SächsABl. SDr. S. 538); |
| --- | --- |

(13)

Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen zur Sächsischen Haushaltsordnung (VwV-SäHO) vom 27. Juni 2005 (SächsABl. SDr. S. 226), geändert durch die Verwaltungsvorschrift vom 28. Dezember 2006 (SächsABl. 2007 S. 180) und die Verwaltungsvorschrift vom 11. Dezember 2007 (SächsABl. SDr. S. 538);

| (14) | Operationelles Programm des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozialfonds (ESF) im Ziel ‚Konvergenz‘ in der Förderperiode 2007-2013, CCI-Nr.: 2007 DE 051 PO 004, Fassung vom 20. Juli 2007. |
| --- | --- |

(14)

Operationelles Programm des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozialfonds (ESF) im Ziel ‚Konvergenz‘ in der Förderperiode 2007-2013, CCI-Nr.: 2007 DE 051 PO 004, Fassung vom 20. Juli 2007.

2.2.3   Haushaltsmittel, Laufzeit und Bewilligungsbehörde

| (15) | Die für die Regelung bis zum 31. Dezember 2015 angesetzten Haushaltsmittel belaufen sich auf 30 Mio. EUR. |
| --- | --- |

(15)

Die für die Regelung bis zum 31. Dezember 2015 angesetzten Haushaltsmittel belaufen sich auf 30 Mio. EUR.

| (16) | Bewilligungsbehörde ist die Sächsische Aufbaubank (SAB) in Dresden. |
| --- | --- |

(16)

Bewilligungsbehörde ist die Sächsische Aufbaubank (SAB) in Dresden.

2.2.4   Beihilfeempfänger und Beihilfebetrag

| (17) | Beihilfeempfänger im Rahmen der Regelung sind KMU mit Betriebsstätte in Sachsen. |
| --- | --- |

(17)

Beihilfeempfänger im Rahmen der Regelung sind KMU mit Betriebsstätte in Sachsen.

| (18) | Die Beihilfe hat die Form eines Direktzuschusses. Sie wird für höchstens 36 Monate gewährt. Während der ersten 24 Monate kann der Begünstigte bis zu 50 % der Lohnkosten erhalten, während der letzten 12 Monate nur 25 %. Insgesamt darf der Beihilfebetrag 62 500 EUR je Person nicht übersteigen. |
| --- | --- |

(18)

Die Beihilfe hat die Form eines Direktzuschusses. Sie wird für höchstens 36 Monate gewährt. Während der ersten 24 Monate kann der Begünstigte bis zu 50 % der Lohnkosten erhalten, während der letzten 12 Monate nur 25 %. Insgesamt darf der Beihilfebetrag 62 500 EUR je Person nicht übersteigen.

| (19) | Je Unternehmen sind zwei Stellen für Innovationsassistenten förderfähig. Werden nachstehende Voraussetzungen erfüllt, können im Rahmen der Regelung Beihilfen für weitere Innovationsassistenten gewährt werden: Erstens müssen die ursprünglich eingestellten Innovationsassistenten einen langfristigen Vertrag erhalten, und zweitens muss das jeweilige KMU nachweisen, dass pro neuem Innovationsassistenten, für den Fördergelder fließen, eine neue Stelle im Produktionsbereich geschaffen wird. Sonst kann ein KMU erst nach Ablauf eines Zeitraums von 24 Monaten nach dem Ende der Beschäftigung des letzten Innovationsassistenten, für den eine Beihilfe gewährt wurde, weitere Innovationsassistenten einstellen. |
| --- | --- |

(19)

Je Unternehmen sind zwei Stellen für Innovationsassistenten förderfähig. Werden nachstehende Voraussetzungen erfüllt, können im Rahmen der Regelung Beihilfen für weitere Innovationsassistenten gewährt werden: Erstens müssen die ursprünglich eingestellten Innovationsassistenten einen langfristigen Vertrag erhalten, und zweitens muss das jeweilige KMU nachweisen, dass pro neuem Innovationsassistenten, für den Fördergelder fließen, eine neue Stelle im Produktionsbereich geschaffen wird. Sonst kann ein KMU erst nach Ablauf eines Zeitraums von 24 Monaten nach dem Ende der Beschäftigung des letzten Innovationsassistenten, für den eine Beihilfe gewährt wurde, weitere Innovationsassistenten einstellen.

2.2.5   Kumulierung

| (20) | Deutschland hat erklärt, dass die Beihilfen im Rahmen der angemeldeten Regelung nicht mit Zuwendungen anderer Stellen zur Deckung derselben Kosten kumuliert werden. |
| --- | --- |

(20)

Deutschland hat erklärt, dass die Beihilfen im Rahmen der angemeldeten Regelung nicht mit Zuwendungen anderer Stellen zur Deckung derselben Kosten kumuliert werden.

3.   WÜRDIGUNG

3.1   Vorliegen einer staatlichen Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV

| (21) | Gemäß Artikel 107 Absatz 1 AEUV sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen und den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen, mit dem Binnenmarkt unvereinbar. |
| --- | --- |

(21)

Gemäß Artikel 107 Absatz 1 AEUV sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen und den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen, mit dem Binnenmarkt unvereinbar.

| (22) | Die Maßnahme gilt als staatliche Beihilfe, wenn folgende Kriterien erfüllt sind: i) Die Maßnahme muss eine staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Förderung sein, ii) dem Unternehmen muss daraus ein wirtschaftlicher Vorteil erwachsen, iii) der Vorteil muss selektiv sein und iv) die Maßnahme verfälscht den Wettbewerb oder droht ihn zu verfälschen und beeinträchtigt den Handel zwischen Mitgliedstaaten. Es liegt eine staatliche Beihilfe vor, wenn die Voraussetzungen des Artikels 107 Absatz 1 AEUV kumulativ erfüllt sind. |
| --- | --- |

(22)

Die Maßnahme gilt als staatliche Beihilfe, wenn folgende Kriterien erfüllt sind: i) Die Maßnahme muss eine staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Förderung sein, ii) dem Unternehmen muss daraus ein wirtschaftlicher Vorteil erwachsen, iii) der Vorteil muss selektiv sein und iv) die Maßnahme verfälscht den Wettbewerb oder droht ihn zu verfälschen und beeinträchtigt den Handel zwischen Mitgliedstaaten. Es liegt eine staatliche Beihilfe vor, wenn die Voraussetzungen des Artikels 107 Absatz 1 AEUV kumulativ erfüllt sind.

| (23) | Die angemeldete Maßnahme wurde von der sächsischen Landesregierung als Beihilferegelung angenommen. Die Sächsische Aufbaubank wurde mit der Zahlung von Direktzuschüssen beauftragt, die Zahlungen aus staatlichen Mitteln darstellen. Da die Bank an die von der sächsischen Landesregierung verabschiedete Rechtsgrundlage gebunden ist, ist die Maßnahme dem Staat zuzurechnen. |
| --- | --- |

(23)

Die angemeldete Maßnahme wurde von der sächsischen Landesregierung als Beihilferegelung angenommen. Die Sächsische Aufbaubank wurde mit der Zahlung von Direktzuschüssen beauftragt, die Zahlungen aus staatlichen Mitteln darstellen. Da die Bank an die von der sächsischen Landesregierung verabschiedete Rechtsgrundlage gebunden ist, ist die Maßnahme dem Staat zuzurechnen.

| (24) | Die angemeldete Maßnahme sieht vor, dass eine begrenzte Anzahl von Unternehmen um einen Teil der Lohnkosten entlastet wird, die sie normalerweise selbst tragen müssten. |
| --- | --- |

(24)

Die angemeldete Maßnahme sieht vor, dass eine begrenzte Anzahl von Unternehmen um einen Teil der Lohnkosten entlastet wird, die sie normalerweise selbst tragen müssten.

| (25) | Förderfähig im Rahmen der Regelung sind Unternehmen aus allen Wirtschaftszweigen. Fast alle, wenn nicht gar sämtliche Wirtschaftzweige unterliegen dem Wettbewerb. Da die finanzielle Förderung durch den Staat die Stellung der begünstigten Unternehmen im Vergleich zur Stellung derjenigen ihrer Wettbewerber, die mangels Betriebsstätte in Sachsen nicht förderfähig sind, stärken könnte, droht die Regelung den Wettbewerb zu verfälschen. Da zudem die Erzeugnisse begünstigter Unternehmen innerhalb der EU gehandelt werden oder gehandelt werden können, ist die Beihilfe geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen. |
| --- | --- |

