# Den Europæiske Unions C 334/2010

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2010.334.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 334 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 53. årgang10. december 2010 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2010.334.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 334

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

53. årgang10. december 2010

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | III   Forberedende retsakter |
| | Revisionsretten |
| 2010/C 334/01 | Udtalelse nr. 6/2010 (artikel 322, TEUF) om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om finansforordningen vedrørende Den Europæiske Unions almindelige budget | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

III   Forberedende retsakter

Revisionsretten

2010/C 334/01

Udtalelse nr. 6/2010 (artikel 322, TEUF) om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om finansforordningen vedrørende Den Europæiske Unions almindelige budget

(artikel 322, TEUF)

1

| | Berigtigelser |
| --- | --- |
| 2010/C 334/02 | Berigtigelse til Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2009, med institutionernes svar (EUT C 303 af 9.11.2010) | 18 |

Berigtigelser

2010/C 334/02

Berigtigelse til Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2009, med institutionernes svar (EUT C 303 af 9.11.2010)

18

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

III Forberedende retsakter

Revisionsretten

| 10.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 334/1

---

UDTALELSE Nr. 6/2010

(artikel 322, TEUF)

om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om finansforordningen vedrørende Den Europæiske Unions almindelige budget

2010/C 334/01

INDHOLD

| | Punkt | Side |
| --- | --- | --- |
| Resumé
  ... | I-XV | 3 |
| Indledning
  ... | 1-4 | 4 |
| Budgetprincipper
  ... | 5 | 4 |
| Formålsbestemte indtægter
  ... | 6-9 | 4 |
| Kommissionens forslag... | 6 | 4 |
| Analyse... | 7-8 | 4 |
| Anbefaling... | 9 | 5 |
| Acceptabel fejlrisiko
  ... | 10-23 | 5 |
| Kommissionens forslag... | 10-11 | 5 |
| Analyse... | 12-22 | 5 |
| Formål... | 13-15 | 5 |
| Definition og estimering... | 16-17 | 5 |
| Måling af niveauet for den acceptable risiko... | 18 | 6 |
| Roller og ansvar... | 19-22 | 6 |
| Anbefaling... | 23 | 6 |
| Gennemførelsesmetoder og medlemsstaternes forpligtelser
  ... | 24-36 | 6 |
| Kommissionens forslag... | 24-25 | 6 |
| Analyse... | 26-35 | 6 |
| Kommissionens og medlemsstaternes ansvar... | 28 | 7 |
| Anvendelse af de administrative ordninger for landbrug på andre områder... | 29-32 | 7 |
| Omkostningerne forbundet med forslaget... | 33 | 7 |
| Forenelighed med et resultatbaseret godtgørelsessystem... | 34 | 7 |
| Hvordan vil Kommissionen anvende oplysningerne?... | 35 | 7 |
| Anbefaling... | 36 | 7 |
| Betalinger, inddrivelse og offentlige indkøb
  ... | 37 | 7 |
| Forvaltningskonti
  ... | 38-41 | 8 |
| Kommissionens forslag... | 38 | 8 |
| Analyse... | 39-40 | 8 |
| Anbefaling... | 41 | 8 |
| Tilskud og priser
  ... | 42 | 8 |
| Finansielle instrumenter
  ... | 43-47 | 8 |
| Kommissionens forslag... | 43 | 8 |
| Analyse... | 44-46 | 8 |
| Anbefaling... | 47 | 9 |
| Ekstern revision
  ... | 48-69 | 9 |
| Årsberetningen... | 49-63 | 9 |
| Kommissionens forslag... | 49 | 9 |
| Analyse... | 50-62 | 9 |
| Anbefaling... | 63 | 10 |
| Særberetninger... | 64-68 | 10 |
| Kommissionens forslag... | 64 | 10 |
| Analyse... | 65-67 | 11 |
| Anbefaling... | 68 | 11 |
| Andre spørgsmål vedrørende ekstern revision... | 69 | 11 |
| Europæiske trustfonde
  ... | 70-78 | 11 |
| Kommissionens forslag... | 70 | 11 |
| Analyse... | 71-77 | 11 |
| Administrative spørgsmål... | 72-73 | 11 |
| Omkostninger... | 74-75 | 11 |
| Regnskabspligt og revision... | 76-77 | 12 |
| Anbefaling... | 78 | 12 |
| Model for finansielle bestemmelser for offentlig-private partnerskaber
  ... | 79-82 | 12 |
| Kommissionens forslag... | 79 | 12 |
| Analyse... | 80-81 | 12 |
| Anbefalinger... | 82 | 12 |
| Finansiering af erhvervelse af fast ejendom
  ... | 83 | 12 |
| Afsluttende bestemmelser
  ... | 84 | 12 |
| Spørgsmål, som ikke har nogen fremtrædende plads i Kommissionens begrundelse
  ... | 85 | 12 |
| Afslutning af forfinansiering
  ... | 86-89 | 12 |
| Kommissionens forslag... | 86 | 12 |
| Analyse... | 87 | 12 |
| Anbefaling... | 88-89 | 13 |
| Regnskabsaflæggelse og regnskabsføring
  ... | 90-93 | 13 |
| Kommissionens forslag... | 90 | 13 |
| Analyse... | 91-92 | 13 |
| Anbefaling... | 93 | 13 |
| Finansielle bestemmelser for forvaltningsorganer og andre organer, der nedsættes under traktaten
  ... | 94-100 | 13 |
| Kommissionens forslag... | 94 | 13 |
| Analyse... | 95-98 | 13 |
| Anbefaling... | 99-100 | 14 |
| Rapporteringskrav
  ... | 101-102 | 14 |
| BILAG — Kommissionens ændrede tekst og Rettens forslag | | |

Punkt

Side

Resumé
  ...

I-XV

3

Indledning
  ...

1-4

4

Budgetprincipper
  ...

5

4

Formålsbestemte indtægter
  ...

6-9

4

Kommissionens forslag...

6

4

Analyse...

7-8

4

Anbefaling...

9

5

Acceptabel fejlrisiko
  ...

10-23

5

Kommissionens forslag...

10-11

5

Analyse...

12-22

5

Formål...

13-15

5

Definition og estimering...

16-17

5

Måling af niveauet for den acceptable risiko...

18

6

Roller og ansvar...

19-22

6

Anbefaling...

23

6

Gennemførelsesmetoder og medlemsstaternes forpligtelser
  ...

24-36

6

Kommissionens forslag...

24-25

6

Analyse...

26-35

6

Kommissionens og medlemsstaternes ansvar...

28

7

Anvendelse af de administrative ordninger for landbrug på andre områder...

29-32

7

Omkostningerne forbundet med forslaget...

33

7

Forenelighed med et resultatbaseret godtgørelsessystem...

34

7

Hvordan vil Kommissionen anvende oplysningerne?...

35

7

Anbefaling...

36

7

Betalinger, inddrivelse og offentlige indkøb
  ...

37

7

Forvaltningskonti
  ...

38-41

8

Kommissionens forslag...

38

8

Analyse...

39-40

8

Anbefaling...

41

8

Tilskud og priser
  ...

42

8

Finansielle instrumenter
  ...

43-47

8

Kommissionens forslag...

43

8

Analyse...

44-46

8

Anbefaling...

47

9

Ekstern revision
  ...

48-69

9

Årsberetningen...

49-63

9

Kommissionens forslag...

49

9

Analyse...

50-62

9

Anbefaling...

63

10

Særberetninger...

64-68

10

Kommissionens forslag...

64

10

Analyse...

65-67

11

Anbefaling...

68

11

Andre spørgsmål vedrørende ekstern revision...

69

11

Europæiske trustfonde
  ...

70-78

11

Kommissionens forslag...

70

11

Analyse...

71-77

11

Administrative spørgsmål...

72-73

11

Omkostninger...

74-75

11

Regnskabspligt og revision...

76-77

12

Anbefaling...

78

12

Model for finansielle bestemmelser for offentlig-private partnerskaber
  ...

79-82

12

Kommissionens forslag...

79

12

Analyse...

80-81

12

Anbefalinger...

82

12

Finansiering af erhvervelse af fast ejendom
  ...

83

12

Afsluttende bestemmelser
  ...

84

12

Spørgsmål, som ikke har nogen fremtrædende plads i Kommissionens begrundelse
  ...

85

12

Afslutning af forfinansiering
  ...

86-89

12

Kommissionens forslag...

86

12

Analyse...

87

12

Anbefaling...

88-89

13

Regnskabsaflæggelse og regnskabsføring
  ...

90-93

13

Kommissionens forslag...

90

13

Analyse...

91-92

13

Anbefaling...

93

13

Finansielle bestemmelser for forvaltningsorganer og andre organer, der nedsættes under traktaten
  ...

94-100

13

Kommissionens forslag...

94

13

Analyse...

95-98

13

Anbefaling...

99-100

14

Rapporteringskrav
  ...

101-102

14

BILAG — Kommissionens ændrede tekst og Rettens forslag

REVISIONSRETTEN FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 322, sammenholdt med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106a,

under henvisning til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (1) om finansforordningen vedrørende Den Europæiske Unions almindelige budget (2) (i det følgende benævnt »finansforordningen«),

under henvisning til Rådets anmodning om en udtalelse om dette forslag, som Retten modtog den 3. september 2010, og Parlamentets anmodning af 23. juni 2010 —

VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE:

Resumé

| I. | Det er en vigtig opgave at forbedre Den Europæiske Unions finansielle forvaltning og de ordninger, der skal sikre, at Kommissionen aflægger regnskab for sin forvaltning af midler. Regler kan spille en rolle i den henseende — og forslaget indeholder ændringer, som vil kunne hjælpe forvalterne til at træffe fornuftige beslutninger: Nogle af de foreslåede ændringer indebærer en betydelig forenkling af procedurerne. Men regler alene er ikke nok: De væsentlige forbedringer vil blive skabt gennem de handlinger, forvalterne i Kommissionen, de andre institutioner og medlemsstaterne foretager. |
| --- | --- |

I.

Det er en vigtig opgave at forbedre Den Europæiske Unions finansielle forvaltning og de ordninger, der skal sikre, at Kommissionen aflægger regnskab for sin forvaltning af midler. Regler kan spille en rolle i den henseende — og forslaget indeholder ændringer, som vil kunne hjælpe forvalterne til at træffe fornuftige beslutninger: Nogle af de foreslåede ændringer indebærer en betydelig forenkling af procedurerne. Men regler alene er ikke nok: De væsentlige forbedringer vil blive skabt gennem de handlinger, forvalterne i Kommissionen, de andre institutioner og medlemsstaterne foretager.

| II. | Kommissionen har defineret sit forslag som mere vidtrækkende end den normale treårige revision. Men i praksis er de foreslåede ændringer mindre ambitiøse end beskrevet. For eksempel (punkt 42) tales der i begrundelsen om at styre tilskudsordningen i retning af en ordning baseret på outputs i stedet for på inputs. I praksis opfylder forslagene ikke dette ønske, selv om der er fornyelser, som f.eks. en bestemmelse om uddeling af priser. |
| --- | --- |

II.

Kommissionen har defineret sit forslag som mere vidtrækkende end den normale treårige revision. Men i praksis er de foreslåede ændringer mindre ambitiøse end beskrevet. For eksempel (punkt 42) tales der i begrundelsen om at styre tilskudsordningen i retning af en ordning baseret på outputs i stedet for på inputs. I praksis opfylder forslagene ikke dette ønske, selv om der er fornyelser, som f.eks. en bestemmelse om uddeling af priser.

| III. | Kommissionens forslag om eksterne formålsbestemte indtægter er velbegrundet, men det forekommer unødvendigt at beholde en kategori af interne formålsbestemte indtægter (punkt 6-9). |
| --- | --- |

III.

Kommissionens forslag om eksterne formålsbestemte indtægter er velbegrundet, men det forekommer unødvendigt at beholde en kategori af interne formålsbestemte indtægter (punkt 6-9).

| IV. | Kommissionen fremsætter forslag om en acceptabel fejlrisiko. Retten noterer, at der er betydelig usikkerhed forbundet med definitionen og anvendelsen af begrebet acceptabel risiko, og at det ser ud, som om Kommissionens forslag udelukkende anvender begrebet acceptabel risiko som grundlag for at beslutte, hvor stort et omfang af uregelmæssigheder i udbetalingen af midler, der efterfølgende vil kunne betragtes som acceptabelt. Retten foreslår, at Parlamentet og Rådet overvejer, om finansforordningen bør indeholde et krav om, at Kommissionen forbedrer sin gennemgang af udgiftsforslag på det tidspunkt, hvor de fremsættes, og mere præcist fastslår årsagerne til, at der opstår fejl. Finansforordningen bør ikke søge at begrænse Rettens ansvar for at fastlægge et hensigtsmæssigt væsentlighedsniveau (punkt 10-23). |
| --- | --- |

IV.

Kommissionen fremsætter forslag om en acceptabel fejlrisiko. Retten noterer, at der er betydelig usikkerhed forbundet med definitionen og anvendelsen af begrebet acceptabel risiko, og at det ser ud, som om Kommissionens forslag udelukkende anvender begrebet acceptabel risiko som grundlag for at beslutte, hvor stort et omfang af uregelmæssigheder i udbetalingen af midler, der efterfølgende vil kunne betragtes som acceptabelt. Retten foreslår, at Parlamentet og Rådet overvejer, om finansforordningen bør indeholde et krav om, at Kommissionen forbedrer sin gennemgang af udgiftsforslag på det tidspunkt, hvor de fremsættes, og mere præcist fastslår årsagerne til, at der opstår fejl. Finansforordningen bør ikke søge at begrænse Rettens ansvar for at fastlægge et hensigtsmæssigt væsentlighedsniveau (punkt 10-23).

| V. | Kommissionens forslag om forvaltningsmetoder omfatter en væsentlig bestemmelse om, at der skal afgives en forvaltningserklæring om anvendelsen af alle midler, som forvaltes ved delt forvaltning med medlemsstaterne. Forslagene rejser imidlertid spørgsmål om omkostninger, praktiske hensyn og ansvar, som bør overvejes nøje (punkt 24-36). |
| --- | --- |

V.

Kommissionens forslag om forvaltningsmetoder omfatter en væsentlig bestemmelse om, at der skal afgives en forvaltningserklæring om anvendelsen af alle midler, som forvaltes ved delt forvaltning med medlemsstaterne. Forslagene rejser imidlertid spørgsmål om omkostninger, praktiske hensyn og ansvar, som bør overvejes nøje (punkt 24-36).

| VI. | Retten anbefaler, at der i gennemførelsesforordningen tages hensyn til de bemærkninger, Retten tidligere har fremsat vedrørende forvaltningskonti (punkt 38-41). |
| --- | --- |

VI.

Retten anbefaler, at der i gennemførelsesforordningen tages hensyn til de bemærkninger, Retten tidligere har fremsat vedrørende forvaltningskonti (punkt 38-41).

| VII. | Det er hensigtsmæssigt at indføre et specifikt retsgrundlag for anvendelsen af finansielle instrumenter i finansforordningen. Retten noterer imidlertid, at den foreslåede tilføjelse til finansforordningen ikke takler spørgsmålet om ejerskab. Det er uklart, om Kommissionen forventer at registrere alle finansielle instrumenter i Den Europæiske Unions balance (punkt 43-47). |
| --- | --- |

VII.

Det er hensigtsmæssigt at indføre et specifikt retsgrundlag for anvendelsen af finansielle instrumenter i finansforordningen. Retten noterer imidlertid, at den foreslåede tilføjelse til finansforordningen ikke takler spørgsmålet om ejerskab. Det er uklart, om Kommissionen forventer at registrere alle finansielle instrumenter i Den Europæiske Unions balance (punkt 43-47).

| VIII. | En betydelig del af forslagene om ekstern revision ville begrænse Rettens mulighed for effektivt at udøve de opgaver, traktaten pålægger den. Retten anbefaler derfor, at Parlamentet og Rådet afviser størstedelen af disse forslag (punkt 48-69). |
| --- | --- |

VIII.

En betydelig del af forslagene om ekstern revision ville begrænse Rettens mulighed for effektivt at udøve de opgaver, traktaten pålægger den. Retten anbefaler derfor, at Parlamentet og Rådet afviser størstedelen af disse forslag (punkt 48-69).

| IX. | Kommissionen foreslår, at der oprettes europæiske trustfonde. Retten gør Parlamentet og Rådet opmærksom på de spørgsmål vedrørende administration, regnskabspligt og revision, som dette forslag rejser (punkt 70-78). |
| --- | --- |

IX.

Kommissionen foreslår, at der oprettes europæiske trustfonde. Retten gør Parlamentet og Rådet opmærksom på de spørgsmål vedrørende administration, regnskabspligt og revision, som dette forslag rejser (punkt 70-78).

| X. | I bestemmelserne om »en forenklet model for finansbestemmelser« for de særlige offentlig-private partnerskabsorganer, der foreslås indført, er der ikke noget eksplicit krav om, at Retten skal høres. Retten mener, at det er vigtigt, at dette dokument på ingen måder begrænser Rettens mulighed for at revidere anvendelsen af EU-midler (punkt 79-81). |
| --- | --- |

X.

I bestemmelserne om »en forenklet model for finansbestemmelser« for de særlige offentlig-private partnerskabsorganer, der foreslås indført, er der ikke noget eksplicit krav om, at Retten skal høres. Retten mener, at det er vigtigt, at dette dokument på ingen måder begrænser Rettens mulighed for at revidere anvendelsen af EU-midler (punkt 79-81).

| XI. | Retten anbefaler, at bestemmelsen om forfinansiering strammes yderligere, og at der træffes forvaltningsforanstaltninger til at nedbringe den uforholdsmæssigt store mængde uafviklede poster, der har hobet sig op (punkt 86-89). |
| --- | --- |

XI.

