# Eiropas Savienības C 326/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.326.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 326 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 3. decembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.326.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 326

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 3. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2010/C 326/01 | Padomes secinājumi (2010. gada 19. novembris) par Eiropas un starptautiskām politikas programmām saistībā ar bērniem, jauniešiem un bērnu tiesībām | 1 |
| 2010/C 326/02 | Padomes secinājumi (2010. gada 19. novembris) par jauniešu piekļuvi kultūrai | 2 |
| 2010/C 326/03 | Padomes Lēmums (2010. gada 2. decembris), ar ko ieceļ divus Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes locekļus | 4 |
| 2010/C 326/04 | Padomes secinājumi (2010. gada 18. novembris) par sporta nozīmi kā aktīvas sociālās iekļaušanas avotu un dzinējspēku | 5 |
| 2010/C 326/05 | Padomes secinājumi (2010. gada 19. novembris) par iniciatīvu Jaunatne kustībā – integrēta pieeja kā atbilde uz problēmām, ar ko sastopas jaunieši | 9 |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 326/06 | Euro maiņas kurss | 12 |
| 2010/C 326/07 | Komisijas Lēmums (2010. gada 2. novembris), ar ko izveido Eiropas daudzpusēju ieinteresēto personu forumu par elektroniskajiem rēķiniem (e-rēķiniem) | 13 |
| | Revīzijas palāta |
| 2010/C 326/08 | Īpašais ziņojums Nr. 8/2010 Transporta darbības rezultātu uzlabošana Eiropas dzelzceļa pārvadājumu asīs. Vai ieguldījumi ES dzelzceļa infrastruktūrā ir bijuši efektīvi? | 16 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2010/C 326/09 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), 2. panta 8. punktā minēto robežšķērsošanas vietu saraksta atjauninājums (OV C 316, 28.12.2007., 1. lpp.; OV C 134, 31.5.2008., 16. lpp.; OV C 177, 12.7.2008., 9. lpp.; OV C 200, 6.8.2008., 10. lpp.; OV C 331, 31.12.2008., 13. lpp.; OV C 3, 8.1.2009., 10. lpp.; OV C 37, 14.2.2009., 10. lpp.; OV C 64, 19.3.2009., 20. lpp.; OV C 99, 30.4.2009., 7. lpp.; OV C 229, 23.9.2009., 28. lpp.; OV C 263, 5.11.2009., 22. lpp.; OV C 298, 8.12.2009., 17. lpp.; OV C 74, 24.3.2010., 13. lpp.) | 17 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2010/C 326/01

Padomes secinājumi (2010. gada 19. novembris) par Eiropas un starptautiskām politikas programmām saistībā ar bērniem, jauniešiem un bērnu tiesībām

1

2010/C 326/02

Padomes secinājumi (2010. gada 19. novembris) par jauniešu piekļuvi kultūrai

2

2010/C 326/03

Padomes Lēmums (2010. gada 2. decembris), ar ko ieceļ divus Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes locekļus

4

2010/C 326/04

Padomes secinājumi (2010. gada 18. novembris) par sporta nozīmi kā aktīvas sociālās iekļaušanas avotu un dzinējspēku

5

2010/C 326/05

Padomes secinājumi (2010. gada 19. novembris) par iniciatīvu Jaunatne kustībā – integrēta pieeja kā atbilde uz problēmām, ar ko sastopas jaunieši

9

Eiropas Komisija

2010/C 326/06

Euro maiņas kurss

12

2010/C 326/07

Komisijas Lēmums (2010. gada 2. novembris), ar ko izveido Eiropas daudzpusēju ieinteresēto personu forumu par elektroniskajiem rēķiniem (e-rēķiniem)

13

Revīzijas palāta

2010/C 326/08

Īpašais ziņojums Nr. 8/2010 Transporta darbības rezultātu uzlabošana Eiropas dzelzceļa pārvadājumu asīs. Vai ieguldījumi ES dzelzceļa infrastruktūrā ir bijuši efektīvi?

16

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2010/C 326/09

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), 2. panta 8. punktā minēto robežšķērsošanas vietu saraksta atjauninājums (OV C 316, 28.12.2007., 1. lpp.; OV C 134, 31.5.2008., 16. lpp.; OV C 177, 12.7.2008., 9. lpp.; OV C 200, 6.8.2008., 10. lpp.; OV C 331, 31.12.2008., 13. lpp.; OV C 3, 8.1.2009., 10. lpp.; OV C 37, 14.2.2009., 10. lpp.; OV C 64, 19.3.2009., 20. lpp.; OV C 99, 30.4.2009., 7. lpp.; OV C 229, 23.9.2009., 28. lpp.; OV C 263, 5.11.2009., 22. lpp.; OV C 298, 8.12.2009., 17. lpp.; OV C 74, 24.3.2010., 13. lpp.)

17

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 326/10 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power) (
  1
  ) | 21 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2010/C 326/10

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power) (
  1
  )

GDF Suez/International Power

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 3.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 326/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 326/1

---

Padomes secinājumi (2010. gada 19. novembris) par Eiropas un starptautiskām politikas programmām saistībā ar bērniem, jauniešiem un bērnu tiesībām

2010/C 326/01

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME

1.   ATGĀDINA PAR:

| — | Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktu,

| — | Padomes 2009. gada 27. novembra rezolūciju par atjauninātu Eiropas sadarbības regulējumu jaunatnes jomā (2010–2018), kurā norādīts, ka vajadzības gadījumā būtu jāapsver bērnu politikas aspekts, proti, viņu tiesības un aizsardzība, ņemot vērā, ka jauniešu dzīvi un nākotnes izredzes būtiski ietekmē bērnībā sniegtās iespējas, atbalsts un aizsardzība, |
| --- | --- |

—

Padomes 2009. gada 27. novembra rezolūciju par atjauninātu Eiropas sadarbības regulējumu jaunatnes jomā (2010–2018), kurā norādīts, ka vajadzības gadījumā būtu jāapsver bērnu politikas aspekts, proti, viņu tiesības un aizsardzība, ņemot vērā, ka jauniešu dzīvi un nākotnes izredzes būtiski ietekmē bērnībā sniegtās iespējas, atbalsts un aizsardzība,

| — | Eiropas Komisijas 2006. gada 4. jūlija paziņojumu “Virzoties uz ES stratēģiju bērnu tiesību jomā” (1). |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisijas 2006. gada 4. jūlija paziņojumu “Virzoties uz ES stratēģiju bērnu tiesību jomā” (1).

2.   ŅEM VĒRĀ:

| — | prezidentvalsts sniegto informāciju par Eiropas un starptautiskām politikas programmām saistībā ar bērniem, jauniešiem un bērnu tiesībām (2), |
| --- | --- |

—

prezidentvalsts sniegto informāciju par Eiropas un starptautiskām politikas programmām saistībā ar bērniem, jauniešiem un bērnu tiesībām (2),

| — | jaunatnes jomā veiktos pasākumus ar mērķi veicināt bērnu un jauniešu tiesības piedalīties lēmumu pieņemšanā, kuri ietekmē viņu dzīvi. |
| --- | --- |

—

jaunatnes jomā veiktos pasākumus ar mērķi veicināt bērnu un jauniešu tiesības piedalīties lēmumu pieņemšanā, kuri ietekmē viņu dzīvi.

3.   UZSVER:

| — | to, cik svarīgs ir bērnu, jauniešu un bērnu tiesību jomā uzsāktais darbs. |
| --- | --- |

—

to, cik svarīgs ir bērnu, jauniešu un bērnu tiesību jomā uzsāktais darbs.

4.   PAUŽ GANDARĪJUMU PAR:

| — | Eiropas Komisijas ieceri pieņemt jaunu paziņojumu šajā jomā, ieviešot ES stratēģiju par bērnu tiesībām. |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisijas ieceri pieņemt jaunu paziņojumu šajā jomā, ieviešot ES stratēģiju par bērnu tiesībām.

5.   ATTIECĪGI MUDINA:

| — | dalībvalstis sadarboties un aktīvi rīkoties šajā jomā un gaidāmajās starptautiskās ekspertu un ministru līmenī rīkotās sanāksmēs, kas veltītas bērnu tiesību jautājumiem. |
| --- | --- |

—

dalībvalstis sadarboties un aktīvi rīkoties šajā jomā un gaidāmajās starptautiskās ekspertu un ministru līmenī rīkotās sanāksmēs, kas veltītas bērnu tiesību jautājumiem.

---

(1)  COM(2006) 367 galīgā redakcija.

(2)  Dok. 14855/10.

---

| 3.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 326/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 326/2

---

Padomes secinājumi (2010. gada 19. novembris) par jauniešu piekļuvi kultūrai

2010/C 326/02

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

1.   ATGĀDINOT

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra ieteikumu par pamatprasmēm mūžizglītībā, ar kuru sekmē kultūras integrāciju visās mācību aktivitātēs skolās, jaunatnes organizācijās un mācību iestādēs, |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra ieteikumu par pamatprasmēm mūžizglītībā, ar kuru sekmē kultūras integrāciju visās mācību aktivitātēs skolās, jaunatnes organizācijās un mācību iestādēs,

| — | Padomes 2007. gada 16. novembra Rezolūciju par Eiropas kultūras plānu (1) un tā stratēģiskajiem mērķiem, kā arī Padomes secinājumus par darba plānu kultūras jomā 2011.–2014. gadam (2), |
| --- | --- |

—

Padomes 2007. gada 16. novembra Rezolūciju par Eiropas kultūras plānu (1) un tā stratēģiskajiem mērķiem, kā arī Padomes secinājumus par darba plānu kultūras jomā 2011.–2014. gadam (2),

| — | Padomes 2009. gada 27. novembra Rezolūciju par atjauninātu regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018), kurā teikts, ka jauniešu jaunrades un novatorisma spējas būtu jāatbalsta, no agras bērnības nodrošinot kvalitatīvāku piekļuvi kultūrai un dalību tajā, kā arī iespējas izpausties, tādējādi sekmējot indivīda attīstību, lielākas spējas mācīties, starpkultūru kompetenci, izpratni par kultūru dažādību un tās respektēšanu, kā arī jaunu un elastīgu iemaņu attīstību nākotnes darba iespējām, |
| --- | --- |

—

Padomes 2009. gada 27. novembra Rezolūciju par atjauninātu regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018), kurā teikts, ka jauniešu jaunrades un novatorisma spējas būtu jāatbalsta, no agras bērnības nodrošinot kvalitatīvāku piekļuvi kultūrai un dalību tajā, kā arī iespējas izpausties, tādējādi sekmējot indivīda attīstību, lielākas spējas mācīties, starpkultūru kompetenci, izpratni par kultūru dažādību un tās respektēšanu, kā arī jaunu un elastīgu iemaņu attīstību nākotnes darba iespējām,

| — | Padomes 2009. gada 27. novembra secinājumus par atbalstu jaunrades paaudzei – attīstot bērnu un jauniešu jaunrades un novatorisma spējas, dodot iespējas izpausties kultūrā un padarot kultūru pieejamāku, ietverot 6 prioritātes; |
| --- | --- |

—

Padomes 2009. gada 27. novembra secinājumus par atbalstu jaunrades paaudzei – attīstot bērnu un jauniešu jaunrades un novatorisma spējas, dodot iespējas izpausties kultūrā un padarot kultūru pieejamāku, ietverot 6 prioritātes;

2.   PAUŽ GANDARĪJUMU PAR

| — | papildu zināšanām par jaunatni un kultūru, piemēram, par pētījumu, ko Eiropas Komisija pasūtījusi par jauniešu piekļuvi kultūrai (3); |
| --- | --- |

—

papildu zināšanām par jaunatni un kultūru, piemēram, par pētījumu, ko Eiropas Komisija pasūtījusi par jauniešu piekļuvi kultūrai (3);

3.   UZSVER,

| — | ka jauniešu piekļuve kultūrai ietver divus galvenos aspektus: jaunieši kā lietotāji, pircēji, patērētāji un auditorija; un aktīvi iesaistīti jaunieši kā aktīvi dalībnieki un mākslas un kultūras radītāji, |
| --- | --- |

—

ka jauniešu piekļuve kultūrai ietver divus galvenos aspektus: jaunieši kā lietotāji, pircēji, patērētāji un auditorija; un aktīvi iesaistīti jaunieši kā aktīvi dalībnieki un mākslas un kultūras radītāji,

| — | cik tas ir svarīgi, veidojot labu sadarbību starp jaunatnes un kultūras jomām, |
| --- | --- |

—

cik tas ir svarīgi, veidojot labu sadarbību starp jaunatnes un kultūras jomām,

| — | cik svarīgi ir zināt, veicināt, darīt pamanāmu un izmantot jaunu informāciju un komunikāciju tehnoloģijas, tostarp kultūras satura digitalizāciju, lai varētu uzlabot jauniešu piekļuvi kultūrai, |
| --- | --- |

—

cik svarīgi ir zināt, veicināt, darīt pamanāmu un izmantot jaunu informāciju un komunikāciju tehnoloģijas, tostarp kultūras satura digitalizāciju, lai varētu uzlabot jauniešu piekļuvi kultūrai,

| — | ka jauniešu piekļuve kultūrai ir saistīta arī ar pašizpausmes pieredzi, indivīda attīstību un pašapziņu, novatorismu un radošumu, prieku un gatavību pieņemt citas kultūras, tostarp Eiropas kultūras mantojumu, |
| --- | --- |

—

ka jauniešu piekļuve kultūrai ir saistīta arī ar pašizpausmes pieredzi, indivīda attīstību un pašapziņu, novatorismu un radošumu, prieku un gatavību pieņemt citas kultūras, tostarp Eiropas kultūras mantojumu,

| — | ka ir svarīgi attīstīt jauniešu un visu attiecīgo ieinteresēto personu kultūras kompetences mūžizglītības perspektīvā, jo tas ir saistīts ar citām pamatprasmēm, |
| --- | --- |

—

ka ir svarīgi attīstīt jauniešu un visu attiecīgo ieinteresēto personu kultūras kompetences mūžizglītības perspektīvā, jo tas ir saistīts ar citām pamatprasmēm,

| — | ka kultūra ir svarīga kā līdzeklis sociālās iekļaušanas, vienlīdzības un jauniešu aktīvas līdzdalības veicināšanai, kā arī diskriminācijas un nabadzības apkarošanai; |
| --- | --- |

—

ka kultūra ir svarīga kā līdzeklis sociālās iekļaušanas, vienlīdzības un jauniešu aktīvas līdzdalības veicināšanai, kā arī diskriminācijas un nabadzības apkarošanai;