(25)

Förderfähig im Rahmen der Regelung sind Unternehmen aus allen Wirtschaftszweigen. Fast alle, wenn nicht gar sämtliche Wirtschaftzweige unterliegen dem Wettbewerb. Da die finanzielle Förderung durch den Staat die Stellung der begünstigten Unternehmen im Vergleich zur Stellung derjenigen ihrer Wettbewerber, die mangels Betriebsstätte in Sachsen nicht förderfähig sind, stärken könnte, droht die Regelung den Wettbewerb zu verfälschen. Da zudem die Erzeugnisse begünstigter Unternehmen innerhalb der EU gehandelt werden oder gehandelt werden können, ist die Beihilfe geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen.

| (26) | In Anbetracht der relativ geringen Beihilfebeträge (höchstens 62 500 EUR je Assistent in drei Jahren und zwei Assistenten pro Unternehmen) forderte die Kommission Deutschland auf, in Erwägung zu ziehen, die Maßnahme derart umzugestalten, dass sie unter die De-minimis-Verordnung (9) fallen würde. In diesem Fall könnte davon ausgegangen werden, dass der Wettbewerb nicht verfälscht und/oder der Handel nicht beeinträchtigt würde. Deutschland wies diese Möglichkeit jedoch mit der Begründung ausdrücklich zurück, dass der dadurch entstehende hohe Verwaltungsaufwand für die KMU zu geringer allgemeiner Akzeptanz der Regelung führen würde. Die angestrebten positiven Auswirkungen auf die Innovationskapazität der KMU würden ausbleiben. |
| --- | --- |

(26)

In Anbetracht der relativ geringen Beihilfebeträge (höchstens 62 500 EUR je Assistent in drei Jahren und zwei Assistenten pro Unternehmen) forderte die Kommission Deutschland auf, in Erwägung zu ziehen, die Maßnahme derart umzugestalten, dass sie unter die De-minimis-Verordnung (9) fallen würde. In diesem Fall könnte davon ausgegangen werden, dass der Wettbewerb nicht verfälscht und/oder der Handel nicht beeinträchtigt würde. Deutschland wies diese Möglichkeit jedoch mit der Begründung ausdrücklich zurück, dass der dadurch entstehende hohe Verwaltungsaufwand für die KMU zu geringer allgemeiner Akzeptanz der Regelung führen würde. Die angestrebten positiven Auswirkungen auf die Innovationskapazität der KMU würden ausbleiben.

| (27) | Daher stellt die angemeldete Regelung eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV dar. |
| --- | --- |

(27)

Daher stellt die angemeldete Regelung eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV dar.

3.2   Anmeldungt der Beihilfe

| (28) | Deutschland hat die Verlängerung und Änderung der Regelung vor der Durchführung angemeldet und somit die Stillhalteklausel des Artikels 108 Absatz 3 AEUV eingehalten. |
| --- | --- |

(28)

Deutschland hat die Verlängerung und Änderung der Regelung vor der Durchführung angemeldet und somit die Stillhalteklausel des Artikels 108 Absatz 3 AEUV eingehalten.

| (29) | Was die mit der Entscheidung N 550/04 genehmigte Beihilferegelung angeht, stellt die Kommission jedoch fest, dass Deutschland anscheinend seiner Pflicht nicht nachgekommen ist, diese Regelung durch zweckdienliche Maßnahmen so zu ändern, dass sie ab dem 1. Januar 2008 mit dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation von 2006 (10) (nachstehend ‚FuEuI-Gemeinschaftsrahmen‘) vereinbar ist. Die Kommission wird dies im Rahmen eines gesonderten Verfahrens näher prüfen. |
| --- | --- |

(29)

Was die mit der Entscheidung N 550/04 genehmigte Beihilferegelung angeht, stellt die Kommission jedoch fest, dass Deutschland anscheinend seiner Pflicht nicht nachgekommen ist, diese Regelung durch zweckdienliche Maßnahmen so zu ändern, dass sie ab dem 1. Januar 2008 mit dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation von 2006 (10) (nachstehend ‚FuEuI-Gemeinschaftsrahmen‘) vereinbar ist. Die Kommission wird dies im Rahmen eines gesonderten Verfahrens näher prüfen.

3.3   Vereinbarkeit der Maßnahme

| (30) | Nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV kann die Kommission staatliche Beihilfen für mit dem Binnenmarkt vereinbar erklären, wenn sie die Entwicklung gewisser Wirtschaftszweige oder Wirtschaftsgebiete fördern, soweit sie die Handelsbedingungen nicht in einer Weise verändern, die dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft. |
| --- | --- |

(30)

Nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV kann die Kommission staatliche Beihilfen für mit dem Binnenmarkt vereinbar erklären, wenn sie die Entwicklung gewisser Wirtschaftszweige oder Wirtschaftsgebiete fördern, soweit sie die Handelsbedingungen nicht in einer Weise verändern, die dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft.

| (31) | Die Kommission verfügt im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 AEUV über einen weiten Beurteilungsspielraum (11). Daher hat sie in Leitlinien und Mitteilungen Kriterien für die Vereinbarkeit bestimmter Arten von Beihilfen mit dem Binnenmarkt nach Artikel 107 Absatz 3 AEUV festgelegt. Nach ständiger Rechtsprechung ist die Kommission im Bereich der Beihilfenkontrolle an die von ihr herausgegebenen Leitlinien und Mitteilungen gebunden, soweit diese nicht von den Regeln des AEUV abweichen und sie von den Mitgliedstaaten akzeptiert sind (12). |
| --- | --- |

(31)

Die Kommission verfügt im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 AEUV über einen weiten Beurteilungsspielraum (11). Daher hat sie in Leitlinien und Mitteilungen Kriterien für die Vereinbarkeit bestimmter Arten von Beihilfen mit dem Binnenmarkt nach Artikel 107 Absatz 3 AEUV festgelegt. Nach ständiger Rechtsprechung ist die Kommission im Bereich der Beihilfenkontrolle an die von ihr herausgegebenen Leitlinien und Mitteilungen gebunden, soweit diese nicht von den Regeln des AEUV abweichen und sie von den Mitgliedstaaten akzeptiert sind (12).

| (32) | Daher ist zunächst zu prüfen, ob die angemeldete Beihilfe in den Geltungsbereich einer bzw. mehrerer dieser Leitlinien oder Mitteilungen fällt und als mit dem Binnenmarkt vereinbar gelten kann, weil sie alle darin festgelegten Voraussetzungen für die Vereinbarkeit erfüllt. Die in Rede stehende Maßnahme kann unter den FuEuI-Rahmen fallen. Sie kann auch unter die in der Allgemeinen Gruppenfreistellungsverordnung aus dem Jahr 2008 (nachstehend ‚AGVO‘ genannt) (13) enthaltenen Regeln für allgemeine Beschäftigungs- und Ausbildungsbeihilfen fallen. Nach Erwägungsgrund 7 dieser AGVO sollten die Mitgliedstaaten unbeschadet der AGVO weiterhin die Möglichkeit haben, Beihilfen anzumelden, mit denen unter die AGVO fallende Ziele verfolgt werden. Bei der rechtlichen Würdigung solcher Beihilfen stützt sich die Kommission insbesondere auf die AGVO sowie auf die Kriterien, die in spezifischen, von der Kommission angenommenen Leitlinien oder Gemeinschaftsrahmen festgelegt sind, sofern die betreffende Beihilfemaßnahme unter solche spezifischen Regelungen fällt. Aus diesem Erwägungsgrund ergibt sich, dass die in der AGVO festgelegten Kriterien zur rechtlichen Würdigung angemeldeter Beihilfen ebenfalls als Leitlinien oder Mitteilung dienen können. |
| --- | --- |

(32)

Daher ist zunächst zu prüfen, ob die angemeldete Beihilfe in den Geltungsbereich einer bzw. mehrerer dieser Leitlinien oder Mitteilungen fällt und als mit dem Binnenmarkt vereinbar gelten kann, weil sie alle darin festgelegten Voraussetzungen für die Vereinbarkeit erfüllt. Die in Rede stehende Maßnahme kann unter den FuEuI-Rahmen fallen. Sie kann auch unter die in der Allgemeinen Gruppenfreistellungsverordnung aus dem Jahr 2008 (nachstehend ‚AGVO‘ genannt) (13) enthaltenen Regeln für allgemeine Beschäftigungs- und Ausbildungsbeihilfen fallen. Nach Erwägungsgrund 7 dieser AGVO sollten die Mitgliedstaaten unbeschadet der AGVO weiterhin die Möglichkeit haben, Beihilfen anzumelden, mit denen unter die AGVO fallende Ziele verfolgt werden. Bei der rechtlichen Würdigung solcher Beihilfen stützt sich die Kommission insbesondere auf die AGVO sowie auf die Kriterien, die in spezifischen, von der Kommission angenommenen Leitlinien oder Gemeinschaftsrahmen festgelegt sind, sofern die betreffende Beihilfemaßnahme unter solche spezifischen Regelungen fällt. Aus diesem Erwägungsgrund ergibt sich, dass die in der AGVO festgelegten Kriterien zur rechtlichen Würdigung angemeldeter Beihilfen ebenfalls als Leitlinien oder Mitteilung dienen können.

