# Den Europæiske Unions C 308/2010

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2010.308.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 308 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 53. årgang12. november 2010 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2010.308.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 308

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

53. årgang12. november 2010

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 308/01 | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten — Årsregnskab for den Europæiske Union — Regnskabsåret 2009 — Konsolideret årsregnskab og konsolideret beretning om budgetgennemførelsen | 1 |
| 2010/C 308/02 | Rettens revisionserklæring til Europa-Parlamentet og Rådet — den uafhængige revisors beretning | 129 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2010/C 308/01

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten — Årsregnskab for den Europæiske Union — Regnskabsåret 2009 — Konsolideret årsregnskab og konsolideret beretning om budgetgennemførelsen

1

2010/C 308/02

Rettens revisionserklæring til Europa-Parlamentet og Rådet — den uafhængige revisors beretning

129

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 12.11.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 308/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 308/1

---

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG REVISIONSRETTEN

ÅRSREGNSKAB FOR DEN EUROPÆISKE UNION

REGNSKABSÅRET 2009

Konsolideret årsregnskab og konsolideret beretning om budgetgennemførelsen

2010/C 308/01

INDHOLDSFORTEGNELSE

Note til det konsoliderede årsregnskab

Gennemførelse af eu's budget og regnskabsaflæggelse

| DEL I: | Konsolideret årsregnskab for den europæiske union og forklarende bemærkninger |
| --- | --- |

DEL I:

| A. | Balance |
| --- | --- |

A.

| B. | Resultatopgørelse |
| --- | --- |

B.

| C. | Pengestrømsopgørelse |
| --- | --- |

C.

| D. | Bevægelser i nettoaktiver |
| --- | --- |

D.

| E. | Bemærkninger til årsregnskabet |
| --- | --- |

E.

| DEL II: | Konsolideret beretning om gennemførelsen af den europæiske unions budget og forklarende bemærkninger |
| --- | --- |

DEL II:

| AFSNIT A — | Konsolideret beretning om budgetgennemførelsen |
| --- | --- |

AFSNIT A —

| AFSNIT B — | Forklarende bemærkninger til den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen |
| --- | --- |

AFSNIT B —

NOTE TIL DET KONSOLIDEREDE ÅRSREGNSKAB

Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for regnskabsåret 2009 er udarbejdet på grundlag af de oplysninger, som de andre institutioner og organer har fremlagt, i henhold til artikel 129, stk. 2, i finansforordningen vedrørende Den Europæiske Unions almindelige budget. Jeg erklærer herved, at regnskabet er udarbejdet i overensstemmelse med afsnit VII i finansforordningen og med de regnskabsprincipper, -regler og -metoder, som er beskrevet i bilaget til årsregnskabet.

Jeg har fra regnskabsførerne for de pågældende institutioner og organer, som har attesteret pålideligheden heraf, modtaget alle de oplysninger, der var nødvendige for udarbejdelsen af regnskabet, som viser Den Europæiske Unions aktiver og passiver og budgetgennemførelsen.

Jeg attesterer herved, at jeg på grundlag af disse oplysninger og den kontrol, jeg har anset for at være nødvendig for underskrivelsen af Europa-Kommissionens regnskab, har rimelig sikkerhed for, at regnskabet på alle væsentlige punkter giver et retvisende billede af Den Europæiske Unions finansielle stilling.

Philippe TAVERNE

Regnskabsfører for Europa-Kommissionen

GENNEMFØRELSE AF EU'S BUDGET OG REGNSKABSAFLÆGGELSE

GENNEMFØRELSE AF EU'S BUDGET OG REGNSKABSAFLÆGGELSE

1.   FORBEREDELSE AF DET ÅRLIGE BUDGET

Via EU's budget finansieres en lang række politikker og programmer i EU. I overensstemmelse med medlemsstaternes prioriteringer gennemfører Kommissionen specifikke programmer, aktiviteter og projekter på det pågældende område. Der kan være tale om støtte til uddannelsesprogrammer for studerendes og læreres mobilitet, projekter, der har til formål at støtte et bedre arbejdsmiljø for arbejdstagere i EU, og forbedring af kontrollen ved de ydre grænser.

Mere end 90 % af EU's budget bruges til at finansiere de EU-politikker og -aktiviteter, som alle medlemsstaterne er enedes om. Den direkte forbindelse mellem årsbudgettet og EU's politikker sikres via en aktivitetsbaseret budgetlægning. Den aktivitetsbaserede budgetkontoplan, der første gang blev indført i budgettet for 2004, gør det muligt at foretage en tydelig indkredsning af EU's politikområder og det samlede beløb, der er afsat til hvert af disse områder.

Politikområderne er underopdelt i ca. 200 aktiviteter, hvoraf mere end 110 omfatter aktionsbudgetposter og dermed er afspejlet i budgetkontoplanen som budgetkapitler. Disse politikområder er overvejende operationelle, da der i de fleste tilfælde er tale om aktiviteter til fordel for eksterne støttemodtagere inden for de forskellige aktivitetsområder. Der er dog en række horisontale politikområder, som skal sikre, at Kommissionen fungerer ordentligt, f.eks. koordinering og juridisk vejledning og budget. Den aktivitetsbaserede budgetstruktur giver fælles begrebsmæssige rammer for at prioritere, planlægge, budgettere, overvåge og rapportere, hvilket først og fremmest har til formål at sikre en mere effektiv og økonomisk anvendelse af ressourcerne.

Den interne procedure for vedtagelsen af forslaget til budget starter med, at Kommissionen forbereder budgetforslaget og videresender det til Rådet, der kan foretage ændringer, hvis det finder det nødvendigt. Det ændrede budgetforslag sendes derefter til Europa-Parlamentet, som kan foreslå ændringer eller acceptere eller forkaste forslaget. Når der er opnået enighed om alle ændringer, og disse er indarbejdet (herunder om nødvendigt et helt nyt forslag til budget udarbejdet af Kommissionen), vedtager Europa-Parlamentet det i midten af december. Europa-Parlamentets formand erklærer budgettet for vedtaget, hvorefter det kan gennemføres.

2.   HVORDAN FINANSIERES EU?

EU finansieres ved hjælp af to hovedkategorier af indtægter, nemlig egne indtægter og diverse indtægter.

2.1   Egne indtægter og tilgodehavender

Egne indtægter og tilgodehavender

Egne indtægter tilgår automatisk EU, således at EU kan finansiere sit budget, uden at det er nødvendigt, at de nationale myndigheder træffer særlige beslutninger herom. De samlede egne indtægter, der er nødvendige til finansiering af budgettet, bestemmes af de samlede udgifter minus andre indtægter. De samlede egne indtægter må ikke overstige 1,24 % (1,23 % fra og med 2010) af EU's bruttonationalindkomst (BNI). Egne indtægter kan opdeles på følgende kategorier:

| 1) | Traditionelle egne indtægter består af told samt landbrugs- og sukkerafgifter. De traditionelle egne indtægter betales af de økonomiske aktører og opkræves på EU's vegne af medlemsstaterne. Medlemsstaterne beholder dog 25 % af de traditionelle egne indtægter til dækning af deres opkrævningsudgifter. Told opkræves ved import af varer fra tredjelande, og satserne er fastsat i den fælles toldtarif. Sukkerafgifterne betales af sukkerproducenterne for at finansiere eksportrestitutionerne for sukker. De traditionelle egne indtægter beløber sig til ca. 13 % af de samlede egne indtægter. |
| --- | --- |

1)

Traditionelle egne indtægter består af told samt landbrugs- og sukkerafgifter. De traditionelle egne indtægter betales af de økonomiske aktører og opkræves på EU's vegne af medlemsstaterne. Medlemsstaterne beholder dog 25 % af de traditionelle egne indtægter til dækning af deres opkrævningsudgifter. Told opkræves ved import af varer fra tredjelande, og satserne er fastsat i den fælles toldtarif. Sukkerafgifterne betales af sukkerproducenterne for at finansiere eksportrestitutionerne for sukker. De traditionelle egne indtægter beløber sig til ca. 13 % af de samlede egne indtægter.

| 2) | De egne indtægter baseret på moms opkræves af medlemsstaternes momsgrundlag, som til dette formål harmoniseres i overensstemmelse med EU-reglerne. Det er den samme procent, der opkræves af hver enkelt medlemsstats momsgrundlag. Det momsgrundlag, der tages i betragtning, kan dog aldrig udgøre mere end 50 % af den pågældende medlemsstats BNI. De momsbaserede indtægter beløber sig sædvanligvis til ca. 12 % af de samlede egne indtægter. |
| --- | --- |

2)

De egne indtægter baseret på moms opkræves af medlemsstaternes momsgrundlag, som til dette formål harmoniseres i overensstemmelse med EU-reglerne. Det er den samme procent, der opkræves af hver enkelt medlemsstats momsgrundlag. Det momsgrundlag, der tages i betragtning, kan dog aldrig udgøre mere end 50 % af den pågældende medlemsstats BNI. De momsbaserede indtægter beløber sig sædvanligvis til ca. 12 % af de samlede egne indtægter.

| 3) | Indtægten baseret på bruttonationalindkomsten (BNI) anvendes til at afbalancere budgettets indtægter og udgifter, dvs. til at finansiere den del af budgettet, der ikke dækkes af andre indtægter. Det er den samme procent, der opkræves af hver enkelt medlemsstats BNI, hvilket fastsættes i overensstemmelse med EU-bestemmelserne. Den BNI-baserede indtægt beløber sig sædvanligvis til ca. 75 % af de samlede egne indtægter. |
| --- | --- |

3)

Indtægten baseret på bruttonationalindkomsten (BNI) anvendes til at afbalancere budgettets indtægter og udgifter, dvs. til at finansiere den del af budgettet, der ikke dækkes af andre indtægter. Det er den samme procent, der opkræves af hver enkelt medlemsstats BNI, hvilket fastsættes i overensstemmelse med EU-bestemmelserne. Den BNI-baserede indtægt beløber sig sædvanligvis til ca. 75 % af de samlede egne indtægter.

For så vidt angår betalingen af disse beløb, omfatter et særskilt regnskab traditionelle egne indtægter, som er konstateret af medlemsstaterne i henhold til artikel 6, stk. 3, litra b), i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000, men ikke stillet til rådighed for EU, fordi de endnu ikke er inddrevet, der ikke er stillet sikkerhed for dem, eller de er blevet anfægtet. Hver medlemsstat sender hvert kvartal Kommissionen en oversigt over dette regnskab med angivelse for hver indtægtstype af:

| — | den saldo, der ikke er inddrevet for foregående kvartal |
| --- | --- |

—

den saldo, der ikke er inddrevet for foregående kvartal

| — | de beløb, der er inddrevet i løbet af det pågældende kvartal |
| --- | --- |

—

de beløb, der er inddrevet i løbet af det pågældende kvartal

| — | korrektioner af beregningsgrundlaget (korrektioner/annulleringer) i løbet af det pågældende kvartal |
| --- | --- |

—

korrektioner af beregningsgrundlaget (korrektioner/annulleringer) i løbet af det pågældende kvartal

| — | afskrevne beløb |
| --- | --- |

—

afskrevne beløb

| — | det restbeløb, der skal inddrives ved afslutningen af det pågældende kvartal. |
| --- | --- |

—

det restbeløb, der skal inddrives ved afslutningen af det pågældende kvartal.

Når de traditionelle egne indtægter fra det særskilte regnskab inddrives, skal de registreres på Kommissionens konto senest den første hverdag efter den 19. i den anden måned, der følger efter den måned, hvor afgifterne er inddrevet.

Nedskrivninger på fordringer på det særskilte regnskab skal foretages således, at de afspejler de situationer, hvor det er usandsynligt, at man vil kunne inddrive de pågældende beløb. Nedskrivningen er baseret på medlemsstaternes egne overslag udarbejdet i overensstemmelse med artikel 6, stk. 4, litra b), i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000, som fastslår følgende: »Medlemsstaterne sender, sammen med den sidste kvartalsopgørelse for hvert regnskabsår, et skøn over de samlede fordringer opført i det særskilte regnskab ved udgangen af hvert regnskabsår, hvis inddrivelse er usikker«.

På grundlag af medlemsstaternes overslag fratrækkes en nedskrivning af fordringer på medlemsstaterne på aktivsiden i balancen. Dette indebærer dog ikke, at Kommissionen giver afkald på i fremtiden at inddrive de beløb, der er dækket af denne værdijustering. Selv når opkrævningen viser sig lidet sandsynlig eller nærmest umulig, er det ikke på forhånd sagt, at beløbene er tabt for EU-budgettet som traditionelle egne indtægter. Hvis de ikke kan opkræves, vil de kun være tabt, hvis medlemsstaten har udvist den krævede omhu i forbindelse med opkrævningen. Kan medlemsstaten ikke bevise det, tilfalder det finansielle ansvar den, og den skal derefter overføre beløbet til EU-budgettet, jf. artikel 17, stk. 2, i forordning nr. 1150/2000.

2.2   Diverse indtægter

Diverse indtægter

Diverse indtægter fra Den Europæiske Unions aktiviteter udgør mindre end 10 % af de samlede indtægter. Der kan f.eks. være tale om bøder i konkurrencesager og indtægtsordrer til private og offentlige debitorer i forbindelse med forvaltning af EU-projekter. Tvangsbøder, som Domstolen har pålagt medlemsstater, der ikke efterkommer en dom, falder også inden for denne kategori. Kommissionen forvalter hvert år tusindvis af projekter og er nødt til at udstede ca. 13 000 indtægtsordrer om året. På al gæld, der ikke betales til tiden, påløber der morarenter. Når andre tredjeparter end medlemsstaterne ikke betaler deres gæld, kan Kommissionens (og Rådets) beslutninger, der pålægger debitorerne at betale, fuldbyrdes direkte i overensstemmelse med den civile retsplejelov det sted, hvor tvangsfuldbyrdelsen skal ske. Juridisk Tjeneste indleder inddrivelsesprocedurer over for debitorer, der har misligholdt deres forpligtelser, med hjælp fra eksterne advokatfirmaer.

3.   SÅDAN FORVALTES OG ANVENDES EU-BUDGETTET

3.1   Primære driftsudgifter

Primære driftsudgifter

EU's driftsudgifter dækker de forskellige udgiftsområder i den finansielle ramme og antager forskellige former afhængigt af, hvorledes pengene udbetales og forvaltes. I overensstemmelse med finansforordningen gennemfører Kommissionen det almindelige budget efter følgende metoder:

Direkte centraliseret forvaltning: Det er tilfældet, når gennemførelsen af budgettet foretages direkte af Kommissionens tjenestegrene.

Indirekte centraliseret forvaltning: Det er tilfældet, når Kommissionen tildeler opgaven med gennemførelse af budgettet til EU-retlige eller nationalretlige organer, som f.eks. offentligretlige EU-agenturer eller agenturer, der har fået overdraget offentlige serviceopgaver.

Decentraliseret forvaltning: Det er tilfældet, når Kommissionen uddelegerer visse opgaver i forbindelse med budgetgennemførelsen til tredjelande.

Delt forvaltning: Ved denne forvaltningsmetode overdrages visse gennemførelsesopgaver til medlemsstaterne. Hovedparten af udgifterne henhører under posten »Delt forvaltning«, hvilket omfatter uddelegering af opgaver til medlemsstaterne inden for sådanne områder som landbrugsudgifter og strukturforanstaltninger.

Fælles forvaltning: Ved denne metode overdrager Kommissionen visse gennemførelsesopgaver til en international organisation.

3.2   De forskellige finansielle aktører

De forskellige finansielle aktører

Kommissionskollegiet påtager sig det kollektive politiske ansvar, men udøver i praksis ikke selv sine beføjelser til at gennemføre budgettet. Det uddelegerer hvert år disse opgaver til individuelle tjenestemænd, der skal stå til ansvar over for kollegiet og er omfattet af finansforordningen og tjenestemandsvedtægten. Det pågældende personale – generelt generaldirektører og kontorchefer – kaldes »de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede«. De kan yderligere uddelegere opgaver i forbindelse med budgetgennemførelsen til »de ved subdelegation bemyndigede anvisningsberettigede«.

Kommissionskollegiet

De anvisningsberettigedes ansvar dækker hele forvaltningsprocessen lige fra at fastslå, hvad det er nødvendigt at gøre, til at nå de af institutionen fastsatte politiske mål, for så vidt angår forvaltning af aktiviteter, der iværksættes både ud fra et drifts- og budgetmæssigt standpunkt, herunder underskrivelse af juridiske forpligtelser, overvågning af resultater, gennemførelse af betalinger og om nødvendigt inddrivelse af midler. De anvisningsberettigede skal også sikre, at der gennemføres evalueringer for at analysere deres forslags levedygtighed (forudgående evaluering) og vurdere, om allerede igangsatte projekter er en succes, samt deres omkostningseffektivitet (midtvejsevaluering og efterfølgende evaluering). Resultatet af disse evalueringer anvendes til at hjælpe med at forbedre beslutningsprocessen og øge gennemsigtigheden, ansvarliggørelsen og omkostningseffektiviteten i forbindelse med EU's interventioner.

anvisningsberettigedes

I hvert generaldirektorat sikres der forsvarlig økonomisk forvaltning og ordentlig ansvarlighed ved hjælp af en adskillelse af kontrollen med forvaltningen (de anvisningsberettigede) og den interne revision, kontrol med overholdelsen af klare interne kontrolstandarder (inspireret af de internationale COSO-standarder), forudgående og efterfølgende kontrol, uafhængig intern revision på grundlag af risikovurderinger og regelmæssig rapportering om aktiviteterne til de individuelle kommissærer.