4.   ATTIECĪGI AICINA UN MUDINA KOMISIJU UN DALĪBVALSTIS SASKAŅĀ AR TO KOMPETENCES JOMĀM

| — | ņemt vērā visus minētajā pētījumā dotos ieteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemt vērā visus minētajā pētījumā dotos ieteikumus,

| — | veicināt visu jauniešu piekļuvi kultūrai, samazinot saistītus šķēršļus, kā minēts pētījumā (piem., finanšu, valodas, laika un ģeogrāfiski ierobežojumi), ņemot vērā nozīmi, kāda mūžizglītības perspektīvā ir izglītībai kultūras un mākslas jomā un visu jauniešu apmācībai no agras bērnības, un izmantojot mērķtiecīgas programmas, |
| --- | --- |

—

veicināt visu jauniešu piekļuvi kultūrai, samazinot saistītus šķēršļus, kā minēts pētījumā (piem., finanšu, valodas, laika un ģeogrāfiski ierobežojumi), ņemot vērā nozīmi, kāda mūžizglītības perspektīvā ir izglītībai kultūras un mākslas jomā un visu jauniešu apmācībai no agras bērnības, un izmantojot mērķtiecīgas programmas,

| — | veicināt ilgtermiņā saskaņotas politikas jauniešu piekļuvei kultūrai visos līmeņos, ar skaidru jaunatnes perspektīvu, piemēram, veicinot partnerības un kontaktus starp radošo nozari un ieinteresētajām pusēm jaunatnes, izglītības un citās attiecīgās jomās, |
| --- | --- |

—

veicināt ilgtermiņā saskaņotas politikas jauniešu piekļuvei kultūrai visos līmeņos, ar skaidru jaunatnes perspektīvu, piemēram, veicinot partnerības un kontaktus starp radošo nozari un ieinteresētajām pusēm jaunatnes, izglītības un citās attiecīgās jomās,

| — | padziļināt zināšanas par jauniešu piekļuvi kultūrai (piemēram, izmantojot Eurobarometer, kas ietverts ES ziņojumā par jauniešiem) un atbalstīt pētniecību jauniešu kultūras, radošuma un kultūras pilsoniskuma jomā; šajā sakarā ir svarīgi noteikt jauniešu vajadzības saistībā ar to piekļuvi kultūrai un apzināt, kā attīstās jauniešu kultūras paradumi, |
| --- | --- |

—

padziļināt zināšanas par jauniešu piekļuvi kultūrai (piemēram, izmantojot Eurobarometer, kas ietverts ES ziņojumā par jauniešiem) un atbalstīt pētniecību jauniešu kultūras, radošuma un kultūras pilsoniskuma jomā; šajā sakarā ir svarīgi noteikt jauniešu vajadzības saistībā ar to piekļuvi kultūrai un apzināt, kā attīstās jauniešu kultūras paradumi,

| — | visos līmeņos apmainīties ar visu attiecīgo ieinteresēto pušu pieredzi, praksi un informāciju saistībā ar jauniešu piekļuvi kultūrai un veicināt to, piemēram, stimulējot visu jauniešu, jaunatnes organizatoru un jaunatnes vadītāju mācību mobilitāti un izmantojot IKT un plašsaziņas līdzekļus, |
| --- | --- |

—

visos līmeņos apmainīties ar visu attiecīgo ieinteresēto pušu pieredzi, praksi un informāciju saistībā ar jauniešu piekļuvi kultūrai un veicināt to, piemēram, stimulējot visu jauniešu, jaunatnes organizatoru un jaunatnes vadītāju mācību mobilitāti un izmantojot IKT un plašsaziņas līdzekļus,

| — | atbalstīt kvalitatīvu izglītību, apmācību un spēju veidošanu jaunatnes organizatoriem un jaunatnes vadītājiem, māksliniekiem un citiem kultūras jomas darbiniekiem, skolotājiem un visām citām ieinteresētajām pusēm, kas saistītas ar jauniešu piekļuvi kultūrai, |
| --- | --- |

—

atbalstīt kvalitatīvu izglītību, apmācību un spēju veidošanu jaunatnes organizatoriem un jaunatnes vadītājiem, māksliniekiem un citiem kultūras jomas darbiniekiem, skolotājiem un visām citām ieinteresētajām pusēm, kas saistītas ar jauniešu piekļuvi kultūrai,

| — | veicināt jauniešu piekļuvi kultūrai kā līdzeklim jauniešu sociālās iekļaušanas, vienlīdzības un aktīvas līdzdalības veicināšanai, kā arī diskriminācijas un nabadzības apkarošanai, |
| --- | --- |

—

veicināt jauniešu piekļuvi kultūrai kā līdzeklim jauniešu sociālās iekļaušanas, vienlīdzības un aktīvas līdzdalības veicināšanai, kā arī diskriminācijas un nabadzības apkarošanai,

| — | virzīt 6 prioritātes, kas izklāstītas Padomes 2009. gada 27. novembra secinājumos par atbalstu jaunrades paaudzei, |
| --- | --- |

—

virzīt 6 prioritātes, kas izklāstītas Padomes 2009. gada 27. novembra secinājumos par atbalstu jaunrades paaudzei,

| — | lai veicinātu minēto mērķu sasniegšanu, pēc iespējas labāk izmantot pašreizējās attiecīgās programmas, instrumentus un Eiropas tīklus (piem., Eiropas jaunatnes kartes apvienība), tostarp Eiropas struktūrfondus. |
| --- | --- |

—

lai veicinātu minēto mērķu sasniegšanu, pēc iespējas labāk izmantot pašreizējās attiecīgās programmas, instrumentus un Eiropas tīklus (piem., Eiropas jaunatnes kartes apvienība), tostarp Eiropas struktūrfondus.

---

(1)  OV C 287, 29.11.2007., 1. lpp.

(2)  Paredzēts pieņemt 2010. gada 18. novembrī.

(3)  Interarts EACEA/2008/01 (OV 2008/S 91-122802).

---

| 3.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 326/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 326/4

---

PADOMES LĒMUMS

(2010. gada 2. decembris),

ar ko ieceļ divus Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes locekļus

2010/C 326/03

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru (1), un jo īpaši tās 79. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1907/2006 79. pantā paredzēts, ka Padomei Eiropas Ķimikāliju aģentūras Valdē būtu jāieceļ viens pārstāvis no katras dalībvalsts. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1907/2006 79. pantā paredzēts, ka Padomei Eiropas Ķimikāliju aģentūras Valdē būtu jāieceļ viens pārstāvis no katras dalībvalsts.

| (2) | Padome ar 2007. gada 7. jūnija Lēmumu (2) iecēla 27 Eiropas Ķimikāliju aģentūras Valdes locekļus. |
| --- | --- |

(2)

Padome ar 2007. gada 7. jūnija Lēmumu (2) iecēla 27 Eiropas Ķimikāliju aģentūras Valdes locekļus.

| (3) | Zviedrijas valdība ir informējusi Padomi par nodomu aizstāt Zviedrijas pārstāvi Valdē un ir izvirzījusi jaunu pārstāvja kandidātu, kas būtu jāieceļ amatā uz laikposmu līdz 2013. gada 31. maijam. |
| --- | --- |

(3)

Zviedrijas valdība ir informējusi Padomi par nodomu aizstāt Zviedrijas pārstāvi Valdē un ir izvirzījusi jaunu pārstāvja kandidātu, kas būtu jāieceļ amatā uz laikposmu līdz 2013. gada 31. maijam.

| (4) | Slovēnijas valdība ir informējusi Padomi par nodomu aizstāt Slovēnijas pārstāvi Valdē un ir izvirzījusi jaunu pārstāvja kandidātu, kas būtu jāieceļ amatā uz laikposmu līdz 2013. gada 31. maijam, |
| --- | --- |

(4)

Slovēnijas valdība ir informējusi Padomi par nodomu aizstāt Slovēnijas pārstāvi Valdē un ir izvirzījusi jaunu pārstāvja kandidātu, kas būtu jāieceļ amatā uz laikposmu līdz 2013. gada 31. maijam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Nina CROMNIER kundze, Zviedrijas valstspiederīgā, dzimusi 1966. gada 14. oktobrī, tiek iecelta par Eiropas Ķimikāliju aģentūras Valdes locekli uz laikposmu no 2010. gada 4. decembra līdz 2013. gada 31. maijam, aizstājot Ethel FORSBERG kundzi.

2. pants

Ar šo Simona FAJFAR kundze, Slovēnijas valstspiederīgā, dzimusi 1970. gada 17. novembrī, tiek iecelta par Eiropas Ķimikāliju aģentūras Valdes locekli uz laikposmu no 2010. gada 4. decembra līdz 2013. gada 31. maijam, aizstājot Marta CIRAJ kundzi.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2010. gada 2. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. SCHOUPPE

---

(1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV C 134, 16.6.2007., 6. lpp.

2

---

| 3.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 326/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 326/5

---

Padomes secinājumi (2010. gada 18. novembris) par sporta nozīmi kā aktīvas sociālās iekļaušanas avotu un dzinējspēku

2010/C 326/04

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

1.   ATGĀDINOT:

Minētā jautājuma politisko pamatojumu, kā izklāstīts pielikumā, it īpaši:

| — | Eiropadomes 2000. gada 7.–9. decembra secinājumiem pievienoto deklarāciju, kurā norādīts, ka sportošana ir cilvēka veikta darbība, kas balstīta uz fundamentālām sociālām, izglītības un kultūras vērtībām, un faktors, kas veicina integrēšanos, iesaistīšanos sabiedriskajā dzīvē, iecietību, atšķirību pieņemšanu un noteikumu ievērošanu (1), |
| --- | --- |

—

Eiropadomes 2000. gada 7.–9. decembra secinājumiem pievienoto deklarāciju, kurā norādīts, ka sportošana ir cilvēka veikta darbība, kas balstīta uz fundamentālām sociālām, izglītības un kultūras vērtībām, un faktors, kas veicina integrēšanos, iesaistīšanos sabiedriskajā dzīvē, iecietību, atšķirību pieņemšanu un noteikumu ievērošanu (1),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 291/2003/EK (2003. gada 6. februāris), ar ko nosaka Eiropas Izglītības ar sportu gadu 2004. gadā (2), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 291/2003/EK (2003. gada 6. februāris), ar ko nosaka Eiropas Izglītības ar sportu gadu 2004. gadā (2),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1098/2008/EK (2008. gada 22. oktobris) par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010. gads) (3), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1098/2008/EK (2008. gada 22. oktobris) par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010. gads) (3),

2.   PAUŽOT GANDARĪJUMU PAR:

| — | to, ka pēc Lisabonas Līguma (4) stāšanās spēkā 2009. gada 1. decembrī sports ir kļuvis par Eiropas Savienības kompetenci un to, ka attiecīgi ir jāturpina attīstīt Eiropas dimensija sporta jomā, īpaši ņemot vērā sporta sociālo un izglītojošo funkciju, |
| --- | --- |

—

to, ka pēc Lisabonas Līguma (4) stāšanās spēkā 2009. gada 1. decembrī sports ir kļuvis par Eiropas Savienības kompetenci un to, ka attiecīgi ir jāturpina attīstīt Eiropas dimensija sporta jomā, īpaši ņemot vērā sporta sociālo un izglītojošo funkciju,

| — | Eiropas Komisijas nodomu līdz 2010. gada beigām pieņemt paziņojumu par Lisabonas Līgumu un sportu, |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisijas nodomu līdz 2010. gada beigām pieņemt paziņojumu par Lisabonas Līgumu un sportu,

3.   ATZĪST, KA:

| 1. | visā Eiropas Savienībā jārod stingrāks atbalsts kopīgām prioritātēm, piemēram, lielākai nodarbinātībai, sociālai iekļaušanai, dzimumu līdztiesībai, vienādai piekļuvei iespējām un pakalpojumiem, paaudžu solidaritātei un starpkultūru dialogam, tostarp sporta jomā; |
| --- | --- |

1.

visā Eiropas Savienībā jārod stingrāks atbalsts kopīgām prioritātēm, piemēram, lielākai nodarbinātībai, sociālai iekļaušanai, dzimumu līdztiesībai, vienādai piekļuvei iespējām un pakalpojumiem, paaudžu solidaritātei un starpkultūru dialogam, tostarp sporta jomā;

| 2. | sportam ir būtiska nozīme daudzu ES pilsoņu dzīvē un tam ir stabila sociālā loma ar spēcīgu potenciālu, lai sportā un ar tā palīdzību veicinātu sociālo iekļaušanu, proti, nodarbošanās ar sportu vai fiziskām aktivitātēm daudzos dažādos veidos sekmē iekļaušanu sabiedrībā; tādējādi iekļaušana sportā nozīmē “sportu visiem”, vienādu piekļuvi sportam, vienādas iespējas sportā un dažādas uz pieprasījumu balstītas sporta iespējas un sporta objektus; sociālā iekļaušana ar sporta palīdzību turpretī paredz ietverošu līdzdalību sabiedrībā, kopienas attīstību un nostiprinātu sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

2.

sportam ir būtiska nozīme daudzu ES pilsoņu dzīvē un tam ir stabila sociālā loma ar spēcīgu potenciālu, lai sportā un ar tā palīdzību veicinātu sociālo iekļaušanu, proti, nodarbošanās ar sportu vai fiziskām aktivitātēm daudzos dažādos veidos sekmē iekļaušanu sabiedrībā; tādējādi iekļaušana sportā nozīmē “sportu visiem”, vienādu piekļuvi sportam, vienādas iespējas sportā un dažādas uz pieprasījumu balstītas sporta iespējas un sporta objektus; sociālā iekļaušana ar sporta palīdzību turpretī paredz ietverošu līdzdalību sabiedrībā, kopienas attīstību un nostiprinātu sociālo kohēziju;

| 3. | sporta kustība var dot būtisku ieguldījumu ar sabiedrības interesēm saistītos jautājumos, piemēram, sociālajā iekļaušanā. Šajā sakarā profesionāli sportisti un sportisti – amatieri, kā arī sporta klubi, ir paraugmodelis sabiedrībai, īpaši jauniešiem, tāpat arī citas sporta organizācijas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas darbojas sporta jomā, veicina sociālo iekļaušanu sportā un ar tā palīdzību; |
| --- | --- |

3.

sporta kustība var dot būtisku ieguldījumu ar sabiedrības interesēm saistītos jautājumos, piemēram, sociālajā iekļaušanā. Šajā sakarā profesionāli sportisti un sportisti – amatieri, kā arī sporta klubi, ir paraugmodelis sabiedrībai, īpaši jauniešiem, tāpat arī citas sporta organizācijas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas darbojas sporta jomā, veicina sociālo iekļaušanu sportā un ar tā palīdzību;

| 4. | piekļuve dažādiem sporta aspektiem un līdzdalība tajos ir svarīgi personiskajai izaugsmei un indivīda identitātes un piederības izjūtai, fiziskai un garīgai labklājībai, iespēju nodrošināšanai, sociālo prasmju un sadarbības tīklu izveidei, starpkultūru komunikācijai un nodarbināmībai; |
| --- | --- |

4.

piekļuve dažādiem sporta aspektiem un līdzdalība tajos ir svarīgi personiskajai izaugsmei un indivīda identitātes un piederības izjūtai, fiziskai un garīgai labklājībai, iespēju nodrošināšanai, sociālo prasmju un sadarbības tīklu izveidei, starpkultūru komunikācijai un nodarbināmībai;

| 5. | “Eiropas Konference par līdzdalību sportā vietējā mērogā – sociālā iekļaušana un nabadzības izskaušana” (13.–14. oktobrī Lēvenē, Beļģijā), kura parādīja, ka sportam ir būtiska nozīme neaizsargāto grupu sociālā iekļaušanā, īpaši vietējā līmenī, |
| --- | --- |

5.