Retten anbefaler, at bestemmelsen om forfinansiering strammes yderligere, og at der træffes forvaltningsforanstaltninger til at nedbringe den uforholdsmæssigt store mængde uafviklede poster, der har hobet sig op (punkt 86-89).

| XII. | Forslagene indebærer, at ordningerne for udarbejdelse og fremlæggelse af regnskabet i nogen grad forenkles. I tillæg til dette anbefaler Retten, at Kommissionens ansvar for at udarbejde årsregnskabet i overensstemmelse med de internationalt anerkendte standarder gentages og præciseres (punkt 90-93). |
| --- | --- |

XII.

Forslagene indebærer, at ordningerne for udarbejdelse og fremlæggelse af regnskabet i nogen grad forenkles. I tillæg til dette anbefaler Retten, at Kommissionens ansvar for at udarbejde årsregnskabet i overensstemmelse med de internationalt anerkendte standarder gentages og præciseres (punkt 90-93).

| XIII. | Retten anbefaler, at Kommissionens forslag vedrørende revision af agenturerne præciseres, så dette forslags bidrag til den samlede sikkerhed med hensyn til udgifternes lovlighed og formelle rigtighed maksimeres (punkt 94-99). |
| --- | --- |

XIII.

Retten anbefaler, at Kommissionens forslag vedrørende revision af agenturerne præciseres, så dette forslags bidrag til den samlede sikkerhed med hensyn til udgifternes lovlighed og formelle rigtighed maksimeres (punkt 94-99).

| XIV. | Retten foreslår, at rapporteringskravene tages op til fornyet overvejelse (punkt 101-102). |
| --- | --- |

XIV.

Retten foreslår, at rapporteringskravene tages op til fornyet overvejelse (punkt 101-102).

| XV. | Samlet set vil forslagene i denne omarbejdning af finansforordningen give Kommissionen mulighed for at sikre større gennemsigtighed og bedre finansiel forvaltning. En forenkling af sektorlovgivningen er imidlertid fortsat et vigtigt skridt på vejen til bedre resultater. |
| --- | --- |

XV.

Samlet set vil forslagene i denne omarbejdning af finansforordningen give Kommissionen mulighed for at sikre større gennemsigtighed og bedre finansiel forvaltning. En forenkling af sektorlovgivningen er imidlertid fortsat et vigtigt skridt på vejen til bedre resultater.

Indledning

| 1. | Kommissionens forslag (KOM(2010) 260 endelig) indeholder en lang række detaljerede forslag til ændring af artiklerne i finansforordningen. Begrundelsen til forslaget giver en kort beskrivelse af formålet med at ændre grupper af artikler og af ændringernes art. Rettens udtalelse følger så vidt muligt strukturen i Kommissionens begrundelse. |
| --- | --- |

1.

Kommissionens forslag (KOM(2010) 260 endelig) indeholder en lang række detaljerede forslag til ændring af artiklerne i finansforordningen. Begrundelsen til forslaget giver en kort beskrivelse af formålet med at ændre grupper af artikler og af ændringernes art. Rettens udtalelse følger så vidt muligt strukturen i Kommissionens begrundelse.

| 2. | Denne udtalelse henviser, hvor det er nødvendigt, til Kommissionens dokument (SEC(2010) 639/2), som angiver de mulige ændringer til Kommissionens forordning om gennemførelse af finansforordningen. Den søger ikke at fremsætte kommentarer til denne tekst som helhed. |
| --- | --- |

2.

Denne udtalelse henviser, hvor det er nødvendigt, til Kommissionens dokument (SEC(2010) 639/2), som angiver de mulige ændringer til Kommissionens forordning om gennemførelse af finansforordningen. Den søger ikke at fremsætte kommentarer til denne tekst som helhed.

| 3. | Det er en vigtig opgave at forbedre Den Europæiske Unions finansielle forvaltning og de ordninger, der skal sikre, at Kommissionen aflægger regnskab for sin forvaltning af midler. Ændringer i finansforordningen kan spille en rolle i den henseende — og forslaget indeholder mange ønskelige ændringer, som vil kunne føre denne proces videre. Men som Retten har påpeget det andetsteds (3), vil en kvalitetsforbedring i forbindelse med anvendelsen af EU-midler kræve, at sektorlovgivningen forenkles og på andre måder forbedres, og at der træffes andre foranstaltninger med henblik på at støtte, tilskynde til og kræve fornuftig behandling af forvalterne i Kommissionen, de andre institutioner og medlemsstaterne. Det er ikke sandsynligt, at en kompleks lovgivning vil kunne frembringe den resultatforbedring, som alle EU-aktørerne efterstræber. |
| --- | --- |

3.

Det er en vigtig opgave at forbedre Den Europæiske Unions finansielle forvaltning og de ordninger, der skal sikre, at Kommissionen aflægger regnskab for sin forvaltning af midler. Ændringer i finansforordningen kan spille en rolle i den henseende — og forslaget indeholder mange ønskelige ændringer, som vil kunne føre denne proces videre. Men som Retten har påpeget det andetsteds (3), vil en kvalitetsforbedring i forbindelse med anvendelsen af EU-midler kræve, at sektorlovgivningen forenkles og på andre måder forbedres, og at der træffes andre foranstaltninger med henblik på at støtte, tilskynde til og kræve fornuftig behandling af forvalterne i Kommissionen, de andre institutioner og medlemsstaterne. Det er ikke sandsynligt, at en kompleks lovgivning vil kunne frembringe den resultatforbedring, som alle EU-aktørerne efterstræber.

| 4. | I nogle få tilfælde fremsættes der i de følgende punkter detaljerede forslag til ændringer af Kommissionens forslag. Disse er beskrevet i bilaget. |
| --- | --- |

4.

I nogle få tilfælde fremsættes der i de følgende punkter detaljerede forslag til ændringer af Kommissionens forslag. Disse er beskrevet i bilaget.

Budgetprincipper (artikel 3-30)

| 5. | Kommissionen foreslår en række ændringer til finansforordningens afsnit II om budgetprincipper. Retten noterer, at disse ændringer (især skridt til at forenkle bestemmelserne om inddrivelse af renter) generelt har til formål at forenkle og lette gennemførelsen af budgettet, samtidig med at budgetprincipperne overholdes: med to undtagelser (behandling af formålsbestemte indtægter og den acceptable fejlrisiko) har Retten ingen detaljerede kommentarer. |
| --- | --- |

5.

Kommissionen foreslår en række ændringer til finansforordningens afsnit II om budgetprincipper. Retten noterer, at disse ændringer (især skridt til at forenkle bestemmelserne om inddrivelse af renter) generelt har til formål at forenkle og lette gennemførelsen af budgettet, samtidig med at budgetprincipperne overholdes: med to undtagelser (behandling af formålsbestemte indtægter og den acceptable fejlrisiko) har Retten ingen detaljerede kommentarer.

Formålsbestemte indtægter (artikel 10 og 18)

Kommissionens forslag

| 6. | Den nuværende finansforordning nævner (i artikel 18) flere forskellige typer af »formålsbestemte indtægter«, som skal anvendes til finansiering af bestemte former for udgifter. Artikel 10 i den nuværende finansforordning fastsætter, at uudnyttede indtægter fra sådanne indtægter automatisk fremføres. Kommissionen foreslår:






  — | at der i artikel 18 skelnes mellem »eksterne formålsbestemte indtægter« (fra medlemsstaterne, tredjelande mv.) og »interne formålsbestemte indtægter« fra bestemte kategorier af transaktioner (indtægter fra salg af køretøjer, udstyr, forsikringserstatninger mv.) |
| --- | --- | --- |

6.

Den nuværende finansforordning nævner (i artikel 18) flere forskellige typer af »formålsbestemte indtægter«, som skal anvendes til finansiering af bestemte former for udgifter. Artikel 10 i den nuværende finansforordning fastsætter, at uudnyttede indtægter fra sådanne indtægter automatisk fremføres. Kommissionen foreslår:

—

at der i artikel 18 skelnes mellem »eksterne formålsbestemte indtægter« (fra medlemsstaterne, tredjelande mv.) og »interne formålsbestemte indtægter« fra bestemte kategorier af transaktioner (indtægter fra salg af køretøjer, udstyr, forsikringserstatninger mv.)

| — | at det i artikel 10 fastsættes, at eksterne formålsbestemte indtægter fremføres, indtil de er anvendt fuldt ud, mens interne formålsbestemte indtægter kun fremføres for ét år. |
| --- | --- |

—

at det i artikel 10 fastsættes, at eksterne formålsbestemte indtægter fremføres, indtil de er anvendt fuldt ud, mens interne formålsbestemte indtægter kun fremføres for ét år.

Analyse

| 7. | Med hensyn til eksterne formålsbestemte indtægter er Kommissionens forslag fornuftigt. Regeringer og andre, som har bidraget til for eksempel forsknings- eller bistandsprogrammer, vil gerne kunne konstatere, at deres midler er blevet anvendt til de tilsigtede formål. |
| --- | --- |

7.

Med hensyn til eksterne formålsbestemte indtægter er Kommissionens forslag fornuftigt. Regeringer og andre, som har bidraget til for eksempel forsknings- eller bistandsprogrammer, vil gerne kunne konstatere, at deres midler er blevet anvendt til de tilsigtede formål.

| 8. | Det virker imidlertid unødvendigt at beholde en kategori af interne formålsbestemte indtægter. Indtægter, der genereres internt, kan behandles i den almindelige budgetprocedure. |
| --- | --- |

8.

Det virker imidlertid unødvendigt at beholde en kategori af interne formålsbestemte indtægter. Indtægter, der genereres internt, kan behandles i den almindelige budgetprocedure.

Anbefaling

| 9. | Retten anbefaler, at Parlamentet og Rådet kun vedtager den del af Kommissionens forslag, som vedrører eksterne formålsbestemte indtægter. |
| --- | --- |

9.

Retten anbefaler, at Parlamentet og Rådet kun vedtager den del af Kommissionens forslag, som vedrører eksterne formålsbestemte indtægter.

Acceptabel fejlrisiko (artikel 28b)

Kommissionens forslag

| 10. | Ifølge artikel 28b i Kommissionens forslag vil lovgivningsmyndigheden blive pålagt (og ikke kun få mulighed for) at træffe beslutning om en acceptabel fejlrisiko »for budgettets forskellige dele«. Denne beslutning vil skulle »tages i betragtning« ved den årlige dechargeprocedure. Den acceptable risiko vil skulle baseres på en analyse af kontrollens omkostningseffektivitet. Medlemsstater, enheder og personer, som forvalter EU-midler, vil skulle indberette de udgifter, de har afholdt i tilknytning til kontrol af EU-udgifter, til Kommissionen. |
| --- | --- |

10.

Ifølge artikel 28b i Kommissionens forslag vil lovgivningsmyndigheden blive pålagt (og ikke kun få mulighed for) at træffe beslutning om en acceptabel fejlrisiko »for budgettets forskellige dele«. Denne beslutning vil skulle »tages i betragtning« ved den årlige dechargeprocedure. Den acceptable risiko vil skulle baseres på en analyse af kontrollens omkostningseffektivitet. Medlemsstater, enheder og personer, som forvalter EU-midler, vil skulle indberette de udgifter, de har afholdt i tilknytning til kontrol af EU-udgifter, til Kommissionen.

| 11. | I betragtning 27 gives flere detaljer:






  — | Begrebet acceptabel risiko vil ændre de anvisningsberettigedes risikovurdering (og dermed også ændre den måde, hvorpå de årlige aktivitetsrapporter udarbejdes). |
| --- | --- | --- |

11.

I betragtning 27 gives flere detaljer:

—

Begrebet acceptabel risiko vil ændre de anvisningsberettigedes risikovurdering (og dermed også ændre den måde, hvorpå de årlige aktivitetsrapporter udarbejdes).

| — | Dechargemyndigheden vil træffe sin beslutning på grundlag af den acceptable risiko. |
| --- | --- |

—

Dechargemyndigheden vil træffe sin beslutning på grundlag af den acceptable risiko.

| — | Lovgivningsmyndigheden bør fastsætte niveauet for den acceptable risiko for hvert »politikområde«, en term som normalt anvendes om de mere end tredive politikområder, som Kommissions sektion af budgettet er opdelt i. |
| --- | --- |

—

Lovgivningsmyndigheden bør fastsætte niveauet for den acceptable risiko for hvert »politikområde«, en term som normalt anvendes om de mere end tredive politikområder, som Kommissions sektion af budgettet er opdelt i.

Analyse

| 12. | I det følgende fremsætter Retten bemærkninger om begrebet acceptabel risiko for så vidt angår formål, definition, estimering og anvendelse samt om institutionernes ansvar. |
| --- | --- |

12.

I det følgende fremsætter Retten bemærkninger om begrebet acceptabel risiko for så vidt angår formål, definition, estimering og anvendelse samt om institutionernes ansvar.

Formål

| 13. | Retten har tidligere fremhævet (udtalelse nr. 1/2010), at en analyse af udgiftsprogrammernes omkostningseffektivitet og af den sandsynlige risiko for fejl vil kunne være et godt grundlag for en undersøgelse af reglerne og forvaltningsstrukturen for de pågældende programmer. Kommissionen bør med andre ord se på svaghederne i de nuværende ordninger og analysere forskellige potentielle ændringers omkostningseffektivitet. I de ordninger, hvor det ikke er praktisk muligt at opnå en høj grad af regeloverholdelse, vil der være en række valgmuligheder. Der vil for eksempel kunne være tale om at forenkle reglerne, omformulere programmet, stramme kontrollen, acceptere en større grad af manglende overholdelse eller, hvis det er nødvendigt, bringe den pågældende aktivitet til ophør. |
| --- | --- |

13.

Retten har tidligere fremhævet (udtalelse nr. 1/2010), at en analyse af udgiftsprogrammernes omkostningseffektivitet og af den sandsynlige risiko for fejl vil kunne være et godt grundlag for en undersøgelse af reglerne og forvaltningsstrukturen for de pågældende programmer. Kommissionen bør med andre ord se på svaghederne i de nuværende ordninger og analysere forskellige potentielle ændringers omkostningseffektivitet. I de ordninger, hvor det ikke er praktisk muligt at opnå en høj grad af regeloverholdelse, vil der være en række valgmuligheder. Der vil for eksempel kunne være tale om at forenkle reglerne, omformulere programmet, stramme kontrollen, acceptere en større grad af manglende overholdelse eller, hvis det er nødvendigt, bringe den pågældende aktivitet til ophør.

| 14. | I Kommissionens forslag til artikel 28b virker det derimod, som om begrebet acceptabel risiko udelukkende anvendes som grundlag for at beslutte, hvor stort et omfang af uregelmæssigheder i anvendelsen af midler der efterfølgende vil kunne betragtes som acceptabelt. Det er for eksempel ikke et krav, at Kommissionen skal anslå de omkostninger, der er forbundet med administrations- og kontrolsystemer, anslå det sandsynlige niveau for manglende overholdelse og beskrive de overvejede muligheder for forenkling, når den stiller forslag om nye udgiftsordninger (for eksempel i forbindelse med planlægningen af Unionens udgiftsprogrammer fra og med 2014). |
| --- | --- |

14.

I Kommissionens forslag til artikel 28b virker det derimod, som om begrebet acceptabel risiko udelukkende anvendes som grundlag for at beslutte, hvor stort et omfang af uregelmæssigheder i anvendelsen af midler der efterfølgende vil kunne betragtes som acceptabelt. Det er for eksempel ikke et krav, at Kommissionen skal anslå de omkostninger, der er forbundet med administrations- og kontrolsystemer, anslå det sandsynlige niveau for manglende overholdelse og beskrive de overvejede muligheder for forenkling, når den stiller forslag om nye udgiftsordninger (for eksempel i forbindelse med planlægningen af Unionens udgiftsprogrammer fra og med 2014).

| 15. | For øjeblikket siger finansforordningen ikke noget om Kommissionens ansvar i forbindelse med udarbejdelsen af nye udgiftsforslag (bortset fra artikel 49, som anfører, at der kræves en basisretsakt). Det kan overvejes, om finansforordningen burde stille krav om, at Kommissionen anslår de sandsynlige niveauer for manglende overholdelse, udfører en konsekvensanalyse og vurderer de sandsynlige indirekte omkostninger og kontrolomkostninger, før den fremsætter nye udgiftsforslag. |
| --- | --- |

15.

For øjeblikket siger finansforordningen ikke noget om Kommissionens ansvar i forbindelse med udarbejdelsen af nye udgiftsforslag (bortset fra artikel 49, som anfører, at der kræves en basisretsakt). Det kan overvejes, om finansforordningen burde stille krav om, at Kommissionen anslår de sandsynlige niveauer for manglende overholdelse, udfører en konsekvensanalyse og vurderer de sandsynlige indirekte omkostninger og kontrolomkostninger, før den fremsætter nye udgiftsforslag.

Definition og estimering

| 16. | Selv om lovgivningsmyndighedens definition af »niveauet for den acceptable risiko« skal være udtrykt i tal, er de parametre, der skal anvendes, ikke defineret klart. Som nævnt i det foregående defineres de udgiftsenheder, der skal dækkes, mere detaljeret i forslaget til betragtning end i forslaget til artikel, hvilket virker forvirrende. Ligeså væsentligt er det, at det i forslaget ikke præciseres, om fejlrisikoen skal betragtes i forhold til de udgifter, som de endelige støttemodtagere har anmeldt som værende afholdt korrekt (en gyldig foranstaltning), eller i forhold til det beløb, som Kommissionen har udbetalt (hvori også indgår forskud, som er af begrænset relevans med hensyn til at vise, om udgifterne har været lovlige og formelt rigtige på områder som for eksempel delt forvaltning og forskning). |
| --- | --- |

16.