3.3.1   Würdigung auf der Grundlage des FuEuI-Rahmens

3.3.1.1   Geltungsbereich

| (33) | Der FuEuI-Rahmen gilt laut seinem Abschnitt 2.1 für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation. Im selben Abschnitt ist festgehalten, dass Personalkosten bei zahlreichen der unter den Gemeinschaftsrahmen fallenden Maßnahmen zwar beihilfefähig sind und außerdem eine Maßnahme über Beihilfen für das Ausleihen von hochqualifiziertem Personal eingeführt wurde, dass allgemeine Beschäftigungsbeihilfen für Forscher jedoch weiterhin unter die einschlägigen Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen fallen. |
| --- | --- |

(33)

Der FuEuI-Rahmen gilt laut seinem Abschnitt 2.1 für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation. Im selben Abschnitt ist festgehalten, dass Personalkosten bei zahlreichen der unter den Gemeinschaftsrahmen fallenden Maßnahmen zwar beihilfefähig sind und außerdem eine Maßnahme über Beihilfen für das Ausleihen von hochqualifiziertem Personal eingeführt wurde, dass allgemeine Beschäftigungsbeihilfen für Forscher jedoch weiterhin unter die einschlägigen Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen fallen.

| (34) | Die angemeldete Beihilfe, deren ausdrücklicher Zweck es ist, Innovationen in KMU zu fördern und die berufliche Mobilität zwischen Wissenschaft und Wirtschaft zu erhöhen, fällt daher in den Geltungsbereich sowohl des FuEuI-Rahmens als auch einschlägiger Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen. |
| --- | --- |

(34)

Die angemeldete Beihilfe, deren ausdrücklicher Zweck es ist, Innovationen in KMU zu fördern und die berufliche Mobilität zwischen Wissenschaft und Wirtschaft zu erhöhen, fällt daher in den Geltungsbereich sowohl des FuEuI-Rahmens als auch einschlägiger Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen.

| (35) | Dem FuEuI-Rahmen zufolge sind Personalkosten vor allem dann förderfähig, wenn das begünstigte Unternehmen bestimmte FuE-Vorhaben durchführt (Abschnitt 5.1.4 FuEuI-Rahmen) oder wenn es beabsichtigt, hochqualifiziertes Personal von einer anderen Einrichtung auszuleihen (Abschnitt 5.7 FuEuI-Rahmen). |
| --- | --- |

(35)

Dem FuEuI-Rahmen zufolge sind Personalkosten vor allem dann förderfähig, wenn das begünstigte Unternehmen bestimmte FuE-Vorhaben durchführt (Abschnitt 5.1.4 FuEuI-Rahmen) oder wenn es beabsichtigt, hochqualifiziertes Personal von einer anderen Einrichtung auszuleihen (Abschnitt 5.7 FuEuI-Rahmen).

3.3.1.2   Würdigung als Beihilfe für FuEuI-Vorhaben

| (36) | Abschnitt 5.1 des FuEuI-Rahmens zufolge müssen Beihilfen, einschließlich Beihilfen in Form eines Zuschusses zu Personalkosten, unmittelbar mit einem konkreten, von einem Unternehmen durchgeführten FuE-Vorhaben in Verbindung stehen. Abschnitt 5.1.4 des Rahmens erlaubt die Förderung von Personalkosten für Forscher, Techniker und sonstige Personen, soweit diese mit dem Forschungsvorhaben beschäftigt sind, wobei die Beihilfeintensität je nach Art der Forschung (Grundlagenforschung, industrielle Forschung oder experimentelle Entwicklung) zwischen 25 und 100 % liegen kann. |
| --- | --- |

(36)

Abschnitt 5.1 des FuEuI-Rahmens zufolge müssen Beihilfen, einschließlich Beihilfen in Form eines Zuschusses zu Personalkosten, unmittelbar mit einem konkreten, von einem Unternehmen durchgeführten FuE-Vorhaben in Verbindung stehen. Abschnitt 5.1.4 des Rahmens erlaubt die Förderung von Personalkosten für Forscher, Techniker und sonstige Personen, soweit diese mit dem Forschungsvorhaben beschäftigt sind, wobei die Beihilfeintensität je nach Art der Forschung (Grundlagenforschung, industrielle Forschung oder experimentelle Entwicklung) zwischen 25 und 100 % liegen kann.

| (37) | Mit der zu würdigenden Regelung soll jedoch die befristete oder unbefristete Beschäftigung von Personal, das keinem bestimmten FuE-Vorhaben zugeordnet ist, finanziell gefördert werden. Im Entwurf der Rechtsgrundlage der Regelung wird lediglich verlangt, dass die im Rahmen der Regelung eingestellte Person an einem Thema aus dem Bereich Forschung und Entwicklung mit technologieorientiertem Inhalt oder im Innovationsmanagement innerhalb des KMU arbeitet. |
| --- | --- |

(37)

Mit der zu würdigenden Regelung soll jedoch die befristete oder unbefristete Beschäftigung von Personal, das keinem bestimmten FuE-Vorhaben zugeordnet ist, finanziell gefördert werden. Im Entwurf der Rechtsgrundlage der Regelung wird lediglich verlangt, dass die im Rahmen der Regelung eingestellte Person an einem Thema aus dem Bereich Forschung und Entwicklung mit technologieorientiertem Inhalt oder im Innovationsmanagement innerhalb des KMU arbeitet.

| (38) | Beim derzeitigen Verfahrensstand ist die Kommission der Auffassung, dass diese vage Aufgabenbeschreibung für die im Rahmen der Regelung eingestellten Mitarbeiter eine auch nur teilweise Zuordnung der Tätigkeiten der Innovationsassistenten zu spezifischen Forschungsvorhaben nicht erlaubt. Daher geht die Kommission beim derzeitigen Stand davon aus, dass die Beschäftigungskosten im Rahmen der Regelung nicht als förderfähige Kosten nach Abschnitt 5.1.4 des FuEuI-Rahmens angesehen werden können. |
| --- | --- |

(38)

Beim derzeitigen Verfahrensstand ist die Kommission der Auffassung, dass diese vage Aufgabenbeschreibung für die im Rahmen der Regelung eingestellten Mitarbeiter eine auch nur teilweise Zuordnung der Tätigkeiten der Innovationsassistenten zu spezifischen Forschungsvorhaben nicht erlaubt. Daher geht die Kommission beim derzeitigen Stand davon aus, dass die Beschäftigungskosten im Rahmen der Regelung nicht als förderfähige Kosten nach Abschnitt 5.1.4 des FuEuI-Rahmens angesehen werden können.

| (39) | Aus diesen Gründen hegt die Kommission Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Abschnitts 5.1 des FuEuI-Rahmens erfüllt. |
| --- | --- |

(39)

Aus diesen Gründen hegt die Kommission Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Abschnitts 5.1 des FuEuI-Rahmens erfüllt.