“Eiropas Konference par līdzdalību sportā vietējā mērogā – sociālā iekļaušana un nabadzības izskaušana” (13.–14. oktobrī Lēvenē, Beļģijā), kura parādīja, ka sportam ir būtiska nozīme neaizsargāto grupu sociālā iekļaušanā, īpaši vietējā līmenī,

4.   PIENĀCĪGI IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU, APZINA ŠĀDAS KOPĪGAS PRIORITĀTES, LAI VEICINĀTU SOCIĀLO IEKĻAUŠANU SPORTĀ UN AR TĀ PALĪDZĪBU:

| 4.1. | atbalstīt principu “sports visiem”, kas balstās uz vienlīdzīgām iespējām:






  1. | palielinot vispārējo līdzdalību sportā un veicinot pēc iespējas vairāk pilsoņu, tostarp jauniešu, iesaisti fiziskās aktivitātēs; |
| --- | --- | --- |

4.1.

atbalstīt principu “sports visiem”, kas balstās uz vienlīdzīgām iespējām:

1.

palielinot vispārējo līdzdalību sportā un veicinot pēc iespējas vairāk pilsoņu, tostarp jauniešu, iesaisti fiziskās aktivitātēs;

| 2. | īpašu uzmanību veltot tam, lai sociālo iekļaušanu sportā attiecinātu uz cilvēkiem, kas šobrīd nav fiziski aktīvi, galvenokārt – uz sociāli neaizsargātām grupām; |
| --- | --- |

2.

īpašu uzmanību veltot tam, lai sociālo iekļaušanu sportā attiecinātu uz cilvēkiem, kas šobrīd nav fiziski aktīvi, galvenokārt – uz sociāli neaizsargātām grupām;

| 3. | ņemot vērā to, ka piekļuve sportam pēc principa “sports visiem” ir svarīga, tostarp nodrošinot pēc iespējas vairāk cilvēkiem, it īpaši invalīdiem, pieejamību un piekļuvi sporta objektiem, infrastruktūrām un sporta pasākumu norises vietām, un ka ir būtiski sniegt invalīdiem iespēju vienlīdzīgi ar citiem piedalīties atpūtas, brīvā laika un sporta nodarbībās; |
| --- | --- |

3.

ņemot vērā to, ka piekļuve sportam pēc principa “sports visiem” ir svarīga, tostarp nodrošinot pēc iespējas vairāk cilvēkiem, it īpaši invalīdiem, pieejamību un piekļuvi sporta objektiem, infrastruktūrām un sporta pasākumu norises vietām, un ka ir būtiski sniegt invalīdiem iespēju vienlīdzīgi ar citiem piedalīties atpūtas, brīvā laika un sporta nodarbībās;

| 4. | mudinot uz dzimumu līdztiesību sporta jomā, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi sportam un dalību lēmējiestāžu darbā, tostarp izstrādājot aktīvus pasākumus pret dzimumu stereotipiem, |
| --- | --- |

4.

mudinot uz dzimumu līdztiesību sporta jomā, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi sportam un dalību lēmējiestāžu darbā, tostarp izstrādājot aktīvus pasākumus pret dzimumu stereotipiem,

| 4.2. | labāk izmantot sporta potenciālu kā ieguldījumu kopienas veidošanā, sociālā kohēzijā un iekļaujošā izaugsmē:






  1. | pievēršoties sporta izmantošanai, lai veicinātu neaizsargātu grupu iekļaušanu sabiedrībā, izveidojot vienotākas kopienas; |
| --- | --- | --- |

4.2.

labāk izmantot sporta potenciālu kā ieguldījumu kopienas veidošanā, sociālā kohēzijā un iekļaujošā izaugsmē:

1.

pievēršoties sporta izmantošanai, lai veicinātu neaizsargātu grupu iekļaušanu sabiedrībā, izveidojot vienotākas kopienas;

| 2. | atzīstot un palielinot tādu prasmju un zināšanu iegūšanu, kā disciplīna, grupas darbs un neatlaidība, kas gūtas neformālas izglītības nodarbībās sportā, tostarp brīvprātīgos pasākumos, lai veicinātu nodarbināmību; |
| --- | --- |

2.

atzīstot un palielinot tādu prasmju un zināšanu iegūšanu, kā disciplīna, grupas darbs un neatlaidība, kas gūtas neformālas izglītības nodarbībās sportā, tostarp brīvprātīgos pasākumos, lai veicinātu nodarbināmību;

| 3. | atzīstot sporta ekonomisko, nodarbinātību veicinošo un pedagoģisko potenciālu, lai sekmētu gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi stabilas nākotnes nodrošināšanai, |
| --- | --- |

3.

atzīstot sporta ekonomisko, nodarbinātību veicinošo un pedagoģisko potenciālu, lai sekmētu gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi stabilas nākotnes nodrošināšanai,

| 4.3. | atbalstīt starpvalstu apmaiņu ar stratēģijām un metodoloģijām, lai labāk izmantotu sporta potenciālu sociālās iekļaušanas veicināšanai valsts un Eiropas līmenī:






  1. | veicinot sakaru dibināšanu starp dalībvalstīm un vietējām un reģionālām iestādēm un nodrošinot to iesaistīšanos, jo īpaši attiecībā uz savstarpēju apmaiņu ar zināšanām un labāko praksi; |
| --- | --- | --- |

4.3.

atbalstīt starpvalstu apmaiņu ar stratēģijām un metodoloģijām, lai labāk izmantotu sporta potenciālu sociālās iekļaušanas veicināšanai valsts un Eiropas līmenī:

1.

veicinot sakaru dibināšanu starp dalībvalstīm un vietējām un reģionālām iestādēm un nodrošinot to iesaistīšanos, jo īpaši attiecībā uz savstarpēju apmaiņu ar zināšanām un labāko praksi;

| 2. | atbalstot pētniecību un analīzi par sporta un sociālās iekļaušanas saistību, izveidojot analītisku sistēmu, kas balstās uz praksē gūtiem pierādījumiem, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargāto grupu sociālajai iekļaušanai ar sporta palīdzību; |
| --- | --- |

2.

atbalstot pētniecību un analīzi par sporta un sociālās iekļaušanas saistību, izveidojot analītisku sistēmu, kas balstās uz praksē gūtiem pierādījumiem, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargāto grupu sociālajai iekļaušanai ar sporta palīdzību;

| 3. | uzraugot un novērtējot pastāvošo politiku, lai atbalstītu lēmumu pieņemšanu un uzlabotu turpmākās darbības, ņemot vērā attiecīgo ieinteresēto personu viedokļus, |
| --- | --- |

3.

uzraugot un novērtējot pastāvošo politiku, lai atbalstītu lēmumu pieņemšanu un uzlabotu turpmākās darbības, ņemot vērā attiecīgo ieinteresēto personu viedokļus,

5.   TĀLAB SAISTĪBĀ AR IEPRIEKŠ IZKLĀSTĪTAJIEM JAUTĀJUMIEM AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU SAVĀS KOMPETENČU JOMĀS, PILNĪBĀ IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU UN ŅEMOT VĒRĀ SPORTA ĪPAŠO RAKSTURU:

| 1. | ievērojot prioritāti par sociālo iekļaušanu sportā un ar tā palīdzību, veicināt sadarbību sporta jomā pēc principa “sports visiem”, kas balstās uz vienlīdzīgu piekļuvi un vienlīdzīgām iespējām, jo īpaši attiecībā uz cilvēkiem, kas nav fiziski aktīvi; |
| --- | --- |

1.

ievērojot prioritāti par sociālo iekļaušanu sportā un ar tā palīdzību, veicināt sadarbību sporta jomā pēc principa “sports visiem”, kas balstās uz vienlīdzīgu piekļuvi un vienlīdzīgām iespējām, jo īpaši attiecībā uz cilvēkiem, kas nav fiziski aktīvi;

| 2. | mudināt veikt darbības, veidojot stingru saikni starp sportu un nozarēm, kas nodarbojas ar sociālās iekļaušanas jautājumiem, un palielināt interesi par sportu fiziski neaktīvu cilvēku vidū; |
| --- | --- |

2.

mudināt veikt darbības, veidojot stingru saikni starp sportu un nozarēm, kas nodarbojas ar sociālās iekļaušanas jautājumiem, un palielināt interesi par sportu fiziski neaktīvu cilvēku vidū;

| 3. | mudināt un veicināt to cilvēku līdzdalību sportā, kuri atrodas nelabvēlīgā situācijā, vienlaikus nodrošinot viņu iekļaušanu sabiedrībā ar sporta palīdzību, iepazīstinot viņus ar jauniem sociāliem tīkliem un sniedzot viņiem jaunas prasmes; |
| --- | --- |

3.

mudināt un veicināt to cilvēku līdzdalību sportā, kuri atrodas nelabvēlīgā situācijā, vienlaikus nodrošinot viņu iekļaušanu sabiedrībā ar sporta palīdzību, iepazīstinot viņus ar jauniem sociāliem tīkliem un sniedzot viņiem jaunas prasmes;

| 4. | veicināt starpkultūru dialogu, ar sporta palīdzību sabiedrībā iekļaujot personas ar dažādām kultūras tradīcijām; |
| --- | --- |

4.

veicināt starpkultūru dialogu, ar sporta palīdzību sabiedrībā iekļaujot personas ar dažādām kultūras tradīcijām;

| 5. | atbalstīt pasākumus, kas saistīti ar invalīdu sociālo iekļaušanu sportā un ar tā palīdzību, tostarp uzlabojot infrastruktūru vai nodrošinot labāku pieejamību sporta objektiem un sporta pasākumu norises vietām, kā arī atbalstīt pētniecību, kas saistīta ar specializētu sporta inventāru, un piešķirt sportam prioritāti; |
| --- | --- |

5.

atbalstīt pasākumus, kas saistīti ar invalīdu sociālo iekļaušanu sportā un ar tā palīdzību, tostarp uzlabojot infrastruktūru vai nodrošinot labāku pieejamību sporta objektiem un sporta pasākumu norises vietām, kā arī atbalstīt pētniecību, kas saistīta ar specializētu sporta inventāru, un piešķirt sportam prioritāti;

| 6. | veicināt pasākumus, kas saistīti ar dzimumu līdztiesības jautājumu iekļaušanu ar sportu saistītās aktivitātēs, jo īpaši dzimumu līdztiesīgu piekļuvi amatiem, kas saistīti ar lēmumu pieņemšanu, un risināt sporta jautājumus atbilstīgi dzimumu lomām kā izklāstīts “Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijā (2010–2015)” (5); |
| --- | --- |

6.

veicināt pasākumus, kas saistīti ar dzimumu līdztiesības jautājumu iekļaušanu ar sportu saistītās aktivitātēs, jo īpaši dzimumu līdztiesīgu piekļuvi amatiem, kas saistīti ar lēmumu pieņemšanu, un risināt sporta jautājumus atbilstīgi dzimumu lomām kā izklāstīts “Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijā (2010–2015)” (5);

| 7. | izstrādāt kanālus saziņai un sadarbībai ar citām atbilstīgām politikas jomām un departamentiem gan dažādās ES iestādēs, gan to starpā, kā arī dalībvalstīs, īpašu uzmanību pievēršot sporta pozitīvajam devumam sociālajā iekļaušanā, un iekļaut sportu attiecīgajos rīcības plānos, piemēram, sociālās iekļaušanas rīcības plānos un rīcības plānos nabadzības izskaušanai; |
| --- | --- |

7.

izstrādāt kanālus saziņai un sadarbībai ar citām atbilstīgām politikas jomām un departamentiem gan dažādās ES iestādēs, gan to starpā, kā arī dalībvalstīs, īpašu uzmanību pievēršot sporta pozitīvajam devumam sociālajā iekļaušanā, un iekļaut sportu attiecīgajos rīcības plānos, piemēram, sociālās iekļaušanas rīcības plānos un rīcības plānos nabadzības izskaušanai;

| 8. | mudināt neformālo izglītību, kas iegūta ar sporta palīdzību, atzīt kā formālās izglītības papildinājumu, iegūstot konstruktīvas prasmes un zināšanas, kas nepieciešamas nodarbināmībai saistībā ar noturīgu un iekļaujošu izaugsmi; |
| --- | --- |

8.

mudināt neformālo izglītību, kas iegūta ar sporta palīdzību, atzīt kā formālās izglītības papildinājumu, iegūstot konstruktīvas prasmes un zināšanas, kas nepieciešamas nodarbināmībai saistībā ar noturīgu un iekļaujošu izaugsmi;

| 9. | uzsvērt to, cik svarīgas ir brīvprātīgas darbības sportā gan kā instruments sociālai iekļaušanai, gan kā līdzeklis prasmju iegūšanai, lai sekmētu nodarbināmību un kohēziju, jo īpaši saistībā ar Eiropas gadu brīvprātīgam darbam aktīvas pilsonības veicināšanai (2011), un padziļināt izpratni par šo jautājumu; |
| --- | --- |

9.