Selv om lovgivningsmyndighedens definition af »niveauet for den acceptable risiko« skal være udtrykt i tal, er de parametre, der skal anvendes, ikke defineret klart. Som nævnt i det foregående defineres de udgiftsenheder, der skal dækkes, mere detaljeret i forslaget til betragtning end i forslaget til artikel, hvilket virker forvirrende. Ligeså væsentligt er det, at det i forslaget ikke præciseres, om fejlrisikoen skal betragtes i forhold til de udgifter, som de endelige støttemodtagere har anmeldt som værende afholdt korrekt (en gyldig foranstaltning), eller i forhold til det beløb, som Kommissionen har udbetalt (hvori også indgår forskud, som er af begrænset relevans med hensyn til at vise, om udgifterne har været lovlige og formelt rigtige på områder som for eksempel delt forvaltning og forskning).

| 17. | I forslaget til artikel 28b præciseres det ikke, om »udgifter i tilknytning til kontrol« omfatter de udgifter, som afholdes af modtagerne. Man kan argumentere for, at det bør være tilfældet, hvis der skal fastsættes et niveau for acceptabel risiko ved at sammenligne marginalomkostningerne og udbyttet ved supplerende kontrol, sådan som Kommissionen forestiller sig det i sine meddelelser. Det fremgår heller ikke eksplicit, at de udgifter, der bæres af Kommissionen, vil blive taget i betragtning. |
| --- | --- |

17.

I forslaget til artikel 28b præciseres det ikke, om »udgifter i tilknytning til kontrol« omfatter de udgifter, som afholdes af modtagerne. Man kan argumentere for, at det bør være tilfældet, hvis der skal fastsættes et niveau for acceptabel risiko ved at sammenligne marginalomkostningerne og udbyttet ved supplerende kontrol, sådan som Kommissionen forestiller sig det i sine meddelelser. Det fremgår heller ikke eksplicit, at de udgifter, der bæres af Kommissionen, vil blive taget i betragtning.

Måling af niveauet for den acceptable risiko

| 18. | Hvis lovgivningsmyndigheden skulle godkende en række elementer i Kommissionens forslag, ville det blive nødvendigt indgående at overveje, hvordan det vil kunne måles, om fejlrisikoen virkelig er blevet bragt ned på et acceptabelt niveau. |
| --- | --- |

18.

Hvis lovgivningsmyndigheden skulle godkende en række elementer i Kommissionens forslag, ville det blive nødvendigt indgående at overveje, hvordan det vil kunne måles, om fejlrisikoen virkelig er blevet bragt ned på et acceptabelt niveau.

Roller og ansvar

| 19. | Som Retten anførte det i sine kommentarer til Kommissionens meddelelse fra 2008 »På vej mod en fælles forståelse af begrebet acceptabel fejlrisiko« (KOM(2008) 866), rejser begrebet acceptabelt fejlniveau eller acceptabel fejlrisiko nogle spørgsmål, som det er op til Parlamentet og Rådet at drøfte og træffe beslutning om både som lovgiver og i forbindelse med dechargeproceduren. Kommissionens forslag afspejler således korrekt rollefordelingen mellem de forskellige institutioner. |
| --- | --- |

19.

Som Retten anførte det i sine kommentarer til Kommissionens meddelelse fra 2008 »På vej mod en fælles forståelse af begrebet acceptabel fejlrisiko« (KOM(2008) 866), rejser begrebet acceptabelt fejlniveau eller acceptabel fejlrisiko nogle spørgsmål, som det er op til Parlamentet og Rådet at drøfte og træffe beslutning om både som lovgiver og i forbindelse med dechargeproceduren. Kommissionens forslag afspejler således korrekt rollefordelingen mellem de forskellige institutioner.

| 20. | At definere væsentlighedsniveauet er derimod et anliggende, som de eksterne revisorer skal træffe beslutning om. Revisionsretten er forpligtet til at definere en »væsentlighedstærskel« i overensstemmelse med de internationale revisionsstandarder. |
| --- | --- |

20.

At definere væsentlighedsniveauet er derimod et anliggende, som de eksterne revisorer skal træffe beslutning om. Revisionsretten er forpligtet til at definere en »væsentlighedstærskel« i overensstemmelse med de internationale revisionsstandarder.

| 21. | I henhold til disse standarder skal den eksterne revisor






  a) | udøve professionel dømmekraft, når han fastslår væsentlighedsniveauet i planlægningsstadiet |
| --- | --- | --- |

21.

I henhold til disse standarder skal den eksterne revisor

a)

udøve professionel dømmekraft, når han fastslår væsentlighedsniveauet i planlægningsstadiet

| b) | ikke kun tage hensyn til den samlede fejlforekomst, men også til fejlenes art, når han beslutter, om han skal afgive en blank erklæring eller en erklæring med forbehold. |
| --- | --- |

b)

ikke kun tage hensyn til den samlede fejlforekomst, men også til fejlenes art, når han beslutter, om han skal afgive en blank erklæring eller en erklæring med forbehold.

| 22. | Retten noterer, at hvis Europa-Parlamentet og Rådet skulle ønske at definere tærskler for den acceptable fejlrisiko, kunne dette gøres i »soft-law-bestemmelser«, for eksempel retningslinjer, i stedet for i lovgivningen. |
| --- | --- |

22.

Retten noterer, at hvis Europa-Parlamentet og Rådet skulle ønske at definere tærskler for den acceptable fejlrisiko, kunne dette gøres i »soft-law-bestemmelser«, for eksempel retningslinjer, i stedet for i lovgivningen.

Anbefaling

| 23. | Retten anbefaler, at Europa-Parlamentet og Rådet tager hensyn til ovenstående, når de overvejer Kommissionens forslag. Det er naturligvis op til dechargemyndigheden at afgøre, under hvilke betingelser den kan meddele decharge. Retten skal imidlertid pege på, at definitionen og anvendelsen af begrebet acceptabel risiko er forbundet med betydelig usikkerhed. Retten foreslår, at Parlamentet og Rådet overvejer, om finansforordningen bør indeholde et krav om, at Kommissionen forbedrer sin gennemgang af udgiftsforslag på det tidspunkt, hvor de fremsættes, og mere præcist fastslår årsagerne til, at der opstår fejl. Finansforordningen bør ikke søge at begrænse Rettens ansvar for at fastlægge et hensigtsmæssigt væsentlighedsniveau. |
| --- | --- |

23.

Retten anbefaler, at Europa-Parlamentet og Rådet tager hensyn til ovenstående, når de overvejer Kommissionens forslag. Det er naturligvis op til dechargemyndigheden at afgøre, under hvilke betingelser den kan meddele decharge. Retten skal imidlertid pege på, at definitionen og anvendelsen af begrebet acceptabel risiko er forbundet med betydelig usikkerhed. Retten foreslår, at Parlamentet og Rådet overvejer, om finansforordningen bør indeholde et krav om, at Kommissionen forbedrer sin gennemgang af udgiftsforslag på det tidspunkt, hvor de fremsættes, og mere præcist fastslår årsagerne til, at der opstår fejl. Finansforordningen bør ikke søge at begrænse Rettens ansvar for at fastlægge et hensigtsmæssigt væsentlighedsniveau.

Gennemførelsesmetoder og medlemsstaternes forpligtelser (artikel 53 og 53a)

Kommissionens forslag

| 24. | Kommissionen foreslår, at det nuværende antal forvaltningsmetoder, som er defineret i finansforordningen, reduceres til to: direkte og indirekte forvaltning. Alle de udgifter, hvor forvaltningen deles med medlemsstaterne, vil blive omfattet af administrative ordninger udformet i overensstemmelse med de ordninger, der for øjeblikket gælder for landbrug. |
| --- | --- |

24.

Kommissionen foreslår, at det nuværende antal forvaltningsmetoder, som er defineret i finansforordningen, reduceres til to: direkte og indirekte forvaltning. Alle de udgifter, hvor forvaltningen deles med medlemsstaterne, vil blive omfattet af administrative ordninger udformet i overensstemmelse med de ordninger, der for øjeblikket gælder for landbrug.

| 25. | De organer, som af medlemsstaterne har fået overdraget ansvaret for at forvalte udgifterne, vil skulle garantere, at de har været underlagt uafhængig ekstern revision og afgive en »forvaltningserklæring« om regnskabernes fuldstændighed og nøjagtighed samt om kontrolsystemernes funktionsmåde og udgifternes formelle rigtighed. Denne erklæring vedlagt en udtalelse fra en uafhængig revisor vil skulle fremsendes senest den 1. februar (hvis mere end ét organ er ansvarligt for at afholde udgifter, vil der også skulle sendes en sammenfattende rapport senest den 15. februar). |
| --- | --- |

25.

De organer, som af medlemsstaterne har fået overdraget ansvaret for at forvalte udgifterne, vil skulle garantere, at de har været underlagt uafhængig ekstern revision og afgive en »forvaltningserklæring« om regnskabernes fuldstændighed og nøjagtighed samt om kontrolsystemernes funktionsmåde og udgifternes formelle rigtighed. Denne erklæring vedlagt en udtalelse fra en uafhængig revisor vil skulle fremsendes senest den 1. februar (hvis mere end ét organ er ansvarligt for at afholde udgifter, vil der også skulle sendes en sammenfattende rapport senest den 15. februar).

Analyse

| 26. | Et standardkrav om en hurtig erklæring fra forvaltningen vil med fordel kunne sikre større rettidighed og kohærens i regnskabs- og ledelsesrapporteringen. |
| --- | --- |

26.

Et standardkrav om en hurtig erklæring fra forvaltningen vil med fordel kunne sikre større rettidighed og kohærens i regnskabs- og ledelsesrapporteringen.

| 27. | Men Kommissionens forslag vil ikke forenkle de administrative ordninger. De giver anledning til en række spørgsmål, herunder om:






  — | hvad de ordninger, der kræves i henhold til lovgivningen, vil koste |
| --- | --- | --- |

27.

Men Kommissionens forslag vil ikke forenkle de administrative ordninger. De giver anledning til en række spørgsmål, herunder om:

—

hvad de ordninger, der kræves i henhold til lovgivningen, vil koste

| — | hvor nemt de finansielle systemer, der gælder for landbrug (modellen for den foreslåede artikel 53a), vil kunne anvendes på andre udgiftsstrømme |
| --- | --- |

—

hvor nemt de finansielle systemer, der gælder for landbrug (modellen for den foreslåede artikel 53a), vil kunne anvendes på andre udgiftsstrømme

| — | hvorvidt forslaget er foreneligt med Kommissionens erklærede mål om at styre i retning af et resultatbaseret godtgørelsessystem |
| --- | --- |

—

hvorvidt forslaget er foreneligt med Kommissionens erklærede mål om at styre i retning af et resultatbaseret godtgørelsessystem

| — | hvordan Kommissionen vil anvende de oplysninger, der genereres af de foreslåede ordninger. |
| --- | --- |

—

hvordan Kommissionen vil anvende de oplysninger, der genereres af de foreslåede ordninger.

Hertil kommer, at de samlede fordele ved dette forslag ikke er præciseret (jf. punkt 35 og 36).

Kommissionens og medlemsstaternes ansvar

| 28. | En af de foreslåede ændringer til finansforordningen er, at medlemsstaternes rolle ikke længere defineres som varetagelse af »budgetgennemførelsesopgaver«. Det er helt afgørende, at Kommissionens ansvar i relation til delt forvaltning defineres klart (4). Der bør således fastsættes frister for de aktiviteter, der beskrives i artikel 53a, litra b), og stilles krav om, at Kommissionen vedtager en beslutning, hvori den godkender det endelige beløb for tilskudsberettigede udgifter i det pågældende regnskabsår. |
| --- | --- |

28.

En af de foreslåede ændringer til finansforordningen er, at medlemsstaternes rolle ikke længere defineres som varetagelse af »budgetgennemførelsesopgaver«. Det er helt afgørende, at Kommissionens ansvar i relation til delt forvaltning defineres klart (4). Der bør således fastsættes frister for de aktiviteter, der beskrives i artikel 53a, litra b), og stilles krav om, at Kommissionen vedtager en beslutning, hvori den godkender det endelige beløb for tilskudsberettigede udgifter i det pågældende regnskabsår.

Anvendelse af de administrative ordninger for landbrug på andre områder

| 29. | Tendensen i årenes løb har været, at landbrugsudgifterne fra EU’s budget er mindre fejlbehæftede end en række af de andre aktionsudgifter. Der er imidlertid slående forskelle mellem landbrugsområdet og andre områder. Det typiske under den fælles landbrugspolitik er, at støttemodtagerne gennemfører den pågældende aktivitet, og de nationale myndigheder foretager kontrol, før betalingen afholdes. Ca. 70 % af udgifterne beregnes ikke på grundlag af godtgørelse af omkostninger, men på grundlag af objektive kriterier, f.eks. jord der er berettiget til støtte under enkeltbetalingsordningen. |
| --- | --- |

29.

Tendensen i årenes løb har været, at landbrugsudgifterne fra EU’s budget er mindre fejlbehæftede end en række af de andre aktionsudgifter. Der er imidlertid slående forskelle mellem landbrugsområdet og andre områder. Det typiske under den fælles landbrugspolitik er, at støttemodtagerne gennemfører den pågældende aktivitet, og de nationale myndigheder foretager kontrol, før betalingen afholdes. Ca. 70 % af udgifterne beregnes ikke på grundlag af godtgørelse af omkostninger, men på grundlag af objektive kriterier, f.eks. jord der er berettiget til støtte under enkeltbetalingsordningen.

| 30. | På områder som strukturfondene, uddannelse og kultur samt retlige og indre anliggender er tilskudsmodtagerne, som modtager EU-bidrag til igangværende aktiviteter, meget forskellige, og aktiviteterne medfinansieres af andre kilder. Betalingerne afholdes, før omkostningerne er påløbet, og betalingsanmodningerne godkendes på grundlag af anmeldelser af, at der er påløbet støtteberettigede omkostninger. |
| --- | --- |

30.

På områder som strukturfondene, uddannelse og kultur samt retlige og indre anliggender er tilskudsmodtagerne, som modtager EU-bidrag til igangværende aktiviteter, meget forskellige, og aktiviteterne medfinansieres af andre kilder. Betalingerne afholdes, før omkostningerne er påløbet, og betalingsanmodningerne godkendes på grundlag af anmeldelser af, at der er påløbet støtteberettigede omkostninger.

| 31. | Regnskabssystemet i det organ, der forvalter betalingerne vil derfor ikke have en direkte registrering af betalingsrettighederne, men en indirekte registrering af erklæringer afgivet af andre organer. Hertil kommer, at den kontrol, der skal foretages af (for eksempel) en infrastrukturordning, en risikokapitalordning og en uddannelsesordning måske ikke er den samme med hensyn til timing og art. |
| --- | --- |

31.

Regnskabssystemet i det organ, der forvalter betalingerne vil derfor ikke have en direkte registrering af betalingsrettighederne, men en indirekte registrering af erklæringer afgivet af andre organer. Hertil kommer, at den kontrol, der skal foretages af (for eksempel) en infrastrukturordning, en risikokapitalordning og en uddannelsesordning måske ikke er den samme med hensyn til timing og art.

| 32. | Det vil derfor ikke nødvendigvis blive let at kopiere de administrative ordninger, der gælder for landbrugsbetalinger. Man kan heller ikke regne med, at den foreslåede ændring automatisk vil medføre, at styrkerne ved det nuværende system til behandling af landbrugsudgifter overføres til andre dele af budgettet. |
| --- | --- |

32.

Det vil derfor ikke nødvendigvis blive let at kopiere de administrative ordninger, der gælder for landbrugsbetalinger. Man kan heller ikke regne med, at den foreslåede ændring automatisk vil medføre, at styrkerne ved det nuværende system til behandling af landbrugsudgifter overføres til andre dele af budgettet.

Omkostningerne forbundet med forslaget

| 33. | Der er ingen angivelse af de sandsynlige omkostninger forbundet med at oprette de strukturer, der er beskrevet i artikel 53a. Det ville have gjort det nemmere at vurdere disse omkostninger, hvis der var udført en konsekvensanalyse i forbindelse med forslagene. |
| --- | --- |

33.

Der er ingen angivelse af de sandsynlige omkostninger forbundet med at oprette de strukturer, der er beskrevet i artikel 53a. Det ville have gjort det nemmere at vurdere disse omkostninger, hvis der var udført en konsekvensanalyse i forbindelse med forslagene.

Forenelighed med et resultatbaseret godtgørelsessystem

| 34. | Forslagene i denne artikel vil betyde, at der skal investeres betydelige ressourcer i at indhente mere nøjagtige informationer om de godtgørelsesberettigede omkostninger, som modtagerne har afholdt. Dette er ønskeligt, hvis betalingssystemerne forbliver uændrede, men i begrundelsen anføres det, at der skal foretages et skifte over mod et »resultatbaseret system baseret på identificeringen af vedtagne indikatorer og målsætninger«. Hvis der blev indført et sådant system, kunne det måske være hensigtsmæssigt med en anden administrativ ramme. |
| --- | --- |

34.

Forslagene i denne artikel vil betyde, at der skal investeres betydelige ressourcer i at indhente mere nøjagtige informationer om de godtgørelsesberettigede omkostninger, som modtagerne har afholdt. Dette er ønskeligt, hvis betalingssystemerne forbliver uændrede, men i begrundelsen anføres det, at der skal foretages et skifte over mod et »resultatbaseret system baseret på identificeringen af vedtagne indikatorer og målsætninger«. Hvis der blev indført et sådant system, kunne det måske være hensigtsmæssigt med en anden administrativ ramme.