3.3.1.3   Würdigung als Beihilfe für das Ausleihen hochqualifizierten Personals nach dem FuEuI-Rahmen

| (40) | In Abschnitt 5.7 des FuEuI-Rahmens werden die Voraussetzungen im Zusammenhang mit dem Ausleihen hochqualifizierten Personals festgelegt. So darf das ausgeliehene Personal kein anderes Personal ersetzen, sondern ist in einer neu geschaffenen Funktion in dem begünstigten Unternehmen zu beschäftigen und muss zuvor wenigstens zwei Jahre in der Forschungseinrichtung oder dem Großunternehmen, die bzw. das das Personal ausleiht, beschäftigt gewesen sein. |
| --- | --- |

(40)

In Abschnitt 5.7 des FuEuI-Rahmens werden die Voraussetzungen im Zusammenhang mit dem Ausleihen hochqualifizierten Personals festgelegt. So darf das ausgeliehene Personal kein anderes Personal ersetzen, sondern ist in einer neu geschaffenen Funktion in dem begünstigten Unternehmen zu beschäftigen und muss zuvor wenigstens zwei Jahre in der Forschungseinrichtung oder dem Großunternehmen, die bzw. das das Personal ausleiht, beschäftigt gewesen sein.

| (41) | Ferner muss das abgeordnete Personal innerhalb des KMU, das die Beihilfe erhält, im Bereich FuEuI arbeiten. Förderfähig sind sämtliche Personalkosten für das Ausleihen und die Beschäftigung hochqualifizierten Personals einschließlich der Kosten für das Einschalten einer Vermittlungseinrichtung sowie einer Mobilitätszulage für das abgeordnete Personal. Die Beihilfehöchstintensität beträgt 50 % der förderfähigen Kosten über einen Zeitraum von höchstens drei Jahren je Unternehmen und ausgeliehener Person. |
| --- | --- |

(41)

Ferner muss das abgeordnete Personal innerhalb des KMU, das die Beihilfe erhält, im Bereich FuEuI arbeiten. Förderfähig sind sämtliche Personalkosten für das Ausleihen und die Beschäftigung hochqualifizierten Personals einschließlich der Kosten für das Einschalten einer Vermittlungseinrichtung sowie einer Mobilitätszulage für das abgeordnete Personal. Die Beihilfehöchstintensität beträgt 50 % der förderfähigen Kosten über einen Zeitraum von höchstens drei Jahren je Unternehmen und ausgeliehener Person.

| (42) | Die angemeldete Maßnahme sieht die Abordnung solchen Personals nicht vor. Vielmehr sollen befristete Einstellungen mit Aussicht auf unbefristete Übernahme erfolgen. Die Definition der Innovationsassistenten als Absolventen von Hochschulen, Fachhochschulen oder Berufsakademien, die ein mindestens dreijähriges Studium abgeschlossen haben, sowie als junge Forscher von Hochschulen und Forschungseinrichtungen entspricht nicht der in Abschnitt 2.2 Buchstabe k des FuEuI-Rahmens festgelegten Definition hochqualifizierten Personals als ‚Forscher, Ingenieure, Designer und Marketingspezialisten mit Universitätsabschluss und wenigstens fünf Jahren einschlägiger Berufserfahrung‘, wozu auch eine Promotionstätigkeit gerechnet werden kann. |
| --- | --- |

(42)

Die angemeldete Maßnahme sieht die Abordnung solchen Personals nicht vor. Vielmehr sollen befristete Einstellungen mit Aussicht auf unbefristete Übernahme erfolgen. Die Definition der Innovationsassistenten als Absolventen von Hochschulen, Fachhochschulen oder Berufsakademien, die ein mindestens dreijähriges Studium abgeschlossen haben, sowie als junge Forscher von Hochschulen und Forschungseinrichtungen entspricht nicht der in Abschnitt 2.2 Buchstabe k des FuEuI-Rahmens festgelegten Definition hochqualifizierten Personals als ‚Forscher, Ingenieure, Designer und Marketingspezialisten mit Universitätsabschluss und wenigstens fünf Jahren einschlägiger Berufserfahrung‘, wozu auch eine Promotionstätigkeit gerechnet werden kann.

| (43) | Angesichts dieser offenkundigen Unterschiede hegt die Kommission Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Abschnitts 5.7 des FuEuI-Rahmens erfüllt. |
| --- | --- |

(43)

Angesichts dieser offenkundigen Unterschiede hegt die Kommission Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Abschnitts 5.7 des FuEuI-Rahmens erfüllt.

3.3.2   Würdigung als Beschäftigungsbeihilfe nach der AGVO

| (44) | Die AGVO hat das in Abschnitt 2.1 des FuEuI-Rahmens als einschlägige Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen genannte Instrument ersetzt. Daher ist zu prüfen, ob die angemeldete Beihilfe in den Geltungsbereich der AGVO fällt und ob gegebenenfalls die darin festgelegten Kriterien erfüllt sind. |
| --- | --- |

(44)

Die AGVO hat das in Abschnitt 2.1 des FuEuI-Rahmens als einschlägige Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen genannte Instrument ersetzt. Daher ist zu prüfen, ob die angemeldete Beihilfe in den Geltungsbereich der AGVO fällt und ob gegebenenfalls die darin festgelegten Kriterien erfüllt sind.

3.3.2.1   Geltungsbereich

| (45) | Der in ihrem Artikel 1 abgesteckte Geltungsbereich der AGVO umfasst unter Buchstabe b auch Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU. Die angemeldete Regelung fällt als Beschäftigungsbeihilfe für KMU somit in den Geltungsbereich der AGVO. |
| --- | --- |

(45)

Der in ihrem Artikel 1 abgesteckte Geltungsbereich der AGVO umfasst unter Buchstabe b auch Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU. Die angemeldete Regelung fällt als Beschäftigungsbeihilfe für KMU somit in den Geltungsbereich der AGVO.

| (46) | Die Voraussetzungen für die Vereinbarkeit werden in Bezug auf Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU in Artikel 15 und in Bezug auf Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer in Artikel 40 der AGVO dargelegt. |
| --- | --- |

(46)

Die Voraussetzungen für die Vereinbarkeit werden in Bezug auf Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU in Artikel 15 und in Bezug auf Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer in Artikel 40 der AGVO dargelegt.

3.3.2.2   Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU

| (47) | Artikel 15 der AGVO regelt Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU. Die Beihilfeintensität darf bei kleineren Unternehmen 20 % der beihilfefähigen Kosten und bei mittleren Unternehmen 10 % der beihilfefähigen Kosten nicht überschreiten. Die geschätzten Lohnkosten für direkt durch ein Investitionsvorhaben geschaffene Arbeitsplätze sind über einen Zeitraum von zwei Jahren förderfähig. |
| --- | --- |

(47)

Artikel 15 der AGVO regelt Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU. Die Beihilfeintensität darf bei kleineren Unternehmen 20 % der beihilfefähigen Kosten und bei mittleren Unternehmen 10 % der beihilfefähigen Kosten nicht überschreiten. Die geschätzten Lohnkosten für direkt durch ein Investitionsvorhaben geschaffene Arbeitsplätze sind über einen Zeitraum von zwei Jahren förderfähig.

| (48) | Die Kommission stellt fest, dass erstens die angemeldete Beihilfeintensität in den beiden ersten Jahren 50 und im dritten Jahr 25 % der Lohnkosten beträgt, was die erlaubten Werte überschreitet. |
| --- | --- |

(48)

Die Kommission stellt fest, dass erstens die angemeldete Beihilfeintensität in den beiden ersten Jahren 50 und im dritten Jahr 25 % der Lohnkosten beträgt, was die erlaubten Werte überschreitet.

| (49) | Zweitens wären die Lohnkosten im Rahmen der angemeldeten Regelung über drei Jahre förderfähig, während nach der AGVO höchstens zwei Förderjahre zulässig sind. |
| --- | --- |

(49)

Zweitens wären die Lohnkosten im Rahmen der angemeldeten Regelung über drei Jahre förderfähig, während nach der AGVO höchstens zwei Förderjahre zulässig sind.

| (50) | Drittens sind der AGVO zufolge Lohnkosten nur insoweit förderfähig, wie sie sich auf direkt durch ein Investitionsvorhaben geschaffene Arbeitsplätze beziehen. Die bisher von Deutschland übermittelten Angaben deuten darauf hin, dass im Rahmen der angemeldeten Regelung kein direkter Zusammenhang zwischen den Innovationsassistenten und einem Investitionsvorhaben besteht. |
| --- | --- |

(50)

Drittens sind der AGVO zufolge Lohnkosten nur insoweit förderfähig, wie sie sich auf direkt durch ein Investitionsvorhaben geschaffene Arbeitsplätze beziehen. Die bisher von Deutschland übermittelten Angaben deuten darauf hin, dass im Rahmen der angemeldeten Regelung kein direkter Zusammenhang zwischen den Innovationsassistenten und einem Investitionsvorhaben besteht.

| (51) | Aus diesen Gründen ist die Kommission beim derzeitigen Stand der Auffassung, dass die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Artikel 15 der AGVO nicht erfüllt. |
| --- | --- |

(51)

Aus diesen Gründen ist die Kommission beim derzeitigen Stand der Auffassung, dass die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Artikel 15 der AGVO nicht erfüllt.