uzsvērt to, cik svarīgas ir brīvprātīgas darbības sportā gan kā instruments sociālai iekļaušanai, gan kā līdzeklis prasmju iegūšanai, lai sekmētu nodarbināmību un kohēziju, jo īpaši saistībā ar Eiropas gadu brīvprātīgam darbam aktīvas pilsonības veicināšanai (2011), un padziļināt izpratni par šo jautājumu;

| 10. | veicināt un atbalstīt savstarpējās apmācības instrumentus, starpdisciplīnu pētniecību, lai izveidotu analītisku uz pierādījumiem balstītu sistēmu, un apmaiņu ar zināšanām un labāko praksi, piemēram, rīkojot augsta līmeņa seminārus vai ekspertu grupu sanāksmes par jautājumiem, kas saistīti ar sportu un sociālo iekļaušanu, un nodrošināt, ka šādu pasākumu rezultāti tiek efektīvi izplatīti un sasaistīti ar praksi; |
| --- | --- |

10.

veicināt un atbalstīt savstarpējās apmācības instrumentus, starpdisciplīnu pētniecību, lai izveidotu analītisku uz pierādījumiem balstītu sistēmu, un apmaiņu ar zināšanām un labāko praksi, piemēram, rīkojot augsta līmeņa seminārus vai ekspertu grupu sanāksmes par jautājumiem, kas saistīti ar sportu un sociālo iekļaušanu, un nodrošināt, ka šādu pasākumu rezultāti tiek efektīvi izplatīti un sasaistīti ar praksi;

| 11. | maksimāli palielināt sporta ieguldījumu, lai sasniegtu “Eiropa 2020” – gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes stratēģijas mērķus, īpaši īstenojot tās pamatiniciatīvas, tostarp pamatiniciatīvu “Eiropas platforma cīņai pret nabadzību”; |
| --- | --- |

11.

maksimāli palielināt sporta ieguldījumu, lai sasniegtu “Eiropa 2020” – gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes stratēģijas mērķus, īpaši īstenojot tās pamatiniciatīvas, tostarp pamatiniciatīvu “Eiropas platforma cīņai pret nabadzību”;

| 12. | mudināt sadarbībā ar visām ieinteresētām pusēm rādīt piemēru sociālās iekļaušanas jomā, sasaistot sportu ar sociālās iekļaušanas projektiem, īpašu uzmanību pievēršot vietējām organizācijām, kurām ir cieša saikne ar pilsoņiem; |
| --- | --- |

12.

mudināt sadarbībā ar visām ieinteresētām pusēm rādīt piemēru sociālās iekļaušanas jomā, sasaistot sportu ar sociālās iekļaušanas projektiem, īpašu uzmanību pievēršot vietējām organizācijām, kurām ir cieša saikne ar pilsoņiem;

| 13. | sadarbībā ar visām ieinteresētām pusēm mudināt efektīvi izmantot ES pieejamos līdzekļus, īpaši saistībā ar iespējamām turpmākām sporta programmām, lai atbalstītu sociālo iekļaušanu sportā un ar tā palīdzību, |
| --- | --- |

13.

sadarbībā ar visām ieinteresētām pusēm mudināt efektīvi izmantot ES pieejamos līdzekļus, īpaši saistībā ar iespējamām turpmākām sporta programmām, lai atbalstītu sociālo iekļaušanu sportā un ar tā palīdzību,

6.   AICINA KOMISIJU:

| 1. | jautājumu par sociālo iekļaušanu sportā un ar tā palīdzību kā prioritāti iekļaut sadarbībā sporta jomā, jo īpaši – gaidāmajā Eiropas Komisijas paziņojumā par Lisabonas Līgumu un sportu; |
| --- | --- |

1.

jautājumu par sociālo iekļaušanu sportā un ar tā palīdzību kā prioritāti iekļaut sadarbībā sporta jomā, jo īpaši – gaidāmajā Eiropas Komisijas paziņojumā par Lisabonas Līgumu un sportu;

| 2. | nodrošināt to, ka jautājumu par sociālo iekļaušanu sportā un ar tā palīdzību kā vienu no prioritātēm ņem vērā iespējamos nākamajos ES sporta programmu priekšlikumos, un izskatīt iespējas izmantot esošos fondus, piemēram Eiropas Sociālo fondu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, un programmas, piemēram, “Jaunatne darbībā” un mūžizglītības programmas, lai atbalstītu darbības sporta jomā; |
| --- | --- |

2.

nodrošināt to, ka jautājumu par sociālo iekļaušanu sportā un ar tā palīdzību kā vienu no prioritātēm ņem vērā iespējamos nākamajos ES sporta programmu priekšlikumos, un izskatīt iespējas izmantot esošos fondus, piemēram Eiropas Sociālo fondu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, un programmas, piemēram, “Jaunatne darbībā” un mūžizglītības programmas, lai atbalstītu darbības sporta jomā;

| 3. | izvērtēt, cik efektīvas ir ES līmeņa darbības, kas tiek atbalstītas ar sagatavošanas pasākumiem sociālās iekļaušanas jomā. |
| --- | --- |

3.

izvērtēt, cik efektīvas ir ES līmeņa darbības, kas tiek atbalstītas ar sagatavošanas pasākumiem sociālās iekļaušanas jomā.

---

(1)  SN 400/00.

(2)  OV L 43, 18.2.2003., 1. lpp.

(3)  OV L 298, 7.11.2008., 20. lpp.

(4)  Līguma par Eiropas Savienības darbību 6. un 165. pants.

(5)  COM(2010) 491 galīgā redakcija.

---

PIELIKUMS

Politiskais pamatojums

| 1. | Nicas 2000. gada 7.–9. decembra Eiropadomes secinājumi, IV pielikums, deklarācija par sporta īpašo raksturu un tā sociālo funkciju Eiropā (1). |
| --- | --- |

1.

Nicas 2000. gada 7.–9. decembra Eiropadomes secinājumi, IV pielikums, deklarācija par sporta īpašo raksturu un tā sociālo funkciju Eiropā (1).

| 2. | Eiropadomes 2008. gada pavasara (2008. gada 13.–14. marts) secinājumi (2). |
| --- | --- |

2.

Eiropadomes 2008. gada pavasara (2008. gada 13.–14. marts) secinājumi (2).

| 3. | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1098/2008/EK (2008. gada 22. oktobris) par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010. gads) (3). |
| --- | --- |

3.

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1098/2008/EK (2008. gada 22. oktobris) par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010. gads) (3).

| 4. | Eiropadomes 2008. gada 11.–12. decembra deklarācija par sportu, daļa no Eiropadomes secinājumiem – 5. pielikums (4). |
| --- | --- |

4.

Eiropadomes 2008. gada 11.–12. decembra deklarācija par sportu, daļa no Eiropadomes secinājumiem – 5. pielikums (4).

| 5. | Padomes Lēmums 2010/37/EK (2009. gada 27. novembris) par Eiropas gadu brīvprātīgam darbam aktīvas pilsonības veicināšanai (2011. gads) (5). |
| --- | --- |

5.

Padomes Lēmums 2010/37/EK (2009. gada 27. novembris) par Eiropas gadu brīvprātīgam darbam aktīvas pilsonības veicināšanai (2011. gads) (5).

| 6. | Eiropadomes 2010. gada 17. jūnija sanāksmes secinājumi (6). |
| --- | --- |

6.

Eiropadomes 2010. gada 17. jūnija sanāksmes secinājumi (6).

| 7. | Komisijas 2007. gada 11. jūlija Baltā grāmata par sportu (7). |
| --- | --- |

7.

Komisijas 2007. gada 11. jūlija Baltā grāmata par sportu (7).

| 8. | Eiropas Komisijas paziņojums par Lisabonas Līgumu un sportu (jāpublicē 2010. gada novembrī). |
| --- | --- |

8.

Eiropas Komisijas paziņojums par Lisabonas Līgumu un sportu (jāpublicē 2010. gada novembrī).

---

(1)  SN 400/00 ADD1 REV1 + ADD1 REV2 (de, it, en, el, pt).

(2)  Dok. 7652/08, 9. lpp. (prezidentvalsts secinājumi).

(3)  OV L 298, 7.11.2008, 20 lpp.

(4)  1727/08 – 5. pielikums, 21. lpp.

(5)  OV L 17, 22.1.2010., 43. lpp.

(6)  EUCO 13/10.

(7)  COM(2007) 391 galīgā redakcija, 4. lpp.

---

| 3.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 326/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 326/9

---

Padomes secinājumi (2010. gada 19. novembris) par iniciatīvu “Jaunatne kustībā” – integrēta pieeja kā atbilde uz problēmām, ar ko sastopas jaunieši

2010/C 326/05

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ŅEMOT VĒRĀ:

| 1. | stratēģiju Eiropa 2020, kurā noteikti vērienīgi mērķi, lai nākamajā desmitgadē sasniegtu gudru, iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi, īpaši uzsverot vajadzību veikt pasākumus, lai uzlabotu izglītības līmeni, paaugstinātu nodarbinātību un veicinātu sociālo iekļaušanu, un kurā definēts īpašs ES pamatmērķis saistībā ar izglītību (1), kā arī citi pamatmērķi saistībā ar nodarbinātību (2), sociālo iekļaušanu (3) un pētniecību un jauninājumiem (4); |
| --- | --- |

1.

stratēģiju Eiropa 2020, kurā noteikti vērienīgi mērķi, lai nākamajā desmitgadē sasniegtu gudru, iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi, īpaši uzsverot vajadzību veikt pasākumus, lai uzlabotu izglītības līmeni, paaugstinātu nodarbinātību un veicinātu sociālo iekļaušanu, un kurā definēts īpašs ES pamatmērķis saistībā ar izglītību (1), kā arī citi pamatmērķi saistībā ar nodarbinātību (2), sociālo iekļaušanu (3) un pētniecību un jauninājumiem (4);

| 2. | Padomes secinājumus par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”) (5), kuri joprojām ir šādas sadarbības pamatā un papildina stratēģiju Eiropa 2020, uzsverot izglītības un apmācības izšķirošo nozīmi, lai pārvarētu daudzās sociālekonomiskās, demogrāfiskās, vides un tehnoloģijas problēmas, kas pašlaik ir aktuālas Eiropai, un kuros ir izvirzīti četri stratēģiski mērķi (6), lai nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomisko labklājību un nodarbinātības iespējas, kā arī visu iedzīvotāju personīgo, sociālo un profesionālo izaugsmi; |
| --- | --- |

2.

Padomes secinājumus par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”) (5), kuri joprojām ir šādas sadarbības pamatā un papildina stratēģiju Eiropa 2020, uzsverot izglītības un apmācības izšķirošo nozīmi, lai pārvarētu daudzās sociālekonomiskās, demogrāfiskās, vides un tehnoloģijas problēmas, kas pašlaik ir aktuālas Eiropai, un kuros ir izvirzīti četri stratēģiski mērķi (6), lai nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomisko labklājību un nodarbinātības iespējas, kā arī visu iedzīvotāju personīgo, sociālo un profesionālo izaugsmi;

| 3. | Padomes Rezolūciju (2009. gada 27. novembris) par atjauninātu regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (7), kur atzīts, ka jauniešu sociālas un profesionālas integrācijas veicināšana ir būtisks elements, lai varētu sasniegt mērķus, kas noteikti Eiropas stratēģijā izaugsmei un nodarbinātībai, reizē veicinot personisko izaugsmi, sociālu kohēziju un aktīvu pilsonību. Ir vitāli svarīgi, lai visi jaunieši varētu savu potenciālu izmantot cik vien iespējams pilnīgi. Tādēļ rezolūcijā aicināts īstenot īpašas ierosmes jaunatnes jomā – t. i., politiku un darbības, kas īpaši vērstas uz jauniešiem, piemēram, tādās jomās kā neformāla izglītība, iesaiste, brīvprātīgas darbības, darbs ar jaunatni, mobilitāte un informēšana, sociālā iekļaušana, kultūra un veselība. Tajā aicināts arī iniciatīvas padarīt par normu, proti, veikt arī tādas ierosmes, kas dod iespēju īstenot starpnozaru pieeju, apvienojot jauniešu politiku un citas atbilstīgas politikas jomas; |
| --- | --- |

3.

Padomes Rezolūciju (2009. gada 27. novembris) par atjauninātu regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (7), kur atzīts, ka jauniešu sociālas un profesionālas integrācijas veicināšana ir būtisks elements, lai varētu sasniegt mērķus, kas noteikti Eiropas stratēģijā izaugsmei un nodarbinātībai, reizē veicinot personisko izaugsmi, sociālu kohēziju un aktīvu pilsonību. Ir vitāli svarīgi, lai visi jaunieši varētu savu potenciālu izmantot cik vien iespējams pilnīgi. Tādēļ rezolūcijā aicināts īstenot īpašas ierosmes jaunatnes jomā – t. i., politiku un darbības, kas īpaši vērstas uz jauniešiem, piemēram, tādās jomās kā neformāla izglītība, iesaiste, brīvprātīgas darbības, darbs ar jaunatni, mobilitāte un informēšana, sociālā iekļaušana, kultūra un veselība. Tajā aicināts arī iniciatīvas padarīt par normu, proti, veikt arī tādas ierosmes, kas dod iespēju īstenot starpnozaru pieeju, apvienojot jauniešu politiku un citas atbilstīgas politikas jomas;

| 4. | saistībā ar stratēģiju Eiropa 2020 dalībvalstīm un Eiropas Savienībai būtu jāīsteno reformas, kuru mērķis ir “gudra un ietveroša izaugsme”, proti, izaugsme, kas pamatojas uz zināšanām un jauninājumiem, kas dod iespēju maksimāli piedalīties. Reformas būtu jāvērš uz izglītības un apmācības kvalitātes uzlabošanu, uz pētniecības stiprināšanu un jauninājumu veicināšanu, kā arī uz zināšanu nodošanu visā ES. Ar tām būtu jāveicina uzņēmējdarbība un jāpalīdz radošas idejas pārvērst novatoriskos produktos, pakalpojumos un procesos, kas var radīt izaugsmi, kvalitatīvas un stabilas darbavietas, teritoriālo, ekonomikas un sociālo kohēziju, kā arī palīdzēt efektīvāk un iedarbīgāk risināt Eiropas un visas pasaules mēroga sabiedrības problēmas; |
| --- | --- |

4.