Hvordan vil Kommissionen anvende oplysningerne?

| 35. | Kommissionens forslag ligner i høj grad de ideer, der er beskrevet i Rettens udtalelse nr. 2/2004 om indførelse af »én enkelt revisionsmodel« (og et forslag til en struktur for intern kontrol i Fællesskabet). I begge dokumenter er der tale om en pyramide af koordinerede kontroller af udgifterne gennem hele budgettet, som skal underbygge den samlede sikkerhed på Kommissionens niveau. Selv om de foreslåede ændringer til finansforordningen måske vil kunne bidrage til en sådan »sikkerhedspyramide«, fremgår det ikke af Kommissionens forslag, hvordan den vil bruge disse oplysninger til at komme frem til en konklusion om, at regnskaberne er nøjagtige, og at alle udgiftsstrømme er uden væsentlig fejlforekomst. |
| --- | --- |

35.

Kommissionens forslag ligner i høj grad de ideer, der er beskrevet i Rettens udtalelse nr. 2/2004 om indførelse af »én enkelt revisionsmodel« (og et forslag til en struktur for intern kontrol i Fællesskabet). I begge dokumenter er der tale om en pyramide af koordinerede kontroller af udgifterne gennem hele budgettet, som skal underbygge den samlede sikkerhed på Kommissionens niveau. Selv om de foreslåede ændringer til finansforordningen måske vil kunne bidrage til en sådan »sikkerhedspyramide«, fremgår det ikke af Kommissionens forslag, hvordan den vil bruge disse oplysninger til at komme frem til en konklusion om, at regnskaberne er nøjagtige, og at alle udgiftsstrømme er uden væsentlig fejlforekomst.

Anbefaling

| 36. | Retten anbefaler, at Parlamentet og Rådet overvejer Kommissionens forslag i lyset af ovenstående kommentarer. Den noterer især, at forslagene ikke sondrer mellem spørgsmål vedrørende institutionel struktur og spørgsmål vedrørende sikkerhed i relation til regnskabsoplysningernes pålidelighed, udgifternes lovlighed og formelle rigtighed og risikoprofilen for udgiftsstrømme. Det ville for eksempel være muligt at få en forvaltningserklæring for hver udgiftsstrøm uden at insistere på, at de alle skal have samme organisatoriske struktur. |
| --- | --- |

36.

Retten anbefaler, at Parlamentet og Rådet overvejer Kommissionens forslag i lyset af ovenstående kommentarer. Den noterer især, at forslagene ikke sondrer mellem spørgsmål vedrørende institutionel struktur og spørgsmål vedrørende sikkerhed i relation til regnskabsoplysningernes pålidelighed, udgifternes lovlighed og formelle rigtighed og risikoprofilen for udgiftsstrømme. Det ville for eksempel være muligt at få en forvaltningserklæring for hver udgiftsstrøm uden at insistere på, at de alle skal have samme organisatoriske struktur.

Betalinger, inddrivelse og offentlige indkøb

| 37. | Retten har ingen kommentarer til forslagene i udkastet til finansforordning. |
| --- | --- |

37.

Retten har ingen kommentarer til forslagene i udkastet til finansforordning.

Forvaltningskonti (artikel 61, stk. 4)

Kommissionens forslag

| 38. | Kommissionen foreslår, at der (på ansvar af den anvisningsberettigede, som forestår gennemførelsen af programmet eller foranstaltningen, og efter aftale med Kommissionens regnskabsfører) kan åbnes forvaltningskonti i Kommissionens navn og på dennes vegne. Disse konti vil blive forvaltet af enheder som omhandlet i artikel 53, stk. 1, punkt 2), litra c) og d), herunder finansielle institutioner, der har fået overdraget gennemførelsen af finansielle instrumenter, Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Den Europæiske investeringsfond (EIF). |
| --- | --- |

38.

Kommissionen foreslår, at der (på ansvar af den anvisningsberettigede, som forestår gennemførelsen af programmet eller foranstaltningen, og efter aftale med Kommissionens regnskabsfører) kan åbnes forvaltningskonti i Kommissionens navn og på dennes vegne. Disse konti vil blive forvaltet af enheder som omhandlet i artikel 53, stk. 1, punkt 2), litra c) og d), herunder finansielle institutioner, der har fået overdraget gennemførelsen af finansielle instrumenter, Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Den Europæiske investeringsfond (EIF).

Analyse

| 39. | Retten har tidligere behandlet Kommissionens forvaltning af forvaltningskonti (f.eks. i særberetning nr. 5/2009). Rettens konklusion var bl.a., at der ikke var fastlagt klare regler for oprettelse af forvaltningskonti. |
| --- | --- |

39.

Retten har tidligere behandlet Kommissionens forvaltning af forvaltningskonti (f.eks. i særberetning nr. 5/2009). Rettens konklusion var bl.a., at der ikke var fastlagt klare regler for oprettelse af forvaltningskonti.

| 40. | Kommissionen har allerede i mange år anvendt forvaltningskonti i forbindelse med gennemførelsen af programmer og foranstaltninger såsom venturekapitaltransaktioner og garantier til små og mellemstore virksomheder. Denne nye bestemmelse vil danne retsgrundlag for åbning af nye forvaltningskonti. Der stilles ikke krav om, at den anvisningsberettigede, som forestår gennemførelsen af programmet eller foranstaltningen, skal indgå aftale med Kommissionens regnskabsfører om allerede eksisterende forvaltningskonti, og heller ikke om, at der skal fastlægges regler for anvendelse og overvågning af disse konti. |
| --- | --- |

40.

Kommissionen har allerede i mange år anvendt forvaltningskonti i forbindelse med gennemførelsen af programmer og foranstaltninger såsom venturekapitaltransaktioner og garantier til små og mellemstore virksomheder. Denne nye bestemmelse vil danne retsgrundlag for åbning af nye forvaltningskonti. Der stilles ikke krav om, at den anvisningsberettigede, som forestår gennemførelsen af programmet eller foranstaltningen, skal indgå aftale med Kommissionens regnskabsfører om allerede eksisterende forvaltningskonti, og heller ikke om, at der skal fastlægges regler for anvendelse og overvågning af disse konti.

Anbefaling

| 41. | Retten foreslår, at Kommissionen tager kommentarerne i punkt 30-32 i Rettens særberetning nr. 5/2009 i betragtning, når den skal give gennemførelsesbestemmelserne den endelige formulering. |
| --- | --- |

41.

Retten foreslår, at Kommissionen tager kommentarerne i punkt 30-32 i Rettens særberetning nr. 5/2009 i betragtning, når den skal give gennemførelsesbestemmelserne den endelige formulering.

Tilskud og priser (artikel 108-120a)

| 42. | Kommissionen fremsætter en lang række forslag til tilpasning af ordningen for godtgørelse af omkostninger (som giver mulighed for større anvendelse af faste beløb, standardsatser for enhedsomkostninger m.v.). Forslagene til ændring af finansforordningen gør imidlertid ikke meget ud af at forklare, hvordan skiftet over mod et resultatbaseret system skal foretages. Der er derfor en kløft mellem det ønske, der gives udtryk for i begrundelsen (hvori det hedder, at målet er at »styre tilskudsordningen i retning af en mere resultatbaseret ordning (outputs) snarere end forvaltning, der er baseret på faktiske omkostninger (inputs), for at skabe større målretning mod politikmålene og opnå en væsentlig forenkling af procedure- og dokumentationskrav til fordel for modtagerne, og for at lette anvendelsen af faste beløb«), og det konkrete indhold i de foreslåede ændringer. Forslagene om priser kan måske give et signal om, at man er på vej væk fra en ordning baseret på godtgørelse af omkostninger. Hvis Kommissionen ønsker at bevæge sig væsentligt over mod en resultatbaseret tilskudsordning, bliver den imidlertid nødt til at behandle dette punkt i gennemførelsesbestemmelserne og/eller i sektorlovgivningen. |
| --- | --- |

42.

Kommissionen fremsætter en lang række forslag til tilpasning af ordningen for godtgørelse af omkostninger (som giver mulighed for større anvendelse af faste beløb, standardsatser for enhedsomkostninger m.v.). Forslagene til ændring af finansforordningen gør imidlertid ikke meget ud af at forklare, hvordan skiftet over mod et resultatbaseret system skal foretages. Der er derfor en kløft mellem det ønske, der gives udtryk for i begrundelsen (hvori det hedder, at målet er at »styre tilskudsordningen i retning af en mere resultatbaseret ordning (outputs) snarere end forvaltning, der er baseret på faktiske omkostninger (inputs), for at skabe større målretning mod politikmålene og opnå en væsentlig forenkling af procedure- og dokumentationskrav til fordel for modtagerne, og for at lette anvendelsen af faste beløb«), og det konkrete indhold i de foreslåede ændringer. Forslagene om priser kan måske give et signal om, at man er på vej væk fra en ordning baseret på godtgørelse af omkostninger. Hvis Kommissionen ønsker at bevæge sig væsentligt over mod en resultatbaseret tilskudsordning, bliver den imidlertid nødt til at behandle dette punkt i gennemførelsesbestemmelserne og/eller i sektorlovgivningen.

Finansielle instrumenter (artikel 120b og 120c)

Kommissionens forslag

| 43. | Dette nye afsnit opstiller lovrammer for anvendelsen af finansielle instrumenter. I medfør af disse bestemmelser kan Kommissionen gennemføre finansielle instrumenter i direkte forvaltning eller gennem indirekte forvaltning ved at overdrage opgaver til EIB, EIF eller andre finansielle institutioner. Finansielle instrumenter blev tidligere behandlet som undtagelser til standardordningerne for tilskud. |
| --- | --- |

43.

Dette nye afsnit opstiller lovrammer for anvendelsen af finansielle instrumenter. I medfør af disse bestemmelser kan Kommissionen gennemføre finansielle instrumenter i direkte forvaltning eller gennem indirekte forvaltning ved at overdrage opgaver til EIB, EIF eller andre finansielle institutioner. Finansielle instrumenter blev tidligere behandlet som undtagelser til standardordningerne for tilskud.

Analyse

| 44. | Af de grunde, Kommissionen fremfører, er det hensigtsmæssigt at indføre et specifikt retsgrundlag for anvendelsen af finansielle instrumenter i finansforordningen. Retten noterer imidlertid, at den nye vejledning i den foreslåede tilføjelse til finansforordningen ikke takler spørgsmålet om ejerskab: Det er uklart, om Kommissionen forventer at registrere alle finansielle instrumenter i Den Europæiske Unions balance, som den bør ifølge de internationalt anerkendte regnskabsstandarder (5) (jf. også punkt 46 og 92). |
| --- | --- |

44.

Af de grunde, Kommissionen fremfører, er det hensigtsmæssigt at indføre et specifikt retsgrundlag for anvendelsen af finansielle instrumenter i finansforordningen. Retten noterer imidlertid, at den nye vejledning i den foreslåede tilføjelse til finansforordningen ikke takler spørgsmålet om ejerskab: Det er uklart, om Kommissionen forventer at registrere alle finansielle instrumenter i Den Europæiske Unions balance, som den bør ifølge de internationalt anerkendte regnskabsstandarder (5) (jf. også punkt 46 og 92).

| 45. | Retten har tidligere behandlet Kommissionens, EIB’s, EIF’s og andre finansielle formidleres forvaltning af de forskellige finansielle instrumenter (f.eks. i særberetning nr. 1/2009 og årsberetningen for 2008). Retten konkluderede blandt andet, at anvendelsen af de finansielle instrumenter i nogle tilfælde ikke blev kontrolleret tilstrækkeligt af Kommissionen eller af de finansielle formidlere, som havde fået overdraget forvaltningen af dem. |
| --- | --- |

45.

Retten har tidligere behandlet Kommissionens, EIB’s, EIF’s og andre finansielle formidleres forvaltning af de forskellige finansielle instrumenter (f.eks. i særberetning nr. 1/2009 og årsberetningen for 2008). Retten konkluderede blandt andet, at anvendelsen af de finansielle instrumenter i nogle tilfælde ikke blev kontrolleret tilstrækkeligt af Kommissionen eller af de finansielle formidlere, som havde fået overdraget forvaltningen af dem.

| 46. | Kommissionen har til hensigt at gøre større brug af finansielle instrumenter. Den vil derfor skulle kontrollere anvendelsen af dem og investere ressourcer i at uddanne personale til at styre de risici, der er forbundet med sådanne instrumenter (6). Den vil også skulle sikre, at de ansatte er klar over, at dette område kræver klarhed og åbenhed (herunder oplysning i overensstemmelse med internationalt anerkendte regnskabsstandarder). |
| --- | --- |

46.

Kommissionen har til hensigt at gøre større brug af finansielle instrumenter. Den vil derfor skulle kontrollere anvendelsen af dem og investere ressourcer i at uddanne personale til at styre de risici, der er forbundet med sådanne instrumenter (6). Den vil også skulle sikre, at de ansatte er klar over, at dette område kræver klarhed og åbenhed (herunder oplysning i overensstemmelse med internationalt anerkendte regnskabsstandarder).

Anbefaling

| 47. | Retten anbefaler, at Europa-Parlamentet og Rådet beder Kommissionen om at afklare ejerskabet til finansielle instrumenter og præcisere, hvordan den forventer, at de finansielle instrumenter skal regnskabsføres og registreres i EU’s årsregnskab. Retten anbefaler endvidere, at Kommissionen i gennemførelsesbestemmelserne indfører passende procedurer til overvågning af anvendelsen af finansielle instrumenter, herunder dem, som gennemføres ved indirekte forvaltning. Den bør også styrke de kommissionsansattes kapacitet til at forvalte relativt komplekse finansielle instrumenter. |
| --- | --- |

47.

Retten anbefaler, at Europa-Parlamentet og Rådet beder Kommissionen om at afklare ejerskabet til finansielle instrumenter og præcisere, hvordan den forventer, at de finansielle instrumenter skal regnskabsføres og registreres i EU’s årsregnskab. Retten anbefaler endvidere, at Kommissionen i gennemførelsesbestemmelserne indfører passende procedurer til overvågning af anvendelsen af finansielle instrumenter, herunder dem, som gennemføres ved indirekte forvaltning. Den bør også styrke de kommissionsansattes kapacitet til at forvalte relativt komplekse finansielle instrumenter.

Ekstern revision (artikel 129, 140 og 143-144a)

| 48. | Kommissionen fremsætter en række forslag vedrørende Revisionsrettens årsberetning (artikel 129, 143 og 144a) og særberetninger (artikel 144). Kommissionen (den vigtigste af de enheder, Retten reviderer) rådførte sig ikke med Retten (Kommissionens eksterne revisor), før den foreslog disse ændringer til ordningerne for Rettens revision. |
| --- | --- |

48.

Kommissionen fremsætter en række forslag vedrørende Revisionsrettens årsberetning (artikel 129, 143 og 144a) og særberetninger (artikel 144). Kommissionen (den vigtigste af de enheder, Retten reviderer) rådførte sig ikke med Retten (Kommissionens eksterne revisor), før den foreslog disse ændringer til ordningerne for Rettens revision.

Årsberetningen

Kommissionens forslag

| 49. | Kommissionen foreslår (foruden en mindre omrokering i artikel 143) følgende:






  — | Tidligere frister for meddelelse af de bemærkninger, der formentlig vil blive medtaget i årsberetningen, dvs. udkastet til kapitler til årsberetningen. Datoen for fremsendelse til Kommissionen og til de øvrige institutioner og organer vil blive henholdsvis den 15. juni og den 1. juni (143, stk. 1). |
| --- | --- | --- |

49.

Kommissionen foreslår (foruden en mindre omrokering i artikel 143) følgende:

—

Tidligere frister for meddelelse af de bemærkninger, der formentlig vil blive medtaget i årsberetningen, dvs. udkastet til kapitler til årsberetningen. Datoen for fremsendelse til Kommissionen og til de øvrige institutioner og organer vil blive henholdsvis den 15. juni og den 1. juni (143, stk. 1).

| — | Tidligere frister for fremsættelse af bemærkninger om de foreløbige årsregnskaber for institutionerne, bortset fra Kommissionen, og for andre organer (129, stk. 1). |
| --- | --- |

—

Tidligere frister for fremsættelse af bemærkninger om de foreløbige årsregnskaber for institutionerne, bortset fra Kommissionen, og for andre organer (129, stk. 1).

| — | En angivelse af, at Rettens bemærkninger er genstand for en kontradiktorisk procedure (143, stk.1, og stk. 2). |
| --- | --- |

—

En angivelse af, at Rettens bemærkninger er genstand for en kontradiktorisk procedure (143, stk.1, og stk. 2).

| — | En omformulering af ordningerne for offentliggørelse af institutionernes svar (143, stk. 4). |
| --- | --- |

—

En omformulering af ordningerne for offentliggørelse af institutionernes svar (143, stk. 4).

| — | En omarbejdning af ordningerne for, hvordan medlemsstaterne meddeler Kommissionen deres syn på de af Rettens bemærkninger, som vedrører deres respektive lande (143, stk. 6). Medlemsstaterne får herunder længere tid til at svare. |
| --- | --- |

—

En omarbejdning af ordningerne for, hvordan medlemsstaterne meddeler Kommissionen deres syn på de af Rettens bemærkninger, som vedrører deres respektive lande (143, stk. 6). Medlemsstaterne får herunder længere tid til at svare.

| — | En ny bestemmelse, som kræver, at Retten skal fremsende erklæringer om foreløbige konstateringer af relevans for årsberetningen senest den 1. juni i det regnskabsår, der følger efter det regnskabsår, de vedrører, og som giver den berørte institution, organ eller medlemsstat en frist på to en halv måned til at meddele Retten sine eventuelle kommentarer til de pågældende erklæringer om foreløbige konstateringer (144a). |
| --- | --- |

—

En ny bestemmelse, som kræver, at Retten skal fremsende erklæringer om foreløbige konstateringer af relevans for årsberetningen senest den 1. juni i det regnskabsår, der følger efter det regnskabsår, de vedrører, og som giver den berørte institution, organ eller medlemsstat en frist på to en halv måned til at meddele Retten sine eventuelle kommentarer til de pågældende erklæringer om foreløbige konstateringer (144a).