Regnskabsføreren gennemfører betalinger og indtægtsordrer udstedt af de anvisningsberettigede og er ansvarlig for forvaltningen af likviditetsbeholdningen, fastsættelsen af regnskabsregler og -metoder, valideringen af regnskabssystemer, bogføringen og udarbejdelsen af institutionens årsregnskab. Regnskabsføreren skal desuden underskrive regnskaberne og erklære, at de giver et retvisende billede af den finansielle situation.

Regnskabsføreren

Den interne revisor, der ikke er en finansiel aktør i ordets egentlige betydning, udpeges af institutionen eller organet for at kontrollere, at budgetgennemførelsessystemerne og -procedurerne fungerer korrekt, og at rådgive institutionen om risikoforvaltningsspørgsmål. Den interne revisor afgiver uafhængige udtalelser om kvaliteten af forvaltnings- og kontrolsystemerne og kommer med henstillinger om, hvordan driftsprocedurerne kan forbedres og en forsvarlig økonomisk forvaltning kan fremmes.

interne revisor

3.3   Indgåelse af forpligtelser for at anvende EU's budget

Indgåelse af forpligtelser for at anvende EU's budget

Når budgettet er godkendt, stiller Generaldirektoratet for Budget via Kommissionens regnskabssystem midler til rådighed til de forskellige kommissionstjenester, institutioner og andre organer i overensstemmelse med deres politiske ansvar i medfør af det såkaldte aktivitetsbaserede budgetsystem. Kommissionen vil f.eks. uddelegere ansvaret for forvaltningen af budgetposter vedrørende miljøet til lederen – eller generaldirektøren – for Generaldirektoratet for Miljø (som i denne forbindelse kaldes den ved delegation anvisningsberettigede for de pågældende budgetposter).

Inden der kan indgås en juridisk forpligtelse (f.eks. en kontrakt eller en støtteaftale) med tredjemand, skal der på årsbudgettet være en budgetpost for den pågældende aktivitet. Der skal også være tilstrækkelige midler på den pågældende budgetpost til at dække udgifterne. Hvis disse betingelser er opfyldt, skal de nødvendige midler reserveres på budgettet ved hjælp af en budgetmæssig forpligtelse i regnskabssystemet.

Der kan ikke anvendes midler fra EU-budgettet, medmindre og indtil Kommissionen eller et andet EU-organ og den mulige modtager af EU-midler har indgået en skriftlig juridisk forpligtelse. Inden for rammerne af direkte central forvaltning har denne juridiske forpligtelse form af enten en kontrakt med en kontrahent eller en støtteaftale med en støttemodtager.

Når den budgetmæssige forpligtelse er godkendt, registreres den i budgetregnskabssystemet, og de tilsvarende bevillinger anvendes. Det har imidlertid ingen virkning på det almindelige regnskab (eller det generelle bogholderi), da der endnu ikke er påløbet udgifter. Det skyldes, at EU's regnskabssystem omfatter to særskilte, men indbyrdes forbundne elementer:

| a) | budgetregnskabet, der gør det muligt i detaljer at følge gennemførelsen af budgettet, og |
| --- | --- |

a)

budgetregnskabet, der gør det muligt i detaljer at følge gennemførelsen af budgettet, og

| b) | det almindelige regnskab, der anvendes til at udarbejde balancen og resultatopgørelsen. |
| --- | --- |

b)

det almindelige regnskab, der anvendes til at udarbejde balancen og resultatopgørelsen.

3.4   Gennemførelse af en betaling

Gennemførelse af en betaling

3.4.1   Generelle bestemmelser

Generelle bestemmelser

Der kan ikke foretages en betaling, medmindre den anvisningsberettigede, der behandler den pågældende transaktion, har godkendt en budgetmæssig forpligtelse.

Når en betaling er godkendt i regnskabssystemet, er næste trin overførslen til modtagerens konto.

Kommissionen gennemfører 1,7 mio. betalinger om året. Kommissionen er med i SWIFT (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication).

3.4.2   Forfinansiering, omkostningsopgørelser og støtteberettigede udgifter

Forfinansiering, omkostningsopgørelser og støtteberettigede udgifter

Forfinansiering tjener til at sikre modtageren et kasseforskud, dvs. et kontant beløb, der kan opdeles i et antal betalinger over en periode, som er fastsat i den særlige forfinansieringsaftale. Kontantbeløbet eller forskuddet bruges enten til det formål, som det blev ydet til at dække i den periode, der er defineret i aftalen, eller tilbagebetales, idet modtageren har pligt til at returnere forfinansieringsbeløbet til EU, hvis der ikke er påløbet støtteberettigede udgifter. Dermed er udbetalt forfinansiering først en afholdt udgift, når de relevante kontraktlige betingelser er opfyldt, hvorfor beløbet posteres som et aktiv på balancen, når den første betaling finder sted. Forfinansieringsbeløbet nedsættes (helt eller delvis) på aktivsiden, når støtteberettigede udgifter bliver godkendt, og ubrugte beløb returneres.

Forfinansiering værdisættes til det anslåede erholdelige beløb, idet der tages hensyn til, at der eksisterer en garanti i tilknytning til forfinansiering. Den forfinansiering, der ikke forventes at kunne inddrives, anses for en udgift på resultatopgørelsen og en nedsættelse af den regnskabsmæssige værdi af forfinansieringen på balancen. Generelt påløber der renter på al udbetalt forfinansiering (bemærkelsesværdige undtagelser omfatter beløb, der udbetales til medlemsstater eller som førtiltrædelsesstøtte).

Nogen tid efter betalingen af forfinansiering, vil det relevante EU-organ modtage et godtgørelseskrav for at bevise, at forfinansieringsbeløbet blev anvendt af modtageren i overensstemmelse med kontrakten. Disse godtgørelseskrav sendes med forskellige mellemrum året igennem afhængigt af aktivitetens type og de kontraktlige betingelser, og de er ikke nødvendigvis alle modtaget inden årets udgang.

Støtteberettigelseskriterier defineres i basisretsakten, forslagsindkaldelser, andre oplysende dokumenter til støttemodtagerne og/eller i støtteaftalernes kontraktbestemmelser. Efter analysen flyttes de støtteberettigede udgifter over til omkostninger, og modtageren informeres om eventuelle ikke-støtteberettigede beløb. Beløb, hvis »støtteberettigelse skal kontrolleres«, udgør dermed modtagne godtgørelseskrav, hvis støtteberettigelse endnu ikke er blevet kontrolleret, og som vedrører begivenheder, der har udløst en udgift, men som endnu ikke har fundet sted.

3.4.3   Regnskabsmæssig behandling ved årets udgang (cut-off)

Regnskabsmæssig behandling ved årets udgang (cut-off)

Ved årets udgang værdiansættes åbne forfinansieringsbeløb til de(t) oprindeligt udbetalte beløb minus: returnerede beløb, frigjorte beløb til støtteberettigede udgifter, anslåede støtteberettigede udgifter, der endnu ikke er frigjort dækning til ved årets udgang, samt værdinedsættelser.

Der tages hensyn til godtgørelseskrav, der endnu ikke er modtaget ved årets udgang, i cut-off-procedurerne ved årets udgang. Det er i særdeleshed nødvendigt med en vurdering af de støtteberettigede udgifter, der påløber modtagere af EU-støtte, men som endnu ikke er indberettet til EU. Til opnåelse af det bedste skøn over disse beløb er der benyttet forskellige metoder afhængigt af typen af aktiviteter og de foreliggende oplysninger. Efter disse cut-off-posteringer registreres de anslåede støtteberettigede beløb derfor som skyldige omkostninger, mens den anslåede ikke-støtteberettigede del bliver stående åben på regnskabet for »støtteberettigelse skal kontrolleres«. Disse beløb er opført under kortfristet gæld, således at aktiver og passiver ikke overvurderes.

3.5   Tilbagesøgning af uretmæssigt udbetalte beløb

Tilbagesøgning af uretmæssigt udbetalte beløb

I henhold til finansforordningen og andre gældende retsakter, navnlig vedrørende landbrugs- og samhørighedspolitikken, kan udgifter kontrolleres i mange år, efter de er opstået. I tilfælde af uregelmæssigheder foretages inddrivelse eller finansielle korrektioner. Registreringen af uregelmæssigheder og korrektion heraf er sidste fase i kontrolsystemerne og er væsentlig for at kunne fremvise forsvarlig økonomisk forvaltning.

Det er de relevante EU-tjenestegrene eller i tilfælde af delt forvaltning medlemsstaterne, der på grundlag af de bilag, som er anført i gennemførelsesbestemmelserne eller betingelserne for hvert tilskud, kontrollerer, om udgifter, der dækkes over Kommissionens budget, er støtteberettigede. Med henblik på at sikre det bedst mulige forhold mellem udgifterne til og fordelene ved kontrolsystemer er der tendens til, at kontrollen af bilagene til den sidste betalingsanmodning er mere indgående end i forbindelse med de mellemliggende betalingsanmodninger, og der kan således afsløres fejl i forbindelse med mellemliggende betalinger, der korrigeres ved justering af den endelige betaling. EU og/eller medlemsstaterne har desuden ret til under gennemførelsen af den finansierede foranstaltning og/eller herefter at kontrollere, at bilagene er korrekte, ved at foretage kontrol af ansøgerens lokaler. Den gældende lovgivning omhandler forskellige procedurer for behandlingen af uregelmæssigheder, som Kommissionen og medlemsstater konstaterer. Se bemærkning 6 for yderligere oplysninger vedrørende dette område.

4.   RAPPORTERING VED ÅRETS UDGANG

4.1   Årsregnskab

Årsregnskab

Kommissionens regnskabsfører er ansvarlig for at udarbejde årsregnskabet og sikre, at det giver et retvisende billede af EU's finansielle situation. Årsregnskabet omfatter selve regnskabet og beretninger om budgetgennemførelsen. Det vedtages af Kommissionen og forelægges Revisionsretten med henblik på revision og endelig for Rådet og Europa-Parlamentet med henblik på decharge.

4.2   Årlige aktivitetsrapporter

Årlige aktivitetsrapporter

Hver anvisningsberettiget skal udarbejde en årlig aktivitetsrapport vedrørende de aktiviteter, den pågældende har ansvar for. I den årlige aktivitetsrapport redegør den pågældende for de opnåede resultater og for, hvorvidt han har rimelig sikkerhed for, at de midler, der er afsat til de i rapporten beskrevne aktiviteter, er blevet anvendt til det fastsatte formål og i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning. Endvidere vurderes det, om de anvendte kontrolprocedurer giver den nødvendige sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige.

5.   REVISION OG DECHARGE

5.1   Revision

Revision

EU's årsregnskaber og ressourceforvaltning kontrolleres af dets eksterne revisor, Den Europæiske Revisionsret, der udarbejder en årsberetning til Rådet og Europa-Parlamentet. Revisionsrettens hovedopgave er at foretage en ekstern uafhængig revision af EU's årsregnskab. Revisionsretten udarbejder som en del af sine aktiviteter:

| 1) | en årsberetning om de aktiviteter, der er finansieret over det almindelige budget med nærmere bemærkninger til årsregnskaberne og de underliggende transaktioner |
| --- | --- |

1)

en årsberetning om de aktiviteter, der er finansieret over det almindelige budget med nærmere bemærkninger til årsregnskaberne og de underliggende transaktioner

| 2) | en udtalelse på grundlag af revisionen og afgivet i årsberetningen i form af en revisionserklæring vedrørende i) regnskabernes pålidelighed og ii) de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, der omfatter både indtægter fra afgiftspligtige personer og betalinger til slutmodtagere |
| --- | --- |

2)

en udtalelse på grundlag af revisionen og afgivet i årsberetningen i form af en revisionserklæring vedrørende i) regnskabernes pålidelighed og ii) de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, der omfatter både indtægter fra afgiftspligtige personer og betalinger til slutmodtagere

| 3) | særberetninger vedrørende resultaterne af revisioner, der omfatter specifikke forvaltningsområder. |
| --- | --- |

3)

særberetninger vedrørende resultaterne af revisioner, der omfatter specifikke forvaltningsområder.

Revisionsretten har ret til at få adgang til alle de dokumenter, den har brug for under revisionen. Revisionsretten reviderer alle områder af EU's aktiviteter helt ned til at undersøge lovligheden og den formelle rigtighed ved individuelle transaktioner og betalinger. Den reviderer også selve årsregnskabet og ser om nødvendigt nærmere på individuelle balancer og resultatopgørelsen samt den overordnede præsentation af regnskaberne. Revisionsretten kan således afgive udtalelse ikke kun om de fremlagte tal, men også om det anvendte system og den anvendte kontrol.

5.2   Decharge

Decharge

Den endelige kontrol er decharge for budgettet for et givet regnskabsår. Europa-Parlamentet er dechargemyndighed for EU. Det betyder, at det efter revisionen og afslutningen af årsregnskaberne påhviler Rådet at henstille og dernæst Parlamentet at beslutte, om der skal gives decharge til Kommissionen og andre EU-organer for gennemførelsen af EU's budget for det foregående regnskabsår. Beslutningen træffes på grundlag af en gennemgang af regnskabet og Revisionsrettens årsberetning (der omfatter en officiel revisionserklæring) og Kommissionens svar samt efterfølgende spørgsmål og yderligere anmodninger om oplysninger til Kommissionen.

Dechargen udgør det politiske aspekt af den eksterne kontrol med budgetgennemførelsen og er den beslutning, hvorved Parlamentet, der handler efter en henstilling fra Rådet, »fritager« Kommissionen for dens ansvar for forvaltningen af et givet budget ved at markere afslutningen af budgettets eksistens. Dechargeproceduren kan give et af to resultater: meddelelse eller udsættelse af decharge. Når Europa-Parlamentet meddeler decharge, kan det komme med bemærkninger, det finder vigtige. Ofte henstiller det til Kommissionen at træffe foranstaltninger i forbindelse med bestemte forhold. Kommissionen fastsætter foranstaltningerne i en opfølgningsrapport og en handlingsplan, som den sender til både Parlamentet og Rådet.

DEL I

KONSOLIDERET ÅRSREGNSKAB FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG FORKLARENDE BEMÆRKNINGER

KONSOLIDERET ÅRSREGNSKAB FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG FORKLARENDE BEMÆRKNINGER

INDHOLD

| A. | Balance |
| --- | --- |

A.

| B. | Resultatopgørelse |
| --- | --- |

B.

| C. | Pengestrømsopgørelse |
| --- | --- |

C.

| D. | Bevægelser i nettoaktiver |
| --- | --- |

D.

| E. | Bemærkninger til årsregnskabet |
| --- | --- |

E.

| 1. | Væsentlige regnskabspolitikker |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bemærkninger til balancen |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bemærkninger til resultatopgørelsen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Bemærkninger til pengestrømsopgørelsen |
| --- | --- |

4.

| 5. | Elementer uden for balancen |
| --- | --- |

5.

| 6. | Finansielle korrektioner og inddrivelser efter påvisning af uregelmæssigheder |
| --- | --- |

6.

| 7. | Finansiel risikostyring |
| --- | --- |

7.

| 8. | Oplysninger om afhængige parter |
| --- | --- |

8.

| 9. | Begivenheder efter balancedatoen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konsoliderede enheder |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ikke-konsoliderede enheder |
| --- | --- |

11.