saistībā ar stratēģiju Eiropa 2020 dalībvalstīm un Eiropas Savienībai būtu jāīsteno reformas, kuru mērķis ir “gudra un ietveroša izaugsme”, proti, izaugsme, kas pamatojas uz zināšanām un jauninājumiem, kas dod iespēju maksimāli piedalīties. Reformas būtu jāvērš uz izglītības un apmācības kvalitātes uzlabošanu, uz pētniecības stiprināšanu un jauninājumu veicināšanu, kā arī uz zināšanu nodošanu visā ES. Ar tām būtu jāveicina uzņēmējdarbība un jāpalīdz radošas idejas pārvērst novatoriskos produktos, pakalpojumos un procesos, kas var radīt izaugsmi, kvalitatīvas un stabilas darbavietas, teritoriālo, ekonomikas un sociālo kohēziju, kā arī palīdzēt efektīvāk un iedarbīgāk risināt Eiropas un visas pasaules mēroga sabiedrības problēmas;

PAUŽ GANDARĪJUMU PAR:

Komisijas paziņojumu “Jaunatne kustībā – iniciatīva jauniešu potenciāla izmantošanai, lai Eiropas Savienībā panāktu gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi” (8), ar ko jauniešus izvirza ES pamatprogrammas darba kārtības centrā,

AR CERĪBĀM RAUGOTIES UZ:

iniciatīvā ietvertajiem priekšlikumiem, pie kuriem pieder būtiskas jaunas darbības, kā arī esošo darbību stiprināšana gan dalībvalstu, gan Eiropas mērogā, lai palīdzētu jauniešiem pārvarēt daudzās sociālekonomiskās grūtības, ar kurām viņi saskaras, un lai viņi varētu gūt panākumus zināšanu sabiedrībā;

ATZĪST, KA:

| 1. | lai arī Eiropas pārticība lielā mērā ir atkarīga no tās jauniešiem, vēl joprojām pārāk daudzi no viņiem, īstenojot savu potenciālu un tādējādi veicot savu ieguldījumu sabiedrībā, saskaras ar ievērojamām grūtībām – pārāk daudzi pamet skolu bez kvalifikācijas iegūšanas vai ar nepietiekamām prasmēm, nespēj sevi nodrošināt ar pienācīgu darbavietu un nonāk situācijā, kad tiem draud sociālā atstumtība, kas savukārt rada lielas izmaksas indivīdiem, kā arī sabiedrībai kopumā. Lai risinātu šo problēmu, nepieciešama integrētāka, visaptveroša pieeja izglītības, apmācības, jaunatnes, nodarbinātības un sociālai politikai, kas balstītos uz pašreizējo potenciālu un saistībā ar ko izstrādātu efektīvus, jaunus pasākumus; |
| --- | --- |

1.

lai arī Eiropas pārticība lielā mērā ir atkarīga no tās jauniešiem, vēl joprojām pārāk daudzi no viņiem, īstenojot savu potenciālu un tādējādi veicot savu ieguldījumu sabiedrībā, saskaras ar ievērojamām grūtībām – pārāk daudzi pamet skolu bez kvalifikācijas iegūšanas vai ar nepietiekamām prasmēm, nespēj sevi nodrošināt ar pienācīgu darbavietu un nonāk situācijā, kad tiem draud sociālā atstumtība, kas savukārt rada lielas izmaksas indivīdiem, kā arī sabiedrībai kopumā. Lai risinātu šo problēmu, nepieciešama integrētāka, visaptveroša pieeja izglītības, apmācības, jaunatnes, nodarbinātības un sociālai politikai, kas balstītos uz pašreizējo potenciālu un saistībā ar ko izstrādātu efektīvus, jaunus pasākumus;

| 2. | daudzām dalībvalstīm problēmas joprojām sagādā tādu valsts mūžizglītības stratēģiju un instrumentu īstenošana, kas ir svarīgi, lai nodrošinātu, ka ne tikai jaunieši, bet arī pieaugušie savas karjeras laikā iegūtu, saglabātu un izkoptu zināšanas, prasmes un kompetenci. It īpaši ir nepieciešamas vieglāk pielāgojamas mācību iespējas, kas iedzīvotājiem dažādos dzīves posmos ļautu pārvietoties starp dažādām izglītības un apmācības sistēmām, kā arī starp formālo, neformālo un neoficiālo mācību vidi un kas var piesaistīt “netradicionālos” studentus; |
| --- | --- |

2.

daudzām dalībvalstīm problēmas joprojām sagādā tādu valsts mūžizglītības stratēģiju un instrumentu īstenošana, kas ir svarīgi, lai nodrošinātu, ka ne tikai jaunieši, bet arī pieaugušie savas karjeras laikā iegūtu, saglabātu un izkoptu zināšanas, prasmes un kompetenci. It īpaši ir nepieciešamas vieglāk pielāgojamas mācību iespējas, kas iedzīvotājiem dažādos dzīves posmos ļautu pārvietoties starp dažādām izglītības un apmācības sistēmām, kā arī starp formālo, neformālo un neoficiālo mācību vidi un kas var piesaistīt “netradicionālos” studentus;

| 3. | nākamajos gados aizvien lielākā skaitā darbavietu būs nepieciešama augsta līmeņa kvalifikācija (9), bet pašlaik to iedzīvotāju procentuālā daļa, kuriem ir augstākā izglītība vai līdzvērtīga kvalifikācija (10), kā arī pētnieku daļa Eiropas Savienībā ir mazāka nekā konkurējošajās valstīs. Turklāt Eiropas novatorisma jauda noteiks vajadzību pēc zināšanu partnerattiecībām un stingrākām saiknēm starp izglītības un apmācības, pētniecības un uzņēmējdarbības pasauli, lai stiprinātu zināšanu trijstūri. Tas dos iespēju nodrošināt arī to, ka arī zemu prasmju nodarbinātība labāk spēs pielāgoties darba tirgus mainīgajām prasībām; |
| --- | --- |

3.

nākamajos gados aizvien lielākā skaitā darbavietu būs nepieciešama augsta līmeņa kvalifikācija (9), bet pašlaik to iedzīvotāju procentuālā daļa, kuriem ir augstākā izglītība vai līdzvērtīga kvalifikācija (10), kā arī pētnieku daļa Eiropas Savienībā ir mazāka nekā konkurējošajās valstīs. Turklāt Eiropas novatorisma jauda noteiks vajadzību pēc zināšanu partnerattiecībām un stingrākām saiknēm starp izglītības un apmācības, pētniecības un uzņēmējdarbības pasauli, lai stiprinātu zināšanu trijstūri. Tas dos iespēju nodrošināt arī to, ka arī zemu prasmju nodarbinātība labāk spēs pielāgoties darba tirgus mainīgajām prasībām;

| 4. | mācību mobilitāte var būt noderīga ne tikai, lai sasniegtu personīgos un sociālekonomiskos mērķus, bet arī, lai stiprinātu nodarbinātību un iegūtu vai uzlabotu profesionālās, pedagoģiskās, lingvistiskās, personīgo attiecību un starpkultūru prasmes. Tā var uzlabot arī izglītības iestāžu kvalitāti un sadarbību starp šīm iestādēm. Kaut arī ES programmas un politikas instrumenti ir devuši būtisku ieguldījumu šajā jomā, attiecībā uz mācību mobilitāti vēl joprojām ir milzīgs neizmantots potenciāls un tā joprojām pārāk bieži ir izņēmums. Mācību mobilitātes iespējas formālajā izglītībā būtu aktīvi jāveicina tādām grupām kā jauni pieaugušie, kas mācās, skolotāji, instruktori un izglītības darbinieki. Jauniem pieaugušajiem būtu arī jābūt iespējai izmantot šādas iespējas neformālajā un neoficiālajā mācību vidē. Turklāt jāizpēta šādas mobilitātes jaunas formas, tostarp virtuālā mobilitāte, un vienlaicīgi būtu jāpaplašina tās pieejamība, īpašu uzmanību pievēršot nelabvēlīgākā situācijā esošām grupām un dzimumam, |
| --- | --- |

4.

mācību mobilitāte var būt noderīga ne tikai, lai sasniegtu personīgos un sociālekonomiskos mērķus, bet arī, lai stiprinātu nodarbinātību un iegūtu vai uzlabotu profesionālās, pedagoģiskās, lingvistiskās, personīgo attiecību un starpkultūru prasmes. Tā var uzlabot arī izglītības iestāžu kvalitāti un sadarbību starp šīm iestādēm. Kaut arī ES programmas un politikas instrumenti ir devuši būtisku ieguldījumu šajā jomā, attiecībā uz mācību mobilitāti vēl joprojām ir milzīgs neizmantots potenciāls un tā joprojām pārāk bieži ir izņēmums. Mācību mobilitātes iespējas formālajā izglītībā būtu aktīvi jāveicina tādām grupām kā jauni pieaugušie, kas mācās, skolotāji, instruktori un izglītības darbinieki. Jauniem pieaugušajiem būtu arī jābūt iespējai izmantot šādas iespējas neformālajā un neoficiālajā mācību vidē. Turklāt jāizpēta šādas mobilitātes jaunas formas, tostarp virtuālā mobilitāte, un vienlaicīgi būtu jāpaplašina tās pieejamība, īpašu uzmanību pievēršot nelabvēlīgākā situācijā esošām grupām un dzimumam,

TĀDĒĻ UZSKATA, KA:

| 1. | lai sasniegtu iniciatīvas “Jaunatne kustībā” mērķus, Eiropas Komisijai un dalībvalstīm būtu jāsadarbojas stratēģijas Eiropa 2020 vispārējos ietvaros, reizē nodrošinot saskaņotību ar spēkā esošajiem noteikumiem, it īpaši ar tiem, kas izstrādāti saskaņā ar stratēģisko sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”), Eiropas Nodarbinātības stratēģiju un atjaunināto regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā. Darbību īstenošanu, pārraudzības un ziņošanas procedūras būtu jāveic saskaņā ar šīm sistēmām un to vispārējiem principiem un mērķiem. Darbības ir cieši jākoordinē, attiecīgajām ieinteresētajām pusēm iesaistoties un sadarbojoties visos līmeņos, tostarp veicot strukturētu dialogu; |
| --- | --- |

1.

lai sasniegtu iniciatīvas “Jaunatne kustībā” mērķus, Eiropas Komisijai un dalībvalstīm būtu jāsadarbojas stratēģijas Eiropa 2020 vispārējos ietvaros, reizē nodrošinot saskaņotību ar spēkā esošajiem noteikumiem, it īpaši ar tiem, kas izstrādāti saskaņā ar stratēģisko sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”), Eiropas Nodarbinātības stratēģiju un atjaunināto regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā. Darbību īstenošanu, pārraudzības un ziņošanas procedūras būtu jāveic saskaņā ar šīm sistēmām un to vispārējiem principiem un mērķiem. Darbības ir cieši jākoordinē, attiecīgajām ieinteresētajām pusēm iesaistoties un sadarbojoties visos līmeņos, tostarp veicot strukturētu dialogu;

| 2. | stratēģijas Eiropa 2020 integrētās pamatnostādnes (11) nodrošina pamatu koordinētām politikas darbībām, un par lielāko daļu no tām ir atbildīgas dalībvalstis. Veicot atbilstīgu uzraudzību, mācīšanos no līdzbiedriem un gatavojot informāciju Eiropadomes sanāksmei, Izglītības, jaunatnes, kultūras un sporta padomei vajadzētu uzņemties būtisku lomu, īstenojot iniciatīvu “Jaunatne kustībā” un plašāko stratēģiju Eiropa 2020, tostarp īpašo uzdevumu – sasniegt ES pamatmērķus izglītības un apmācības jomā; |
| --- | --- |

2.

stratēģijas Eiropa 2020 integrētās pamatnostādnes (11) nodrošina pamatu koordinētām politikas darbībām, un par lielāko daļu no tām ir atbildīgas dalībvalstis. Veicot atbilstīgu uzraudzību, mācīšanos no līdzbiedriem un gatavojot informāciju Eiropadomes sanāksmei, Izglītības, jaunatnes, kultūras un sporta padomei vajadzētu uzņemties būtisku lomu, īstenojot iniciatīvu “Jaunatne kustībā” un plašāko stratēģiju Eiropa 2020, tostarp īpašo uzdevumu – sasniegt ES pamatmērķus izglītības un apmācības jomā;

| 3. | nepieciešami papildu centieni, lai palīdzētu jauniešiem risināt daudzās sociālekonomiskās problēmas, ar kurām tie sastopas. Tomēr budžeta ierobežojumu laikā šādi centieni būtu jāvērš uz politikas mērķu un investīciju optimizēšanu un racionalizēšanu, saistot tos ciešāk ar Eiropa 2020 mērķiem un “ET 2020” stratēģiskās sistēmas prioritātēm; |
| --- | --- |

3.

nepieciešami papildu centieni, lai palīdzētu jauniešiem risināt daudzās sociālekonomiskās problēmas, ar kurām tie sastopas. Tomēr budžeta ierobežojumu laikā šādi centieni būtu jāvērš uz politikas mērķu un investīciju optimizēšanu un racionalizēšanu, saistot tos ciešāk ar Eiropa 2020 mērķiem un “ET 2020” stratēģiskās sistēmas prioritātēm;

| 4. | lai gan to piemērošanas joma sniedzas tālāk par ierosmi “Jaunatne kustībā”, ir skaidrs, ka pastāvošajām ES programmām, piemēram, “Mūžizglītība”, “Erasmus Mundus” un “Jaunatne darbībā”, ir jāveic būtisks ieguldījums, lai sasniegtu iniciatīvas “Jaunatne kustībā” mērķus, kā arī stratēģijas Eiropa 2020 vispārējos mērķus. Izstrādājot nākamās paaudzes programmas, būtu jāatzīst programmu plašā piemērošanas joma un to ieguldījums iniciatīvā; |
| --- | --- |

4.

lai gan to piemērošanas joma sniedzas tālāk par ierosmi “Jaunatne kustībā”, ir skaidrs, ka pastāvošajām ES programmām, piemēram, “Mūžizglītība”, “Erasmus Mundus” un “Jaunatne darbībā”, ir jāveic būtisks ieguldījums, lai sasniegtu iniciatīvas “Jaunatne kustībā” mērķus, kā arī stratēģijas Eiropa 2020 vispārējos mērķus. Izstrādājot nākamās paaudzes programmas, būtu jāatzīst programmu plašā piemērošanas joma un to ieguldījums iniciatīvā;

| 5. | būtu aktīvi jāveicina lielāka mobilitāte, tostarp mobilitāte ar trešām valstīm un kandidātvalstīm, izmantojot atbilstīgas programmas un mehānismus. Mācību mobilitātei būtu vajadzīgs arī kvalitatīvs aspekts, un to būtu jābalsta uz labi izstrādātu sadarbību starp izglītības un apmācības iestādēm. Lai palielinātu mobilitātes kvalitāti un daudzveidību, būtu jāizpētī citu pastāvošu sadarbības formu piedāvātais potenciāls. Tomēr mobilitāti nevajadzētu uzskatīt par pašmērķi, bet drīzāk gan par līdzekli, lai uzlabotu zināšanu, prasmju un kompetences apguvi, kā arī lai pārvarētu personīgās un sociālās problēmas, |
| --- | --- |

5.

būtu aktīvi jāveicina lielāka mobilitāte, tostarp mobilitāte ar trešām valstīm un kandidātvalstīm, izmantojot atbilstīgas programmas un mehānismus. Mācību mobilitātei būtu vajadzīgs arī kvalitatīvs aspekts, un to būtu jābalsta uz labi izstrādātu sadarbību starp izglītības un apmācības iestādēm. Lai palielinātu mobilitātes kvalitāti un daudzveidību, būtu jāizpētī citu pastāvošu sadarbības formu piedāvātais potenciāls. Tomēr mobilitāti nevajadzētu uzskatīt par pašmērķi, bet drīzāk gan par līdzekli, lai uzlabotu zināšanu, prasmju un kompetences apguvi, kā arī lai pārvarētu personīgās un sociālās problēmas,

ATZĪST ARĪ TO, KA:

lai risinātu minētos uzdevumus, jāveic pasākumi gan dalībvalstu, gan Eiropas līmenī, kas, vienlaikus pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu, sekmētu stratēģijas Eiropa 2020 plašāko mērķu un pamatmērķu, kā arī ar to saistīto pamatiniciatīvu sasniegšanu.