3.3.2.3   Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer

| (52) | Artikel 40 der AGVO regelt Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer. |
| --- | --- |

(52)

Artikel 40 der AGVO regelt Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer.

| (53) | Der Begriff des ‚benachteiligten Arbeitnehmers‘ wird in Artikel 2 Absatz 18 der AGVO näher bestimmt. Die Kommission stellt beim derzeitigen Stand fest, dass die Beihilferegelung nicht auf die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer beschränkt zu sein scheint. Sie zweifelt daher, ob diese Voraussetzung erfüllt ist und fordert Deutschland auf, klarzustellen, ob die Regelung auf benachteiligte Arbeitnehmer beschränkt ist. |
| --- | --- |

(53)

Der Begriff des ‚benachteiligten Arbeitnehmers‘ wird in Artikel 2 Absatz 18 der AGVO näher bestimmt. Die Kommission stellt beim derzeitigen Stand fest, dass die Beihilferegelung nicht auf die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer beschränkt zu sein scheint. Sie zweifelt daher, ob diese Voraussetzung erfüllt ist und fordert Deutschland auf, klarzustellen, ob die Regelung auf benachteiligte Arbeitnehmer beschränkt ist.

| (54) | Nach Artikel 40 der AGVO ist eine Beihilfeintensität von 50 % der Lohnkosten zulässig. Die Kommission stellt fest, dass die in Rede stehende Regelung diese Voraussetzung erfüllt. |
| --- | --- |

(54)

Nach Artikel 40 der AGVO ist eine Beihilfeintensität von 50 % der Lohnkosten zulässig. Die Kommission stellt fest, dass die in Rede stehende Regelung diese Voraussetzung erfüllt.

| (55) | Nach Artikel 40 der AGVO sind die Lohnkosten jedoch nur über einen Zeitraum von höchstens 12 Monaten beihilfefähig. Da die angemeldete Regelung einen Förderzeitraum von bis zu 36 Monaten vorsieht, ist diese Voraussetzung nicht erfüllt. |
| --- | --- |

(55)

Nach Artikel 40 der AGVO sind die Lohnkosten jedoch nur über einen Zeitraum von höchstens 12 Monaten beihilfefähig. Da die angemeldete Regelung einen Förderzeitraum von bis zu 36 Monaten vorsieht, ist diese Voraussetzung nicht erfüllt.

| (56) | Nach Artikel 40 der AGVO muss die Einstellung eines Innovationsassistenten ferner einen Nettozuwachs an Beschäftigten im Vergleich zur durchschnittlichen Beschäftigtenzahl in den vorausgegangenen zwölf Monaten zur Folge haben oder aber die Stelle sollte im Anschluss an das freiwillige Ausscheiden, die Invalidisierung, den Eintritt in den Ruhestand aus Altersgründen, die freiwillige Reduzierung der Arbeitszeit oder die rechtmäßige Entlassung eines Mitarbeiters wegen Fehlverhaltens und nicht infolge des Abbaus von Arbeitsplätzen frei geworden sein. Da im Rahmen der Regelung neue Stellen für die Assistenten geschaffen werden müssen, d. h., die Assistenten keine anderen Mitarbeiter ersetzen dürfen, ist diese Voraussetzung erfüllt. |
| --- | --- |

(56)

Nach Artikel 40 der AGVO muss die Einstellung eines Innovationsassistenten ferner einen Nettozuwachs an Beschäftigten im Vergleich zur durchschnittlichen Beschäftigtenzahl in den vorausgegangenen zwölf Monaten zur Folge haben oder aber die Stelle sollte im Anschluss an das freiwillige Ausscheiden, die Invalidisierung, den Eintritt in den Ruhestand aus Altersgründen, die freiwillige Reduzierung der Arbeitszeit oder die rechtmäßige Entlassung eines Mitarbeiters wegen Fehlverhaltens und nicht infolge des Abbaus von Arbeitsplätzen frei geworden sein. Da im Rahmen der Regelung neue Stellen für die Assistenten geschaffen werden müssen, d. h., die Assistenten keine anderen Mitarbeiter ersetzen dürfen, ist diese Voraussetzung erfüllt.

| (57) | Schließlich schreibt Artikel 40 der AGVO vor, dass der benachteiligte Arbeitnehmer — außer bei rechtmäßiger Entlassung wegen Fehlverhaltens — Anspruch hat auf eine dauerhafte Beschäftigung über den Mindestzeitraum, der in den einschlägigen einzelstaatlichen Rechtsvorschriften oder in Tarifvereinbarungen über Beschäftigungsverträge niedergelegt ist. Der Kommission liegen beim derzeitigen Stand keine ausreichenden Informationen vor, um feststellen zu können, ob diese Voraussetzung erfüllt ist. |
| --- | --- |

(57)

Schließlich schreibt Artikel 40 der AGVO vor, dass der benachteiligte Arbeitnehmer — außer bei rechtmäßiger Entlassung wegen Fehlverhaltens — Anspruch hat auf eine dauerhafte Beschäftigung über den Mindestzeitraum, der in den einschlägigen einzelstaatlichen Rechtsvorschriften oder in Tarifvereinbarungen über Beschäftigungsverträge niedergelegt ist. Der Kommission liegen beim derzeitigen Stand keine ausreichenden Informationen vor, um feststellen zu können, ob diese Voraussetzung erfüllt ist.

| (58) | Zuvorderst deswegen, weil der Förderzeitraum im Rahmen der Regelung 12 Monate je Innovationsassistenten überschreitet und die Regelung nicht auf Personen beschränkt ist, die der Begriffsbestimmung eines ‚benachteiligten Arbeitnehmers‘ nach Artikel 2 Absatz 18 der AGVO entsprechen, hegt die Kommission beim derzeitigen Stand Zweifel, ob alle Voraussetzungen des Artikels 40 der AGVO erfüllt sind. |
| --- | --- |

(58)

Zuvorderst deswegen, weil der Förderzeitraum im Rahmen der Regelung 12 Monate je Innovationsassistenten überschreitet und die Regelung nicht auf Personen beschränkt ist, die der Begriffsbestimmung eines ‚benachteiligten Arbeitnehmers‘ nach Artikel 2 Absatz 18 der AGVO entsprechen, hegt die Kommission beim derzeitigen Stand Zweifel, ob alle Voraussetzungen des Artikels 40 der AGVO erfüllt sind.