A.   BALANCE

BALANCE

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| LANGFRISTEDE AKTIVER: |
| Immaterielle aktiver | 2.1 | 72 | 56 |
| Ejendomme, installationer og udstyr | 2.2 | 4 859 | 4 881 |
| Langsigtede investeringer | 2.3 | 2 379 | 2 078 |
| Lån | 2.4 | 10 764 | 3 565 |
| Langsigtet forfinansiering | 2.5 | 39 750 | 29 023 |
| Langfristede tilgodehavender | 2.6 | 55 | 45 |
| | | 57 879 | 39 648 |
| OMSÆTNINGSAKTIVER: |
| Lagerbeholdninger | 2.7 | 77 | 85 |
| Kortsigtede investeringer | 2.8 | 1 791 | 1 553 |
| Kortsigtet forfinansiering | 2.9 | 9 077 | 10 262 |
| Kortfristede tilgodehavender | 2.10 | 8 663 | 11 920 |
| Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler | 2.11 | 23 372 | 23 724 |
| | | 42 980 | 47 544 |
| Aktiver i alt | | 100 859 | 87 192 |
| LANGFRISTET GÆLD: |
| Ydelser til medarbejdere | 2.12 | (37 242) | (37 556) |
| Langfristede hensættelser | 2.13 | (1 469) | (1 341) |
| Langfristede finansielle forpligtelser | 2.14 | (10 559) | (3 349) |
| Anden langfristet gæld | 2.15 | (2 178) | (2 226) |
| | | (51 448) | (44 472) |
| LØBENDE GÆLD: |
| Kortfristede hensættelser | 2.16 | (213) | (348) |
| Kortfristede finansielle forpligtelser | 2.17 | (40) | (119) |
| Gældsposter | 2.18 | (93 884) | (89 677) |
| | | (94 137) | (90 144) |
| Passiver i alt | | (145 585) | (134 616) |
| NETTOAKTIVER | | (44 726) | (47 424) |
| Reserver | 2.19 | 3 323 | 3 115 |
| Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne: | 2.20 | | |
| Ydelser til medarbejdere
   (1) | | (37 242) | (37 556) |
| Andre beløb
   (2) | | (10 807) | (12 983) |
| NETTOAKTIVER | | (44 726) | (47 424) |

(mio. EUR)

Bemærkning

31.12.2009

31.12.2008

LANGFRISTEDE AKTIVER:

Immaterielle aktiver

2.1

2.1

72

56

Ejendomme, installationer og udstyr

2.2

2.2

4 859

4 881

Langsigtede investeringer

2.3

2.3

2 379

2 078

Lån

2.4

2.4

10 764

3 565

Langsigtet forfinansiering

2.5

2.5

39 750

29 023

Langfristede tilgodehavender

2.6

2.6

55

45

57 879

57 879

39 648

39 648

OMSÆTNINGSAKTIVER:

Lagerbeholdninger

2.7

2.7

77

85

Kortsigtede investeringer

2.8

2.8

1 791

1 553

Kortsigtet forfinansiering

2.9

2.9

9 077

10 262

Kortfristede tilgodehavender

2.10

2.10

8 663

11 920

Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

2.11

2.11

23 372

23 724

42 980

42 980

47 544

47 544

Aktiver i alt

Aktiver i alt

100 859

100 859

87 192

87 192

LANGFRISTET GÆLD:

Ydelser til medarbejdere

2.12

2.12

(37 242)

(37 556)

Langfristede hensættelser

2.13

2.13

(1 469)

(1 341)

Langfristede finansielle forpligtelser

2.14

2.14

(10 559)

(3 349)

Anden langfristet gæld

2.15

2.15

(2 178)

(2 226)

(51 448)

(51 448)

(44 472)

(44 472)

LØBENDE GÆLD:

Kortfristede hensættelser

2.16

2.16

(213)

(348)

Kortfristede finansielle forpligtelser

2.17

2.17

(40)

(119)

Gældsposter

2.18

2.18

(93 884)

(89 677)

(94 137)

(94 137)

(90 144)

(90 144)

Passiver i alt

Passiver i alt

(145 585)

(145 585)

(134 616)

(134 616)

NETTOAKTIVER

(44 726)

(44 726

(47 424)

(47 424)

Reserver

2.19

2.19

3 323

3 115

Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne:

2.20

2.20

Ydelser til medarbejdere
   (1)

Ydelser til medarbejdere

1

(37 242)

(37 242)

(37 556)

(37 556)

Andre beløb
   (2)

Andre beløb

2

(10 807)

(10 807)

(12 983)

(12 983)

NETTOAKTIVER

(44 726)

(44 726)

(47 424)

(47 424)

B.   RESULTATOPGØRELSE

RESULTATOPGØRELSE

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 2009 | 2008 |
| DRIFTSINDTÆGTER |
| Egne indtægter og indtægter fra bidrag | 3.1 | 110 537 | 112 713 |
| Andre driftsindtægter | 3.2 | 7 532 | 9 731 |
| | | 118 069 | 122 444 |
| DRIFTSUDGIFTER |
| Administrationsomkostninger | 3.3 | (8 133) | (7 720) |
| Driftsudgifter | 3.4 | (104 934) | (97 214) |
| | | (113 067) | (104 934) |
| OVERSKUD PÅ DRIFTEN | | 5 002 | 17 510 |
| Finansielle indtægter | 3.5 | 835 | 698 |
| Finansielle udgifter | 3.6 | (594) | (467) |
| Bevægelser i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere | 2.12 | (683) | (5 009) |
| Andel af nettounderskud fra tilknyttede organer og joint ventures | 3.7 | (103) | (46) |
| REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT | | 4 457 | 12 686 |

(mio. EUR)

Bemærkning

2009

2008

DRIFTSINDTÆGTER

Egne indtægter og indtægter fra bidrag

3.1

3.1

110 537

112 713

Andre driftsindtægter

3.2

3.2

7 532

9 731

118 069

118 069

122 444

122 444

DRIFTSUDGIFTER

Administrationsomkostninger

3.3

3.3

(8 133)

(7 720)

Driftsudgifter

3.4

3.4

(104 934)

(97 214)

(113 067)

(113 067)

(104 934)

(104 934)

OVERSKUD PÅ DRIFTEN

5 002

5 002

17 510

17 510

Finansielle indtægter

3.5

3.5

835

698

Finansielle udgifter

3.6

3.6

(594)

(467)

Bevægelser i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere

2.12

2.12

(683)

(5 009)

Andel af nettounderskud fra tilknyttede organer og joint ventures

3.7

3.7

(103)

(46)

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT

4 457

4 457

12 686

12 686

C.   PENGESTRØMSOPGØRELSE

PENGESTRØMSOPGØRELSE

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 2009 | 2008 (3) |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | | 4 457 | 12 686 |
| Pengestrømme fra driften | 4.2 | | |
| Nedskrivning | | 22 | 19 |
| Afskrivning | | 447 | 302 |
| (Tilbageførsel af) tab på investeringer | | (16) | 3 |
| (Stigning)/fald i lån | | (7 199) | (1 759) |
| (Stigning)/fald i langsigtet forfinansiering | | (10 727) | (15 008) |
| (Stigning)/fald i langfristede fordringer | | (10) | 82 |
| (Stigning)/fald i lagerbeholdninger | | 8 | 3 |
| (Stigning)/fald i kortsigtet forfinansiering | | 1 185 | 10 321 |
| (Stigning)/fald i kortfristede fordringer | | 3 257 | 131 |
| Stigning/(fald) i langfristede hensættelser | | 128 | 262 |
| Stigning/(fald) i langfristede finansielle forpligtelser | | 7 210 | 1 775 |
| Stigning/(fald) i anden langfristet gæld | | (48) | 237 |
| Stigning/(fald) i kortfristede hensættelser | | (135) | (21) |
| Stigning/(fald) i kortfristede finansielle forpligtelser | | (79) | (16) |
| Stigning/(fald) i diverse kreditorer | | 4 207 | (5 703) |
| Det foregående års budgetoverskud bogført som ikke-likvid indtægt | | (1 796) | (1 529) |
| Andre ikke-likvide bevægelser | | 37 | 37 |
| Stigning/(fald) i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere | | (314) | 4 076 |
| Investeringsaktiviteter | 4.3 | | |
| (Stigning)/fald i immaterielle aktiver og ejendomme, installationer og udstyr | | (463) | (689) |
| (Stigning)/fald i langsigtede investeringer | | (284) | (108) |
| (Stigning)/fald i kortsigtede investeringer | | (239) | (133) |
| NETTOPENGESTRØM | | (352) | 4 968 |
| Nettostigning i kassebeholdning og tilsvarende likvide midler | | (352) | 4 968 |
| Kassebeholdning og likvide midler ved årets begyndelse | 2.11 | 23 724 | 18 756 |
| Kassebeholdning og likvide midler ved årets udgang | 2.11 | 23 372 | 23 724 |

(mio. EUR)

Bemærkning

2009

2008 (3)

3

Regnskabsårets økonomiske resultat

Regnskabsårets økonomiske resultat

4 457

12 686

Pengestrømme fra driften

Pengestrømme fra driften

4.2

4.2

Nedskrivning

22

19

Afskrivning

447

302

(Tilbageførsel af) tab på investeringer

(16)

3

(Stigning)/fald i lån

(7 199)

(1 759)

(Stigning)/fald i langsigtet forfinansiering

(10 727)

(15 008)

(Stigning)/fald i langfristede fordringer

(10)

82

(Stigning)/fald i lagerbeholdninger

8

3

(Stigning)/fald i kortsigtet forfinansiering

1 185

10 321

(Stigning)/fald i kortfristede fordringer

3 257

131

Stigning/(fald) i langfristede hensættelser

128

262

Stigning/(fald) i langfristede finansielle forpligtelser

7 210

1 775

Stigning/(fald) i anden langfristet gæld

(48)

237

Stigning/(fald) i kortfristede hensættelser

(135)

(21)

Stigning/(fald) i kortfristede finansielle forpligtelser

(79)

(16)

Stigning/(fald) i diverse kreditorer

4 207

(5 703)

Det foregående års budgetoverskud bogført som ikke-likvid indtægt

(1 796)

(1 529)

Andre ikke-likvide bevægelser

37

37

Stigning/(fald) i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere

Stigning/(fald) i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere

(314)

4 076

Investeringsaktiviteter

Investeringsaktiviteter

4.3

4.3

(Stigning)/fald i immaterielle aktiver og ejendomme, installationer og udstyr

(463)

(689)

(Stigning)/fald i langsigtede investeringer

(284)

(108)

(Stigning)/fald i kortsigtede investeringer

(239)

(133)

NETTOPENGESTRØM

NETTOPENGESTRØM

(352)

(352)

4 968

4 968

Nettostigning i kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

(352)

4 968

Kassebeholdning og likvide midler ved årets begyndelse

2.11

2.11

23 724

18 756

Kassebeholdning og likvide midler ved årets udgang

2.11

2.11

23 372

23 724

D.   BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER

BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Reserver (A) | Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne (B) | Nettoaktiver = (A) + (B) |
| Dagsværdireserve | Andre reserver | Akkumuleret overskud/(underskud) | Regnskabsårets økonomiske resultat |
| BALANCE PR. 31. DECEMBER 2007 | 7 | 2 799 | (68 888) | 7 462 | (58 620) |
| Bevægelser i Garantifondens reserve | | 158 | (158) | | 0 |
| Bevægelser i dagsværdien | 34 | | | | 34 |
| Andre | | 113 | (108) | | 5 |
| Tildeling af det økonomiske resultat for 2007 | | 4 | 7 458 | (7 462) | 0 |
| Budgetresultat for 2007 krediteret medlemsstaterne | | | (1 529) | | (1 529) |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | | | | 12 686 | 12 686 |
| BALANCE PR. 31. DECEMBER 2008 | 41 | 3 074 | (63 225) | 12 686 | (47 424) |
| Bevægelser i Garantifondens reserve | | 196 | (196) | | 0 |
| Bevægelser i dagsværdien | 28 | | | | 28 |
| Andre | | (1) | 10 | | 9 |
| Tildeling af det økonomiske resultat for 2008 | | (15) | 12 701 | (12 686) | 0 |
| Budgetresultat for 2008 krediteret medlemsstaterne | | | (1 796) | | (1 796) |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | | | | 4 457 | 4 457 |
| BALANCE PR. 31. DECEMBER 2009 | 69 | 3 254 | (52 506) | 4 457 | (44 726) |

(mio. EUR)

Reserver (A)

Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne (B)

Nettoaktiver = (A) + (B)

Dagsværdireserve

Andre reserver

Akkumuleret overskud/(underskud)

Regnskabsårets økonomiske resultat

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2007

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2007

7

7

2 799

2 799

(68 888)

(68 888)

7 462

7 462

(58 620)

(58 620)

Bevægelser i Garantifondens reserve

158

(158)

0

Bevægelser i dagsværdien

34

34

Andre

113

(108)

5

Tildeling af det økonomiske resultat for 2007

4

7 458

(7 462)

0

Budgetresultat for 2007 krediteret medlemsstaterne

(1 529)

(1 529)

Regnskabsårets økonomiske resultat

12 686

12 686

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2008

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2008

41

41

3 074

3 074

(63 225)

(63 225)

12 686

12 686

(47 424)

(47 424)

Bevægelser i Garantifondens reserve

196

(196)

0

Bevægelser i dagsværdien

28

28

Andre

(1)

10

9

Tildeling af det økonomiske resultat for 2008

(15)

12 701

(12 686)

0

Budgetresultat for 2008 krediteret medlemsstaterne

(1 796)

(1 796)

Regnskabsårets økonomiske resultat

4 457

4 457

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2009

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2009

69

69

3 254

3 254

(52 506)

(52 506)

4 457

4 457

(44 726)

(44 726)

E.   BEMÆRKNINGER TIL ÅRSREGNSKABET

BEMÆRKNINGER TIL ÅRSREGNSKABET

1.   VÆSENTLIGE REGNSKABSPOLITIKKER

1.1   LOVGIVNINGEN OG FINANSFORORDNINGEN

LOVGIVNINGEN OG FINANSFORORDNINGEN

Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab omfatter regnskaberne for EU, Det Europæiske Atomenergifællesskab og Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (under afvikling). Disse regnskaber føres i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 (EFT L 248 af 16.9.2002) om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser for denne finansforordning.

I medfør af finansforordningens artikel 133 har EU udarbejdet sit konsoliderede årsregnskab for 2009 på grundlag af en regnskabspraksis, der er baseret på periodisering, og som tager udgangspunkt i de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (IPSAS) eller IFRS-standarderne, International Financial Reporting Standards. Reglerne for regnskabsførelse, som de er vedtaget af Kommissionens regnskabsfører, finder anvendelse på alle EU-institutioner og -organer, der omfattes af konsolideringen, for at sikre, at bestemmelserne for regnskabsførelse, værdiansættelse og præsentation af regnskaberne anvendes ensartet, således at proceduren for udarbejdelse og konsolidering af årsregnskabet kan samordnes. Regnskaberne føres i euro på basis af kalenderåret.

1.2   REGNSKABSPRINCIPPER

REGNSKABSPRINCIPPER

Formålet med årsregnskaber er at give en række oplysninger om et organs finansielle stilling, resultater og pengestrømme, som måtte være nyttige for en bred vifte af brugere. For et offentligt organ som EU er formålet mere specifikt at give oplysninger, der kan være nyttige i forbindelse med beslutningsprocessen, og at bevise organets ansvarlighed over for de ressourcer, det har fået betroet. Dette har også været udgangspunktet for dette dokument. Finansforordningens artikel 124 omhandler de regnskabsprincipper, der skal anvendes ved opstillingen af årsregnskaberne, dvs. principperne om:

| — | going concern |
| --- | --- |

—

going concern

| — | forsigtighed |
| --- | --- |

—

forsigtighed

| — | kontinuitet i regnskabsmetoderne |
| --- | --- |

—

kontinuitet i regnskabsmetoderne

| — | anvendelse af sammenlignelige oplysninger |
| --- | --- |

—

anvendelse af sammenlignelige oplysninger

| — | væsentlighed |
| --- | --- |

—

væsentlighed

| — | bruttoprincippet |
| --- | --- |

—

bruttoprincippet

| — | indhold frem for formalia |
| --- | --- |

—

indhold frem for formalia

| — | periodisering. |
| --- | --- |

—

periodisering.

For at udarbejde et konsolideret årsregnskab i overensstemmelse med ovennævnte regler og principper skal forvaltningen beregne overslag, som påvirker de rapporterede beløb for visse punkter i den konsoliderede balance og den konsoliderede resultatopgørelse, samt de relaterede oplysninger om eventualforpligtelser eller eventualaktiver.

1.3   KONSOLIDERING

KONSOLIDERING

Lissabontraktatens indvirkning

Lissabontraktatens indvirkning

Efter Lissabontraktatens ikrafttræden den 1. december 2009 har årsregnskabet nu titlen »Den Europæiske Unions årsregnskab«. Denne ændring har ingen indvirkning på anvendelsesområdet for konsolideringen. De agenturer, der er oprettet under EU's tidligere anden søjle, opfylder ikke betingelserne for at blive konsolideret. Det samme gælder Den Europæiske Centralbank – også selv om den betragtes som en europæisk institution i Lissabontraktaten. Alle disse organer skal derfor forblive uden for konsolideringen som i de foregående år.

Med hensyn til agenturer under EU's tidligere tredje søjle omfatter konsolideringen som i de foregående år to af dem, som modtager støtte over EU's almindelige budget (se også bemærkning 10). Det sidste agentur under denne søjle, Europol, bliver et EU-organ fra og med 2010.