Analyse

| 50. | Retten har ingen bemærkninger til de foreslåede ændringer til artikel 143, stk. 4, og stk. 6. |
| --- | --- |

50.

Retten har ingen bemærkninger til de foreslåede ændringer til artikel 143, stk. 4, og stk. 6.

| 51. | Forslaget om at indføje en henvisning til den kontradiktoriske procedure i artikel 143, stk. 1 og stk. 2, er overflødig. |
| --- | --- |

51.

Forslaget om at indføje en henvisning til den kontradiktoriske procedure i artikel 143, stk. 1 og stk. 2, er overflødig.

| 52. | Retten betragter de foreslåede ændringer til tidsplanen i artikel 143, stk. 1, som uhensigtsmæssige. Formelt vil de give Retten betydeligt mindre tid til at udarbejde sine bemærkninger. Retten noterer endvidere, at Kommissionen ikke har foreslået at fremrykke datoen for, hvornår den skal fremlægge det foreløbige årsregnskab (artikel 128) og det endelige årsregnskab (artikel 129). |
| --- | --- |

52.

Retten betragter de foreslåede ændringer til tidsplanen i artikel 143, stk. 1, som uhensigtsmæssige. Formelt vil de give Retten betydeligt mindre tid til at udarbejde sine bemærkninger. Retten noterer endvidere, at Kommissionen ikke har foreslået at fremrykke datoen for, hvornår den skal fremlægge det foreløbige årsregnskab (artikel 128) og det endelige årsregnskab (artikel 129).

| 53. | Den foreslåede tidsplan er særlig påfaldende, når man ser på generaldirektørernes aktivitetsrapporter og »den sammenfattende beretning«, som samler dem. Retten kommenterer disse dokumenter i sine årsberetninger. Ifølge artikel 60, stk. 8, i finansforordningen skal disse dokumenter foreligge senest den 15. juni. Retten vil således skulle fremsende sit udkast til beretning samme dag, som Kommissionen fremsender sin sammenfattende beretning om, hvorledes det interne kontrolsystem har fungeret. |
| --- | --- |

53.

Den foreslåede tidsplan er særlig påfaldende, når man ser på generaldirektørernes aktivitetsrapporter og »den sammenfattende beretning«, som samler dem. Retten kommenterer disse dokumenter i sine årsberetninger. Ifølge artikel 60, stk. 8, i finansforordningen skal disse dokumenter foreligge senest den 15. juni. Retten vil således skulle fremsende sit udkast til beretning samme dag, som Kommissionen fremsender sin sammenfattende beretning om, hvorledes det interne kontrolsystem har fungeret.

| 54. | Retten erkender, at det er ønskeligt, at Kommissionen og andre får tilsendt alt materiale i god tid, og i praksis sender den, så ofte det kan lade sig gøre, sine bemærkninger inden den formelle frist, der er fastsat i finansforordningen. Efter Rettens mening vil det bedste være at bevare de nuværende formelle frister og fortsat forlade sig på samarbejde. |
| --- | --- |

54.

Retten erkender, at det er ønskeligt, at Kommissionen og andre får tilsendt alt materiale i god tid, og i praksis sender den, så ofte det kan lade sig gøre, sine bemærkninger inden den formelle frist, der er fastsat i finansforordningen. Efter Rettens mening vil det bedste være at bevare de nuværende formelle frister og fortsat forlade sig på samarbejde.

| 55. | Hvis Parlamentet og Rådet derimod beslutter sig for, at visse frister bør rykkes frem, mener Retten, at det samme bør gælde for Kommissionens frister. |
| --- | --- |

55.

Hvis Parlamentet og Rådet derimod beslutter sig for, at visse frister bør rykkes frem, mener Retten, at det samme bør gælde for Kommissionens frister.

| 56. | I så fald vil det især være ønskeligt at genoverveje fristen for fremsendelse af Kommissionens og de øvrige institutioners svar på Rettens udkast til årsberetning (bemærkninger). Denne frist er i artikel 143, stk. 1, fastsat til 15. oktober. Hvis institutionerne først sender de endelige oversatte svar så sent, vil det blive umuligt at få årsberetningen offentliggjort til tiden. Hvis Retten skal kunne overholde den nuværende tidsplan og fremlægge årsberetningen for budgetmyndigheden i begyndelsen af november, skal den have de fuldt oversatte svar senest den 30. september. |
| --- | --- |

56.

I så fald vil det især være ønskeligt at genoverveje fristen for fremsendelse af Kommissionens og de øvrige institutioners svar på Rettens udkast til årsberetning (bemærkninger). Denne frist er i artikel 143, stk. 1, fastsat til 15. oktober. Hvis institutionerne først sender de endelige oversatte svar så sent, vil det blive umuligt at få årsberetningen offentliggjort til tiden. Hvis Retten skal kunne overholde den nuværende tidsplan og fremlægge årsberetningen for budgetmyndigheden i begyndelsen af november, skal den have de fuldt oversatte svar senest den 30. september.

| 57. | Forslaget til den ny artikel 144a bør også overvejes i lyset af de krav, udarbejdelsen af Rettens årsberetning er underlagt. |
| --- | --- |

57.

Forslaget til den ny artikel 144a bør også overvejes i lyset af de krav, udarbejdelsen af Rettens årsberetning er underlagt.

| 58. | Retten skal redegøre for alle udgifterne i et regnskabsår. Den kan ikke afslutte sit program for revisionsbesøg, før Kommissionen har bogført alle udgifter (7). Under disse omstændigheder kan det ikke undgås, at fremsendelsen af revisionsresultater forårsager stress hos alle parter. Dette skal takles ved hjælp af samarbejde, kommunikation og gensidige drøftelser. |
| --- | --- |

58.

Retten skal redegøre for alle udgifterne i et regnskabsår. Den kan ikke afslutte sit program for revisionsbesøg, før Kommissionen har bogført alle udgifter (7). Under disse omstændigheder kan det ikke undgås, at fremsendelsen af revisionsresultater forårsager stress hos alle parter. Dette skal takles ved hjælp af samarbejde, kommunikation og gensidige drøftelser.

| 59. | Den reviderede enhed har normalt mulighed for at reagere på Rettens revisionsresultater ved tre lejligheder:






  a) | Under revisionsbesøg (hvor mange modtagere/medlemsstater efterfølgende beslutter at fremlægge supplerende dokumentation). |
| --- | --- | --- |

59.

Den reviderede enhed har normalt mulighed for at reagere på Rettens revisionsresultater ved tre lejligheder:

a)

Under revisionsbesøg (hvor mange modtagere/medlemsstater efterfølgende beslutter at fremlægge supplerende dokumentation).

| b) | I forbindelse med redegørelsen for de foreløbige revisionsresultater (som sendes efter revisionsbesøget, og når Retten har modtaget eventuelle supplerende oplysninger). |
| --- | --- |

b)

I forbindelse med redegørelsen for de foreløbige revisionsresultater (som sendes efter revisionsbesøget, og når Retten har modtaget eventuelle supplerende oplysninger).

| c) | Når udkastet til beretning (»bemærkningerne«) er sendt til Kommissionen. For øjeblikket afholdes der i forbindelse med alle udkast til beretninger et personligt møde med Kommissionen, hvor udkastet til dennes svar drøftes. |
| --- | --- |

c)

Når udkastet til beretning (»bemærkningerne«) er sendt til Kommissionen. For øjeblikket afholdes der i forbindelse med alle udkast til beretninger et personligt møde med Kommissionen, hvor udkastet til dennes svar drøftes.

| 60. | Redegørelsen for de foreløbige revisionsresultater er et led i Rettens interne procedurer og ikke et dokument, der vedtages af Retten eller en af dens afdelinger (8). Retten er derfor af den opfattelse, at det principielt er uhensigtsmæssigt at indsætte en bestemmelse som artikel 144a i finansforordningen. |
| --- | --- |

60.

Redegørelsen for de foreløbige revisionsresultater er et led i Rettens interne procedurer og ikke et dokument, der vedtages af Retten eller en af dens afdelinger (8). Retten er derfor af den opfattelse, at det principielt er uhensigtsmæssigt at indsætte en bestemmelse som artikel 144a i finansforordningen.

| 61. | Hertil kommer, at der er væsentlige praktiske indvendinger imod Kommissionens forslag:






  — | Der vil sandsynligvis være tilfælde, hvor det vil være ønskeligt af få bekræftet revisionsresultaterne senere (for eksempel når en modtager indsender oplysningerne for sent). |
| --- | --- | --- |

61.

Hertil kommer, at der er væsentlige praktiske indvendinger imod Kommissionens forslag:

—

Der vil sandsynligvis være tilfælde, hvor det vil være ønskeligt af få bekræftet revisionsresultaterne senere (for eksempel når en modtager indsender oplysningerne for sent).

| — | Den frist på to en halv måned, der i artikel 144a, stk. 2, fastsættes for fremsendelse af svarene på erklæringerne om foreløbige konstateringer (redegørelserne for foreløbige revisionsresultater) — hvilket vil kunne være så sent som midt i august — er urimeligt lang og svarer ikke til de nuværende ordninger, som det fremgår af punkt 59. Denne frist vil kunne gøre det umuligt at få årsberetningen færdig til 15. november, som krævet i finansforordningen. |
| --- | --- |

—

Den frist på to en halv måned, der i artikel 144a, stk. 2, fastsættes for fremsendelse af svarene på erklæringerne om foreløbige konstateringer (redegørelserne for foreløbige revisionsresultater) — hvilket vil kunne være så sent som midt i august — er urimeligt lang og svarer ikke til de nuværende ordninger, som det fremgår af punkt 59. Denne frist vil kunne gøre det umuligt at få årsberetningen færdig til 15. november, som krævet i finansforordningen.

| — | Fristen er heller ikke i overensstemmelse med hverken den nuværende artikel 143, stk. 2, eller den foreslåede artikel 143, stk. 1. Rettens udkast til bemærkninger (som skal sendes i juni), skal afspejle de drøftelser, der har fundet sted i relation til redegørelserne for foreløbige revisionsresultater (men som i henhold til den foreslåede artikel 144a vil kunne fortsætte frem til midten af august). |
| --- | --- |

—

Fristen er heller ikke i overensstemmelse med hverken den nuværende artikel 143, stk. 2, eller den foreslåede artikel 143, stk. 1. Rettens udkast til bemærkninger (som skal sendes i juni), skal afspejle de drøftelser, der har fundet sted i relation til redegørelserne for foreløbige revisionsresultater (men som i henhold til den foreslåede artikel 144a vil kunne fortsætte frem til midten af august).

| 62. | Hvis der skal fastsættes regler for anvendelsen af erklæringer om foreløbige konstateringer, burde det være en prioritet at give Kommissionen en lovfæstet forpligtelse til at svare inden for en frist på højst seks uger. |
| --- | --- |

62.

Hvis der skal fastsættes regler for anvendelsen af erklæringer om foreløbige konstateringer, burde det være en prioritet at give Kommissionen en lovfæstet forpligtelse til at svare inden for en frist på højst seks uger.

Anbefaling

| 63. | Retten anbefaler, at Parlamentet og Rådet:






  — | Ikke vedtager de foreslåede ændringer til artikel 143, stk. 1. |
| --- | --- | --- |

63.

Retten anbefaler, at Parlamentet og Rådet:

—

Ikke vedtager de foreslåede ændringer til artikel 143, stk. 1.

| — | Ikke indsætter ordlyden i forslaget til ny artikel 143, stk. 2, i finansforordningen. |
| --- | --- |

—

Ikke indsætter ordlyden i forslaget til ny artikel 143, stk. 2, i finansforordningen.

| — | Ikke indsætter den foreslåede nye artikel 144a i finansforordningen. |
| --- | --- |

—

Ikke indsætter den foreslåede nye artikel 144a i finansforordningen.

Særberetninger

Kommissionens forslag

| 64. | Kommissionen foreslår:






  — | at der indsættes en henvisning til den kontradiktoriske procedure i artikel 144 |
| --- | --- | --- |

64.

Kommissionen foreslår:

—

at der indsættes en henvisning til den kontradiktoriske procedure i artikel 144

| — | at der foretages visse redaktionelle ændringer af ordlyden i artikel 144, stk. 1 |
| --- | --- |

—

at der foretages visse redaktionelle ændringer af ordlyden i artikel 144, stk. 1

| — | at der indsættes et nyt afsnit med en bestemmelse om, hvordan Retten skal præsentere sine særberetninger. |
| --- | --- |

—

at der indsættes et nyt afsnit med en bestemmelse om, hvordan Retten skal præsentere sine særberetninger.

Analyse

| 65. | Retten mener, at henvisningen til den kontradiktoriske procedure er overflødig, ligesom i forbindelse med årsberetningen. |
| --- | --- |

65.

Retten mener, at henvisningen til den kontradiktoriske procedure er overflødig, ligesom i forbindelse med årsberetningen.

| 66. | Den anden af de ændringer, som angiveligt skulle gøre teksten klarere, er vanskelig at forstå. Hensigten er formentlig, at Retten skal vedtage den endelige udgave af særberetningen senest en måned efter, at den har modtaget de relevante svar. Det er under alle omstændigheder Rettens praksis at vedtage særberetninger umiddelbart efter, at den har modtaget den endelige udgave af den berørte institutions svar. Retten mener, at denne revision af finansforordningen er en god anledning til at fjerne dette overflødige afsnit i artikel 144. |
| --- | --- |

66.

Den anden af de ændringer, som angiveligt skulle gøre teksten klarere, er vanskelig at forstå. Hensigten er formentlig, at Retten skal vedtage den endelige udgave af særberetningen senest en måned efter, at den har modtaget de relevante svar. Det er under alle omstændigheder Rettens praksis at vedtage særberetninger umiddelbart efter, at den har modtaget den endelige udgave af den berørte institutions svar. Retten mener, at denne revision af finansforordningen er en god anledning til at fjerne dette overflødige afsnit i artikel 144.

| 67. | Det foreslåede nye afsnit i artikel 144, stk. 1, er uheldigt og ville begrænse Rettens mulighed for at udarbejde særberetninger på en måde, så de giver læserne det størst mulige udbytte. Retten reviderer konstant beretningernes præsentation og giver allerede svarene fra de reviderede enheder en mere fremtrædende plads, end de fleste overordnede revisionsinstitutioner gør. Retten kan forstå, at de fleste nationale revisionsorganer opfordrer den reviderede enhed til at fremsætte kommentarer til udkastet til beretning og så sammenfatter kommentarerne i selve beretningens tekst. Hvis der skal foretages ændringer i præsentationen, vil Retten foretrække denne model. |
| --- | --- |

67.

Det foreslåede nye afsnit i artikel 144, stk. 1, er uheldigt og ville begrænse Rettens mulighed for at udarbejde særberetninger på en måde, så de giver læserne det størst mulige udbytte. Retten reviderer konstant beretningernes præsentation og giver allerede svarene fra de reviderede enheder en mere fremtrædende plads, end de fleste overordnede revisionsinstitutioner gør. Retten kan forstå, at de fleste nationale revisionsorganer opfordrer den reviderede enhed til at fremsætte kommentarer til udkastet til beretning og så sammenfatter kommentarerne i selve beretningens tekst. Hvis der skal foretages ændringer i præsentationen, vil Retten foretrække denne model.

Anbefaling

| 68. | Retten anbefaler, at Parlamentet og Rådet ikke godkender de ændringer til artikel 144, der er beskrevet i det foregående, og overvejer at slette artikel 144, stk. 1, tredje afsnit. |
| --- | --- |

68.

Retten anbefaler, at Parlamentet og Rådet ikke godkender de ændringer til artikel 144, der er beskrevet i det foregående, og overvejer at slette artikel 144, stk. 1, tredje afsnit.

Andre spørgsmål vedrørende ekstern revision

| 69. | Tredje punktum i artikel 140, stk. 2, i den nuværende finansforordning afviger tre steder fra ordlyden i traktaten: Ordene »in conjunction« anvendes i stedet for traktatens »in liaison« (gælder ikke den danske udgave, hvor begge udtryk er oversat med »i forbindelse med«, o.a.), finansforordningen taler om »audit institutions« og ikke »audit bodies« (gælder ikke den danske udgave, hvor begge er oversat med »revisionsinstitutioner«, o.a.), og de »nationale myndigheder« beskrives som »responsible« og ikke som »competent« (gælder ikke den danske udgave, hvor begge ord er oversat med »kompetente«, o.a.). Retten anbefaler, at terminologien bringes i overensstemmelse med traktaten. |
| --- | --- |

69.

Tredje punktum i artikel 140, stk. 2, i den nuværende finansforordning afviger tre steder fra ordlyden i traktaten: Ordene »in conjunction« anvendes i stedet for traktatens »in liaison« (gælder ikke den danske udgave, hvor begge udtryk er oversat med »i forbindelse med«, o.a.), finansforordningen taler om »audit institutions« og ikke »audit bodies« (gælder ikke den danske udgave, hvor begge er oversat med »revisionsinstitutioner«, o.a.), og de »nationale myndigheder« beskrives som »responsible« og ikke som »competent« (gælder ikke den danske udgave, hvor begge ord er oversat med »kompetente«, o.a.). Retten anbefaler, at terminologien bringes i overensstemmelse med traktaten.

Europæiske trustfonde (artikel 164)

Kommissionens forslag

| 70. | Udkastet til finansforordning omfatter en ny artikel 164, som giver basis for, at der vil kunne oprettes europæiske trustfonde efter Verdensbankens og De Forenede Nationers model. De vil give Kommissionen mulighed for at forvalte bidrag fra andre donorer (og fra EU’s budget) i en fælles pulje. Kommissionen foreslår, at disse midler indsættes på en specifik bankkonto, og at der opkræves et forvaltningsgebyr på 7 %. |
| --- | --- |

70.