3.3.3   Würdigung unmittelbar auf der Grundlage von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV

| (59) | Deutschland zufolge sollte die angemeldete Beihilfe unmittelbar auf der Grundlage von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV gewürdigt und von den im FuEuI-Rahmen und in der AGVO festgelegten Voraussetzungen abgesehen werden. |
| --- | --- |

(59)

Deutschland zufolge sollte die angemeldete Beihilfe unmittelbar auf der Grundlage von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV gewürdigt und von den im FuEuI-Rahmen und in der AGVO festgelegten Voraussetzungen abgesehen werden.

| (60) | Nach vorläufiger Prüfung stellt die Kommission fest, dass die angemeldete Maßnahme in den Geltungsbereich sowohl des FuEuI-Rahmens als auch der AGVO zu fallen scheint. |
| --- | --- |

(60)

Nach vorläufiger Prüfung stellt die Kommission fest, dass die angemeldete Maßnahme in den Geltungsbereich sowohl des FuEuI-Rahmens als auch der AGVO zu fallen scheint.

| (61) | Daher ist die Kommission beim derzeitigen Stand der Auffassung, dass sie bei der Nutzung ihres Beurteilungsspielraums im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV aus den in den Erwägungsgründen 31 ff. dargelegten Gründen diese beiden Texte heranzuziehen hat. |
| --- | --- |

(61)

Daher ist die Kommission beim derzeitigen Stand der Auffassung, dass sie bei der Nutzung ihres Beurteilungsspielraums im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV aus den in den Erwägungsgründen 31 ff. dargelegten Gründen diese beiden Texte heranzuziehen hat.

| (62) | Wenn zwingende Gründe vorliegen, kann die Kommission ihren Beurteilungsspielraum jedoch erneut nutzen, sofern sie sich innerhalb der vom AEUV und den allgemeinen Rechtsgrundsätzen abgesteckten Grenzen und insbesondere des Gleichbehandlungsgrundsatzes bewegt, wie er vom Gerichtshof ausgelegt wurde (14). Dazu ist in der Regel die Eröffnung eines förmlichen Prüfverfahrens erforderlich, damit alle Beteiligten Stellung nehmen können. |
| --- | --- |

(62)

Wenn zwingende Gründe vorliegen, kann die Kommission ihren Beurteilungsspielraum jedoch erneut nutzen, sofern sie sich innerhalb der vom AEUV und den allgemeinen Rechtsgrundsätzen abgesteckten Grenzen und insbesondere des Gleichbehandlungsgrundsatzes bewegt, wie er vom Gerichtshof ausgelegt wurde (14). Dazu ist in der Regel die Eröffnung eines förmlichen Prüfverfahrens erforderlich, damit alle Beteiligten Stellung nehmen können.

| (63) | In diesem Zusammenhang darf die Kommission Beihilfen der Rechtsprechung des Gerichtshofs zufolge als mit dem Binnenmarkt vereinbar erklären, wenn sie einem Ziel von gemeinsamem Interesse dienen (15), zur Erreichung dieses Ziels notwendig sind (16) und die Handelsbedingungen nicht in einer Weise verändern, die dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft. |
| --- | --- |

(63)

In diesem Zusammenhang darf die Kommission Beihilfen der Rechtsprechung des Gerichtshofs zufolge als mit dem Binnenmarkt vereinbar erklären, wenn sie einem Ziel von gemeinsamem Interesse dienen (15), zur Erreichung dieses Ziels notwendig sind (16) und die Handelsbedingungen nicht in einer Weise verändern, die dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft.

3.3.3.1   Ziel von gemeinsamem Interesse

| (64) | Mit der Maßnahme wird das Ziel verfolgt, Innovationen zu fördern und Arbeitsplätze zu schaffen. Diese Ziele wurden jedoch auch im FuEuI-Rahmen und in der AGVO als Ziele von gemeinsamem Interesse anerkannt. |
| --- | --- |

(64)

Mit der Maßnahme wird das Ziel verfolgt, Innovationen zu fördern und Arbeitsplätze zu schaffen. Diese Ziele wurden jedoch auch im FuEuI-Rahmen und in der AGVO als Ziele von gemeinsamem Interesse anerkannt.

3.3.3.2   Notwendigkeit der Beihilfe

| (65) | Um festzustellen, ob eine Beihilfe notwendig ist, prüft die Kommission in ihrer ständigen Praxis insbesondere, ob das Beihilfeinstrument geeignet ist, das im gemeinsamen Interesse liegende Ziel zu verwirklichen, d. h., das Marktversagen zu beheben (17). Bei der Würdigung der Notwendigkeit einer Beihilfe prüft die Kommission in erster Linie folgende Fragen (18):






  a) | Ist die Beihilfe das geeignete Mittel? |
| --- | --- | --- |

(65)

Um festzustellen, ob eine Beihilfe notwendig ist, prüft die Kommission in ihrer ständigen Praxis insbesondere, ob das Beihilfeinstrument geeignet ist, das im gemeinsamen Interesse liegende Ziel zu verwirklichen, d. h., das Marktversagen zu beheben (17). Bei der Würdigung der Notwendigkeit einer Beihilfe prüft die Kommission in erster Linie folgende Fragen (18):

a)

Ist die Beihilfe das geeignete Mittel?

| b) | Hat sie einen Anreizeffekt, d. h., ändert sie das Verhalten von Unternehmen? |
| --- | --- |

b)

Hat sie einen Anreizeffekt, d. h., ändert sie das Verhalten von Unternehmen?

| c) | Ist die Beihilfe verhältnismäßig, d. h., könnte dieselbe Verhaltensänderung auch mit weniger Beihilfen erreicht werden? |
| --- | --- |

c)

Ist die Beihilfe verhältnismäßig, d. h., könnte dieselbe Verhaltensänderung auch mit weniger Beihilfen erreicht werden?

| (66) | Deutschland argumentiert im vorliegenden Fall, es sei notwendig, KMU bei der Ausarbeitung von FuE-Vorhaben, die im Rahmen konkreter FuE-Regelungen in Sachsen förderfähig sein könnten, zu unterstützen. Die Innovationsassistenten würden grundlegende Ideen für potenzielle FuE-Vorhaben einbringen. Hochschulabsolventen seien dazu besser geeignet und außerdem kostengünstiger als im Rahmen des FuEuI-Rahmens förderfähiges ausgeliehenes hochqualifiziertes Personal. Zugleich werde die Beschäftigung und besonders die Beschäftigung junger Absolventen in der Region gefördert, so dass eine einzige Maßnahme beiden Zielen diene: der Intensivierung von FuE-Tätigkeiten und der Schaffung von Arbeitsplätzen. Da die geförderten KMU dem verarbeitenden Gewerbe angehörten, sei starker Handel innerhalb der EU zu erwarten, doch könnte die Verfälschung des Wettbewerbs, soweit sie dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft, aufgrund des begrenzten Beihilfebetrags (in der Regel höchstens 125 000 EUR je KMU über einen Zeitraum von drei Jahren) außer Acht gelassen werden. |
| --- | --- |

(66)

Deutschland argumentiert im vorliegenden Fall, es sei notwendig, KMU bei der Ausarbeitung von FuE-Vorhaben, die im Rahmen konkreter FuE-Regelungen in Sachsen förderfähig sein könnten, zu unterstützen. Die Innovationsassistenten würden grundlegende Ideen für potenzielle FuE-Vorhaben einbringen. Hochschulabsolventen seien dazu besser geeignet und außerdem kostengünstiger als im Rahmen des FuEuI-Rahmens förderfähiges ausgeliehenes hochqualifiziertes Personal. Zugleich werde die Beschäftigung und besonders die Beschäftigung junger Absolventen in der Region gefördert, so dass eine einzige Maßnahme beiden Zielen diene: der Intensivierung von FuE-Tätigkeiten und der Schaffung von Arbeitsplätzen. Da die geförderten KMU dem verarbeitenden Gewerbe angehörten, sei starker Handel innerhalb der EU zu erwarten, doch könnte die Verfälschung des Wettbewerbs, soweit sie dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft, aufgrund des begrenzten Beihilfebetrags (in der Regel höchstens 125 000 EUR je KMU über einen Zeitraum von drei Jahren) außer Acht gelassen werden.

| (67) | Deutschland hat die geltend gemachte besondere Lage Sachsens bislang nicht hinreichend mit Vergleichszahlen aus anderen ostdeutschen Bundesländern oder anderen EU-Regionen in ähnlicher Lage untermauert. In der in den Erwägungsgründen 6 und 7 beschriebenen Situation befinden sich, in mehr oder minder starkem Maße, die meisten Regionen in den neuen Mitgliedstaaten, die von der Planwirtschaft auf die Marktwirtschaft umgestellt haben. |
| --- | --- |

(67)

Deutschland hat die geltend gemachte besondere Lage Sachsens bislang nicht hinreichend mit Vergleichszahlen aus anderen ostdeutschen Bundesländern oder anderen EU-Regionen in ähnlicher Lage untermauert. In der in den Erwägungsgründen 6 und 7 beschriebenen Situation befinden sich, in mehr oder minder starkem Maße, die meisten Regionen in den neuen Mitgliedstaaten, die von der Planwirtschaft auf die Marktwirtschaft umgestellt haben.