10

Anvendelsesområde for konsolidering

Anvendelsesområde for konsolidering

EU's konsoliderede regnskab omfatter alle kontrollerede enheder (institutioner og agenturer), tilknyttede organer og joint ventures, dvs. 40 kontrollerede enheder, tre tilknyttede organer og fire joint ventures. Den fulde fortegnelse over konsoliderede enheder findes i bemærkning 10. I forhold til 2008 er anvendelsesområdet for konsolideringen blevet øget med to forvaltningsorganer, to tilknyttede organer og et joint venture, mens et agentur blev afviklet pr. 31. december 2008. Virkningen af disse forøgelser på det konsoliderede regnskab var ikke materiel.

10

Kontrollerede enheder

Kontrollerede enheder

Beslutningen om at medtage en enhed i anvendelsesområdet for konsolideringen er baseret på kontrolbegrebet. Kontrollerede enheder er enheder, hvori EU, direkte eller indirekte, har beføjelse til at styre såvel drift som økonomi og dermed få udbytte af enhedernes aktiviteter. Denne beføjelse skal kunne udøves umiddelbart. De kontrollerede enheder konsolideres fuldt ud. Konsolideringen begynder på den første dag, hvor denne kontrol finder sted, og slutter, når kontrollen ophører.

De mest almindelige kontrolindikatorer i EU er oprettelse via oprettelsesretsakter eller sekundær lovgivning, finansiering over EU's almindelige budget, stemmerettigheder i styrende organer, revision udført af Den Europæiske Revisionsret og decharge meddelt af Parlamentet. Det er klart, at der skal foretages en vurdering på enhedsniveau for at afgøre, om en eller alle ovennævnte kriterier er nok til at udløse kontrol.

Ud fra denne synsvinkel betragtes EU-institutionerne (med undtagelse af Den Europæiske Centralbank) og agenturer (med undtagelse af agenturer fra den tidligere anden søjle og Europol) som værende undergivet Den Europæiske Unions kontrol, og de er derfor også omfattet af konsolideringen. Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (under afvikling) betragtes endvidere også som en kontrolleret enhed.

Alle transaktioner og saldi mellem EU's kontrollerede enheder elimineres. Urealiserede gevinster og tab på transaktioner mellem enheder er ikke væsentlige og elimineres derfor ikke.

Tilknyttede organer

Tilknyttede organer

Tilknyttede organer er enheder, hvori EU, direkte eller indirekte, har en betydelig indflydelse, men ingen kontrol over beslutningerne vedrørende økonomi og drift. Det antages, at der udøves betydelig indflydelse, hvis Europa-Kommissionen direkte eller indirekte ejer mindst 20 % af stemmerettighederne.

Investeringer i tilknyttede organer bogføres ved hjælp af equity-metoden og opføres indledningsvis til anskaffelsesværdien. EU's andel af de tilknyttede organers over- eller underskud opføres i resultatopgørelsen, og deres andel af bevægelserne i reserverne opføres under reserverne. Den indledende investering plus alle bevægelser (yderligere investeringer, andel af overskud eller underskud og bevægelser i reserve, forringelser og udbytte) giver til sammen den bogførte værdi af det associerede selskab i EU-regnskabet på balancedatoen. Modtagne udlodningsbeløb fra et tilknyttet organ nedbringer investeringens regnskabsmæssige værdi. Urealiserede fortjenester og tab på transaktioner mellem EU og dets tilknyttede organer er ikke væsentlige og elimineres derfor ikke.

Regnskabspraksis for tilknyttede organer kan adskille sig fra den, som EU har vedtaget for lignende transaktioner og begivenheder under lignende omstændigheder. I tilfælde, hvor EU har en andel på 20 % eller mere af en risikokapitalfond, har EU ikke ønske om at øve nogen betydelig indflydelse. Disse fonde behandles derfor som finansielle instrumenter, der kategoriseres som instrumenter, der besiddes med handel for øje (available for sale), hvorfor equity-metoden ikke anvendes.

Joint ventures

Joint ventures

Et joint venture er et kontraktligt arrangement, hvori EU og en eller flere (risikovillige) parter er fælles om at drive og kontrollere en økonomisk aktivitet, som er underlagt fælles kontrol. Fælles kontrol er en kontraktligt fastsat deling af den direkte eller indirekte kontrol med en aktivitet, der omfatter mulighed for tjenesteydelser.

Investeringer i joint ventures bogføres ved hjælp af equity-metoden og opføres indledningsvis til anskaffelsesværdien. EU's andel af over- eller underskud i de fælles kontrollerede enheder opføres i resultatopgørelsen, og andelen af bevægelserne i reserven opføres i reserven. Den indledende investering plus alle bevægelser (yderligere investeringer, andel af overskud eller underskud og bevægelser i reserve, forringelser og udbytte) giver til sammen den bogførte værdi af det pågældende joint venture i EU-regnskabet på balancedatoen.

Urealiserede fortjenester og tab på transaktioner mellem EU og dets fælles kontrollerede enheder er ikke væsentlige og elimineres derfor ikke. Regnskabspraksis for joint ventures kan adskille sig fra den, som EU har vedtaget for lignende transaktioner og begivenheder under lignende omstændigheder.

Ikke-konsoliderede enheder, hvis midler forvaltes af Kommissionen

Ikke-konsoliderede enheder, hvis midler forvaltes af Kommissionen

Midlerne i den fælles sygeforsikringsordning for personale i EU, Den Europæiske Udviklingsfond og Deltagergarantifonden forvaltes af Kommissionen på deres vegne. Da disse enheder ikke kontrolleres af EU, er de dog ikke omfattet af det konsoliderede regnskab (se bemærkning 11 for yderligere oplysninger om de relevante beløb).

11

1.4   GRUNDLAG FOR UDARBEJDELSEN

GRUNDLAG FOR UDARBEJDELSEN

1.4.1   
  Valuta og omregningsgrundlag

Valuta og omregningsgrundlag

Funktionel valuta og rapporteringsvaluta

Funktionel valuta og rapporteringsvaluta

Årsregnskabet er opstillet i millioner euro, som er EU's funktionelle valuta og rapporteringsvaluta.

Transaktioner og balancer

Transaktioner og balancer

Valutatransaktioner omregnes til euro ved hjælp af de gældende kurser på transaktionsdagen. Gevinster og tab på udenlandsk valuta fra valutatransaktioner og fra omregning af monetære aktiver og forpligtelser i fremmed valuta til de valutakurser, som er gældende ved årets udgang, opføres i resultatopgørelsen.

For følgende områder anvendes særlige omregningsmetoder:

| — | Ejendomme, installationer og udstyr samt immaterielle anlægsaktiver: værdiansættelse til købsprisen omregnet til den eurokurs, der var gældende på købsdagen, og |
| --- | --- |

—

Ejendomme, installationer og udstyr samt immaterielle anlægsaktiver: værdiansættelse til købsprisen omregnet til den eurokurs, der var gældende på købsdagen, og

| — | forfinansieringsbeløb, der udbetales af Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, omregnet til den kurs, der er gældende den 10. i måneden efter den måned, hvor forskuddet bevilges. |
| --- | --- |

—

forfinansieringsbeløb, der udbetales af Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, omregnet til den kurs, der er gældende den 10. i måneden efter den måned, hvor forskuddet bevilges.

Årsopgørelser over monetære aktiver og passiver i udenlandske valutaer omregnes til euro på grundlag af de gældende valutakurser pr. 31. december:

Vekselkurs i forhold til euro

Vekselkurs i forhold til euro

| Valuta | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 26,4730 | 26,8750 |
| DKK | 7,4418 | 7,4506 |
| EEK | 15,6466 | 15,6466 |
| GBP | 0,8881 | 0,9525 |
| HUF | 270,4200 | 266,7000 |
| LVL | 0,7093 | 0,7083 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,1045 | 4,1535 |
| RON | 4,2363 | 4,0225 |
| SEK | 10,2520 | 10,8700 |
| CHF | 1,4836 | 1,4850 |
| JPY | 133,1600 | 126,1400 |
| USD | 1,4406 | 1,3917 |

Valuta

31.12.2009

31.12.2008

BGN

1,9558

1,9558

CZK

26,4730

26,8750

DKK

7,4418

7,4506

EEK

15,6466

15,6466

GBP

0,8881

0,9525

HUF

270,4200

266,7000

LVL

0,7093

0,7083

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,1045

4,1535

RON

4,2363

4,0225

SEK

10,2520

10,8700

CHF

1,4836

1,4850

JPY

133,1600

126,1400

USD

1,4406

1,3917

Ændringer i dagsværdien af monetære værdipapirer i fremmed valuta, der er klassificeret som besiddet med handel for øje (AFS), og som vedrører omregningsforskelle, opføres i resultatopgørelsen. Omregningsforskellene vedrørende ikke-monetære finansielle aktiver og forpligtelser, der holdes til dagsværdi gennem resultatet, opføres i resultatopgørelsen. Omregningsforskelle vedrørende ikke-monetære finansielle aktiver, der er klassificeret som besiddet med handel for øje, er indregnet i dagsværdireserven.

1.4.2   
  Anvendelse af overslag

Anvendelse af overslag

I henhold til IPSAS og almindeligt accepterede regnskabsprincipper omfatter regnskabet nødvendigvis beløb, der er baseret på overslag og forvaltningens antagelser på baggrund af de mest pålidelige tilgængelige oplysninger. Vigtige overslag omfatter, men er ikke begrænset til, forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere, hensættelser, de finansielle risici forbundet med lageropgørelser og tilgodehavender, periodeafgrænsningsposter, eventualaktiver og -forpligtelser og værdiforringelsesgraden af immaterielle aktiver og ejendomme, installationer og udstyr. De endelige resultater kan afvige fra disse skøn. Ændringer i skøn indføres i den periode, hvor man får kendskab til ændringen.

1.5   BALANCE

BALANCE

1.5.1   
  Immaterielle aktiver

Immaterielle aktiver

Softwarelicenser opføres til kostpris minus samlede afdrag og afskrivningstab. Aktiverne amortiseres på lineær basis over deres forventede levetid (fire år). Internt fremstillede immaterielle aktiver bogføres på nuværende tidspunkt som udgifter i resultatopgørelsen. Udgifter forbundet med udvikling og vedligeholdelse af software opføres som påløbne udgifter i lighed med videnskabelig forskning og udviklingsomkostninger.

1.5.2   
  Ejendomme, installationer og udstyr

Ejendomme, installationer og udstyr

Alle ejendomme og installationer samt alt udstyr opføres til den historiske anskaffelsesværdi med fradrag af afskrivning og værdiforringelse. Den historiske anskaffelsesværdi omfatter udgifter, der direkte kan henføres til anskaffelsen af aktivet.

Efterfølgende omkostninger medregnes kun i aktivets regnskabsmæssige værdi eller indregnes som et selvstændigt aktiv, alt efter hvad der er relevant, når det er sandsynligt, at det fremtidige økonomiske udbytte heraf eller mulighed for tjenesteydelser vil tilfalde EU, og dets værdi kan ansættes pålideligt. Reparation og vedligeholdelse opføres på resultatopgørelsen for den regnskabsperiode, hvori udgifterne er påløbet. Da EU ikke låner penge til at finansiere erhvervelse af ejendomme, installationer og udstyr, er der ingen låneomkostninger forbundet med sådanne køb.

Jord og kunstværker afskrives ikke, da de skønnes at have ubegrænset levetid. Aktiver under opførelse afskrives ikke, da disse aktiver endnu ikke kan anvendes. Andre aktiver afskrives efter den lineære metode, så anskaffelsesværdien fordeles på den resterende værdi i henhold til den skønsmæssige levetid, som følger:

Afskrivningssatser

Afskrivningssatser

| Type af aktiv | Lineære afskrivningssatser |
| --- | --- |
| Ejendomme | 4 % |
| Installationer, maskiner og udstyr | 10 % til 25 % |
| Inventar | 10 % til 25 % |
| Inventar og tilbehør | 10 % til 33 % |
| Transportmateriel | 25 % |
| Computerhardware | 25 % |
| Andre materielle aktiver | 10 % til 33 % |

Type af aktiv

Lineære afskrivningssatser

Ejendomme

4 %

Installationer, maskiner og udstyr

10 % til 25 %

Inventar

10 % til 25 %

Inventar og tilbehør

10 % til 33 %

Transportmateriel

25 %

Computerhardware

25 %

Andre materielle aktiver

10 % til 33 %

Gevinst og tab på afhændelser fastlægges ved at sammenligne provenuet minus salgsomkostninger med den regnskabsmæssige værdi. Disse er inkluderet i resultatopgørelsen.

Leasing

Leasing

Leasing af materielle aktiver, hvor EU bærer alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten, klassificeres som finansiel leasing. Finansiel leasing kapitaliseres pr. datoen for indgåelse af leasingaftalen til den laveste værdi af dagsværdien for det leasede aktiv og nutidsværdien for minimumsbetalingerne på leasingaftalen. Hver leasingbetaling fordeles mellem restgælden og de finansielle afgifter, så der fremkommer en konstant sats på den udestående finanssaldo. Lejeforpligtelserne fratrukket finansielle afgifter medregnes i anden gæld (langfristet og kortfristet). Renteelementet i de finansielle afgifter bogføres i resultatopgørelsen over leasingperioden, så der for hver periode fremkommer en konstant periodisk rentesats for den resterende gældssaldo. Aktiver, der er erhvervet i henhold til finansiel leasing, afskrives over den korteste periode af aktivets levetid og leasingperioden.

Lejeaftaler, hvor udlejeren bærer en væsentlig del af risici og fordele ved ejendomsretten, klassificeres som operationel leasing. Betalingerne for operationel leasing opføres på resultatopgørelsen på lineær basis over leasingperioden.

1.5.3   
  Værdiforringelse af ikke-finansielle aktiver

Værdiforringelse af ikke-finansielle aktiver

Aktiver med ubestemt brugstid amortiseres ikke, men vurderes årligt med hensyn til nedskrivning på grund af værdiforringelse. Nedskrivning af aktiver tages op til overvejelse, hver gang en begivenhed eller en ændring i omstændighederne antyder, at den regnskabsmæssige værdi måske ikke er erholdelige. Tab som følge af værdiforringelse opføres til differencen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og det erholdelige beløb. Det erholdelige beløb er det højeste beløb af et aktivs dagsværdi minus salgsomkostninger og dets brugsværdi.

De immaterielle anlægsaktivers samt ejendommes, installationers og udstyrs restværdi og levetid vurderes og korrigeres om nødvendigt mindst én gang om året. Et aktivs regnskabsmæssige værdi nedskrives straks til det erholdelige beløb, såfremt den regnskabsmæssige værdi er større end de anslåede erholdelige beløb. Hvis de årsager til værdiforringelser, der var konstateret i de foregående år, ikke længere er relevante, tilbageføres det tidligere bogførte værdiforringelsestab tilsvarende.

1.5.4   
  Investeringer

Investeringer

Investeringer i tilknyttede organer og andele i joint venture

Investeringer i tilknyttede organer og andele i joint venture

Investeringer i tilknyttede organer og andele i joint ventures regnskabsføres efter equity-metoden. Equity-omkostningerne justeres med henblik på at afspejle stigningen eller faldet i nettoaktiverne for de tilknyttede organer og joint ventures, der kan henføres til EU efter den første bogføring, hvis der er tegn på værdiforringelse, og nedskrives om nødvendigt til det lavere erholdelige beløb. Det erholdelige beløb vurderes som beskrevet i 1.5.3. Hvis årsagen til værdiforringelsen ikke længere er relevant på et senere tidspunkt, tilbageføres værdiforringelsestab til den regnskabsmæssige værdi, der ville være blevet bogført, hvis værdiforringelsestabet ikke var blevet bogført.

1.5.3

Investeringer i risikokapitalfonde

Investeringer i risikokapitalfonde

Klassifikation og måling

Klassifikation og måling

Investeringer i risikokapitalfonde klassificeres som aktiver, der besiddes med handel for øje (se 1.5.5), og regnskabsføres derfor til dagsværdi, mens gevinster og tab fra ændringer i dagsværdien (herunder omregningsforskelle) opføres i dagsværdireserven.

1.5.5

Dagsværdi

Dagsværdi

Eftersom investeringer i risikokapitalfonde ikke har en noteret markedsværdi på et aktivt marked, værdiansættes de på en linje for linje-basis til den laveste værdi af anskaffelsesværdien og den af fondens forvalter tilskrevne nettoværdi på balancedagen, hvorved eventuelle urealiserede gevinster i den underliggende portefølje udelukkes. Investeringer i risikokapitalfonde, der er i en tidlig fase, værdiansættes efter de samme principper med undtagelse af urealiserede tab, der alene skyldes administrative udgifter, idet tabene ikke medregnes.