Udkastet til finansforordning omfatter en ny artikel 164, som giver basis for, at der vil kunne oprettes europæiske trustfonde efter Verdensbankens og De Forenede Nationers model. De vil give Kommissionen mulighed for at forvalte bidrag fra andre donorer (og fra EU’s budget) i en fælles pulje. Kommissionen foreslår, at disse midler indsættes på en specifik bankkonto, og at der opkræves et forvaltningsgebyr på 7 %.

Analyse

| 71. | Om Kommissionen skal begynde at forvalte trustfonde er en politisk beslutning, som Retten ikke ønsker at forholde sig til. Retten skal dog gøre Parlamentet og Rådet opmærksom på de spørgsmål vedrørende administration, omkostninger, regnskabspligt og revision, som dette forslag rejser. |
| --- | --- |

71.

Om Kommissionen skal begynde at forvalte trustfonde er en politisk beslutning, som Retten ikke ønsker at forholde sig til. Retten skal dog gøre Parlamentet og Rådet opmærksom på de spørgsmål vedrørende administration, omkostninger, regnskabspligt og revision, som dette forslag rejser.

Administrative spørgsmål

| 72. | Det kan være hensigtsmæssigt, at bidragene indbetales på en specifik bankkonto, hvor de står, til de skal bruges, men der er behov for andre ordninger, når bidragene skal anvendes. En trustfond, hvis formål er at reagere på jordskælvet i Haiti, vil for eksempel skulle betale udgifter i lokal valuta i Haiti, indkøbe forsyninger og tjenesteydelser i forskellige valutaer i den vestindiske region og købe varer og logistiktjenester fra landene i og omkring EU. Det vil kræve mange forskellige bankkonti at behandle trustfondens transaktioner og involvere mange forskellige delegationer og medarbejdere. |
| --- | --- |

72.

Det kan være hensigtsmæssigt, at bidragene indbetales på en specifik bankkonto, hvor de står, til de skal bruges, men der er behov for andre ordninger, når bidragene skal anvendes. En trustfond, hvis formål er at reagere på jordskælvet i Haiti, vil for eksempel skulle betale udgifter i lokal valuta i Haiti, indkøbe forsyninger og tjenesteydelser i forskellige valutaer i den vestindiske region og købe varer og logistiktjenester fra landene i og omkring EU. Det vil kræve mange forskellige bankkonti at behandle trustfondens transaktioner og involvere mange forskellige delegationer og medarbejdere.

| 73. | Regnskabsføringen i forbindelse med trustfonden vil derfor være en kompleks opgave, som er nøje integreret i andre regnskabsaktiviteter. Kommissionens udkast til ordlyd om »specifikke bankkonti« tager ikke højde for denne kompleksitet. |
| --- | --- |

73.

Regnskabsføringen i forbindelse med trustfonden vil derfor være en kompleks opgave, som er nøje integreret i andre regnskabsaktiviteter. Kommissionens udkast til ordlyd om »specifikke bankkonti« tager ikke højde for denne kompleksitet.

Omkostninger

| 74. | Udkastet til finansforordning vil give Kommissionen mulighed for at opkræve et forvaltningsgebyr på 7 % af bidragene til administration af en trustfond. Retten kan forstå, at dette tal (som også anvendes i den finansielle og administrative rammeaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og FN) afspejler det loft for generalomkostninger, der er fastsat for andre områder i budgettet, og ikke en vurdering af de ekstra omkostninger, der sandsynligvis vil være forbundet med at drive en trustfond. |
| --- | --- |

74.

Udkastet til finansforordning vil give Kommissionen mulighed for at opkræve et forvaltningsgebyr på 7 % af bidragene til administration af en trustfond. Retten kan forstå, at dette tal (som også anvendes i den finansielle og administrative rammeaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og FN) afspejler det loft for generalomkostninger, der er fastsat for andre områder i budgettet, og ikke en vurdering af de ekstra omkostninger, der sandsynligvis vil være forbundet med at drive en trustfond.

| 75. | Et element i forslaget er, at Kommissionen, som selv vil være donor, vil kunne opkræve administrationsgebyr for at forvalte sit eget bidrag til fonden. I betragtningerne præciseres det, at de specifikke bankkonti »ikke indgår i budgettet«, og det antydes, at Kommissionen forventer at behandle overførsler til trustfonden som budgetudgifter. Det er uklart, om Kommissionen retmæssigt kan opkræve et administrationsgebyr for forvaltning af sine egne midler, og det er også uklart, om administrationsgebyret på 7 % afspejler en begrundet vurdering af de omkostninger, der sandsynligvis vil være forbundet hermed. |
| --- | --- |

75.

Et element i forslaget er, at Kommissionen, som selv vil være donor, vil kunne opkræve administrationsgebyr for at forvalte sit eget bidrag til fonden. I betragtningerne præciseres det, at de specifikke bankkonti »ikke indgår i budgettet«, og det antydes, at Kommissionen forventer at behandle overførsler til trustfonden som budgetudgifter. Det er uklart, om Kommissionen retmæssigt kan opkræve et administrationsgebyr for forvaltning af sine egne midler, og det er også uklart, om administrationsgebyret på 7 % afspejler en begrundet vurdering af de omkostninger, der sandsynligvis vil være forbundet hermed.

Regnskabspligt og revision

| 76. | I udkastet til gennemførelsesbestemmelser (artikel 231a) hedder det, at trustfonden skal konsolideres i Kommissionens årsregnskab, og at der skal forelægges et årsregnskab for budgetmyndigheden i forbindelse med dechargeproceduren. Hver enkelt trustfond skal underkastes mindst tre revisioner: af den interne revisionstjeneste, af Retten og af en »uafhængig ekstern revisor«. |
| --- | --- |

76.

I udkastet til gennemførelsesbestemmelser (artikel 231a) hedder det, at trustfonden skal konsolideres i Kommissionens årsregnskab, og at der skal forelægges et årsregnskab for budgetmyndigheden i forbindelse med dechargeproceduren. Hver enkelt trustfond skal underkastes mindst tre revisioner: af den interne revisionstjeneste, af Retten og af en »uafhængig ekstern revisor«.

| 77. | Disse ordninger kan sammenlignes med dem, der er kutyme i forbindelse med forvaltning af trustfonde, og som typisk indebærer, at der udarbejdes et konsolideret regnskab for trustfondene, som pålægges én enkelt revision. Denne konsolidering reducerer revisionsomkostningerne væsentligt. For Verdensbankens vedkommende kan donorer, som ønsker ekstra sikkerhed vedrørende enkelte trustfonde, få foretaget en revision af forvaltningsorganets eksterne revisor, men skal betale revisoren et gebyr til dækning af de ekstra omkostninger forbundet med denne revision. |
| --- | --- |

77.

Disse ordninger kan sammenlignes med dem, der er kutyme i forbindelse med forvaltning af trustfonde, og som typisk indebærer, at der udarbejdes et konsolideret regnskab for trustfondene, som pålægges én enkelt revision. Denne konsolidering reducerer revisionsomkostningerne væsentligt. For Verdensbankens vedkommende kan donorer, som ønsker ekstra sikkerhed vedrørende enkelte trustfonde, få foretaget en revision af forvaltningsorganets eksterne revisor, men skal betale revisoren et gebyr til dækning af de ekstra omkostninger forbundet med denne revision.

Anbefaling

| 78. | Retten anbefaler, at Parlamentet og Rådet tager behørigt hensyn til ovenstående betragtninger, når de behandler dette forslag fra Kommissionen, og at de, hvis de støtter forslaget om at oprette trustfonde, overvejer, hvordan der kan udtænkes ordninger, som er robuste og samtidig omkostningseffektive. |
| --- | --- |

78.

Retten anbefaler, at Parlamentet og Rådet tager behørigt hensyn til ovenstående betragtninger, når de behandler dette forslag fra Kommissionen, og at de, hvis de støtter forslaget om at oprette trustfonde, overvejer, hvordan der kan udtænkes ordninger, som er robuste og samtidig omkostningseffektive.

Model for finansielle bestemmelser for offentlig-private partnerskaber (artikel 185a)

Kommissionens forslag

| 79. | Udkastet til finansforordning indeholder en ny artikel 185a, som giver grundlag for eksplicit at indføre begrebet offentlig-private partnerskaber og overdrage gennemførelsen af dem til særlige offentlig-private partnerskabsorganer. Ifølge Kommissionens forslag vedtager Kommissionen en forenklet model for finansbestemmelser, som skal omfatte et sæt af de principper, der er nødvendige for at sikre forsvarlig økonomisk forvaltning. Disse principper, som navnlig er inspireret af den nye artikel 53b i udkastet til finansforordning, skal inkorporeres i de finansielle bestemmelser, som skal vedtages af organer, der er juridiske personer og er nedsat ved en basisretsakt og har fået overdraget gennemførelsen af offentlig-private partnerskaber i medfør af artikel 53, stk. 1, punkt 2, litra e). |
| --- | --- |

79.

Udkastet til finansforordning indeholder en ny artikel 185a, som giver grundlag for eksplicit at indføre begrebet offentlig-private partnerskaber og overdrage gennemførelsen af dem til særlige offentlig-private partnerskabsorganer. Ifølge Kommissionens forslag vedtager Kommissionen en forenklet model for finansbestemmelser, som skal omfatte et sæt af de principper, der er nødvendige for at sikre forsvarlig økonomisk forvaltning. Disse principper, som navnlig er inspireret af den nye artikel 53b i udkastet til finansforordning, skal inkorporeres i de finansielle bestemmelser, som skal vedtages af organer, der er juridiske personer og er nedsat ved en basisretsakt og har fået overdraget gennemførelsen af offentlig-private partnerskaber i medfør af artikel 53, stk. 1, punkt 2, litra e).

Analyse

| 80. | Grundlæggende er offentlig-private partnerskaber langfristede og ofte komplekse retlige arrangementer vedrørende projekter med høj værdi. I Kommissionens tekniske oversigt anføres det, at partnerne ikke finder bestemmelserne i den nuværende finansforordning passende. På denne baggrund (og efter yderligere analyse) mente Kommissionen, at der i tilgift til de eksisterende alternativer også burde være mulighed for at overdrage forvaltningen af et offentlig-privat partnerskab til et særligt offentlig-privat partnerskabsorgan. |
| --- | --- |

80.

Grundlæggende er offentlig-private partnerskaber langfristede og ofte komplekse retlige arrangementer vedrørende projekter med høj værdi. I Kommissionens tekniske oversigt anføres det, at partnerne ikke finder bestemmelserne i den nuværende finansforordning passende. På denne baggrund (og efter yderligere analyse) mente Kommissionen, at der i tilgift til de eksisterende alternativer også burde være mulighed for at overdrage forvaltningen af et offentlig-privat partnerskab til et særligt offentlig-privat partnerskabsorgan.

| 81. | Om forvaltningen af et offentlig-privat partnerskab skal overdrages til et offentlig-privat partnerskabsorgan er en politisk beslutning, som Retten ikke ønsker at tage stilling til. I bestemmelserne vedrørende »en forenklet model for finansbestemmelser« for de særlige organer er det ikke fastsat, at Retten skal høres. Retten mener, at det er vigtigt, at dette dokument på ingen måde begrænser Rettens mulighed for at revidere anvendelsen af EU-midler. |
| --- | --- |

81.

Om forvaltningen af et offentlig-privat partnerskab skal overdrages til et offentlig-privat partnerskabsorgan er en politisk beslutning, som Retten ikke ønsker at tage stilling til. I bestemmelserne vedrørende »en forenklet model for finansbestemmelser« for de særlige organer er det ikke fastsat, at Retten skal høres. Retten mener, at det er vigtigt, at dette dokument på ingen måde begrænser Rettens mulighed for at revidere anvendelsen af EU-midler.

Anbefalinger

| 82. | Retten anbefaler, at ordene »og efter høring af Revisionsretten« tilføjes i andet punktum i denne artikel. |
| --- | --- |

82.

Retten anbefaler, at ordene »og efter høring af Revisionsretten« tilføjes i andet punktum i denne artikel.

Finansiering af erhvervelse af fast ejendom (artikel 179, stk. 3, litra b)

| 83. | Retten har ingen kommentarer til dette forslag. |
| --- | --- |

83.

Retten har ingen kommentarer til dette forslag.

Afsluttende bestemmelser

| 84. | Retten har ingen kommentarer til Kommissionens forslag til procedure. |
| --- | --- |

84.

Retten har ingen kommentarer til Kommissionens forslag til procedure.

Spørgsmål, som ikke har nogen fremtrædende plads i Kommissionens begrundelse

| 85. | Retten ønsker at gøre Parlamentet og Rådet opmærksom på fire forhold, som ikke er fremhævet i Kommissionens begrundelse: afslutning af forfinansieringsbetalinger (artikel 81), regnskabsførerens ansvar (artikel 123), revision af agenturer (artikel 185, stk. 4) og det stigende antal rapporteringsforpligtelser i finansforordningen. |
| --- | --- |

85.

Retten ønsker at gøre Parlamentet og Rådet opmærksom på fire forhold, som ikke er fremhævet i Kommissionens begrundelse: afslutning af forfinansieringsbetalinger (artikel 81), regnskabsførerens ansvar (artikel 123), revision af agenturer (artikel 185, stk. 4) og det stigende antal rapporteringsforpligtelser i finansforordningen.

Afslutning af forfinansiering (artikel 81)

Kommissionens forslag

| 86. | På nogle budgetområder er der i de seneste år opstået en meget stor mængde uafsluttede forfinansieringsbetalinger. Kommissionens forslag søger at løse dette problem. |
| --- | --- |

86.

På nogle budgetområder er der i de seneste år opstået en meget stor mængde uafsluttede forfinansieringsbetalinger. Kommissionens forslag søger at løse dette problem.

Analyse

| 87. | Kommissionen foreslår blandt andet, at der tilføjes et nyt stykke 4 til artikel 81, hvorefter udbetalinger ved forfinansiering »regelmæssigt« skal afsluttes af den kompetente anvisningsberettigede, men det nævnes ikke, hvor ofte det skal ske. Det er uklart, om den foreslåede ændring vil kunne opfylde det fastsatte mål. |
| --- | --- |

87.

Kommissionen foreslår blandt andet, at der tilføjes et nyt stykke 4 til artikel 81, hvorefter udbetalinger ved forfinansiering »regelmæssigt« skal afsluttes af den kompetente anvisningsberettigede, men det nævnes ikke, hvor ofte det skal ske. Det er uklart, om den foreslåede ændring vil kunne opfylde det fastsatte mål.

Anbefaling

| 88. | Retten anbefaler, at Europa-Parlamentet og Rådet overvejer at stramme denne bestemmelse, for eksempel ved at henvise til det ønskelige i at undgå en alt for stor ophobning af uafsluttede poster og/eller ved kun at tillade én enkelt forfinansieringsbetaling. |
| --- | --- |

88.

Retten anbefaler, at Europa-Parlamentet og Rådet overvejer at stramme denne bestemmelse, for eksempel ved at henvise til det ønskelige i at undgå en alt for stor ophobning af uafsluttede poster og/eller ved kun at tillade én enkelt forfinansieringsbetaling.

| 89. | Retten påpeger, at det bør være muligt for Kommissionen at takle problemet med den store mængde uafsluttede forfinansieringsbetalinger, før finansforordningen ændres. Retten foreslår, at Kommissionen opstiller et mål for, hvor meget mængden af uafsluttet forfinansiering skal reduceres, og via de årlige aktivitetsrapporter overvåger opfyldelsen af dette mål. |
| --- | --- |

89.

Retten påpeger, at det bør være muligt for Kommissionen at takle problemet med den store mængde uafsluttede forfinansieringsbetalinger, før finansforordningen ændres. Retten foreslår, at Kommissionen opstiller et mål for, hvor meget mængden af uafsluttet forfinansiering skal reduceres, og via de årlige aktivitetsrapporter overvåger opfyldelsen af dette mål.

Regnskabsaflæggelse og regnskabsføring (afsnit VII)

Kommissionens forslag

| 90. | Kommissionens forslag forenkler og forkorter teksten om regnskabsaflæggelse. Der foretages visse ændringer af datoerne for, hvornår de forskellige sæt af finansielle oplysninger skal fremlægges. |
| --- | --- |

90.

Kommissionens forslag forenkler og forkorter teksten om regnskabsaflæggelse. Der foretages visse ændringer af datoerne for, hvornår de forskellige sæt af finansielle oplysninger skal fremlægges.

Analyse

| 91. | Retten glæder sig over, at den nuværende ordlyd i dette afsnit forenkles. Det er imidlertid Rettens opfattelse, at denne lejlighed med fordel kunne benyttes til eksplicit at anføre, at det påhviler Kommissionens regnskabsfører at sørge for, at Kommissionens regnskaber udarbejdes korrekt. Hensigten er ikke at foretage nogen ændring i substansen: I praksis udarbejdes regnskaberne i alt væsentligt i overensstemmelse med de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor. Men der er mulighed for større klarhed. |
| --- | --- |

91.

Retten glæder sig over, at den nuværende ordlyd i dette afsnit forenkles. Det er imidlertid Rettens opfattelse, at denne lejlighed med fordel kunne benyttes til eksplicit at anføre, at det påhviler Kommissionens regnskabsfører at sørge for, at Kommissionens regnskaber udarbejdes korrekt. Hensigten er ikke at foretage nogen ændring i substansen: I praksis udarbejdes regnskaberne i alt væsentligt i overensstemmelse med de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor. Men der er mulighed for større klarhed.

| 92. | Retten foreslår, at artikel 123 ændres, så det fastsættes, at regnskaberne opstilles i overensstemmelse med »de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor« (jf. ordlyden i artikel 133), men giver regnskabsføreren mulighed for at afvige herfra af hensyn til princippet om et retvisende billede. Det vil give regnskabsføreren mulighed for at afvige fra standarderne, men kun hvor det er nødvendigt for at kunne give et retvisende billede. Hun/han vil så skulle forklare, at dette er gjort, og (i noterne til regnskaberne) forklare, på hvilke punkter årsregnskabet ville have været anderledes, hvis standarderne var blevet fulgt. |
| --- | --- |

92.