Saistībā ar ierosmi “Jaunatne kustībā” būtu jāapsver turpmāk norādītie rīcības virzieni,

| | īpašu uzmanību pievēršot izglītībai un apmācībai:






  — | jāveicina integrētu mūžizglītības stratēģiju pilnīga īstenošana, |
| --- | --- | --- |

īpašu uzmanību pievēršot izglītībai un apmācībai:

—

jāveicina integrētu mūžizglītības stratēģiju pilnīga īstenošana,

| — | jānodrošina pamatkompetenču apguve, kas katram indivīdam, it īpaši tiem, kas nāk no nelabvēlīgas vides, nepieciešamas, lai gūtu panākumus uz zināšanām balstītā sabiedrībā, |
| --- | --- |

—

jānodrošina pamatkompetenču apguve, kas katram indivīdam, it īpaši tiem, kas nāk no nelabvēlīgas vides, nepieciešamas, lai gūtu panākumus uz zināšanām balstītā sabiedrībā,

| — | jāpalielina līdzdalība augstākajā vai līdzvērtīgā izglītībā, |
| --- | --- |

—

jāpalielina līdzdalība augstākajā vai līdzvērtīgā izglītībā,

| — | jāpalielina izglītības, it īpaši augstākās izglītības, profesionālās izglītības un apmācības, kvalitāte un pievilcība visos līmeņos, |
| --- | --- |

—

jāpalielina izglītības, it īpaši augstākās izglītības, profesionālās izglītības un apmācības, kvalitāte un pievilcība visos līmeņos,

| — | jāveicina mācību mobilitātes priekšrocības palielinātu zināšanu, prasmju un pieredzes ziņā, |
| --- | --- |

—

jāveicina mācību mobilitātes priekšrocības palielinātu zināšanu, prasmju un pieredzes ziņā,

| | īpašu uzmanību pievēršot jaunatnes jomai:






  — | jāveicina starpnozaru pieeja starp jaunatnes politiku un citām atbilstīgām politikas jomām, |
| --- | --- | --- |

īpašu uzmanību pievēršot jaunatnes jomai:

—

jāveicina starpnozaru pieeja starp jaunatnes politiku un citām atbilstīgām politikas jomām,

| — | jāstiprina mobilitātes kvalitāte un kvantitāte visiem jauniešiem, it īpaši tiem, kam mazāk iespēju, neformālā un neoficiālā mācību vidē, |
| --- | --- |

—

jāstiprina mobilitātes kvalitāte un kvantitāte visiem jauniešiem, it īpaši tiem, kam mazāk iespēju, neformālā un neoficiālā mācību vidē,

| — | jāveicina neformālās un neoficiālās mācīšanās rezultāti un to atzīšanas uzlabošana, lai jauniem pieaugušajiem būtu vieglāka piekļuve izglītībai, mācībām un darba tirgum, |
| --- | --- |

—

jāveicina neformālās un neoficiālās mācīšanās rezultāti un to atzīšanas uzlabošana, lai jauniem pieaugušajiem būtu vieglāka piekļuve izglītībai, mācībām un darba tirgum,

| — | jāveicina jauniešu līdzdalība demokrātiskā dzīvē, |
| --- | --- |

—

jāveicina jauniešu līdzdalība demokrātiskā dzīvē,

| | īpašu uzmanību pievēršot nodarbinātības jomai.






  — | izglītības un apmācības, jauniešu un nodarbinātības politikai labi koordinētā veidā būtu jāaptver secīgi pasākumi, kas jauniešiem jāveic, pārejot no izglītības uz darbu. Nodarbinātības politikai būtu jāsniedz ieguldījums jauniešu bezdarba samazināšanā un jauniešu darba izredžu uzlabošanā un jākalpo par būtisku ieguldījumu tam, lai sasniegtu stratēģijā Eiropa 2020 nodarbinātībai un izaugsmei noteikto nodarbinātības mērķi, proti, 75 %; |
| --- | --- | --- |

īpašu uzmanību pievēršot nodarbinātības jomai.

—

izglītības un apmācības, jauniešu un nodarbinātības politikai labi koordinētā veidā būtu jāaptver secīgi pasākumi, kas jauniešiem jāveic, pārejot no izglītības uz darbu. Nodarbinātības politikai būtu jāsniedz ieguldījums jauniešu bezdarba samazināšanā un jauniešu darba izredžu uzlabošanā un jākalpo par būtisku ieguldījumu tam, lai sasniegtu stratēģijā Eiropa 2020 nodarbinātībai un izaugsmei noteikto nodarbinātības mērķi, proti, 75 %;

ATTIECĪGI AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU ATBILSTĪGI SAVAI KOMPETENCEI:

pilnībā īstenot esošās darbības un izstrādāt nākotnes politikas ierosmes, kas vērstas uz to, lai sasniegtu iniciatīvas “Jaunatne kustībā” plašos mērķus plašākā saistībā ar stratēģiju Eiropa 2020, kā arī lai sasniegtu ES pamatmērķi, kas konkrēti saistīts ar izglītību un apmācību.

Darot to, dalībvalstīm un Komisijai būtu:

| 1. | jānodrošina cieša sadarbība starp visām saistītajām politikas jomām, it īpaši izglītību, jaunatni, sociālajiem jautājumiem, nodarbinātību, pētniecību un jauninājumiem, lai izskatītu kopīgu mērķu iespēju; |
| --- | --- |

1.

jānodrošina cieša sadarbība starp visām saistītajām politikas jomām, it īpaši izglītību, jaunatni, sociālajiem jautājumiem, nodarbinātību, pētniecību un jauninājumiem, lai izskatītu kopīgu mērķu iespēju;

| 2. | jānodrošina, ka Izglītības, jaunatnes, kultūras un sporta padome un citi atbilstīgie Padomes sastāvi pilnībā piedalās stratēģijā Eiropa 2020, it īpaši sniedzot regulāru ieguldījumu Eiropadomei saistībā ar padarīto virzībā pretim ES pamatmērķiem; |
| --- | --- |

2.

jānodrošina, ka Izglītības, jaunatnes, kultūras un sporta padome un citi atbilstīgie Padomes sastāvi pilnībā piedalās stratēģijā Eiropa 2020, it īpaši sniedzot regulāru ieguldījumu Eiropadomei saistībā ar padarīto virzībā pretim ES pamatmērķiem;

| 3. | jāracionalizē ES programmas un budžeti un jānodrošina to pilnīga un efektīva izmantošana, vajadzības gadījumā saistot tos ar valstu un reģionāliem resursiem un apsverot Eiropas struktūrfondu un kohēzijas fondu un Eiropas Investīciju bankas izmantošanu; |
| --- | --- |

3.

jāracionalizē ES programmas un budžeti un jānodrošina to pilnīga un efektīva izmantošana, vajadzības gadījumā saistot tos ar valstu un reģionāliem resursiem un apsverot Eiropas struktūrfondu un kohēzijas fondu un Eiropas Investīciju bankas izmantošanu;

| 4. | jācenšas maksimāli izmantot citu iespējamu jaunu finansējuma avotu potenciāls, lai veicinātu mācību un nodarbinātības mobilitāti; |
| --- | --- |

4.

jācenšas maksimāli izmantot citu iespējamu jaunu finansējuma avotu potenciāls, lai veicinātu mācību un nodarbinātības mobilitāti;

| 5. | jāņem vērā šo secinājumu ietekme uz ES programmu nākamo paaudzi un nākamo ES finanšu shēmu. |
| --- | --- |

5.

jāņem vērā šo secinājumu ietekme uz ES programmu nākamo paaudzi un nākamo ES finanšu shēmu.

---

(1)  Mērķis attiecas uz divām jomām. līdz mazāk nekā 10 % samazināt to skolēnu skaitu, kuri priekšlaicīgi pamet mācības, un vismaz līdz 40 % palielināt to 30–34 gadus veco iedzīvotāju daļu, kuri ieguvuši augstāko izglītību vai līdzvērtīgu izglītību.

(2)  Sasniegt 75 % nodarbinātību vīriešiem un sievietēm vecumā no 20 līdz 64 gadiem, tostarp panākot jauniešu, gados vecāku darba ņēmēju un mazkvalificētu darba ņēmēju lielāku līdzdalību un uzlabojot likumīgo migrantu integrāciju.

(3)  Vismaz 20 miljoniem cilvēku novērst nabadzības vai atstumtības apdraudējumu.

(4)  Uzlabot apstākļus pētniecībai un attīstībai, it īpaši izvirzot mērķi panākt, lai publisko un privāto ieguldījumu līmenis šajā nozarē kopā sasniegtu 3 % no IKP.

(5)  OV C 119, 28.5.2009.

(6)  Mērķis Nr. 1 – mūžizglītību un mobilitāti padarīt par realitāti; mērķis Nr. 2 – uzlabot izglītības un apmācības kvalitāti un efektivitāti; mērķis Nr. 3 – veicināt taisnīgumu, sociālo kohēziju un pilsonisko aktivitāti; mērķis Nr. 4 – visos izglītības un apmācības līmeņos sekmēt novatorismu un jaunradi, tostarp uzņēmējdarbības garu.

(7)  OV C 311, 19.12.2009.

(8)  Dok. Nr. 13726/10.

(9)  To darbavietu īpatsvars, kur nepieciešama augsta kvalifikācija, pieaugs no 29 % 2010. gadā līdz 35 % 2020. gadā (Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra vērtējums).

(10)  ES to cilvēku īpatsvars, kam ir augstākā vai tai līdzvērtīga izglītība, 2009. gadā bija 32,3 % (Eurostat).

(11)  Priekšlikums – Padomes Lēmums par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm. Stratēģijas Eiropa 2020 integrēto pamatnostādņu II daļa.

---

Eiropas Komisija

| 3.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 326/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 326/12

---

Euro maiņas kurss (1)

2010. gada 2. decembris

2010/C 326/06

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3155 |
| JPY | Japānas jena | 110,97 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4521 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,84450 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,1531 |
| CHF | Šveices franks | 1,3160 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,0600 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,010 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 278,75 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7097 |
| PLN | Polijas zlots | 4,0055 |
| RON | Rumānijas leja | 4,3036 |
| TRY | Turcijas lira | 1,9600 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,3614 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3291 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,2194 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7553 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7248 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 512,04 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,1788 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,7629 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4225 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 857,07 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,1400 |
| PHP | Filipīnu peso | 57,464 |
| RUB | Krievijas rublis | 41,2985 |
| THB | Taizemes bāts | 39,524 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,2405 |
| MXN | Meksikas peso | 16,3014 |
| INR | Indijas rūpija | 59,5850 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3155

JPY

Japānas jena

110,97

DKK

Dānijas krona

7,4521

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,84450

SEK

Zviedrijas krona

9,1531

CHF

Šveices franks

1,3160

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,0600

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,010

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

278,75

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7097

PLN

Polijas zlots

4,0055

RON

Rumānijas leja

4,3036

TRY

Turcijas lira

1,9600

AUD

Austrālijas dolārs

1,3614

CAD

Kanādas dolārs

1,3291

HKD

Hongkongas dolārs

10,2194

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7553

SGD

Singapūras dolārs

1,7248

KRW

Dienvidkorejas vona

1 512,04

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,1788

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,7629

HRK

Horvātijas kuna

7,4225

IDR

Indonēzijas rūpija

11 857,07

MYR

Malaizijas ringits

4,1400

PHP

Filipīnu peso

57,464

RUB

Krievijas rublis

41,2985

THB

Taizemes bāts

39,524

BRL

Brazīlijas reāls

2,2405

MXN

Meksikas peso

16,3014

INR

Indijas rūpija

59,5850

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 3.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 326/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 326/13

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 2. novembris),

ar ko izveido Eiropas daudzpusēju ieinteresēto personu forumu par elektroniskajiem rēķiniem (e-rēķiniem)

2010/C 326/07

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

tā kā:

| (1) | Stratēģija Eiropa 2020, kā noteikts Komisijas paziņojumā ar nosaukumu Eiropa 2020: stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, sniedz priekšstatu par Eiropas sociālo tirgus ekonomiku 21. gadsimtā, pilnībā izmantojot digitālās sabiedrības sniegtās ekonomiskās un sociālās priekšrocības. |
| --- | --- |

(1)

Stratēģija Eiropa 2020, kā noteikts Komisijas paziņojumā ar nosaukumu Eiropa 2020: stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, sniedz priekšstatu par Eiropas sociālo tirgus ekonomiku 21. gadsimtā, pilnībā izmantojot digitālās sabiedrības sniegtās ekonomiskās un sociālās priekšrocības.

| (2) | Vienā no galvenajām stratēģijas Eiropa 2020 iniciatīvām, kas izklāstīta Komisijas paziņojumā Eiropas digitālā programma
   (1), īpaša nozīme piešķirta tam, lai tiktu izveidots vienots digitālais tirgus, novēršot regulatīvos un tehniskos šķēršļus, kas kavē pilsoņus gūt pilnīgu labumu no tā. |
| --- | --- |