Urealiserede gevinster, som skyldes dagsværdimålingen, medregnes gennem reserverne, og urealiserede tab vurderes med hensyn til værdiforringelse for at afgøre, om de bør indregnes som værdiforringelsestab i resultatopgørelsen eller som ændringer i dagsværdireserven. Dagsværdien for de samlede nettoværdier bestemmes enten ved at anvende EU's procentvise ejerandel i fondene på nettoværdien, som denne fremgår af den seneste beretning, eller, så vidt den forefindes, ud fra den præcise aktieværdi pr. samme dato oplyst af fondens forvalter.

1.5.5   
  Finansielle aktiver

Finansielle aktiver

Klassifikation

Klassifikation

EU rubricerer sine investeringer i følgende kategorier: finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet, lån og tilgodehavender, hold til udløb-investeringer samt finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (AFS-aktiver). Klassifikationen af de finansielle instrumenter bestemmes ved den første bogføring og revurderes pr. hver balancedag.

i)   Finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet

Finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet

Et finansielt instrument klassificeres i denne kategori, hvis det hovedsagligt er erhvervet med henblik på salg på kort sigt, eller hvis EU betegner det således. Afledte finansielle aktiver hører også under denne kategori. Aktiver i denne kategori klassificeres som omsætningsaktiver, hvis det kan forventes, at de realiseres inden 12 måneder fra balancedagen.

ii)   Lån og tilgodehavender

Lån og tilgodehavender

Lån og tilgodehavender er ikke-afledte finansielle aktiver med faste eller bestemmelige betalinger, der ikke er noteret på et aktivt marked. De fremkommer, når EU tilvejebringer penge, varer eller tjenesteydelser direkte til debitor uden at have til hensigt at handle tilgodehavendet. De er inkluderet i de langfristede aktiver, undtagen hvis de udløber inden for 12 måneder fra balancedagen.

iii)   Hold til udløb-investeringer (HTM)

Hold til udløb-investeringer (HTM)

Hold til udløb-investeringer er ikke-afledte finansielle aktiver med faste eller bestemmelige betalinger og fast løbetid, som EU agter og formår at beholde til udløb. I dette regnskabsår har EU ikke haft investeringer, der hører til denne kategori.

iv)   Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (AFS)

Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (AFS)

Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje, er ikke-afledte aktiver, der enten hører under denne kategori eller ikke er rubriceret i nogen anden kategori. De klassificeres enten som omsætningsaktiver eller langfristede aktiver afhængigt af, hvornår EU har til hensigt at afsætte dem. Investeringer i ikke-konsoliderede enheder og andre egenkapitalinvesteringer (f.eks. risikokapitaltransaktioner), der ikke bogføres ved hjælp af equity-metoden, klassificeres også som AFS-aktiver.

Første indregning og måling

Første indregning og måling

Køb og salg af finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet, hold til udløb-aktiver samt aktiver, der besiddes med handel for øje, indregnes på handelsdatoen, som er den dato, hvor EU forpligter sig til at købe eller sælge aktivet. Udlån bogføres, når lånerne får et kontant beløb. Finansielle instrumenter indregnes først til dagsværdi plus transaktionsomkostninger for alle de finansielle aktiver, som ikke er indregnet til dagsværdi gennem resultatet. Finansielle aktiver, der indregnes til dagsværdi gennem resultatet, opføres til dagsværdi, og transaktionsomkostningerne bogføres under udgifter i resultatopgørelsen.

Dagsværdien af et finansielt aktiv ved første indregning er normalt transaktionsprisen (dvs. dagsværdien af det modtagne vederlag). Når et langfristet lån, der er rentefrit eller forrentes under markedsvilkår, bevilges, kan dets dagsværdi dog vurderes til nutidsværdien af alle fremtidige kontantbetalinger skønnet ved hjælp af gældende markedsrentesats for lignende instrumenter med en lignende kreditvurdering.

I tilfælde af lån ydet gennem lånoptagelser, »back-to-back«-transaktioner, er forskellene mellem låntagnings- og långivningsvilkårene og beløb ikke væsentlige, og »alternativ omkostning« er ikke relevant, da EU ikke kan investere i kapitalmarkederne. Disse lån måles derfor til deres nominelle beløb. EU's transaktionsomkostninger, som videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen.

Finansielle instrumenter slettes fra regnskabet, når rettighederne til at modtage pengestrømme fra investeringerne er ophørt eller overført, og EU har overdraget alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten.

Efterfølgende målinger

Efterfølgende målinger

Finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet regnskabsføres efterfølgende til dagsværdi. Gevinst og tab som følge af ændringer i dagsværdien af de finansielle instrumenter, der er klassificeret til dagsværdi gennem resultatet, medregnes i resultatopgørelsen i den periode, hvor de opstår.

Lån og tilgodehavender og HTM-investeringer regnskabsføres til den amortiserede anskaffelsesværdi ved anvendelse af den effektive rentemetode. I tilfælde af lån ydet gennem lånoptagelser anvendes den samme effektive rente på både långivning og låntagning, da disse lån har de samme egenskaber som »back-to-back«-transaktioner, og forskellene mellem låntagnings- og långivningsvilkårene og beløb er ikke væsentlige. EU's transaktionsomkostninger, som videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen.

AFS-aktiver og finansielle aktiver regnskabsføres efterfølgende til dagsværdi. Gevinst og tab som følge af ændringer i dagsværdien af AFS-aktiver medregnes i dagsværdireserven. Når aktiver, der er klassificeret som AFS-aktiver, sælges eller nedskrives, skal de akkumulerede dagsværdijusteringer, der før blev opført i dagsværdireserven, bogføres i resultatopgørelsen. Renter af finansielle AFS-aktiver, der udregnes efter den effektive rentemetode, opføres i resultatopgørelsen. Udbytte af AFS-aktier bogføres fra det tidspunkt, hvor EU har ret til at modtage betaling.

Dagsværdien af noterede investeringer på et aktivt marked baseres på budprisen. Hvis markedet for et finansielt aktiv ikke er aktivt (og i tilfælde af unoterede værdipapirer), ansætter EU dagsværdien ved hjælp af værdiansættelsesteknikker, f.eks. nylige armslængdetransaktioner, henvisninger til andre i hovedtræk identiske instrumenter, tilbagediskonteret pengestrømsanalyse, modeller for prisfastsættelse af optioner og andre værdiansættelsesteknikker, som i almindelighed benyttes af markedsdeltagerne.

Når dagsværdien af investeringer i aktier, som ikke er noteret på et aktivt marked, ikke kan måles pålideligt, værdiansættes disse investeringer til anskaffelsesværdien minus værdiforringelse.

Værdiforringelse af finansielle aktiver

Værdiforringelse af finansielle aktiver

EU vurderer på hver balancedag, hvorvidt der er objektive beviser for, at værdien af et finansielt aktiv er blevet forringet. Et finansielt aktivt bliver udelukkende værdiforringet, og der opstår udelukkende tab ved værdiforringelse, hvis der er objektive beviser for en værdiforringelse som følge af en eller flere begivenheder, som er indtruffet efter første indregning af aktivet, og denne eller disse tabsgivende begivenheder har indflydelse på de skønnede fremtidige pengestrømme fra det finansielle aktiv, som kan værdiansættes pålideligt.

i)   Aktiver regnskabsført til amortiseret anskaffelsesværdi

Aktiver regnskabsført til amortiseret anskaffelsesværdi

Hvis der er objektive beviser for, at der er opstået et værdiforringelsestab på lån og tilgodehavender eller HTM-investeringer, som bogføres til amortiseret anskaffelsesværdi, måles den beløbsmæssige størrelse af tabet som forskellen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og nutidsværdien af de skønnede fremtidige pengestrømme (med fradrag af fremtidige kredittab, som endnu ikke er opstået) diskonteret til det finansielle aktivs oprindelige effektive rentesats. Aktivets regnskabsmæssige værdi reduceres, og tabet opføres i resultatopgørelsen. Hvis et lån eller en HTM-investering er variabelt forrentet, er diskonteringssatsen til måling af eventuelle værdiforringelsestab den gældende effektive rentesats, der er fastsat i kontrakten. Beregningen af nutidsværdien af de skønnede fremtidige pengestrømme fra et finansielt aktiv, som er stillet i pant, afspejler de pengestrømme, som kan hidrøre fra overtagelse af pantet med fradrag af omkostninger forbundet med erhvervelse og salg af pantet, uanset om en sådan overtagelse af pantet er sandsynlig. Hvis den beløbsmæssige størrelse af værdiforringelsestabet i et efterfølgende regnskabsår formindskes, og denne nedsættelse objektivt kan henføres til en begivenhed, som er indtruffet, efter at værdiforringelsen blev bogført, tilbageføres det tidligere bogførte værdiforringelsestab gennem resultatopgørelsen.

ii)   Aktiver regnskabsført til dagsværdi

Aktiver regnskabsført til dagsværdi

For egenkapitalinvesteringer, der klassificeres som AFS-aktiver, tages der ved vurderingen af, om aktierne er værdiforringet, hensyn til, hvorvidt der er tale om et væsentligt eller permanent (længerevarende) fald i aktiens dagsværdi til under anskaffelsesværdien. Hvis der findes belæg herfor for finansielle AFS-aktiver, bliver det akkumulerede tab, der måles som forskellen mellem anskaffelsesværdien og den aktuelle dagsværdi med fradrag af eventuelle værdiforringelsestab, som tidligere er opført i resultatopgørelsen, fjernet fra reserverne og bogført i resultatopgørelsen. Værdiforringelsestab på aktier, der er opført i resultatopgørelsen, tilbageføres ikke gennem resultatopgørelsen. Hvis dagsværdien af et AFS-gældsinstrument stiger i et efterfølgende regnskabsår, og stigningen objektivt kan henføres til en begivenhed, som er indtruffet, efter at værdiforringelsestabet er bogført, tilbageføres afskrivningstabet gennem resultatopgørelsen.

1.5.6   
  Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger opføres til det mindste beløb af kostprisen og den reducerede salgsværdi. Kostprisen bestemmes efter først ind, først ud-metoden (FIFU). Kostprisen på færdigvarer og varer under fremstilling omfatter råmaterialer, direkte løn, andre direkte omkostninger og tilknyttede produktionsomkostninger (baseret på normal driftskapacitet). Den reducerede salgsværdi er den skønnede salgspris i et normalt forretningsforløb med fradrag af færdiggørelsesomkostninger og salgsomkostninger. Når lagerbeholdninger gratis eller for et symbolsk beløb opbevares til distribution, måles de til det laveste beløb af kostprisen og de aktuelle genanskaffelsesomkostninger. De aktuelle genanskaffelsesomkostninger er de omkostninger, som EU skulle afholde, hvis de erhvervede aktivet på tidspunktet for regnskabsaflæggelse.

1.5.7   
  Forfinansieringsbeløb

Forfinansieringsbeløb

Forfinansiering tjener til at sikre modtageren et kasseforskud, dvs. et kontant beløb, der kan opdeles i et antal betalinger over en periode, som er fastsat i den særlige forfinansieringsaftale. Kontantbeløbet eller forskuddet tilbagebetales eller bruges til det formål, som det blev ydet til at dække i den periode, der er defineret i aftalen. Hvis modtageren ikke pådrager sig støtteberettigede udgifter, har han pligt til at returnere forfinansieringsbeløbet til EU. Forfinansieringsbeløbet nedsættes (helt eller delvis) på aktivsiden, når støtteberettigede udgifter bliver godkendt, og ubrugte beløb returneres.

Ved årets udgang værdiansættes åbne forfinansieringsbeløb til de(t) oprindeligt udbetalte beløb minus: returnerede beløb, frigjorte beløb til støtteberettigede udgifter, anslåede støtteberettigede udgifter, der endnu ikke er frigjort dækning til ved årets udgang, samt værdinedsættelser.

Renter af forfinansiering bogføres, når de påløber i henhold til bestemmelserne i den relevante aftale. Ved årets udgang foretages et skøn over indtægten fra den vedhængende rente på baggrund af de mest pålidelige oplysninger, og indtægten opføres på balancen.

1.5.8   
  Tilgodehavender

Tilgodehavender

Tilgodehavender regnskabsføres til det oprindelige beløb med fradrag af nedskrivninger for værdiforringelse. En nedskrivning for værdiforringelse af et tilgodehavende foretages, når der er objektive beviser for, at EU ikke vil modtage alle forfaldne beløb i henhold til de oprindelige betingelser for tilgodehavendet. Størrelsen af nedskrivningen er forskellen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og det erholdelige beløb, der er nutidsværdien af de forventede fremtidige pengestrømme diskonteret til markedets rentesats for tilsvarende låntagere. Nedskrivningsbeløbet bogføres i resultatopgørelsen. Der bogføres også en almindelig nedskrivning for udestående indtægtsordrer, som endnu ikke specifikt er blevet nedskrevet. Se bemærkning 1.5.14 nedenfor for oplysninger om behandlingen af periodiserede indtægter, der bogføres pr. ultimo året.

1.5.9   
  Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

Likvide midler er finansielle instrumenter og defineres som omsætningsaktiver. De omfatter kontantbeholdning, anfordringsindskud og andre kortfristede letomsættelige investeringer med oprindelige løbetider på tre måneder eller mindre samt bankovertræk.

1.5.10   
  Ydelser til medarbejdere

Ydelser til medarbejdere

Pensionsforpligtelser

Pensionsforpligtelser

EU forvalter ydelsesbaserede pensionsordninger. Medarbejderne betaler en tredjedel af de forventede omkostninger til disse ydelser ud af deres løn, men forpligtelsen er ikke finansieret. Den forpligtelse, der opføres i balancen i forbindelse med ydelsesbaserede pensionsordninger, er nutidsværdien af den ydelsesbaserede forpligtelse på balancedagen. Den fastsatte ydelsesbaserede forpligtelse bliver beregnet af aktuarer ved hjælp af den metode, der kaldes projected unit credit-metoden. Nutidsværdien af en ydelsesbaseret forpligtelse fastsættes ved at diskontere de skønnede fremtidige udgående pengestrømme ved hjælp af rentesatserne for statsobligationer, der er udstedt i den valuta, som pensionerne vil blive udbetalt i til modtagerne, og med løbetider, der er nogenlunde de samme som for pensionsforpligtelserne.

Aktuarmæssige gevinster og tab fra erfaringsbaserede justeringer og fra ændringer i de aktuarmæssige forudsætninger opføres umiddelbart i resultatopgørelsen. Omkostninger vedrørende tidligere tjenesteår indregnes umiddelbart i resultatopgørelsen, medmindre ændringerne i pensionsordningen afhænger af, om de ansatte forbliver i tjeneste i en bestemt periode (vestingperioden). I dette tilfælde afskrives omkostningerne vedrørende tidligere tjenesteår på lineær basis over vestingperioden.

Ydelser ved sygdom efter pensionering

Ydelser ved sygdom efter pensionering

EU godtgør medarbejdernes lægeudgifter. Der er oprettet en særskilt fond, den fælles sygeforsikringsordning, som varetager den daglige administration. Både nuværende medarbejdere, pensionister, enker og enkemænd og deres ydelsesberettigede pårørende nyder godt af systemet. De ydelser, som udbetales til andre end nuværende medarbejdere (pensionister, forældreløse mv.), opføres som »Ydelser efter medarbejdernes fratræden«. I betragtning af disse ydelsers art er det nødvendigt at foretage en aktuarberegning. Det passiv, som opføres i balancen, fastlægges på samme grundlag som passivet for pensionsforpligtelser (se ovenfor).

1.5.11   
  Hensættelser

Hensættelser

Hensættelser posteres, når EU som følge af tidligere begivenheder har en aktuel juridisk forpligtelse eller en implicit forpligtelse over for tredjemand, og når det er overvejende sandsynligt, at udgående ressourcestrømme bliver nødvendige for at opfylde denne forpligtelse, og når beløbet herfor kan skønnes pålideligt. Hensættelser opføres ikke under fremtidige driftstab. Størrelsen af hensættelsen er det bedst mulige skøn over de forventede udgifter, der er nødvendige for at afregne den aktuelle forpligtelse på tidspunktet for regnskabsaflæggelse. Når hensættelserne omfatter et stort antal poster, værdiansættes forpligtelsen ved at vægte alle mulige udfald og disses sandsynlighed (expected value-metoden).

1.5.12   
  Finansielle forpligtelser

Finansielle forpligtelser

Finansielle forpligtelser klassificeres som finansielle forpligtelser til dagsværdi gennem resultatet eller finansielle forpligtelser regnskabsført til den amortiserede anskaffelsesværdi (lånoptagelser). Lånoptagelser omfatter lån hos kreditinstitutioner og gældsbeviser. De opføres først til dagsværdi, der er deres emissionsprovenu (dagsværdien af modtagne vederlag) fratrukket påløbne transaktionsomkostninger, efterfølgende regnskabsført til amortiseret anskaffelsesværdi ved hjælp af den effektive rentemetode. Forskelle mellem provenuet med fradrag af påløbne transaktionsomkostninger og indløsningsværdien opføres i resultatopgørelsen i lånoptagelsesperioden ved hjælp af den effektive rentemetode.