Retten foreslår, at artikel 123 ændres, så det fastsættes, at regnskaberne opstilles i overensstemmelse med »de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor« (jf. ordlyden i artikel 133), men giver regnskabsføreren mulighed for at afvige herfra af hensyn til princippet om et retvisende billede. Det vil give regnskabsføreren mulighed for at afvige fra standarderne, men kun hvor det er nødvendigt for at kunne give et retvisende billede. Hun/han vil så skulle forklare, at dette er gjort, og (i noterne til regnskaberne) forklare, på hvilke punkter årsregnskabet ville have været anderledes, hvis standarderne var blevet fulgt.

Anbefaling

| 93. | Retten anbefaler, at Parlamentet og Rådet, når de gennemgår Kommissionens forslag til denne del af finansforordningen, overvejer at indføre en præcisering efter anvisningerne i det foregående. |
| --- | --- |

93.

Retten anbefaler, at Parlamentet og Rådet, når de gennemgår Kommissionens forslag til denne del af finansforordningen, overvejer at indføre en præcisering efter anvisningerne i det foregående.

Finansielle bestemmelser for forvaltningsorganer og andre organer, der nedsættes under traktaten (artikel 185, stk. 4)

Kommissionens forslag

| 94. | Kommissionen har til artikel 185 foreslået et nyt stk. 4, som omhandler revision af EU-agenturer. Det fastsættes, at Rettens særlige årsberetninger om agenturerne skal bygge på arbejde udført af private revisorer, som de enkelte agenturer har udpeget. Det er ikke helt klart, hvad den præcise hensigt med forslaget er: Første punktum handler om den formelle rigtighed af indtægterne og udgifterne, mens andet punktum handler om regnskaberne. |
| --- | --- |

94.

Kommissionen har til artikel 185 foreslået et nyt stk. 4, som omhandler revision af EU-agenturer. Det fastsættes, at Rettens særlige årsberetninger om agenturerne skal bygge på arbejde udført af private revisorer, som de enkelte agenturer har udpeget. Det er ikke helt klart, hvad den præcise hensigt med forslaget er: Første punktum handler om den formelle rigtighed af indtægterne og udgifterne, mens andet punktum handler om regnskaberne.

Analyse

| 95. | Kommissionens forslag vil kunne danne grundlag for en bedre ramme for revision af agenturerne. Private revisorer er vant til at afgive erklæring om regnskabernes rigtighed. Retten er enig med Kommissionen i, at den bør kunne forlade sig på arbejde udført af en uafhængig og behørigt udpeget privat revisor, når den skal afgive sin erklæring om rigtigheden af et agenturs regnskab. |
| --- | --- |

95.

Kommissionens forslag vil kunne danne grundlag for en bedre ramme for revision af agenturerne. Private revisorer er vant til at afgive erklæring om regnskabernes rigtighed. Retten er enig med Kommissionen i, at den bør kunne forlade sig på arbejde udført af en uafhængig og behørigt udpeget privat revisor, når den skal afgive sin erklæring om rigtigheden af et agenturs regnskab.

| 96. | Det er noget mere kompliceret, når der er tale om lovlighed og formel rigtighed, hvor kravene i EU-lovgivningen ligger længere fra det arbejde, private revisorer traditionelt udfører. Efter Rettens opfattelse ville det mest hensigtsmæssige være, at en udpeget privat revisor udfører »aftalte handlinger« i forbindelse med spørgsmål vedrørende udbud og ansættelse. Den pågældende revisor vil skulle udtage en »aftalt stikprøve« af udbuds- og ansættelsesprocedurerne og underkaste den en række »aftalte« test. På grundlag af testresultaterne vil Retten så skulle afgive sin egen erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af agenturets regnskaber. |
| --- | --- |

96.

Det er noget mere kompliceret, når der er tale om lovlighed og formel rigtighed, hvor kravene i EU-lovgivningen ligger længere fra det arbejde, private revisorer traditionelt udfører. Efter Rettens opfattelse ville det mest hensigtsmæssige være, at en udpeget privat revisor udfører »aftalte handlinger« i forbindelse med spørgsmål vedrørende udbud og ansættelse. Den pågældende revisor vil skulle udtage en »aftalt stikprøve« af udbuds- og ansættelsesprocedurerne og underkaste den en række »aftalte« test. På grundlag af testresultaterne vil Retten så skulle afgive sin egen erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af agenturets regnskaber.

| 97. | Retten foreslår derfor, at den bliver involveret i udvælgelsen af de private revisorer, får ejerskab til revisionsarbejdspapirerne og i sidste ende har mulighed for at bestemme, om den vil klare sig uden bistand fra en privat revisor, hvis den mener, det er nødvendigt. Da revisionserklæringen er Rettens erklæring og også vil være det fremover, bør Retten have fuld kontrol over alt udliciteret forarbejde. |
| --- | --- |

97.

Retten foreslår derfor, at den bliver involveret i udvælgelsen af de private revisorer, får ejerskab til revisionsarbejdspapirerne og i sidste ende har mulighed for at bestemme, om den vil klare sig uden bistand fra en privat revisor, hvis den mener, det er nødvendigt. Da revisionserklæringen er Rettens erklæring og også vil være det fremover, bør Retten have fuld kontrol over alt udliciteret forarbejde.

| 98. | Hvis forslaget ændres i overensstemmelse med dette, vil Retten få mulighed for fortsat at varetage sit mandat på en omkostningseffektiv måde i en situation, hvor der bliver stadig flere agenturer og andre organer. |
| --- | --- |

98.

Hvis forslaget ændres i overensstemmelse med dette, vil Retten få mulighed for fortsat at varetage sit mandat på en omkostningseffektiv måde i en situation, hvor der bliver stadig flere agenturer og andre organer.

Anbefaling

| 99. | Retten anbefaler, at Kommissionens forslag vedtages under forudsætning af, at følgende ændringer indføjes:






  a) | Agenturets udnævnelse af en privat revisor bør være betinget af Rettens godkendelse. Retten skal have dokumentation for, at der har været afholdt et korrekt udbud, at det valgte revisionsfirma er tilstrækkelig kompetent og uafhængigt, og at det foreslåede revisionshonorar er rimeligt. Retten vil stille som betingelse, at der er udarbejdet en standardkontrakt, som indeholder klausuler om aftalte handlinger i relation til udgifternes lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- | --- |

99.

Retten anbefaler, at Kommissionens forslag vedtages under forudsætning af, at følgende ændringer indføjes:

a)

Agenturets udnævnelse af en privat revisor bør være betinget af Rettens godkendelse. Retten skal have dokumentation for, at der har været afholdt et korrekt udbud, at det valgte revisionsfirma er tilstrækkelig kompetent og uafhængigt, og at det foreslåede revisionshonorar er rimeligt. Retten vil stille som betingelse, at der er udarbejdet en standardkontrakt, som indeholder klausuler om aftalte handlinger i relation til udgifternes lovlighed og formelle rigtighed.

| b) | Retten bør ikke være forpligtet til at forlade sig fuldstændig på arbejde udført af andre. Retten skal have mulighed for at udføre enhver revisionshandling, den anser for nødvendig for at kunne afgive sin erklæring. Udtrykket »bygger på« bør ændres til »kan bygge på«, så Retten ikke af finansforordningen får frataget sin skønsbeføjelse. Retligt set skal sætningen give Retten mulighed for at forlade sig på arbejde udført af andre, men ikke tvinge den til at gøre det. |
| --- | --- |

b)

Retten bør ikke være forpligtet til at forlade sig fuldstændig på arbejde udført af andre. Retten skal have mulighed for at udføre enhver revisionshandling, den anser for nødvendig for at kunne afgive sin erklæring. Udtrykket »bygger på« bør ændres til »kan bygge på«, så Retten ikke af finansforordningen får frataget sin skønsbeføjelse. Retligt set skal sætningen give Retten mulighed for at forlade sig på arbejde udført af andre, men ikke tvinge den til at gøre det.

| c) | Det skal være en del af den private revisors opgave at sende Retten den eksterne revisors erklæring om regnskabernes rigtighed og udføre en række aftalte handlinger i relation til lovlighed og formel rigtighed. Det foreslås, at forslagets ordlyd ændres en smule, så den afspejler denne opgave. |
| --- | --- |

c)

Det skal være en del af den private revisors opgave at sende Retten den eksterne revisors erklæring om regnskabernes rigtighed og udføre en række aftalte handlinger i relation til lovlighed og formel rigtighed. Det foreslås, at forslagets ordlyd ændres en smule, så den afspejler denne opgave.

| 100. | Ud over disse punkter foreslår Retten en lille tilføjelse til artikel 185, stk. 1, så det sikres, at Retten fortsat skal høres, før der vedtages en model for finansielle bestemmelser for agenturer og andre organer. |
| --- | --- |

100.

Ud over disse punkter foreslår Retten en lille tilføjelse til artikel 185, stk. 1, så det sikres, at Retten fortsat skal høres, før der vedtages en model for finansielle bestemmelser for agenturer og andre organer.

Rapporteringskrav

| 101. | Finansforordningen indeholder bestemmelser om, at Kommissionen skal udarbejde en række beretninger. Årsregnskabet og beretningerne om gennemførelsen af budgettet (artikel 121) udarbejdes i medfør af internationale standarder. Finansforordningen pålægger andre rapporteringskrav, f.eks. om en årsberetning, hvori den anvisningsberettigede redegør for sin virksomhed (artikel 60, stk. 7), og en beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning (artikel 122). I henhold til traktaten skal der nu også hvert år fremlægges en evalueringsrapport om Unionens finanser (artikel 318, TEUF). |
| --- | --- |

101.

Finansforordningen indeholder bestemmelser om, at Kommissionen skal udarbejde en række beretninger. Årsregnskabet og beretningerne om gennemførelsen af budgettet (artikel 121) udarbejdes i medfør af internationale standarder. Finansforordningen pålægger andre rapporteringskrav, f.eks. om en årsberetning, hvori den anvisningsberettigede redegør for sin virksomhed (artikel 60, stk. 7), og en beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning (artikel 122). I henhold til traktaten skal der nu også hvert år fremlægges en evalueringsrapport om Unionens finanser (artikel 318, TEUF).

| 102. | Uden at sætte spørgsmålstegn ved nogen af disse beretningers værdi, bemærker Retten, at Europa-Parlamentet og Rådet kunne finde det relevant at bede Kommissionen om at vurdere, om der er mulighed for at forenkle og konsolidere beretninger under hensyntagen til brugernes behov. |
| --- | --- |

102.

Uden at sætte spørgsmålstegn ved nogen af disse beretningers værdi, bemærker Retten, at Europa-Parlamentet og Rådet kunne finde det relevant at bede Kommissionen om at vurdere, om der er mulighed for at forenkle og konsolidere beretninger under hensyntagen til brugernes behov.

Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 21. oktober 2010.

På Revisionsrettens vegne

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Formand

---

(1)  KOM(2010) 260 endelig af 28. maj 2010.

1

(2)  EFT L 248, 16.9.2002, s. 1.

2

(3)  Jf. udtalelse nr. 1/2010 — Forbedring af den finansielle forvaltning af den Europæiske Unions budget: risici og udfordringer (http://eca.europa.eu/portal/page/portal/publications/auditreportsandopinions/opinions). Retten minder om, at den i denne udtalelse foreslog, at begrebet »europæisk merværdi« defineres i en passende politisk erklæring eller EU-retsakt som en vejledning, EU’s politiske myndigheder kan bruge, når de fastlægger udgiftsprioriteter. Finansforordningen kunne udgøre et sådant lovgivningsinstrument.

3

(4)  Ifølge betragtning 39 vil det tilsyneladende ikke forudgående skulle vurderes, om medlemsstaternes kontrol garanterer et tilfredsstillende niveau i beskyttelsen af Unionens finansielle interesser, dog foreslås det i artikel 53a, at Kommissionen kan få en rolle i godkendelsesforløbet.

4

(5)  Nogle af de finansielle instrumenter, der er nævnt i Kommissionens tekniske oversigt over dette aspekt af forslaget, opføres ikke i balancen i dag.

5

(6)  Retten noterer, at også agenturer har anvendt finansielle instrumenter.

6

(7)  Det sker stadig, at betalingerne koncentreres ved regnskabsårets udgang. For eksempel blev 33 % af Den Europæiske Socialfonds udgifter i 2009 bogført i december.

7

(8)  De nuværende ordninger afspejler drøftelserne i Kontaktkomitéen, som består af formændene for de overordnede revisionsinstitutioner i Den Europæiske Union, herunder Rettens formand (i tråd med traktatens bestemmelse om, at Retten og de nationale revisionsorganer skal »samarbejde på grundlag af tillid, men samtidig således, at de bevarer deres uafhængighed«). Retten søger at få svar inden for fire uger eller, når det er muligt, inden for en længere periode, når der er tale om bemærkninger i relation til DAS-erklæringen. Retten vil være parat til at forpligte sig til at fremsende redegørelser for foreløbige revisionsresultater (erklæringer om foreløbige konstateringer) med relation til årsberetningen senest den 1. juni som fastsat i den foreslåede artikel 144a.

8

---

BILAG

| Kommissionens ændrede tekst | Rettens forslag |
| --- | --- |
| Artikel 10
  Fremførselsregler for formålsbestemte indtægter | Artikel 10
  Fremførselsregler for formålsbestemte indtægter |
| Uudnyttede indtægter og disponible bevillinger pr. 31. december hidrørende fra de formålsbestemte indtægter, der er omhandlet i artikel 18, fremføres som følger: | Uudnyttede indtægter og disponible bevillinger pr. 31. december hidrørende fra de formålsbestemte indtægter, der er omhandlet i artikel 18, fremføres som følger: |
| — | eksterne formålsbestemte indtægter fremføres automatisk og bør anvendes fuldt ud, indtil alle aktioner i tilknytning til det program eller den foranstaltning, de er bestemt for, er udført. Eksterne formålsbestemte indtægter, der modtages i programmets eller foranstaltningens sidste år, kan anvendes i det første år for det efterfølgende program eller den efterfølgende foranstaltning |

Kommissionens ændrede tekst

Rettens forslag

Artikel 10

Fremførselsregler for formålsbestemte indtægter

Artikel 10

Fremførselsregler for formålsbestemte indtægter

Uudnyttede indtægter og disponible bevillinger pr. 31. december hidrørende fra de formålsbestemte indtægter, der er omhandlet i artikel 18, fremføres som følger:

Uudnyttede indtægter og disponible bevillinger pr. 31. december hidrørende fra de formålsbestemte indtægter, der er omhandlet i artikel 18, fremføres som følger:

—

eksterne formålsbestemte indtægter fremføres automatisk og bør anvendes fuldt ud, indtil alle aktioner i tilknytning til det program eller den foranstaltning, de er bestemt for, er udført. Eksterne formålsbestemte indtægter, der modtages i programmets eller foranstaltningens sidste år, kan anvendes i det første år for det efterfølgende program eller den efterfølgende foranstaltning

| — | eksterne formålsbestemte indtægter fremføres automatisk og bør anvendes fuldt ud, indtil alle aktioner i tilknytning til det program eller den foranstaltning, de er bestemt for, er udført. Eksterne formålsbestemte indtægter, der modtages i programmets eller foranstaltningens sidste år, kan anvendes i det første år for det efterfølgende program eller den efterfølgende foranstaltning |
| --- | --- |

—

eksterne formålsbestemte indtægter fremføres automatisk og bør anvendes fuldt ud, indtil alle aktioner i tilknytning til det program eller den foranstaltning, de er bestemt for, er udført. Eksterne formålsbestemte indtægter, der modtages i programmets eller foranstaltningens sidste år, kan anvendes i det første år for det efterfølgende program eller den efterfølgende foranstaltning

| — | interne formålsbestemte indtægter kan kun fremføres for et år, medmindre den relevante basisretsakt bestemmer noget andet, eller medmindre behørigt begrundede særlige omstændigheder berettiger det. De dertil svarende disponible bevillinger skal anvendes først. |
| --- | --- |

—

interne formålsbestemte indtægter kan kun fremføres for et år, medmindre den relevante basisretsakt bestemmer noget andet, eller medmindre behørigt begrundede særlige omstændigheder berettiger det. De dertil svarende disponible bevillinger skal anvendes først.

| — |
| --- |

—

Artikel 81

Betalingstyper

Artikel 81

Betalingstyper

[...]

[...]

4.   Udbetalinger ved forfinansiering afsluttes regelmæssigt af den kompetente anvisningsberettigede. Passende bestemmelser indføjes med dette for øje i kontrakter, tilskudsafgørelser og -aftaler samt i delegationsaftaler, der overdrager gennemførelsesopgaver til enheder og personer, der er omhandlet i artikel 53, stk. 1, punkt 2), litra a)-h).

4.   Udbetalinger ved forfinansiering afsluttes af den kompetente anvisningsberettigede Passende bestemmelser indføjes med dette for øje i kontrakter, tilskudsafgørelser og -aftaler samt i delegationsaftaler, der overdrager gennemførelsesopgaver til enheder og personer, der er omhandlet i artikel 53, stk. 1, punkt 2), litra a)-h).

Artikel 123

Regnskabsregler

Artikel 123

Regnskabsregler

De i artikel 121 omhandlede årsregnskaber skal efterleve Unionens regnskabsregler som vedtaget af Kommissionens regnskabsfører og give et retvisende og pålideligt billede af aktiver og passiver samt udgifter, indtægter og pengestrømme.