(2)

Vienā no galvenajām stratēģijas Eiropa 2020 iniciatīvām, kas izklāstīta Komisijas paziņojumā Eiropas digitālā programma
   (1), īpaša nozīme piešķirta tam, lai tiktu izveidots vienots digitālais tirgus, novēršot regulatīvos un tehniskos šķēršļus, kas kavē pilsoņus gūt pilnīgu labumu no tā.

| (3) | Ņemot vērā ciešo saikni, kāda pastāv starp rēķinu sagatavošanas un maksājumu procesiem, vienotās euro maksājumu telpas (SEPA) izveide dotu iespēju radīt savstarpēji izmantojamas Eiropas e-rēķinu sistēmas. Šīs sistēmas var palīdzēt uzņēmumiem un finanšu pakalpojumu sniedzējiem, uzlabojot efektivitāti un veicot piegādes ķēžu automatizāciju. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā ciešo saikni, kāda pastāv starp rēķinu sagatavošanas un maksājumu procesiem, vienotās euro maksājumu telpas (SEPA) izveide dotu iespēju radīt savstarpēji izmantojamas Eiropas e-rēķinu sistēmas. Šīs sistēmas var palīdzēt uzņēmumiem un finanšu pakalpojumu sniedzējiem, uzlabojot efektivitāti un veicot piegādes ķēžu automatizāciju.

| (4) | Padomes Direktīva 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (2) izvirza dalībvalstīm prasību no 2013. gada 1. janvāra ievērot vienlīdzīgas attieksmes principu pret papīra rēķiniem un e-rēķiniem. |
| --- | --- |

(4)

Padomes Direktīva 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (2) izvirza dalībvalstīm prasību no 2013. gada 1. janvāra ievērot vienlīdzīgas attieksmes principu pret papīra rēķiniem un e-rēķiniem.

| (5) | Komisijas paziņojums (3)
  Elektronisko rēķinu Eiropai sniegtie ieguvumi ierosina izveidot Eiropas daudzpusēju ieinteresēto personu forumu, kas palīdzētu Komisijai koordinēt pasākumus dalībvalstu līmenī un noteikt pasākumus Savienības līmenī, lai veicinātu e- rēķinu masveida izmantošanu. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas paziņojums (3)
  Elektronisko rēķinu Eiropai sniegtie ieguvumi ierosina izveidot Eiropas daudzpusēju ieinteresēto personu forumu, kas palīdzētu Komisijai koordinēt pasākumus dalībvalstu līmenī un noteikt pasākumus Savienības līmenī, lai veicinātu e- rēķinu masveida izmantošanu.

| (6) | Tāpēc jāizveido ekspertu grupa e-rēķinu jomā un jānosaka tās uzdevumi un struktūra. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc jāizveido ekspertu grupa e-rēķinu jomā un jānosaka tās uzdevumi un struktūra.

| (7) | Grupas galvenais uzdevums būs uzraudzīt e-rēķinu ieviešanu un palīdzēt attīstīt e- rēķinu tirgu visās dalībvalstīs. Tai jāsadarbojas ar valstu daudzpusējiem ieinteresēto personu forumiem un jāpievērš īpaša uzmanība e-rēķinu pārrobežu aspektiem un tam, kā e-rēķinus ievieš mazie un vidējie uzņēmumi. |
| --- | --- |

(7)

Grupas galvenais uzdevums būs uzraudzīt e-rēķinu ieviešanu un palīdzēt attīstīt e- rēķinu tirgu visās dalībvalstīs. Tai jāsadarbojas ar valstu daudzpusējiem ieinteresēto personu forumiem un jāpievērš īpaša uzmanība e-rēķinu pārrobežu aspektiem un tam, kā e-rēķinus ievieš mazie un vidējie uzņēmumi.

| (8) | Eiropas daudzpusējā ieinteresēto personu forumā par e-rēķiniem ietilpst valsts forumu dalībnieki un pārstāvji no Eiropas lietotāju asociācijām, Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN), Eiropas centrālās bankas (ECB) un 29. pantā paredzētās Datu aizsardzības darba grupas. |
| --- | --- |

(8)

Eiropas daudzpusējā ieinteresēto personu forumā par e-rēķiniem ietilpst valsts forumu dalībnieki un pārstāvji no Eiropas lietotāju asociācijām, Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN), Eiropas centrālās bankas (ECB) un 29. pantā paredzētās Datu aizsardzības darba grupas.

| (9) | Neskarot Komisijas drošības noteikumus, kas izklāstīti Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom
   (4) pielikumā, ir jāparedz noteikumi par to, kā foruma dalībnieki drīkst izpaust informāciju. |
| --- | --- |

(9)

Neskarot Komisijas drošības noteikumus, kas izklāstīti Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom
   (4) pielikumā, ir jāparedz noteikumi par to, kā foruma dalībnieki drīkst izpaust informāciju.

| (10) | Personas dati jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (5). |
| --- | --- |

(10)

Personas dati jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (5).

| (11) | Ir lietderīgi noteikt šā lēmuma piemērošanas termiņu. Komisija savlaicīgi izskatīs tā pagarināšanas lietderību, |
| --- | --- |

(11)

Ir lietderīgi noteikt šā lēmuma piemērošanas termiņu. Komisija savlaicīgi izskatīs tā pagarināšanas lietderību,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Priekšmets

Ar šo izveido daudzpusēju ieinteresēto personu forumu par elektroniskajiem rēķiniem (e-rēķiniem), turpmāk “forums”.

2. pants

Uzdevumi

1.   Foruma uzdevums ir:

| a) | palīdzēt Komisijai uzraudzīt e-rēķinu tirgus attīstību un noteikt e-rēķinu izplatības pakāpi ražošanā un pakalpojumu nozarēs visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

a)

palīdzēt Komisijai uzraudzīt e-rēķinu tirgus attīstību un noteikt e-rēķinu izplatības pakāpi ražošanā un pakalpojumu nozarēs visās dalībvalstīs;

| b) | organizēt pieredzes un labas prakses apmaiņu, kas atvieglo savstarpēji izmantojamu e-rēķinu risinājumu rašanos; |
| --- | --- |

b)

organizēt pieredzes un labas prakses apmaiņu, kas atvieglo savstarpēji izmantojamu e-rēķinu risinājumu rašanos;

| c) | norādīt problēmas, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu darījumiem, un ierosināt piemērotus risinājumus; |
| --- | --- |

c)

norādīt problēmas, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu darījumiem, un ierosināt piemērotus risinājumus;

| d) | atbalstīt un uzraudzīt darbu, kura rezultātā tiks pieņemts e-rēķinu standarta datu modelis. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt un uzraudzīt darbu, kura rezultātā tiks pieņemts e-rēķinu standarta datu modelis.

2.   Pildot savus uzdevumus, forums ņem vērā iepriekšējo darbību rezultātus, līdzšinējo darbu un risinājumus, jo īpaši attiecībā uz tiesisko vidi, uzņēmējdarbības prasībām un tehniskajiem standartiem e-rēķinu jomā valsts un privātajā sektorā.

3. pants

Apspriešanās

Komisija var apspriesties ar grupu par visiem jautājumiem, kas saistīti ar:

| a) | citām likumdošanas iniciatīvām, kas jāuzņemas Savienības līmenī, lai novērstu atlikušos šķēršļus e-rēķinu ieviešanai; |
| --- | --- |

a)

citām likumdošanas iniciatīvām, kas jāuzņemas Savienības līmenī, lai novērstu atlikušos šķēršļus e-rēķinu ieviešanai;

| b) | uzņēmējdarbības procesiem finanšu piegādes ķēdē, kas varētu atvieglot e-rēķinu izmantošanu, jo īpaši maksājumu jomā un vienotajā euro maksājumu telpā (SEPA); |
| --- | --- |

b)

uzņēmējdarbības procesiem finanšu piegādes ķēdē, kas varētu atvieglot e-rēķinu izmantošanu, jo īpaši maksājumu jomā un vienotajā euro maksājumu telpā (SEPA);

| c) | Pasākumi valsts un Eiropas līmenī, atbalstot e- rēķinu izmantošanu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu vidū. |
| --- | --- |

c)

Pasākumi valsts un Eiropas līmenī, atbalstot e- rēķinu izmantošanu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu vidū.

4. pants

Sastāvs

Foruma sastāvā ir 63 dalībnieki:

| a) | divi dalībnieki no katras valsts daudzpusējā ieinteresēto personu foruma; |
| --- | --- |

a)

divi dalībnieki no katras valsts daudzpusējā ieinteresēto personu foruma;

| b) | seši Eiropas asociāciju dalībnieki, kuri pārstāv patērētājus, mazos un vidējos uzņēmumus un lielos uzņēmumus; |
| --- | --- |

b)

seši Eiropas asociāciju dalībnieki, kuri pārstāv patērētājus, mazos un vidējos uzņēmumus un lielos uzņēmumus;

| c) | viens pārstāvis no katras sekojošās struktūras – Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN), Eiropas centrālās bankas (ECB) un 29. pantā paredzētās Datu aizsardzības darba grupas (6). |
| --- | --- |

c)

viens pārstāvis no katras sekojošās struktūras – Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN), Eiropas centrālās bankas (ECB) un 29. pantā paredzētās Datu aizsardzības darba grupas (6).

5. pants

Dalībnieki un to iecelšana

1.   Komisija ieceļ foruma dalībniekus saskaņā ar šādu kārtību.

| 1. | Dalībniekus, kuri minēti 4. panta a) apakšpunktā, ieceļ, pamatojoties uz dalībvalstu izteiktajiem priekšlikumiem. Šos dalībniekus ieceļ kā valsts daudzpusējā ieinteresēto personu foruma pārstāvjus. |
| --- | --- |

1.

Dalībniekus, kuri minēti 4. panta a) apakšpunktā, ieceļ, pamatojoties uz dalībvalstu izteiktajiem priekšlikumiem. Šos dalībniekus ieceļ kā valsts daudzpusējā ieinteresēto personu foruma pārstāvjus.

| 2. | Dalībniekus, kuri minēti 4. panta b) apakšpunktā, ieceļ, lai tie pārstāvētu 4. panta b) apakšpunktā minētās organizācijas. Komisijas dienesti nodrošina šo ieinteresēto personu grupu līdzsvarotu pārstāvību. |
| --- | --- |

2.

Dalībniekus, kuri minēti 4. panta b) apakšpunktā, ieceļ, lai tie pārstāvētu 4. panta b) apakšpunktā minētās organizācijas. Komisijas dienesti nodrošina šo ieinteresēto personu grupu līdzsvarotu pārstāvību.

| 3. | Dalībniekus, kuri minēti 4. panta c) apakšpunktā, ieceļ, pamatojoties uz attiecīgiem priekšlikumiem, ko izteikušas CEN, ECB un 29. pantā paredzētā Datu aizsardzības darba grupa. |
| --- | --- |

3.

Dalībniekus, kuri minēti 4. panta c) apakšpunktā, ieceļ, pamatojoties uz attiecīgiem priekšlikumiem, ko izteikušas CEN, ECB un 29. pantā paredzētā Datu aizsardzības darba grupa.

2.   Dalībniekus ieceļ uz trīs gadiem.

3.   To dalībnieku vietā, kuri vairs nespēj pilnvērtīgi darboties grupā, kuri atkāpjas no amata vai neatbilst šā panta 1. punktā vai Līguma 339. pantā iekļautajiem nosacījumiem, uz atlikušo pilnvaru laiku var iecelt citus dalībniekus.

4.   Šā lēmuma 4. pantā minēto dalībnieku vārdus un uzvārdus publicē komisijas ekspertu grupu reģistrā un tamlīdzīgās datu bāzēs.

5.   Personas datus iegūst, apstrādā un publicē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.

6. pants

Darbības

1.   Foruma priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis.

2.   Komisijas pārstāvis var uzaicināt piedalīties foruma darbā neatkarīgus ad hoc ekspertus, kuri nav saistīti ar forumu, ar attiecīgu kompetenci saistībā ar foruma dienas kārtībā esošu tematu. Turklāt Komisijas pārstāvis var piešķirt novērotāja statusu personām, organizācijām, kā noteikts 8. panta 3. punktā horizontālajos noteikumos par ekspertu grupām un kandidātvalstīm.

3.   Uz foruma dalībniekiem, kā arī pieaicinātajiem ekspertiem un novērotājiem attiecas dienesta noslēpuma neizpaušanas saistības, kas paredzētas Līgumos un to īstenošanas noteikumi, kā arī Komisijas drošības noteikumos, kas attiecas uz ES klasificētās informācijas aizsardzību un ietverti Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom pielikumā. Ja tie neievēro šīs saistības, Komisija var veikt visus nepieciešamos pasākumus.

4.   Foruma sanāksmes notiek Komisijas telpās. Sekretariāta pakalpojumus nodrošina Komisija. Foruma sanāksmēs var piedalīties citas šajos procesos ieinteresētas Komisijas amatpersonas.

5.   Forums pieņem nepieciešamo reglamentu, pamatojoties uz Komisijas pieņemto standarta reglamentu.

6.   Komisija publicē attiecīgo informāciju par foruma veiktajām darbībām, iekļaujot to reģistrā vai izmantojot saiti no reģistra uz īpaši šim nolūkam paredzētu tīmekļa vietni.

7.   Foruma pilnvaru termiņa beigās Komisija sagatavo progresa ziņojumu par foruma sasniegumiem. Šis ziņojums ir publiski pieejams.

7. pants

Sanāksmju izdevumi

1.   Foruma darbā iesaistītajiem dalībniekiem netiek maksāta atlīdzība par to sniegtajiem pakalpojumiem.

2.   Saskaņā ar Komisijā spēkā esošajiem noteikumiem Komisija atmaksā ceļa un uzturēšanās izdevumus, kas foruma dalībniekiem rodas saistībā ar foruma darbu.

3.   Šos izdevumus atmaksā pieejamo apropriāciju robežās, kuras piešķir saskaņā ar ikgadējo resursu sadalījuma procedūru.

8. pants

Piemērojamība

Šo lēmumu piemēro līdz 2013. gada 31. decembrim.

Briselē, 2010. gada 2. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Michel BARNIER

---

(1)  COM(2010) 45.

1

(2)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

2

(3)  COM(2010) 712.

3

(4)  OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.