| (68) | Die Kommission ist daher der Auffassung, dass die von Deutschland im Rahmen der vorläufigen Prüfung der Maßnahme übermittelten und in den Erwägungsgründen 6 und 7 dargelegten Angaben bislang keinen zwingenden Grund für eine Würdigung der Regelung unmittelbar auf der Grundlage von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV bilden. |
| --- | --- |

(68)

Die Kommission ist daher der Auffassung, dass die von Deutschland im Rahmen der vorläufigen Prüfung der Maßnahme übermittelten und in den Erwägungsgründen 6 und 7 dargelegten Angaben bislang keinen zwingenden Grund für eine Würdigung der Regelung unmittelbar auf der Grundlage von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV bilden.

| (69) | Beim derzeitigen Stand ist die Kommission der Auffassung, dass die von Deutschland verfolgten Ziele auch mittels solcher staatlicher Beihilfen erreichbar sind, die die im FuEuI-Rahmen und in der AGVO niedergelegten Voraussetzungen erfüllen. So könnte Deutschland insbesondere folgende Beihilfen gewähren: De-minimis-Beihilfen je KMU in Höhe von bis zu 200 000 EUR, Beihilfen im Rahmen des FuEuI-Rahmens für konkrete FuE-Vorhaben und die Ausleihung hochqualifizierten Personals, Beschäftigungsbeihilfen über einen Zeitraum von bis zu zwei Jahren, sofern die Beschäftigung mit einem konkreten Investitionsvorhaben in Zusammenhang steht, und Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer über einen Zeitraum von bis zu 12 Monaten. |
| --- | --- |

(69)

Beim derzeitigen Stand ist die Kommission der Auffassung, dass die von Deutschland verfolgten Ziele auch mittels solcher staatlicher Beihilfen erreichbar sind, die die im FuEuI-Rahmen und in der AGVO niedergelegten Voraussetzungen erfüllen. So könnte Deutschland insbesondere folgende Beihilfen gewähren: De-minimis-Beihilfen je KMU in Höhe von bis zu 200 000 EUR, Beihilfen im Rahmen des FuEuI-Rahmens für konkrete FuE-Vorhaben und die Ausleihung hochqualifizierten Personals, Beschäftigungsbeihilfen über einen Zeitraum von bis zu zwei Jahren, sofern die Beschäftigung mit einem konkreten Investitionsvorhaben in Zusammenhang steht, und Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer über einen Zeitraum von bis zu 12 Monaten.

| (70) | Die Kommission vertritt beim derzeitigen Stand daher die Auffassung, dass die von Deutschland unterbreiteten Elemente unzureichend sind und Deutschland nicht nachgewiesen hat, dass die im Rahmen der Regelung zu erfüllenden Voraussetzungen vom FuEuI-Rahmen und der AGVO abweichen müssen. |
| --- | --- |

(70)

Die Kommission vertritt beim derzeitigen Stand daher die Auffassung, dass die von Deutschland unterbreiteten Elemente unzureichend sind und Deutschland nicht nachgewiesen hat, dass die im Rahmen der Regelung zu erfüllenden Voraussetzungen vom FuEuI-Rahmen und der AGVO abweichen müssen.

3.3.3.3   Gewichtung der Auswirkungen auf die Handelsbedingungen und das gemeinsame Interesse

| (71) | Die Kommission hat die Vorschriften im FuEuI-Rahmen und in der AGVO jeweils so gestaltet, dass die nach diesen allgemeinen Vorschriften genehmigten Beihilfen die Handelsbedingungen nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verändern. |
| --- | --- |

(71)

Die Kommission hat die Vorschriften im FuEuI-Rahmen und in der AGVO jeweils so gestaltet, dass die nach diesen allgemeinen Vorschriften genehmigten Beihilfen die Handelsbedingungen nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verändern.

| (72) | Nach Prüfung der verfügbaren Informationen scheint die angemeldete Regelung eine Betriebsbeihilfe in Form eines Lohnkostenzuschusses in Höhe von 50 % über einen Zeitraum von drei Jahren darzustellen. Betriebsbeihilfen verfälschen Wettbewerb und Handel in der Regel stärker als Investitionsbeihilfen. Die Beihilfeintensität liegt mit 50 % relativ hoch, und die Laufzeit von drei Jahren ist verhältnismäßig lang. Trotz des begrenzten Gesamtbeihilfebetrags je gefördertem KMU hat die Kommission beim derzeitigen Stand Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Handelsbedingungen nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verändern würde. |
| --- | --- |

(72)

Nach Prüfung der verfügbaren Informationen scheint die angemeldete Regelung eine Betriebsbeihilfe in Form eines Lohnkostenzuschusses in Höhe von 50 % über einen Zeitraum von drei Jahren darzustellen. Betriebsbeihilfen verfälschen Wettbewerb und Handel in der Regel stärker als Investitionsbeihilfen. Die Beihilfeintensität liegt mit 50 % relativ hoch, und die Laufzeit von drei Jahren ist verhältnismäßig lang. Trotz des begrenzten Gesamtbeihilfebetrags je gefördertem KMU hat die Kommission beim derzeitigen Stand Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Handelsbedingungen nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verändern würde.

| (73) | Auf der Grundlage von Abschnitt 3.3.3.2 kann die Kommission beim derzeitigen Stand daher nicht den Schluss ziehen, dass die angeblichen positiven Folgen der Maßnahme die eventuell verursachten Verfälschungen überwiegen. |
| --- | --- |

(73)

Auf der Grundlage von Abschnitt 3.3.3.2 kann die Kommission beim derzeitigen Stand daher nicht den Schluss ziehen, dass die angeblichen positiven Folgen der Maßnahme die eventuell verursachten Verfälschungen überwiegen.

4.   ZUSAMMENFASSUNG DER ZUM AUSDRUCK GEBRACHTEN ZWEIFEL

| (74) | Aus den vorstehend dargelegten Gründen hegt die Kommission nach einer vorläufigen Prüfung der Maßnahme Zweifel, ob die angemeldete Beihilfe auf der Grundlage entweder des FuEuI-Rahmens oder der AGVO als mit Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV vereinbar angesehen werden kann. |
| --- | --- |

(74)

Aus den vorstehend dargelegten Gründen hegt die Kommission nach einer vorläufigen Prüfung der Maßnahme Zweifel, ob die angemeldete Beihilfe auf der Grundlage entweder des FuEuI-Rahmens oder der AGVO als mit Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV vereinbar angesehen werden kann.

| (75) | Die Kommission zweifelt daran, dass die Innovationsassistenten die Voraussetzungen der Abschnitte 5.1 und 5.7 des FuEuI-Rahmens bezüglich Beschäftigungsbeihilfen erfüllen. |
| --- | --- |

(75)

Die Kommission zweifelt daran, dass die Innovationsassistenten die Voraussetzungen der Abschnitte 5.1 und 5.7 des FuEuI-Rahmens bezüglich Beschäftigungsbeihilfen erfüllen.

| (76) | Die Kommission hegt auch Zweifel, ob Beihilfeintensitäten für FuE-Tätigkeiten unmittelbar auf Lohnkostenzuschüsse für Innovationsassistenten angewendet werden können, deren Beschäftigung nicht, wie in Abschnitt 5.1 des FuEuI-Rahmens gefordert, mit einem konkreten FuE-Vorhaben in Zusammenhang steht. |
| --- | --- |

(76)

Die Kommission hegt auch Zweifel, ob Beihilfeintensitäten für FuE-Tätigkeiten unmittelbar auf Lohnkostenzuschüsse für Innovationsassistenten angewendet werden können, deren Beschäftigung nicht, wie in Abschnitt 5.1 des FuEuI-Rahmens gefordert, mit einem konkreten FuE-Vorhaben in Zusammenhang steht.

| (77) | Ferner zweifelt die Kommission an der Vereinbarkeit der Maßnahme mit Abschnitt 5.7 des FuEuI-Rahmens, vor allem in Bezug auf die befristete/unbefristete Einstellung anstelle einer Ausleihung von Personal und aufgrund der Tatsache, dass die Definition der Innovationsassistenten im Rahmen der Regelung die Voraussetzungen nicht erfüllt, um als hochqualifiziertes Personal im Sinne von Abschnitt 2.2 Buchstabe k des FuEuI-Rahmens gelten zu können. |
| --- | --- |

(77)