De klassificeres som langfristede forpligtelser, undtagen hvis de udløber inden for 12 måneder fra balancedagen. Ud fra en væsentlighedsbetragtning må den effektive rentemetode ikke anvendes særskilt på långivning og låntagning i tilfælde af lån ydet gennem lånoptagelser. EU's transaktionsomkostninger, som videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen.

Finansielle forpligtelser kategoriseret til dagsværdi gennem resultatet omfatter afledte instrumenter, når deres dagsværdi er negativ. Regnskabsmæssigt behandles de på samme måde som finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet (se bemærkning 1.5.5).

1.5.13   
  Gæld

Gæld

En betydelig del af EU's gæld er ikke forbundet med køb af varer eller tjenesteydelser. I stedet vedrører den ubetalte udgiftsgodtgørelseskrav fra modtagere af støtte eller anden finansiering fra EU. De opføres som gæld på det krævede beløb, når godtgørelseskravet er modtaget, verificeret og godkendt som støtteberettiget af de relevante finansieringsmedarbejdere. På dette tidspunkt værdiansættes de til det godkendte og støtteberettigede beløb.

Gæld, der hidrører fra køb af varer og tjenesteydelser, bogføres ved modtagelse af regningen på det oprindelige beløb, og de tilsvarende udgifter opføres i regnskaberne, når varerne eller ydelserne er leveret til og accepteret af EU.

1.5.14   
  Periodeafgrænsningsposter

Periodeafgrænsningsposter

I henhold til EU's regnskabsregler opføres transaktioner og begivenheder i regnskaberne i den periode, de vedrører. Ved udgangen af regnskabsperioden opføres påløbne udgifter på grundlag af det skønnede beløb for forpligtelsen til overførsel for perioden. Beregningen af de påløbne udgifter sker i overensstemmelse med detaljerede operationelle og praktiske retningslinjer fra Kommissionen, der skal sikre, at årsregnskabet giver et retvisende billede.

Indtægter regnskabsføres også i den periode, de vedrører. Hvis der ikke er sendt en regning, og EU har leveret tjenesteydelsen eller varerne, eller hvis der findes en kontraktlig aftale (dvs. med henvisning til en traktat), skal en modtagen indtægt opføres i regnskabet pr. ultimo året.

Hvis der desuden er udstedt en regning, men ydelserne eller varerne endnu ikke er leveret, vil indtægten pr. ultimo året blive udskudt og opført i den efterfølgende regnskabsperiode.

1.6   RESULTATOPGØRELSE

RESULTATOPGØRELSE

1.6.1   
  Indtægter

Indtægter

Ikke-kommercielle indtægter

Ikke-kommercielle indtægter

Disse udgør langt størstedelen af EU's indtægter og omfatter hovedsaglig direkte og indirekte afgifter samt egne indtægter. Ud over afgifter kan EU også modtage betalinger fra andre parter, f.eks. told, bøder og donationer.

BNI-baserede indtægter og momsindtægter

BNI-baserede indtægter og momsindtægter

Indtægter bogføres i den periode, hvor EU indkræver bidrag fra medlemsstaterne. De måles til deres »indkaldte beløb«. Da momsindtægter og BNI-baserede indtægter bygger på skøn over oplysningerne for det pågældende regnskabsår, kan de ændres i henhold til indtrufne forandringer, indtil de endelige oplysninger kommer fra medlemsstaterne. Et ændret skøn bogføres, når nettooverskuddet eller -underskuddet for den periode, hvor ændringerne indtraf, skal bestemmes.

Traditionelle egne indtægter

Traditionelle egne indtægter

Tilgodehavender og tilknyttede indtægter bogføres, når de relevante månedlige A-regnskaber (herunder told og skyldige beløb, som er garanteret og ikke anfægtes) indbetales af medlemsstaterne. På tidspunktet for regnskabsaflæggelse foretages et skøn over de af medlemsstaternes indtægter, der endnu ikke er betalt til EU, og de opføres som tjente, men endnu ikke modtagne indtægter. De kvartalsmæssige B-regnskaber (herunder told, der hverken er indbetalt eller garanteret, såvel som garanterede beløb, som anfægtes af debitor), der indsendes af medlemsstaterne, posteres under indtægter efter fradrag af de opkrævningsomkostninger, som medlemsstaterne har ret til at fratrække (25 %). Derudover bogføres en værdinedskrivning i resultatopgørelsen på det beløb, der mangler at blive inddrevet.

Bøder

Bøder

Indtægter fra bøder opføres, når EU har truffet beslutning om at give en bøde, og det officielt er meddelt debitor. Hvis der er tvivl om foretagendets solvens, bogføres der en værdinedskrivning af fordringen. Efter at der er truffet beslutning om en bøde, har debitor to måneder fra meddelelsen til enten:

| — | at acceptere beslutningen og derfor betale bøden inden for den fastsatte frist, hvorved EU har inkasseret beløbet endeligt |
| --- | --- |

—

at acceptere beslutningen og derfor betale bøden inden for den fastsatte frist, hvorved EU har inkasseret beløbet endeligt

| — | eller ikke at acceptere beslutningen og klage i henhold til EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

—

eller ikke at acceptere beslutningen og klage i henhold til EU-lovgivningen.

Uanset dette skal bødens hovedstol indbetales inden for den fastsatte frist på tre måneder, idet klagen ikke har opsættende virkning (EU-traktatens artikel 278). Debitor kan under visse omstændigheder og med Kommissionens regnskabsførers samtykke i stedet stille en bankgaranti.

Hvis virksomheden påklager beslutningen og allerede foreløbigt har betalt bøden, posteres beløbet som en eventualforpligtelse. Da en klage over EU's beslutning ikke har opsættende virkning, anvendes det modtagne beløb til at frigøre tilgodehavendet. Hvis der er modtaget en garanti i stedet for betaling, udgør bøden fortsat en fordring. Hvis det forekommer sandsynligt, at Den Europæiske Unions Ret ikke træffer afgørelse til fordel for EU, opføres en hensættelse til dækning af denne risiko. Hvis der i stedet er blevet givet en garanti, nedskrives det udestående tilgodehavende som foreskrevet. De akkumulerede renter, som EU modtager på de bankkonti, hvor det modtagne beløb er deponeret, opføres som indtægt, og eventualforpligtelserne øges tilsvarende.

Kommercielle indtægter

Kommercielle indtægter

Indtægter fra salg af varer opføres, når alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten til varerne er overgået til køber. Indtægter fra transaktioner i forbindelse med tjenesteydelser bogføres på tidspunktet for regnskabsaflæggelse efter, hvor stor en del af transaktionen der er fuldført.

Renteindtægter og -udgifter

Renteindtægter og -udgifter

Renteindtægter og -udgifter opføres i resultatopgørelsen ved hjælp af den effektive rentemetode. Det er en metode til at beregne den amortiserede anskaffelsesværdi på et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse og til allokering af renteindtægter eller renteudgifter i den relevante periode. Når den effektive rente beregnes, skønner EU pengestrømmen og tager hensyn til alle det finansielle instruments kontraktlige betingelser (f.eks. optioner på førtidig indfrielse), men tager ikke hensyn til fremtidige kredittab. I beregningen medtages alle gebyrer og rentetillæg kontrahenterne imellem, som udgør en integrerende del af den effektive rente, transaktionsomkostninger samt alle andre tillæg og fradrag.

Så snart et finansielt aktiv eller en gruppe af finansielle aktiver er blevet nedskrevet som følge af et værdiforringelsestab, bogføres renteindtægterne, ved at rentesatsen, som anvendes til at diskontere fremtidige pengestrømme med, bruges til måling af værdiforringelsestabet.

Udbytte

Udbytte

Udbetalt udbytte bogføres, når retten til at modtage betaling er indtrådt.

1.6.2   
  Udgifter

Udgifter

Kommercielle udgifter, der hidrører fra køb af varer og tjenesteydelser, opføres, når ydelserne er leveret til og accepteret af EU. De værdiansættes til den oprindelige fakturapris. Ikke-kommercielle udgifter er et særtræk ved EU og udgør størsteparten af udgifterne. De vedrører overførsler til modtagere og kan opdeles i tre typer: fordringer, overførsler i henhold til aftaler samt støtte, bidrag og donationer.

Overførslerne posteres som udgifter i den periode, hvor den udløsende begivenhed fandt sted, for så vidt overførslen er tilladt ved forordning (finansforordningen, tjenestemandsvedtægten eller andre forordninger), eller der er indgået en kontrakt om tilladelse til overførslen, såfremt modtageren opfylder berettigelseskriterierne, og hvis beløbets størrelse med rimelighed kan anslås.

Når en betalingsanmodning eller et godtgørelseskrav modtages og opfylder kriterierne for postering, opføres det som en udgift på det støtteberettigede beløb. Ved regnskabsårets udgang skønnes og bogføres støtteberettigede udgifter, der allerede er skyldige, men som endnu ikke er anmeldt, som skyldige udgifter i regnskabet.

1.7   EVENTUALAKTIVER OG -FORPLIGTELSER

EVENTUALAKTIVER OG -FORPLIGTELSER

1.7.1   
  Eventualaktiver

Eventualaktiver

Et eventualaktiv er et muligt aktiv, der hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens kun kan bekræftes ved, at en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som ikke fuldstændigt kontrolleres af EU, indtræffer eller ej. Et eventualaktiv bliver synligt, når det er sandsynligt, at der indløber økonomiske gevinster eller opstår mulighed for tjenesteydelser.

1.7.2   
  Eventualforpligtelser

Eventualforpligtelser

En eventualforpligtelse er en mulig forpligtelse, der hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens kun kan bekræftes ved, at en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som ikke fuldstændigt kontrolleres af EU, indtræffer eller ej, eller en nutidig forpligtelse, der hidrører fra tidligere begivenheder, men endnu ikke er blevet bogført, fordi det ikke er sandsynligt, at en udgående strøm af ressourcer med økonomiske gevinster eller muligheder for tjenesteydelser vil være nødvendig for at opfylde forpligtelsen, eller i de meget sjældne tilfælde, hvor beløbet for forpligtelsen ikke kan måles tilstrækkeligt pålideligt.

2.   BEMÆRKNINGER TIL BALANCEN

LANGFRISTEDE AKTIVER

LANGFRISTEDE AKTIVER

2.1   IMMATERIELLE AKTIVER

IMMATERIELLE AKTIVER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Beløb |
| Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2008 | 134 |
| Tilføjelser | 39 |
| Afhændelser | (3) |
| Overførsler mellem kategorier af aktiver | 0 |
| Andre ændringer | 1 |
| Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2009 | 171 |
| Akkumulerede afdrag pr. 31. december 2008 | 78 |
| Afdragsbyrde for regnskabsåret | 22 |
| Afhændelser | (1) |
| Overførsler mellem kategorier af aktiver | 0 |
| Andre ændringer | 0 |
| Akkumulerede afdrag pr. 31. december 2009 | 99 |
| REGNSKABSMÆSSIG NETTOVÆRDI PR. 31. DECEMBER 2009 | 72 |
| Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. december 2008 | 56 |

(mio. EUR)

Beløb

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2008

134

Tilføjelser

39

Afhændelser

(3)

Overførsler mellem kategorier af aktiver

0

Andre ændringer

1

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2009

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2009

171

171

Akkumulerede afdrag pr. 31. december 2008

78

Afdragsbyrde for regnskabsåret

22

Afhændelser

(1)

Overførsler mellem kategorier af aktiver

0

Andre ændringer

0

Akkumulerede afdrag pr. 31. december 2009

Akkumulerede afdrag pr. 31. december 2009

99

99

REGNSKABSMÆSSIG NETTOVÆRDI PR. 31. DECEMBER 2009

REGNSKABSMÆSSIG NETTOVÆRDI PR. 31. DECEMBER 2009

72

72

Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. december 2008

Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. december 2008

56

56

Beløbene vedrører hovedsagelig computersoftware.

2.2   EJENDOMME, INSTALLATIONER OG UDSTYR

EJENDOMME, INSTALLATIONER OG UDSTYR

I nogle lande kan der ikke skelnes mellem jordens værdi og bygningens værdi, da begge blev købt som et hele. Værdien af jord, der ikke afskrives, vil ikke blive vurderet særskilt, medmindre det er nødvendigt, dvs. for efterfølgende udgifter såsom opførelse af nye bygninger eller delvist salg.

Aktiver vedrørende EGNOS (European Geostationary Navigation Overlay Service) er medtaget under installationer og udstyr pr. 31. december 2009 efter deres overdragelse til Kommissionen i løbet af 2009. Disse aktiver har en bogført nettoværdi pr. denne dato på 11 mio. EUR (bruttoværdi på 40 mio. EUR minus afskrivning på 29 mio. EUR).

EJENDOMME, INSTALLATIONER OG UDSTYR

EJENDOMME, INSTALLATIONER OG UDSTYR

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Grunde og bygninger | Installationer og udstyr | Inventar og køretøjer | Computer- hardware | Andre materielle aktiver | Finansiel leasing | Anlægs-aktiver under opførelse | I alt |
| Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2008 | 3 902 | 368 | 205 | 466 | 151 | 2 621 | 122 | 7 835 |
| Tilføjelser | 39 | 89 | 20 | 57 | 17 | 29 | 141 | 392 |
| Afhændelser | (1) | (15) | (20) | (56) | (6) | 0 | 0 | (98) |
| Overførsler mellem kategorier af aktiver | 31 | (2) | 0 | 0 | 3 | 0 | (32) | 0 |
| Andre ændringer | 1 | 20 | 10 | 8 | 17 | 5 | 0 | 61 |
| Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2009 | 3 972 | 460 | 215 | 475 | 182 | 2 655 | 231 | 8 190 |
| Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2008 | 1 616 | 300 | 149 | 349 | 92 | 448 | | 2 954 |
| Afskrivningsbyrde for regnskabsåret | 127 | 66 | 16 | 60 | 17 | 163 | | 449 |
| Tilbageførte afskrivninger | 0 | 0 | 0 | (2) | 0 | 0 | | (2) |
| Afhændelser | (1) | (13) | (14) | (52) | (5) | 0 | | (85) |
| Overførsler mellem kategorier af aktiver | 0 | (1) | 0 | 0 | 1 | 0 | | 0 |
| Andre ændringer | 0 | 3 | 4 | 4 | 3 | 1 | | 15 |
| Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2009 | 1 742 | 355 | 155 | 359 | 108 | 612 | | 3 331 |
| REGNSKABSMÆSSIG NETTOVÆRDI PR. 31. DECEMBER 2009 | 2 230 | 105 | 60 | 116 | 74 | 2 043 | 231 | 4 859 |
| Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. december 2008 | 2 286 | 68 | 56 | 117 | 59 | 2 173 | 122 | 4 881 |

(mio. EUR)

Grunde og bygninger

Installationer og udstyr

Inventar og køretøjer

Computer- hardware

Andre materielle aktiver

Finansiel leasing

Anlægs-aktiver under opførelse

I alt

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2008

3 902

368

205

466

151

2 621

122

7 835

Tilføjelser

39

89

20

57

17

29

141

392

Afhændelser

(1)

(15)

(20)

(56)

(6)

0

0

(98)

Overførsler mellem kategorier af aktiver

31

(2)

0

0

3

0

(32)

0

Andre ændringer

1

20

10

8

17

5

0

61

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2009

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2009

3 972

3 972

460

460

215

215

475

475

182

182

2 655

2 655

231

231

8 190

8 190

Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2008

1 616

300

149

349

92

448

2 954

Afskrivningsbyrde for regnskabsåret

127

66

16

60

17

163

449

Tilbageførte afskrivninger

0

0

0

(2)

0

0

(2)

Afhændelser

(1)

(13)

(14)

(52)

(5)

0

(85)

Overførsler mellem kategorier af aktiver

0

(1)

0

0

1

0

0

Andre ændringer

0

3

4

4

3

1

15

Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2009

Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2009

1 742

1 742

355

355

155

155

359

359

108

108

612

612

3 331

3 331

REGNSKABSMÆSSIG NETTOVÆRDI PR. 31. DECEMBER 2009

REGNSKABSMÆSSIG NETTOVÆRDI PR. 31. DECEMBER 2009

2 230

2 230

105

105

60

60

116

116

74

74

2 043

2 043

231

231

4 859

4 859

Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. december 2008

Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. december 2008

2 286

68

56

117

59

2 173

122

4 881

De endnu ikke betalte afgifter i forbindelse med finansiel leasing og lignende anføres under langfristede og kortfristede forpligtelser på balancens passivside (se også bemærkning 2.15 og 2.18.1). En analyse heraf giver følgende resultat:

FINANSIEL LEASING

FINANSIEL LEASING

| (mio. EUR) |
| --- |
| Beskrivelse | Akkumulerede udgifter (A) | Beløb, der skal betales i fremtiden | Samlet værdi | Efterfølgende udgifter på aktiver | Værdi af aktiver | Afskrivning | Regnskabsmæssig nettoværdi |
| < 1 år | > 1 år | > 5 år | Passiver i alt (B) | A + B | (C) | A + B + C | (E) | = A + B + C + E |
| Grunde og bygninger | 785 | 51 | 257 | 1 465 | 1 773 | 2 558 | 61 | 2 619 | (598) | 2 021 |
| Andre materielle aktiver | 14 | 8 | 13 | 1 | 22 | 36 | 0 | 36 | (14) | 22 |
| I alt pr. 31.12.2009 | 799 | 59 | 270 | 1 466 | 1 795 | 2 594 | 61 | 2 655 | (612) | 2 043 |
| I alt pr. 31.12.2008 | 738 | 52 | 250 | 1 520 | 1 822 | 2 560 | 61 | 2 621 | (448) | 2 173 |

(mio. EUR)

Beskrivelse

Akkumulerede udgifter (A)

Beløb, der skal betales i fremtiden

Samlet værdi

Efterfølgende udgifter på aktiver

Værdi af aktiver

Afskrivning

Regnskabsmæssig nettoværdi

< 1 år

> 1 år

> 5 år

Passiver i alt (B)

A + B

(C)

A + B + C

(E)

= A + B + C + E

Grunde og bygninger

785

51

257

1 465

1 773

2 558

61

2 619

(598)

2 021

2 021

Andre materielle aktiver

14

8

13

1

22

36

0

36

(14)

22

22

I alt pr. 31.12.2009

I alt pr. 31.12.2009

799

799

59

59

270

270

1 466

1 466

1 795

1 795

2 594

2 594

61

61

2 655

2 655

(612)

(612)

2 043

2 043

I alt pr. 31.12.2008

I alt pr. 31.12.2008

738

738

52

52

250

250

1 520

1 520

1 822

1 822

2 560

2 560

61

61

2 621

2 621

(448)

(448)

2 173

2 173

2.3   LANGSIGTEDE INVESTERINGER

LANGSIGTEDE INVESTERINGER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Investering i tilknyttede organer | 2.3.1 | 382 | 278 |
| Andele i joint ventures | 2.3.2 | 196 | 145 |
| Garantifond | 2.3.3 | 1 240 | 1 091 |
| AFS-aktiver | 2.3.4 | 561 | 564 |
| Investeringer i alt | | 2 379 | 2 078 |

(mio. EUR)

Bemærkning

31.12.2009

31.12.2008

Investering i tilknyttede organer

2.3.1

2.3.1

382

278

Andele i joint ventures

2.3.2

2.3.2

196

145

Garantifond

2.3.3

2.3.3

1 240

1 091

AFS-aktiver

2.3.4

2.3.4

561

564

Investeringer i alt

Investeringer i alt

2 379

2 379

2 078

2 078

Denne post omfatter investeringer, der skal sikre varige forbindelser, og som skal støtte EU's aktiviteter. Heri indgår også Garantifondens nettoaktiver.

2.3.1   
  Investering i tilknyttede organer

Investering i tilknyttede organer

| (mio. EUR) |
| --- |
| | EIF | ARTEMIS | Clean Sky | I alt |
| Beløb pr. 31. december 2008 | 278 | 0 | 0 | 278 |
| Anskaffelser | 26 | 10 | 75 | 111 |
| Andel af nettooverskud/(underskud) | (2) | (3) | (1) | (6) |
| Andre kapitalbevægelser (udbytte) | (1) | 0 | 0 | (1) |
| Beløb pr. 31. december 2009 | 301 | 7 | 74 | 382 |

(mio. EUR)

EIF

ARTEMIS

Clean Sky

I alt

Beløb pr. 31. december 2008

278

0

0

278

Anskaffelser

26

10

75

111

Andel af nettooverskud/(underskud)

(2)

(3)

(1)

(6)

Andre kapitalbevægelser (udbytte)

(1)

0

0

(1)

Beløb pr. 31. december 2009

Beløb pr. 31. december 2009

301

301

7

7

74

74

382

382

Investeringer i tilknyttede organer bogføres ved hjælp af equity-metoden (se bemærkning 1.3 for yderligere oplysninger). Følgende regnskabsmæssige værdier kan tilskrives EU baseret på andelen af dets investeringer i tilknyttede organer:

1.3

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Aktiver | 420 | 295 |
| Passiver | (38) | (17) |
| Indtægter | 17 | 23 |
| Overskud/(underskud) | (6) | 10 |

(mio. EUR)

31.12.2009

31.12.2008

Aktiver

420

295

Passiver

(38)

(17)

Indtægter

17

23

Overskud/(underskud)

(6)

10

Den Europæiske Investeringsfond (EIF)

Den Europæiske Investeringsfond (EIF)

Den Europæiske Investeringsfond (EIF) er EU's finansieringsinstitution og er specialiseret i risikokapital og garantier til små og mellemstore virksomheder. Pr. 31. december 2009 har Kommissionen tegnet aktier for et samlet beløb på 861 mio. EUR (ud af 2 940 mio. EUR) af EIF's aktiekapital svarende til 29,29 % af EIF's kapital. Kommissionen har indbetalt 20 %, idet balancen, der svarer til 689 mio. EUR, ikke var krævet indbetalt (se også bemærkning 5.13.2). I henhold til en aftale mellem Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank (EIB), som blev undertegnet i 2005, har Kommissionen ret til at sælge sine aktier til EIB til hver en tid til den pris, der svarer til EIF-vurderingen, divideret med det samlede antal udstedte aktier. Værdien af putoptionen er tæt på nul, da den formel, der anvendes til at fastsætte andelenes salgspris, svarer til den, der anvendes til at fastsætte EIF's nettokapital. Andelen af EU's andel i EIF anslås til 29,29 % af EIF's nettoaktiver, som pr. 31. december 2009 udgjorde 301 mio. EUR (2008: 278 mio. EUR), hvoraf 2 mio. EUR vedrører et tab for 2009. Et udbytte på 4 mio. EUR fra regnskabsåret 2008 blev modtaget i 2009.

Fælles teknologiinitiativer

Fælles teknologiinitiativer

Offentligt-private partnerskaber i form af fælles teknologiinitiativer, som er gennemført via fællesforetagender, jf. traktatens artikel 171, er blevet oprettet med henblik på at gennemføre målsætningerne i Lissabondagsordenen for vækst og beskæftigelse. Fælles teknologiinitiativer er offentligt-private partnerskaber, der er oprettet på europæisk plan med henblik på at fokusere på strategiske områder, hvor forskning og innovation er afgørende for den europæiske konkurrenceevne. Som et nyt element af syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration støtter fælles teknologiinitiativer store multinationale forskningsaktiviteter. De bringer private og offentlige partnere sammen med det formål at fastlægge fælles målsætninger, der har bred samfundsmæssig relevans, og at samle finansiering og viden med henblik på at opfylde disse målsætninger. Fælles teknologiinitiativer er et nyt koncept for samarbejdet hen imod de fælles mål, som EU's ledere har fastlagt i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse. I løbet af 2009 begyndte de tre første fælles teknologiinitiativer deres arbejde, fællesforetagendet Artemis og fællesforetagendet Clean Sky, som er beskrevet nedenfor, samt fællesforetagendet IMI, der er et joint venture og beskrevet under bemærkning 2.3.2. Selv om Artemis og Clean Sky juridisk betegnes som fællesejede virksomheder, betragtes de regnskabsmæssigt som tilknyttede organer, fordi Kommissionen har en betydelig indflydelse på disse enheder.

Fællesforetagendet Artemis

Fællesforetagendet Artemis

Denne enhed blev oprettet med henblik på at gennemføre et fælles teknologiinitiativ sammen med den private sektor om integrerede systemer. EU, som repræsenteres af Kommissionen, har pr. 31. december 2009 en ejerandel på 100 % eller 7 mio. EUR. EU's maksimale vejledende bidrag udgør 420 mio. EUR.

Fællesforetagendet Clean Sky

Fællesforetagendet Clean Sky

Formålet med denne enhed er at fremskynde udvikling, validering og demonstration i EU af rene lufttransportteknologier og navnlig at skabe et radikalt innovativt lufttransportsystem med det mål at nedbringe lufttransportens miljøpåvirkninger. EU, som repræsenteres af Kommissionen, har pr. 31. december 2009 en ejerandel på 99,41 % eller 74 mio. EUR. EU's maksimale vejledende bidrag til dette projekt udgør 800 mio. EUR.

2.3.2   
  Kapitalandele i joint ventures

Kapitalandele i joint ventures

| (mio. EUR) |
| --- |
| | GJU | SESAR | ITER | IMI | I alt |
| Beløb pr. 31.12.2008 | 0 | 103 | 42 | 0 | 145 |
| Anskaffelser | 0 | 28 | 39 | 81 | 148 |
| Andel af nettooverskud/(underskud) | 0 | (51) | (46) | 0 | (97) |
| Beløb pr. 31.12.2009 | 0 | 80 | 35 | 81 | 196 |

(mio. EUR)

GJU

SESAR

ITER

IMI

I alt

Beløb pr. 31.12.2008

0

103

42

0

145

Anskaffelser

0

28

39

81

148

Andel af nettooverskud/(underskud)

0

(51)

(46)

0

(97)

Beløb pr. 31.12.2009

Beløb pr. 31.12.2009

0

0

80

80

35

35

81

81

196

196

Investeringer i joint ventures bogføres ved hjælp af equity-metoden (se bemærkning 1.3 for yderligere oplysninger). Følgende regnskabsmæssige værdier kan tilskrives EU baseret på andelen af dets investeringer i joint ventures:

1.3

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Langfristede aktiver | 48 | 0 |
| Omsætningsaktiver | 192 | 154 |
| Langfristet gæld | 0 | 0 |
| Kortfristet gæld | (44) | (9) |
| Indtægter | 72 | 37 |
| Udgifter | (169) | (93) |

(mio. EUR)

31.12.2009

31.12.2008

Langfristede aktiver

48

0

Omsætningsaktiver

192

154

Langfristet gæld

0

0

Kortfristet gæld

(44)

(9)

Indtægter

72

37

Udgifter

(169)

(93)

Fællesforetagendet Galileo (GJU) under afvikling

Fællesforetagendet Galileo (GJU) under afvikling

Afviklingen af fællesforetagendet Galileo blev igangsat i slutningen af 2006, og denne proces er stadig i gang. Nettoaktiverne for GJU under afvikling beløb sig ved årets udgang til 0 EUR. Da enheden ikke var aktiv og stadig under afvikling i 2009, var der ingen indtægter eller udgifter i den. Værdien af investeringen pr. 31. december 2009 (og 31. december 2008) var 0 EUR, nemlig investeringen på 585 mio. EUR minus den samlede andel af tabene, dvs. 585 mio. EUR.

Tilsynsmyndigheden for Det Europæiske GNSS, et EU-agentur, der blev oprettet i 2004 og indgår i det konsoliderede regnskab, overtog pr. 1. januar 2007 officielt ansvaret fra GJU. i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 683/2008 overtog Kommissionen rollen som programadministrator for de europæiske GNSS-programmer efter GSA. Disse aktiviteter og opgaver blev overdraget fra GSA til Kommissionen med virkning fra den 1. januar 2009.

Fællesforetagendet SESAR

Fællesforetagendet SESAR

Dette fællesforetagende har til opgave at sikre moderniseringen af det europæiske lufttrafikstyringssystem og hurtig gennemførelse af masterplanen for europæisk lufttrafik ved at koordinere og samle alle relevante forsknings- og udviklingsindsatser i EU. Pr. 31. december 2009 tegner Kommissionen sig for 87,4 % eller 80 mio. EUR (2008: 103 mio. EUR) af ejerandelen i SESAR. EU's samlede (vejledende) bidrag til SESAR (fra 2007 til 2016) er på 700 mio. EUR.

Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER (ITER-organisationen)

Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER (ITER-organisationen)

ITER-organisationen involverer EU og Kina, Indien, Rusland, Korea, Japan og USA. ITER-organisationen blev oprettet med henblik på at forvalte ITER-anlæggene, at tilskynde laboratorier, andre institutioner og personale, der deltager i medlemmernes programmer for fusionsenergiforskning og -udvikling, til at udnytte ITER-anlæggene, fremme befolkningens forståelse og accept af fusionsenergi og påtage sig andre aktiviteter, der er nødvendige for at opfylde aftalens formål.

EU's bidrag (Euratom) til ITER-organisationen ydes via agenturet »Fusion for Energy« og omfatter også bidrag fra medlemsstaterne og Schweiz. Det samlede bidrag betragtes juridisk som et bidrag fra Euratom til ITER, og medlemsstaterne har ingen ejerandele i ITER. Da EU juridisk ejer andelen i fællesforetagendet ITER International, skal EU anerkende investeringen i sit konsoliderede regnskab.

Pr. 31. december 2009 tegner Euratom sig for 47 % eller 35 mio. EUR (2008: 42 mio. EUR) af ejerandelen i ITER. Euratoms samlede (vejledende) bidrag til ITER (fra 2007 til 2041) er på 7 649 mio. EUR.

Fælles teknologiinitiativ vedrørende innovative lægemidler (IMI)

Fælles teknologiinitiativ vedrørende innovative lægemidler (IMI)

Fællesforetagendet for IMI, det tredje fælles teknologiinitiativ, der indledte sine aktiviteter i 2009, skal støtte prækompetitiv forskning i og udvikling af lægemidler i medlemsstaterne og de associerede lande med henblik på at styrke forskningsinvesteringerne i biofarmakasektoren og fremme de små og mellemstore virksomheders involvering i sine aktiviteter. EU, som repræsenteres af Kommissionen, har pr. 31. december 2009 en ejerandel på 99,1 % eller 81 mio. EUR. EU's maksimale vejledende bidrag udgør 1 mia. EUR indtil den 31. december 2017.

2.3.3   
  Garantifond

Garantifond

Garantifondens nettoaktiver

Garantifondens nettoaktiver

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| AFS-aktiver | 1 050 | 887 |
| Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler | 191 | 205 |
| Aktiver i alt | 1 241 | 1 092 |
| Passiver i alt | (1) | (1) |
| Nettoaktiver | 1 240 | 1 091 |

(mio. EUR)

31.12.2009

31.12.2008

AFS-aktiver

1 050

887

Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

191

205

Aktiver i alt

Aktiver i alt

1 241

1 241

1 092

1 092

Passiver i alt

Passiver i alt

(1)

(1)

(1)

(1)

Nettoaktiver

Nettoaktiver

1 240

1 240

1 091

1 091

Garantifonden for eksterne aktioner dækker lån, der er garanteret af EU på grundlag af Rådets afgørelse, specielt Den Europæiske Investeringsbanks (EIB's) lånetransaktioner uden for EU, lån i forbindelse med makrofinansiel bistand og Euratoms finansielle bistand uden for EU. Det er et langsigtet instrument, som dækker misligholdte lån, der er garanteret af EU, og kan derfor betragtes som en langsigtet investering. Dette fremgår af det forhold, at næsten 76 % af AFS-aktiverne har en løbetid på mellem et og 10 år. Fondens midler stammer fra udbetalinger over EU's almindelige budget svarende til 9 % af transaktionsbeløbet, renter af investering af fondens disponible midler og fra inddrivelser hos debitorer, der har misligholdt deres forpligtelser i tilfælde, hvor fonden har udbetalt garantien. Eventuelle årlige overskud tilbageføres til en særlig konto i oversigten over indtægter i EU's almindelige budget.

EU skal opføre en garantireserve for lån til tredjelande. Denne reserve er beregnet på at opfylde Garantifondens behov for tilførsler og om nødvendigt imødekomme anmodninger om indfrielse af garantier, der overstiger fondens disponible midler, således at disse kan opføres på budgettet. Denne reserve på 1 472 mio. EUR svarer til målbeløbet på 9 % af udestående lån pr. 31. december 2009. Fondens nettoaktiver pr. 31. december 2009 beløb sig til 1 240 mio. EUR. Differencen mellem nettoaktiverne og reserven svarer til det beløb, der skal betales fra EU-budgettet til fonden, dvs. 232 mio. EUR. Ændringer i dagsværdien af gældsporteføljen af værdipapirer, der er disponible for salg, er medtaget i egenkapitalen med en samlet værdi af 16 mio. EUR i 2009 (2008: 15 mio. EUR).

2.3.4   
  AFS-aktiver

AFS-aktiver

Dette udgiftsområde omfatter investeringer og andele, der er købt for at hjælpe modtagere med at udvikle deres forretningsaktiviteter.