4

(5)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

5

(6)  Direktīva 95/46/EK, OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

6

---

Revīzijas palāta

| 3.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 326/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 326/16

---

Īpašais ziņojums Nr. 8/2010 “Transporta darbības rezultātu uzlabošana Eiropas dzelzceļa pārvadājumu asīs. Vai ieguldījumi ES dzelzceļa infrastruktūrā ir bijuši efektīvi?”

2010/C 326/08

Eiropas Revīzijas palāta informē, ka ir publicēts Īpašais ziņojums Nr. 8/2010 “Transporta darbības rezultātu uzlabošana Eiropas dzelzceļa pārvadājumu asīs. Vai ieguldījumi ES dzelzceļa infrastruktūrā ir bijuši efektīvi?”.

Ziņojums ir pieejams lasīšanai vai lejupielādei Eiropas Revīzijas palātas tīmekļa vietnē http://www.eca.europa.eu

Ziņojumu var saņemt bez maksas drukātā veidā. Tas jāpieprasa Eiropas Revīzijas palātas Komunikācijas un ziņojumu nodaļā:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Communication and Reports Unit |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tālr. +352 4398-1 |
| E-pasts: euraud@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Communication and Reports Unit

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tālr. +352 4398-1

E-pasts: euraud@eca.europa.eu

vai jāaizpilda elektroniskā pieprasījuma veidlapa virtuālajā grāmatnīcā EU-Bookshop.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 3.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 326/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 326/17

---

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), 2. panta 8. punktā minēto robežšķērsošanas vietu saraksta atjauninājums (OV C 316, 28.12.2007., 1. lpp.; OV C 134, 31.5.2008., 16. lpp.; OV C 177, 12.7.2008., 9. lpp.; OV C 200, 6.8.2008., 10. lpp.; OV C 331, 31.12.2008., 13. lpp.; OV C 3, 8.1.2009., 10. lpp.; OV C 37, 14.2.2009., 10. lpp.; OV C 64, 19.3.2009., 20. lpp.; OV C 99, 30.4.2009., 7. lpp.; OV C 229, 23.9.2009., 28. lpp.; OV C 263, 5.11.2009., 22. lpp.; OV C 298, 8.12.2009., 17. lpp.; OV C 74, 24.3.2010., 13. lpp.)

2010/C 326/09

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulas (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), 2. panta 8. punktā minēto robežšķērsošanas vietu saraksta publicēšana pamatojas uz informāciju, ko dalībvalstis paziņo Komisijai saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 34. pantu.

Papildus publikācijai Oficiālajā Vēstnesī regulārs atjauninājums ir pieejams Iekšlietu ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē.

FRANCIJA

OV C 37, 14.2.2009. un OV C 99, 30.4.2009. publicētās informācijas aizstāšana ar citu informāciju

Robežas lidostās

Jauna robežšķērsošanas vieta:

Brive-Souillac

SOMIJA

OV C 247, 13.10.2006. publicētās informācijas aizstāšana ar citu informāciju

Sauszemes robežas (Somija–Krievija)

| 1. | Haapovaara (*) |
| --- | --- |

1.

Haapovaara (*)

| 2. | Imatra |
| --- | --- |

2.

Imatra

| 3. | Inari (*) |
| --- | --- |

3.

Inari (*)

| 4. | Karikangas (*) |
| --- | --- |

4.

Karikangas (*)

| 5. | Karttimo (*) |
| --- | --- |

5.

Karttimo (*)

| 6. | Kivipuro (*) |
| --- | --- |

6.

Kivipuro (*)

| 7. | Kokkojärvi (*) |
| --- | --- |

7.

Kokkojärvi (*)

| 8. | Kurvinen (*) |
| --- | --- |

8.

Kurvinen (*)

| 9. | Kuusamo |
| --- | --- |

9.

Kuusamo

| 10. | Leminaho (*) |
| --- | --- |

10.

Leminaho (*)

| 11. | Niirala |
| --- | --- |

11.

Niirala

| 12. | Nuijamaa |
| --- | --- |

12.

Nuijamaa

| 13. | Onkamo (*) |
| --- | --- |

13.

Onkamo (*)

| 14. | Parikkala (*) |
| --- | --- |

14.

Parikkala (*)

| 15. | Puitsi (*) |
| --- | --- |

15.

Puitsi (*)

| 16. | Raja-Jooseppi |
| --- | --- |

16.

Raja-Jooseppi

| 17. | Rajakangas (*) |
| --- | --- |

17.

Rajakangas (*)

| 18. | Ruhovaara (*) |
| --- | --- |

18.

Ruhovaara (*)

| 19. | Salla |
| --- | --- |

19.

Salla

| 20. | Uukuniemi (*) |
| --- | --- |

20.

Uukuniemi (*)

| 21. | Vaalimaa |
| --- | --- |

21.

Vaalimaa

| 22. | Vainikkala (dzelzceļa satiksme) |
| --- | --- |

22.

Vainikkala (dzelzceļa satiksme)

| 23. | Valkeavaara (*) |
| --- | --- |

23.

Valkeavaara (*)

| 24. | Vartius |
| --- | --- |

24.

Vartius

| 25. | Virtaniemi (*) |
| --- | --- |

25.

Virtaniemi (*)

Paskaidrojums:

Robežšķērsošanas vietas ir noteiktas saskaņā ar Nolīgumu starp Somijas Republikas valdību un Krievijas Federācijas valdību par savstarpējām robežšķērsošanas vietām (Helsinki, 1994. gada 11. marts). Ar zvaigznīti (*) ir atzīmētas ierobežotas izmantošanas robežšķērsošanas vietas, kā paredzēts nolīgumā. Tās ir atvērtas satiksmei atkarībā no vajadzības. Satiksmi veido gandrīz vienīgi kokmateriālu kravu pārvadājumi. Vairums robežšķērsošanas vietu lielāko daļu laika ir slēgtas.

Lidostas

| 1. | Enontekiö |
| --- | --- |

1.

Enontekiö

| 2. | Helsinki – Hernesaari (vienīgi helikopteru satiksme) |
| --- | --- |

2.

Helsinki – Hernesaari (vienīgi helikopteru satiksme)

| 3. | Helsinki – Malmi |
| --- | --- |

3.

Helsinki – Malmi

| 4. | Helsinki – Vantaa |
| --- | --- |

4.

Helsinki – Vantaa

| 5. | Ivalo |
| --- | --- |

5.

Ivalo

| 6. | Joensuu |
| --- | --- |

6.

Joensuu

| 7. | Jyväskylä |
| --- | --- |

7.

Jyväskylä

| 8. | Kajaani |
| --- | --- |

8.

Kajaani

| 9. | Kemi – Tornio |
| --- | --- |

9.

Kemi – Tornio

| 10. | Kittilä |
| --- | --- |

10.

Kittilä

| 11. | Kruunupyy |
| --- | --- |

11.

Kruunupyy

| 12. | Kuopio |
| --- | --- |

12.

Kuopio

| 13. | Kuusamo |
| --- | --- |

13.

Kuusamo

| 14. | Lappeenranta |
| --- | --- |

14.

Lappeenranta

| 15. | Maarianhamina |
| --- | --- |

15.

Maarianhamina

| 16. | Mikkeli |
| --- | --- |

16.

Mikkeli

| 17. | Oulu |
| --- | --- |

17.

Oulu

| 18. | Pori |
| --- | --- |

18.

Pori

| 19. | Rovaniemi |
| --- | --- |

19.

Rovaniemi

| 20. | Savonlinna |
| --- | --- |

20.

Savonlinna

| 21. | Seinäjoki |
| --- | --- |

21.

Seinäjoki

| 22. | Tampere – Pirkkala |
| --- | --- |

22.

Tampere – Pirkkala

| 23. | Turku |
| --- | --- |

23.

Turku

| 24. | Vaasa |
| --- | --- |

24.

Vaasa

| 25. | Varkaus |
| --- | --- |

25.

Varkaus

Jūras robežas

Robežšķērsošanas vietas ostās tirdzniecības un zvejas kuģiem

| 1. | Eckerö |
| --- | --- |

1.

Eckerö

| 2. | Färjsundet |
| --- | --- |

2.

Färjsundet

| 3. | Förby |
| --- | --- |

3.

Förby

| 4. | Hamina |
| --- | --- |

4.

Hamina

| 5. | Hanko (arī izpriecu kuģiem) |
| --- | --- |

5.

Hanko (arī izpriecu kuģiem)

| 6. | Haukipudas |
| --- | --- |

6.

Haukipudas

| 7. | Helsinki |
| --- | --- |

7.

Helsinki

| 8. | Inkoo |
| --- | --- |

8.

Inkoo

| 9. | Kalajoki |
| --- | --- |

9.

Kalajoki

| 10. | Kaskinen |
| --- | --- |

10.

Kaskinen

| 11. | Kemi |
| --- | --- |

11.

Kemi

| 12. | Kemiö |
| --- | --- |

12.

Kemiö

| 13. | Kirkkonummi |
| --- | --- |

13.

Kirkkonummi

| 14. | Kokkola |
| --- | --- |

14.

Kokkola

| 15. | Kotka |
| --- | --- |

15.

Kotka

| 16. | Kristiinankaupunki |
| --- | --- |

16.

Kristiinankaupunki

| 17. | Lappeenranta |
| --- | --- |

17.

Lappeenranta

| 18. | Loviisa |
| --- | --- |

18.

Loviisa

| 19. | Långnäs |
| --- | --- |

19.

Långnäs

| 20. | Maarianhamina (arī izpriecu kuģiem) |
| --- | --- |

20.

Maarianhamina (arī izpriecu kuģiem)

| 21. | Merikarvia |
| --- | --- |

21.

Merikarvia

| 22. | Naantali |
| --- | --- |

22.

Naantali

| 23. | Nuijamaa (arī izpriecu kuģiem) |
| --- | --- |

23.

Nuijamaa (arī izpriecu kuģiem)

| 24. | Olkiluoto |
| --- | --- |

24.

Olkiluoto

| 25. | Oulu |
| --- | --- |

25.

Oulu

| 26. | Parainen |
| --- | --- |

26.

Parainen

| 27. | Pernaja |
| --- | --- |

27.

Pernaja

| 28. | Pietarsaari |
| --- | --- |

28.

Pietarsaari

| 29. | Pohja |
| --- | --- |

29.

Pohja

| 30. | Pori |
| --- | --- |

30.

Pori

| 31. | Porvoo |
| --- | --- |

31.

Porvoo

| 32. | Raahe |
| --- | --- |

32.

Raahe

| 33. | Rauma |
| --- | --- |

33.

Rauma

| 34. | Salo |
| --- | --- |

34.

Salo

| 35. | Sipoo |
| --- | --- |

35.

Sipoo

| 36. | Taalintehdas |
| --- | --- |

36.

Taalintehdas

| 37. | Tammisaari |
| --- | --- |

37.

Tammisaari

| 38. | Tornio |
| --- | --- |

38.

Tornio

| 39. | Turku |
| --- | --- |

39.

Turku

| 40. | Uusikaupunki |
| --- | --- |

40.

Uusikaupunki

| 41. | Vaasa |
| --- | --- |

41.

Vaasa

Krasta apsardzes stacijas, kas darbojas kā robežšķērsošanas vietas izpriecu kuģiem

| 1. | Haapasaari |
| --- | --- |

1.

Haapasaari

| 2. | Hanko |
| --- | --- |

2.

Hanko

| 3. | Maarianhamina |
| --- | --- |

3.

Maarianhamina

| 4. | Nuijamaan satama |
| --- | --- |

4.

Nuijamaan satama

| 5. | Santio |
| --- | --- |

5.

Santio

| 6. | Suomenlinna |
| --- | --- |

6.

Suomenlinna

Krasta apsardzes stacijas, kas darbojas kā robežšķērsošanas vietas hidroplāniem

| 1. | Hanko |
| --- | --- |

1.

Hanko

| 2. | Kotka |
| --- | --- |

2.

Kotka

| 3. | Maarianhamina |
| --- | --- |

3.

Maarianhamina

| 4. | Porkkala |
| --- | --- |

4.

Porkkala

| 5. | Suomenlinna |
| --- | --- |

5.

Suomenlinna

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 3.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 326/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 326/21

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 326/10

| 1. | Komisija 2010. gada 29. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1), kuras rezultātā uzņēmums GDF Suez SA (“GDF Suez”, Francija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst vienpersonīgu kontroli pār uzņēmumu International Power plc (“International Power”, Anglija un Velsa), iegādājoties 70 % uzņēmuma International Power akciju. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 29. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1), kuras rezultātā uzņēmums GDF Suez SA (“GDF Suez”, Francija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst vienpersonīgu kontroli pār uzņēmumu International Power plc (“International Power”, Anglija un Velsa), iegādājoties 70 % uzņēmuma International Power akciju.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | GDF Suez piedalās enerģētikas ķēdes visos posmos (elektroenerģija un dabasgāze), tostarp i) dabasgāzes un elektroenerģijas iegādē, ražošanā un tirdzniecībā; ii) dabasgāzes un elektroenerģijas transportā un sadalē, kā arī dabasgāzes galveno infrastruktūru pārvaldībā un attīstībā; iii) ar enerģiju saistītu pakalpojumu, kā arī ar vidi saistītu pakalpojumu izstrāde un tirdzniecība, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

GDF Suez piedalās enerģētikas ķēdes visos posmos (elektroenerģija un dabasgāze), tostarp i) dabasgāzes un elektroenerģijas iegādē, ražošanā un tirdzniecībā; ii) dabasgāzes un elektroenerģijas transportā un sadalē, kā arī dabasgāzes galveno infrastruktūru pārvaldībā un attīstībā; iii) ar enerģiju saistītu pakalpojumu, kā arī ar vidi saistītu pakalpojumu izstrāde un tirdzniecība,

| — | International Power ir starptautisks uzņēmums, kas savu darbību veic Ziemeļamerikā, Eiropā, Tuvajos Austrumos, Austrālijā un Āzijā. International Power ekspluatē spēkstacijas. Tam pieder, un tas pilnveido un pārvalda aptuveni 50 spēkstacijas 21 valstī, ražojot 32 000 MW elektroenerģijas (bruto jauda). |
| --- | --- |

—

International Power ir starptautisks uzņēmums, kas savu darbību veic Ziemeļamerikā, Eiropā, Tuvajos Austrumos, Austrālijā un Āzijā. International Power ekspluatē spēkstacijas. Tam pieder, un tas pilnveido un pārvalda aptuveni 50 spēkstacijas 21 valstī, ražojot 32 000 MW elektroenerģijas (bruto jauda).

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

---