De i artikel 121 omhandlede bevillingsregnskaber skal efterleve de budgetprincipper, der er fastlagt i denne forordning. De skal give et retvisende og pålideligt billede af indtægts- og udgiftstransaktioner over budgettet.

De i artikel 121 omhandlede bevillingsregnskaber skal efterleve de budgetprincipper, der er fastlagt i denne forordning. De skal give et retvisende og pålideligt billede af indtægts- og udgiftstransaktioner over budgettet.

Artikel 143

Revisionsrettens årlige beretning

Artikel 143

Revisionsrettens årlige beretning

1.   Revisionsretten meddeler senest den 15. juni Kommissionen og senest den 1. juni de øvrige institutioner og organer, der er omhandlet i artikel 121, de bemærkninger, som den mener bør medtages i årsberetningen. Disse bemærkninger behandles fortroligt og er genstand for en kontradiktorisk procedure. Alle institutioner sender senest den 15. oktober Revisionsretten deres svar. Alle andre institutioner end Kommissionen sender samtidig deres svar til Kommissionen.

1.   Revisionsretten meddeler senest den juni Kommissionen og de institutioner de bemærkninger, som den mener bør medtages i årsberetningen Disse bemærkninger behandles fortroligt Alle institutioner sender senest den Revisionsretten deres svar. Alle andre institutioner end Kommissionen sender samtidig deres svar til Kommissionen.

2.   Når den kontradiktoriske procedure er tilendebragt, sender hver af de pågældende institutioner eller organer senest den 15. oktober deres svar til Revisionsretten. Alle andre institutioner end Kommissionen og organerne sender samtidig deres svar til Kommissionen.

Artikel 144

Revisionsrettens særberetninger

Artikel 144

Revisionsrettens særberetninger

1.   Revisionsretten sender den berørte institution eller organ alle bemærkninger, som den mener bør medtages i en særberetning. Disse bemærkninger behandles fortroligt og er genstand for en kontradiktorisk procedure.

1.   Revisionsretten sender den berørte institution eller organ alle bemærkninger, som den mener bør medtages i en særberetning. Disse bemærkninger behandles fortroligt

Institutionen eller organet har en frist på to en halv måned til at meddele Revisionsretten sine eventuelle svar til de pågældende beretninger.

Institutionen eller organet har en frist på to en halv måned til at meddele Revisionsretten sine eventuelle svar til de pågældende beretninger.

Senest en måned efter modtagelsen af den pågældende institutions eller organs svar vedtager Revisionsretten den endelige udgave af den pågældende særberetning.

Særberetningerne med de berørte institutioners eller organers svar sendes straks til Europa-Parlamentet og Rådet, der hver især, eventuelt sammen med Kommissionen, afgør, hvordan de skal følges op.

Særberetningerne med de berørte institutioners eller organers svar sendes straks til Europa-Parlamentet og Rådet, der hver især, eventuelt sammen med Kommissionen, afgør, hvordan de skal følges op.

I den offentliggjorte udgave sørger Revisionsretten for, at institutionernes eller organernes svar på dens bemærkninger placeres umiddelbart ved siden af eller efter de bemærkninger, som svarene vedrører.

Revisionsretten for, at institutionernes eller organernes svar på dens bemærkninger .

Artikel 185

Rammefinansforordning for forvaltningsorganer og organer nedsat under traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og under traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab

Artikel 185

Rammefinansforordning for forvaltningsorganer og organer nedsat under traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og under traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab

1.   I overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vedtager Kommissionen en rammefinansforordning for organer, der er nedsat under denne traktat og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, og som er juridiske personer og modtager bidrag over EU-budgettet.

1.   I overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vedtager Kommissionen en rammefinansforordning for organer, der er nedsat under denne traktat og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, og som er juridiske personer og modtager bidrag over EU-budgettet.

[...]

[...]

4.   Medmindre andet er bestemt i den basisretsakt, der opretter et organ som omhandlet i stk. 1, efterprøver Revisionsretten lovligheden og den formelle rigtighed af organets indtægter og udgifter, før dets regnskaber konsolideres med Kommissionens regnskaber. Denne efterprøvning bygger på en revisionsberetning opstillet af en uafhængig ekstern revisor, som organet har udpeget, og som har til opgave at kontrollere, om organets regnskaber er i overensstemmelse med denne forordnings artikel 123.

Artikel 185a

Model for finansielle bestemmelser for offentlig-private partnerskabsorganer

Artikel 185a

Model for finansielle bestemmelser for offentlig-private partnerskabsorganer

Organer, der er juridiske personer og er nedsat ved en basisretsakt og har fået overdraget gennemførelsen af offentlig-private partnerskaber i medfør af artikel 53, stk. 1, punkt 2, litra e), vedtager deres egne finansielle bestemmelser.

Organer, der er juridiske personer og er nedsat ved en basisretsakt og har fået overdraget gennemførelsen af offentlig-private partnerskaber i medfør af artikel 53, stk. 1, punkt 2, litra e), vedtager deres egne finansielle bestemmelser.

Disse bestemmelser omfatter et sæt af de principper, der er nødvendige for at sikre forsvarlig økonomisk forvaltning af EU-midler, især inspireret af artikel 53b i denne forordning, og de fastlægges efter en forenklet model for finansbestemmelser, som vedtages af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

Disse bestemmelser omfatter et sæt af de principper, der er nødvendige for at sikre forsvarlig økonomisk forvaltning af EU-midler, især inspireret af artikel 53b i denne forordning, og de fastlægges efter en forenklet model for finansbestemmelser, som vedtages af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Bestemmelserne i artikel 183aa, 183ab og 183ac finder tilsvarende anvendelse på denne artikel.

Bestemmelserne i artikel 183aa, 183ab og 183ac finder tilsvarende anvendelse på denne artikel.

---

Berigtigelser

| 10.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 334/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 334/18

---

Berigtigelse til Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2009, med institutionernes svar

(
  Den Europæiske Unions Tidende C 303 af 9. november 2010
  )

2010/C 334/02

På side 158 og 159 læses bilag 6.4 således:

»BILAG 6.4

OPFØLGNING AF TIDLIGERE BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE BISTAND TIL TREDJELANDE, UDVIKLING OG UDVIDELSE

| Rettens bemærkning | De foranstaltninger, der er truffet | Rettens analyse | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Eksterne forbindelser og udvikling |
| 1.   Overvågning af og støtte til organisationer med ansvar for implementering af EU-finansierede projekter |
| Med hensyn til den forudgående kontrol blev der konstateret svagheder, herunder utilstrækkelig overvågning af og støtte til organisationer med ansvar for implementering af EU-finansierede projekter.
  (Årsberetningen for 2008, punkt 8.22 og 8.35) | Forberedelse af et sæt værktøjer til finansiel forvaltning til brug for de implementerende organisationer. | Jf. beretningen om EUF, bilag 4, række 2. | EuropeAid’s sæt af finansielle forvaltningsværktøjer beregnet for de implementerende organisationer færdiggøres og vil være klar til brug i 2010. |
| 2.   Budgetstøttebetalinger |
| Med hensyn til den forudgående kontrol blev der konstateret svagheder i procedurerne for kontrol af opfyldelsen af betalingsbetingelserne i forbindelse med budgetstøttebetalinger.
  (Årsberetningen for 2008, punkt 8.22). | Størst mulig opmærksomhed i Kommissionens tjenestegrene omkring behovet for at sikre en mere struktureret og formel tilgang i forbindelse med vurdering af budgetstøttebetalinger, herunder styrkelse af finansierings- og kontraktpersonalets verifikationsrolle i betalingsgodkendelsesprocessen. | Jf. beretningen om EUF, bilag 4, række 9. | EuropeAid tager stilling til dette spørgsmål ved revisionen af retningslinjerne for budgetstøtte og gennemgangen af peer reviewet for de foranstaltningsforslag (kvalitetsstøttegruppen), der er planlagt for 2011. |
| 3.   Systemet med eksterne revisioner |
| For så vidt angår anvendelsen af eksterne revisioner, som er et af de vigtigste elementer i EuropeAid’s interne kontrol, konstaterede Retten, at procedurerne var blevet forbedret. Retten konkluderede imidlertid, at disse kontroller samlet set fortsat kun var delvis effektive.
  (Årsberetningen for 2008, punkt 8.23 og 8.24) | Reformer af revisionsmetodologien siden 2007 suppleret med en betydelig ændring af metodologien i den årlige revisionsplan. | Jf. beretningen om EUF, bilag 4, række 3. | Kommissionen er enig i, at der er sket store fremskridt i planlægningen af revision. |
| 4.   Risikostyringsprocesser |
| Risikostyringsprocessen blev vurderet til at være delvis effektiv.
  (Årsberetningen for 2008, punkt 8.23). | Fortsatte bestræbelser på at øge opmærksomheden omkring risikostyringsprocessen. | Retten vurderer, at risikostyringsprocessen generelt var effektiv. | Metoden bag EuropeAid's risikostyring blev grundliggende revideret i 2009, og der blev afholdt obligatoriske introduktionskurser for alle kontorer. |
| 5.   Efterfølgende kontrol |
| Der blev konstateret væsentlige mangler i komponenten for efterfølgende kontrol i GD RELEX's overvågnings- og kontrolsystemer til sikring af transaktionernes formelle rigtighed.
  (Årsberetningen for 2008, punkt 8.25). | Nøje overvågning af implementeringen af de årlige planer for efterfølgende kontrol. | Trods bestræbelserne og de hidtidige fremskridt er der stadig væsentlige svagheder, der skal afhjælpes. | GD RELEX følger op på alle de anbefalinger, der er modtaget om efterfølgende kontrol. |
| Udvidelse |
| 6.   Den interne revisionsfunktion |
| Det blev bemærket, at den interne revisionsfunktions flerårige program ikke var tilstrækkelig udviklet.
  (Årsberetningen for 2008, punkt 8.27). | I 2009 udviklede den interne revisionsfunktion et flerårigt program for sine aktiviteter. | Retten mener, at GD ELARG har fulgt behørigt op på denne bemærkning. | |
| 7.   Efterfølgende kontrol af projekter, der forvaltes centralt |
| Det blev bemærket, at GD ELARG ikke havde en specifik strategi for efterfølgende kontrol af projekter, der forvaltes centralt.
  (Årsberetningen for 2008, punkt 8.27). | I 2009 udviklede GD ELARG en strategi for efterfølgende kontrol af projekter, der forvaltes centralt. | Retten hilser GD ELARG's initiativ velkommen, men den nye strategi omsættes først i praksis i 2010 og har endnu ikke bevist sin effektivitet. | Gennemførelsen af den nye strategi viser for øjeblikket de første positive resultater. |
| 8.   Mulige uregelmæssigheder i to bulgarske organers forvaltning af Pharemidler |
| Det blev bemærket, at der fortsat var en række grundlæggende svagheder, som vedrørte mulige uregelmæssigheder i to bulgarske organers forvaltning af Pharemidler.
  (Årsberetningen for 2008, punkt 8.28). | Efter korrigerende foranstaltninger foretaget af de bulgarske myndigheder hævede GD ELARG i 2009 suspensionen af betalinger til Bulgarien. | GD ELARG bør stadig udvise særlig opmærksomhed i forbindelse med opfølgningen af eftertiltrædelsesstøtten i Bulgarien. | Der vil fortsat fremover blive holdt særlig øje med anvendelsen af de midler, der er afsat til perioden efter Bulgariens tiltrædelse, indtil alle programmer er afsluttet. |
| Humanitær bistand |
| 9.   Den interne revisionsfunktion |
| I 2008 fungerede den interne revisionsfunktion endnu ikke med fuld kapacitet, fordi der var overført aktiviteter fra EuropeAid's interne revisionsfunktion.
  (Årsberetningen for 2008, punkt 8.29). | I 2009 havde den interne revisionsfunktion tilstrækkeligt personale og gennemførte et fuldt års arbejdsprogram. | GD ECHO's interne revisionsfunktion fungerer korrekt og giver GD ECHO's generaldirektør den fornødne sikkerhed.« | |

Rettens bemærkning

De foranstaltninger, der er truffet

Rettens analyse

Kommissionens svar

Eksterne forbindelser og udvikling

1.   Overvågning af og støtte til organisationer med ansvar for implementering af EU-finansierede projekter

Med hensyn til den forudgående kontrol blev der konstateret svagheder, herunder utilstrækkelig overvågning af og støtte til organisationer med ansvar for implementering af EU-finansierede projekter.

(Årsberetningen for 2008, punkt 8.22 og 8.35)

Forberedelse af et sæt værktøjer til finansiel forvaltning til brug for de implementerende organisationer.

Jf. beretningen om EUF, bilag 4, række 2.

EuropeAid’s sæt af finansielle forvaltningsværktøjer beregnet for de implementerende organisationer færdiggøres og vil være klar til brug i 2010.

2.   Budgetstøttebetalinger

Med hensyn til den forudgående kontrol blev der konstateret svagheder i procedurerne for kontrol af opfyldelsen af betalingsbetingelserne i forbindelse med budgetstøttebetalinger.

(Årsberetningen for 2008, punkt 8.22).

Størst mulig opmærksomhed i Kommissionens tjenestegrene omkring behovet for at sikre en mere struktureret og formel tilgang i forbindelse med vurdering af budgetstøttebetalinger, herunder styrkelse af finansierings- og kontraktpersonalets verifikationsrolle i betalingsgodkendelsesprocessen.

Jf. beretningen om EUF, bilag 4, række 9.

EuropeAid tager stilling til dette spørgsmål ved revisionen af retningslinjerne for budgetstøtte og gennemgangen af peer reviewet for de foranstaltningsforslag (kvalitetsstøttegruppen), der er planlagt for 2011.

3.   Systemet med eksterne revisioner

For så vidt angår anvendelsen af eksterne revisioner, som er et af de vigtigste elementer i EuropeAid’s interne kontrol, konstaterede Retten, at procedurerne var blevet forbedret. Retten konkluderede imidlertid, at disse kontroller samlet set fortsat kun var delvis effektive.

(Årsberetningen for 2008, punkt 8.23 og 8.24)

Reformer af revisionsmetodologien siden 2007 suppleret med en betydelig ændring af metodologien i den årlige revisionsplan.

Jf. beretningen om EUF, bilag 4, række 3.

Kommissionen er enig i, at der er sket store fremskridt i planlægningen af revision.

4.   Risikostyringsprocesser

Risikostyringsprocessen blev vurderet til at være delvis effektiv.

(Årsberetningen for 2008, punkt 8.23).

Fortsatte bestræbelser på at øge opmærksomheden omkring risikostyringsprocessen.

Retten vurderer, at risikostyringsprocessen generelt var effektiv.

Metoden bag EuropeAid's risikostyring blev grundliggende revideret i 2009, og der blev afholdt obligatoriske introduktionskurser for alle kontorer.

5.   Efterfølgende kontrol

Der blev konstateret væsentlige mangler i komponenten for efterfølgende kontrol i GD RELEX's overvågnings- og kontrolsystemer til sikring af transaktionernes formelle rigtighed.

(Årsberetningen for 2008, punkt 8.25).

Nøje overvågning af implementeringen af de årlige planer for efterfølgende kontrol.

Trods bestræbelserne og de hidtidige fremskridt er der stadig væsentlige svagheder, der skal afhjælpes.

GD RELEX følger op på alle de anbefalinger, der er modtaget om efterfølgende kontrol.

Udvidelse

6.   Den interne revisionsfunktion

Det blev bemærket, at den interne revisionsfunktions flerårige program ikke var tilstrækkelig udviklet.

(Årsberetningen for 2008, punkt 8.27).

I 2009 udviklede den interne revisionsfunktion et flerårigt program for sine aktiviteter.

Retten mener, at GD ELARG har fulgt behørigt op på denne bemærkning.

7.   Efterfølgende kontrol af projekter, der forvaltes centralt

Det blev bemærket, at GD ELARG ikke havde en specifik strategi for efterfølgende kontrol af projekter, der forvaltes centralt.

(Årsberetningen for 2008, punkt 8.27).

I 2009 udviklede GD ELARG en strategi for efterfølgende kontrol af projekter, der forvaltes centralt.

Retten hilser GD ELARG's initiativ velkommen, men den nye strategi omsættes først i praksis i 2010 og har endnu ikke bevist sin effektivitet.

Gennemførelsen af den nye strategi viser for øjeblikket de første positive resultater.

8.   Mulige uregelmæssigheder i to bulgarske organers forvaltning af Pharemidler

Det blev bemærket, at der fortsat var en række grundlæggende svagheder, som vedrørte mulige uregelmæssigheder i to bulgarske organers forvaltning af Pharemidler.

(Årsberetningen for 2008, punkt 8.28).

Efter korrigerende foranstaltninger foretaget af de bulgarske myndigheder hævede GD ELARG i 2009 suspensionen af betalinger til Bulgarien.

GD ELARG bør stadig udvise særlig opmærksomhed i forbindelse med opfølgningen af eftertiltrædelsesstøtten i Bulgarien.

Der vil fortsat fremover blive holdt særlig øje med anvendelsen af de midler, der er afsat til perioden efter Bulgariens tiltrædelse, indtil alle programmer er afsluttet.

Humanitær bistand

9.   Den interne revisionsfunktion

I 2008 fungerede den interne revisionsfunktion endnu ikke med fuld kapacitet, fordi der var overført aktiviteter fra EuropeAid's interne revisionsfunktion.

(Årsberetningen for 2008, punkt 8.29).

I 2009 havde den interne revisionsfunktion tilstrækkeligt personale og gennemførte et fuldt års arbejdsprogram.

GD ECHO's interne revisionsfunktion fungerer korrekt og giver GD ECHO's generaldirektør den fornødne sikkerhed.«

---