Ferner zweifelt die Kommission an der Vereinbarkeit der Maßnahme mit Abschnitt 5.7 des FuEuI-Rahmens, vor allem in Bezug auf die befristete/unbefristete Einstellung anstelle einer Ausleihung von Personal und aufgrund der Tatsache, dass die Definition der Innovationsassistenten im Rahmen der Regelung die Voraussetzungen nicht erfüllt, um als hochqualifiziertes Personal im Sinne von Abschnitt 2.2 Buchstabe k des FuEuI-Rahmens gelten zu können.

| (78) | Des Weiteren zweifelt die Kommission daran, dass die Maßnahme die Voraussetzungen der Artikel 15 (Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU) und 40 (Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer) der AGVO erfüllt. |
| --- | --- |

(78)

Des Weiteren zweifelt die Kommission daran, dass die Maßnahme die Voraussetzungen der Artikel 15 (Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU) und 40 (Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer) der AGVO erfüllt.

| (79) | Bezüglich Artikel 15 beziehen sich die Zweifel der Kommission besonders auf den Förderzeitraum, die Beihilfeintensität und den Zusammenhang mit einem Investitionsvorhaben. |
| --- | --- |

(79)

Bezüglich Artikel 15 beziehen sich die Zweifel der Kommission besonders auf den Förderzeitraum, die Beihilfeintensität und den Zusammenhang mit einem Investitionsvorhaben.

| (80) | Bezüglich Artikel 40 betreffen die Zweifel vor allem den Förderzeitraum und das Fehlen einer ersichtlichen Beschränkung der Regelung auf benachteiligte Arbeitnehmer im Sinne von Artikel 2 Absatz 18 der AGVO. Ferner liegen der Kommission keine ausreichenden Informationen vor, um feststellen zu können, ob der Anspruch auf eine dauerhafte Beschäftigung über den Mindestzeitraum, der in den einschlägigen einzelstaatlichen Rechtsvorschriften oder in Tarifvereinbarungen über Beschäftigungsverträge niedergelegt ist, gewährleistet wird. |
| --- | --- |

(80)

Bezüglich Artikel 40 betreffen die Zweifel vor allem den Förderzeitraum und das Fehlen einer ersichtlichen Beschränkung der Regelung auf benachteiligte Arbeitnehmer im Sinne von Artikel 2 Absatz 18 der AGVO. Ferner liegen der Kommission keine ausreichenden Informationen vor, um feststellen zu können, ob der Anspruch auf eine dauerhafte Beschäftigung über den Mindestzeitraum, der in den einschlägigen einzelstaatlichen Rechtsvorschriften oder in Tarifvereinbarungen über Beschäftigungsverträge niedergelegt ist, gewährleistet wird.

| (81) | Da Deutschland nicht ausreichend begründet hat, weshalb die angemeldete Beihilfe nicht in den Geltungsbereich des FuEuI-Rahmens und der AGVO fallen sollte, ist die Kommission verpflichtet, bei der Nutzung ihres Beurteilungsspielraums im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV diese beiden Texte als Grundlage heranzuziehen. Beim derzeitigen Sachstand geht die Kommission davon aus, dass Deutschland keine zwingenden Gründe dafür angeführt hat, dass die Kommission ihren Beurteilungsspielraum im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV erneut nutzen sollte. |
| --- | --- |

(81)

Da Deutschland nicht ausreichend begründet hat, weshalb die angemeldete Beihilfe nicht in den Geltungsbereich des FuEuI-Rahmens und der AGVO fallen sollte, ist die Kommission verpflichtet, bei der Nutzung ihres Beurteilungsspielraums im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV diese beiden Texte als Grundlage heranzuziehen. Beim derzeitigen Sachstand geht die Kommission davon aus, dass Deutschland keine zwingenden Gründe dafür angeführt hat, dass die Kommission ihren Beurteilungsspielraum im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV erneut nutzen sollte.

| (82) | Die vorläufige Prüfung der angemeldeten Maßnahme lässt den Schluss nicht zu, dass die Maßnahme mit dem Binnenmarkt vereinbar ist, so dass die Kommission alle erforderlichen Anhörungen vornehmen und hierzu das Verfahren nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV einleiten muss. |
| --- | --- |

(82)

Die vorläufige Prüfung der angemeldeten Maßnahme lässt den Schluss nicht zu, dass die Maßnahme mit dem Binnenmarkt vereinbar ist, so dass die Kommission alle erforderlichen Anhörungen vornehmen und hierzu das Verfahren nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV einleiten muss.

5.   BESCHLUSS

| (83) | Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. |
| --- | --- |

(83)

Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln.

| (84) | Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen unter Umständen vom Empfänger zurückzufordern sind. |
| --- | --- |

(84)

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen unter Umständen vom Empfänger zurückzufordern sind.

| (85) | Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von dem Vorgang in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.” |
| --- | --- |

(85)

Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von dem Vorgang in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.”

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 1998/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de minimis (JO L 379, 28.12.2006, p. 5).

1

de minimis

(2)  Cadrul comunitar pentru ajutoarele de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovare (JO C 323, 30.12.2006, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare) (JO L 214, 9.8.2008, p. 3).

3

(4)  ABl. C 395 vom 31.12.1994, S. 14.

4

(5)  ABl. C 83 vom 11.4.1986, S. 2.

5

(6)  ABl. C 45 vom 17.2.1996, S. 5.

6

(7)  ABl. C 95 vom 20.4.2005, S. 9.

7

(8)  Im Sinne der KMU-Definition in der Empfehlung der Kommission vom 6. Mai 2003 betreffend die Definition der Kleinstunternehmen sowie der kleinen und mittleren Unternehmen (ABl. L 124 vom 20.5.2003, S. 36).

8

(9)  Verordnung (EG) Nr. 1998/2006 der Kommission vom 15. Dezember 2006 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf De-minimis-Beihilfen (ABl. L 379 vom 28.12.2006, S. 5).

9

(10)  ABl. C 323 vom 30.12.2006, S. 1.

10

(11)  Rechtssache C-142/87, Belgien/Kommission, Slg. 1990, I-959, Randnr. 56, und Rechtssache C-39/94, SFEI und andere/La Poste und andere, Slg. 1996, I-3547, Randnr. 36.

11

Belgien/Kommission

SFEI und andere/La Poste und andere

(12)  Rechtssache C-313/90, CIRFS und andere/Kommission, Slg. 1993, I-1125, Randnr. 36, Rechtssache C-311/94, IJssel-Vliet, Slg. 1996, I-5023, Randnr. 43, und Rechtssache C-351/98, Spanien/Kommission, Slg. 2002, I-8031, Randnr. 53.

12

CIRFS und andere/Kommission

IJssel-Vliet

(13)  Verordnung (EG) Nr. 800/2008 der Kommission vom 6. August 2008 zur Erklärung der Vereinbarkeit bestimmter Gruppen von Beihilfen mit dem Gemeinsamen Markt in Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag (allgemeine Gruppenfreistellungsverordnung) (ABl. L 214 vom 9.8.2008, S. 3).

13

(14)  Siehe insbesondere Urteil des Gerichtshofs vom 24. März 1993, Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS)/Kommission (C-313/90, Sgl. 1993, I-1125).

14

(15)  Urteil des Gerichts vom 14. Januar 2009, Kronoply/Kommission (T-162/06, Slg. S. II-1, insbesondere Randnrn. 65, 66, 74 und 75).

15

(16)  Urteil des Gerichts vom 7. Juni 2001, Agrana Zucker und Stärke / Kommission (T-187/99, Slg. II-1587, Randnr. 74), Urteil des Gerichts vom 14. Mai 2002, Graphischer Maschinenbau/Kommission (T-126/99, Slg. II-2427, Randnrn. 41-43), Urteil des Gerichtshofs vom 15. April 2008, Nuova Agricast (Rechtssache C-390/06, Slg. I-2577, Randnrn. 68-69).

16

(17)  Gemeinschaftsrahmen für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation, Abschnitt 1.3 (ABl. C 323 vom 30.12.2006, S. 1), Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Umweltschutzbeihilfen, Randnummer 1.3 (ABl. C 82 vom 1.4.2008, S. 1).

17

(18)  Gemeinschaftsrahmen für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation, Abschnitt 1.3 (ABl. C 323 vom 30.12.2006, S. 1), Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Umweltschutzbeihilfen, Randnummer 1.3 (ABl. C 82 vom 1.4.2008, S. 1).

18

---