Langsigtede AFS-aktiver

Langsigtede AFS-aktiver

| (mio. EUR) |
| --- |
| | EBRD | RCO | ETF-iværksætterfaciliteten | EFSE | Andet | I alt |
| Beløb pr. 31.12.2008 | 157 | 204 | 133 | 67 | 3 | 564 |
| Anskaffelser | 0 | 11 | 52 | 26 | 19 | 108 |
| Overdragelser og tilbagetrækninger | 0 | (26) | (4) | 0 | 0 | (30) |
| Overskud fra opskrivning/(underskud) overførsel til equity | 0 | (14) | (14) | 3 | 0 | (25) |
| Kurstab | 0 | (42) | 0 | 0 | 0 | (42) |
| Værdiforringelsestab | 0 | (1) | (13) | 0 | 0 | (14) |
| Beløb pr. 31.12.2009 | 157 | 132 | 154 | 96 | 22 | 561 |

(mio. EUR)

EBRD

RCO

ETF-iværksætterfaciliteten

EFSE

Andet

I alt

Beløb pr. 31.12.2008

157

204

133

67

3

564

Anskaffelser

0

11

52

26

19

108

Overdragelser og tilbagetrækninger

0

(26)

(4)

0

0

(30)

Overskud fra opskrivning/(underskud) overførsel til equity

0

(14)

(14)

3

0

(25)

Kurstab

0

(42)

0

0

0

(42)

Værdiforringelsestab

0

(1)

(13)

0

0

(14)

Beløb pr. 31.12.2009

Beløb pr. 31.12.2009

157

157

132

132

154

154

96

96

22

22

561

561

Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD)

Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD)

Kommissionen har tegnet aktier for 3 % af EBRD's samlede kapital på 20 mia. EUR. På balancedagen var det indkaldte beløb på 157 mio. EUR, som er blevet betalt. De udestående betalinger i forbindelse med den del af kapitalen, som ikke er krævet indbetalt, beløber sig til 443 mio. EUR (se også bemærkning 5.13.1). Da EBRD ikke er børsnoteret, og i lyset af de kontraktlige restriktioner, der er indeholdt i EBRD's vedtægter om bl.a. salg af kapitalandele, der er begrænset til anskaffelsesværdien og kun tilladt for eksisterende aktieejere, værdiansættes Kommissionens aktiepost til anskaffelsesværdien fratrukket nedskrivninger.

Risikokapitaltransaktioner (RCO)

Risikokapitaltransaktioner (RCO)

Risikokapitaltransaktioner er beløb, der ydes til finansielle formidlere til finansiering af equity-investeringer. De forvaltes af Den Europæiske Investeringsbank (EIF) og finansieres under den europæiske naboskabspolitik.

Andre investeringer

Andre investeringer

De vigtigste beløb vedrører programmet for vækst og beskæftigelse, MAP-programmet og CIP-programmet, hvis finansielle forvaltning varetages af EIF, og som støtter oprettelsen og finansieringen af små og mellemstore virksomheder i opstartsfasen ved at investere i passende specialiserede risikokapitalfonde (154 mio. EUR). Inkluderet er også 96 mio. EUR vedrørende Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa, et investeringsselskab med variabel kapital (SICAV). Hovedformålet med Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa er at fremme udvikling og velstand i Sydøsteuropa gennem en bæredygtig supplerende finansiering i udviklingsøjemed via lokale finansieringsinstitutioner. En ny investering på 19 mio. EUR vedrørende SE4F (Southeast Europe Energy Efficient Fund) er medtaget i 2009.

2.4   LÅN

LÅN

Dette område omfatter lånebeløb, der forfalder om over et år til betaling til EU:

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Lån ydet over EU's budget og EKSF | 2.4.1 | 169 | 179 |
| Lån ydet gennem lånoptagelser | 2.4.2 | 10 595 | 3 386 |
| Lån i alt | | 10 764 | 3 565 |

(mio. EUR)

Bemærkning

31.12.2009

31.12.2008

Lån ydet over EU's budget og EKSF

2.4.1

2.4.1

169

179

Lån ydet gennem lånoptagelser

2.4.2

2.4.2

10 595

3 386

Lån i alt

Lån i alt

10 764

10 764

3 565

3 565

2.4.1   
  Lån ydet over EU's budget og EKSF under afvikling

Lån ydet over EU's budget og EKSF under afvikling

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Lån på særlige vilkår | EKSF under afvikling | I alt |
| I alt pr. 31.12.2008 | 150 | 29 | 179 |
| Tilbagebetalinger | (19) | (5) | (24) |
| Ændringer i regnskabsmæssig værdi | 12 | 2 | 14 |
| I alt pr. 31.12.2009 | 143 | 26 | 169 |

(mio. EUR)

Lån på særlige vilkår

EKSF under afvikling

I alt

I alt pr. 31.12.2008

150

29

179

Tilbagebetalinger

(19)

(5)

(24)

Ændringer i regnskabsmæssig værdi

12

2

14

I alt pr. 31.12.2009

I alt pr. 31.12.2009

143

143

26

26

169

169

Lån på særlige vilkår

Lån på særlige vilkår

Denne post omfatter lån, der ydes til præferencesats som en del af samarbejdet med ikke-medlemsstater. Alle beløb forfalder mere end 12 måneder efter årets afslutning. Den effektive rente på disse lån varierer mellem 7,39 % og 12,36 %.

Boliglån ydet af EKSF under afvikling

Boliglån ydet af EKSF under afvikling

Boliglån er lån, der ydes af EKSF under afvikling over egne midler i overensstemmelse med artikel 54 og 54, stk. 2, i EKSF-traktaten. Disse lån ydes til en fast rente af 1 % og betragtes derfor som lån til præferencesats. Den effektive rente på disse lån varierer mellem 2,806 % og 22,643 %. For disse lån anvendes af praktiske grunde og ud fra en væsentlighedsbetragtning transaktionsprisen som dagsværdi ved påbegyndelse uanset eventuelle præferencerentesatser.

2.4.2   
  Lån ydet gennem lånoptagelser

Lån ydet gennem lånoptagelser

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Makrofinansiel bistand (MFA) | Euratomlån | Betalingsbalancelån | EKSF under afvikling | I alt |
| I alt pr. 31.12.2008 | 663 | 494 | 2 004 | 338 | 3 499 |
| Nye lån | 25 | 7 | 7 200 | 0 | 7 232 |
| Tilbagebetalinger | (95) | (11) | 0 | (88) | (194) |
| Kursforskelle | 0 | (1) | 0 | 16 | 15 |
| Ændringer i regnskabsmæssig værdi | (6) | (5) | 99 | (5) | 83 |
| I alt pr. 31.12.2009 | 587 | 484 | 9 303 | 261 | 10 635 |
| Forfaldent beløb < 1 år | 40 | 0 | 0 | 0 | 40 |
| Forfaldent beløb > 1 år | 547 | 484 | 9 303 | 261 | 10 595 |

(mio. EUR)

Makrofinansiel bistand (MFA)

Euratomlån

Betalingsbalancelån

EKSF under afvikling

I alt

I alt pr. 31.12.2008

663

494

2 004

338

3 499

Nye lån

25

7

7 200

0

7 232

Tilbagebetalinger

(95)

(11)

0

(88)

(194)

Kursforskelle

0

(1)

0

16

15

Ændringer i regnskabsmæssig værdi

(6)

(5)

99

(5)

83

I alt pr. 31.12.2009

587

484

9 303

261

10 635

Forfaldent beløb < 1 år

Forfaldent beløb < 1 år

40

40

0

0

0

0

0

0

40

40

Forfaldent beløb > 1 år

Forfaldent beløb > 1 år

547

547

484

484

9 303

9 303

261

261

10 595

10 595

MFA-lån

MFA-lån

MFA er et politikforankret finansielt instrument til ubunden og uspecificeret betalingsbalance- og/eller budgetbistand til partnerlande, der geografisk er tæt på EU's territorium. Lånene ydes i form af mellem-/langfristede lån eller støttebeløb eller en velegnet kombination af begge og supplerer generelt den finansiering, som ydes i forbindelse med et IMF-støttet tilpasnings- og reformprogram. Kommissionen har ikke modtaget garantier fra tredjepart for disse lån, men de er garanteret af Garantifonden (se bemærkning 2.3.3).

Euratomlån

Euratomlån

Euratom er en af EU's retlige enheder og er repræsenteret ved Europa-Kommissionen. Euratomlån til medlemsstater ydes med henblik på finansiering af investeringsprojekter i medlemsstater i forbindelse med industriel produktion af elektricitet i atomkraftværker og til industrielle brændselskredsløbsanlæg. Euratomlån til tredjelande ydes til forbedring af sikkerheds- og effektivitetsniveauet i atomkraftværker og anlæg i det nukleare brændselskredsløb, som er i drift eller under opførelse.

Kommissionen har modtaget garantier på 481 mio. EUR (2008: 486 mio. EUR) fra tredjepartsgaranter for disse lån.

Betalingsbalancelån

Betalingsbalancelån

Betalingsbalancelån er et politikforankret finansielt instrument, der er blevet reaktiveret for at yde økonomisk støtte til EU's medlemsstater under den aktuelle økonomiske og finansielle krise. Det gør det muligt at yde lån til medlemsstater, der oplever eller står i alvorlig fare for at opleve problemer med deres betalingsbalance eller kapitalbevægelser. Det er kun medlemsstater, der ikke har vedtaget euroen, der kan udnytte denne facilitet. Det maksimale beløb for godkendte lån er 50 mia. EUR, og disse lån garanteres af EU's almindelige budget.

Fra november 2008 til udgangen af 2009 blev der ydet lån på i alt 14,6 mia. EUR. Ungarn fik stillet 6,5 mia. EUR til rådighed, hvoraf 2 mia. EUR (ovenfor) blev udbetalt i 2008 med udløb i december 2011. Yderligere 3,5 mia. EUR blev udbetalt i 2009 (udløbsdatoer: november 2014 og april 2016). Letland fik stillet 3,1 mia. EUR til rådighed, hvoraf 2,2 mia. EUR blev udbetalt i løbet af 2009 (udløbsdatoer: april 2014 og januar 2015), og 0,5 mia. EUR udbetales i marts 2010 (udløbsdato: maj 2019). Ligeledes fik Rumænien stillet 5 mia. EUR til rådighed, hvoraf 1,5 mia. EUR blev udbetalt i 2009 med udløb i januar 2015, og yderligere 1 mia. EUR blev udbetalt i marts 2010 (udløbsdato: maj 2019).

Lån fra EKSF under afvikling

Lån fra EKSF under afvikling

Denne post omfatter primært lån ydet af EKSF under afvikling af lånte midler i overensstemmelse med artikel 54 og 56 i EKSF-traktaten såvel som tre unoterede værdipapirer udstedt af Den Europæiske Investeringsbank (EIB) som erstatning for en forpligtelse, der er misligholdt fra en debitors side. Disse værdipapirer vil forblive i porteføljen indtil endeligt forfald (2017 hhv. 2019) for at dække ydelserne på de tilhørende lån. Ændringerne i regnskabsmæssig værdi svarer til ændringen i vedhængende rente plus årets betalte afdrag og transaktionsomkostningerne ved oprettelsen beregnet efter den effektive rentemetode.

De effektive renter var fordelt i følgende intervaller:

| Lån | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| --- | --- | --- |
| MFA-lån | 0,9625 % - 4,54 % | 3,022 % - 5,29 % |
| Euratom | 1,071 % - 5,76 % | 3,428 % - 5,76 % |
| Betalingsbalancelån | 3,125 % - 3,625 % | 3,25 % |
| EKSF under afvikling | 0,346 % - 5,8103 % | 3,072 % - 5,8103 % (4) |

Lån

31.12.2009

31.12.2008

MFA-lån

0,9625 % - 4,54 %

3,022 % - 5,29 %

Euratom

1,071 % - 5,76 %

3,428 % - 5,76 %

Betalingsbalancelån

3,125 % - 3,625 %

3,25 %

EKSF under afvikling

0,346 % - 5,8103 %

3,072 % - 5,8103 % (4)

4

2.5   LANGSIGTET FORFINANSIERING

LANGSIGTET FORFINANSIERING

Tidspunktet for inddrivelse eller udnyttelse af forfinansieringen bestemmer, om den skal opføres som omsætningsaktiver eller langfristede aktiver. Udnyttelsen defineres i aftalen for projektet. Alle tilbagebetalinger eller al udnyttelse, som sker inden 12 måneder fra tidspunktet for regnskabsaflæggelse, opføres som kortsigtet forfinansiering og derfor som omsætningsaktiver.

Forfinansiering i alt

Forfinansiering i alt

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Langsigtet forfinansiering (se nedenfor) | 39 750 | 29 023 |
| Kortsigtet forfinansiering (se bemærkning 2.9) | 9 077 | 10 262 |
| Forfinansiering i alt | 48 827 | 39 285 |

(mio. EUR)

31.12.2009

31.12.2008

Langsigtet forfinansiering (se nedenfor)

39 750

29 023

Kortsigtet forfinansiering (se bemærkning 2.9)

9 077

10 262

Forfinansiering i alt

Forfinansiering i alt

48 827

48 827

39 285

39 285

Modtagne garantier vedrørende forfinansiering:

Modtagne garantier vedrørende forfinansiering:

Det er garantier, som EU i nogle tilfælde kræver af modtagere, når de udbetaler forskud (forfinansiering). Der skal opføres to værdier for denne type garanti, nemlig »den nominelle værdi« og »den løbende værdi«. For så vidt angår den nominelle værdi, er den udløsende begivenhed knyttet til eksistensen af en garanti. For så vidt angår den løbende værdi, er den udløsende begivenhed for garantien udbetalingen af forfinansieringen og/eller den efterfølgende udligning. Pr. 31. december 2009 beløb den nominelle værdi af de af Kommissionen modtagne garantier, for så vidt angår forfinansiering, sig til 936 mio. EUR. Den løbende værdi af disse garantier er 724 mio. EUR. Pr. 31. december 2008 var disse værdier henholdsvis 968 mio. EUR og 769 mio. EUR. Denne difference fungerer som dækning for forfinansiering, der er blevet frigjort og omkostningsført, men som måske skal opkræves i fremtiden.

Visse forfinansieringsbeløb udbetalt under det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (FP7) er dækket af en Deltagergarantifond (DGF). Pr. 31. december 2009 var der i alt udbetalt 2,7 mia. EUR i forfinansiering. Dette er et instrument til gensidig gavn oprettet for at dække EU's og deltagernes finansielle risici under gennemførelsen af de indirekte aktioner under FP7, idet fondens kapital og interesser udgør en sikkerhed for opfyldelse af kontrakten. Alle deltagere i indirekte aktioner i form af tilskud (og dermed forfinansiering i Kommissionens bogholderi) bidrager med 5 % af den forfinansiering, de modtager, til DGF's kapital under aktionens varighed. Som sådanne er deltagerne ejere af Deltagergarantifonden, idet EU repræsenteres af Kommissionen som eksekutivmyndighed. Ved afslutningen af en indirekte aktion får deltagerne hele deres bidrag til kapitalen tilbage, bortset fra tilfælde, hvor fonden pådrager sig tab på grund af modtagernes manglende opfyldelse af deres forpligtelser – i så fald får deltagerne mindst 80 % af deres bidrag tilbage. Deltagergarantifonden sikrer dermed såvel EU's som deltagernes finansielle interesser. Pr. 31. december 2009 var der fra deltagerne indbetalt bidrag til DGF for et samlet beløb på 561 mio. EUR (2008: 274 mio. EUR) – se også bemærkning 11.

Langsigtet forfinansiering

Langsigtet forfinansiering

| (mio. EUR) |
| --- |
| Forvaltningstype | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Direkte centraliseret forvaltning | 1 148 | 1 351 |
| Indirekte centraliseret forvaltning | 486 | 275 |
| Decentraliseret forvaltning | 347 | 90 |
| Delt forvaltning | 37 199 | 26 764 |
| Fælles forvaltning | 568 | 543 |
| Gennemført af institutioner og agenturer | 2 | 0 |
| Langsigtet forfinansiering i alt | 39 750 | 29 023 |

(mio. EUR)

Forvaltningstype

31.12.2009

31.12.2008

Direkte centraliseret forvaltning

1 148

1 351

Indirekte centraliseret forvaltning

486

275

Decentraliseret forvaltning

347

90

Delt forvaltning

37 199

26 764

Fælles forvaltning

568

543

Gennemført af institutioner og agenturer

2

0

Langsigtet forfinansiering i alt

Langsigtet forfinansiering i alt

39 750

39 750

29 023

29 023

De største langsigtede forfinansieringer vedrører strukturforanstaltninger for programmeringsperioden 2007-2013: Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Fiskerifond. Da mange af disse projekter er langsigtede, er det nødvendigt, at de tilhørende forskud er til rådighed i mere end ét år. Disse forfinansieringsbeløb vises som langfristede fordringer. Den ovennævnte langsigtede forfinansiering, som EU er berettiget til at forrente over for modtagerne, udgør 1 607 mio. EUR.

Stigningen i 2009 skyldes hovedsagelig betalingen af et tredje forskud til medlemsstaterne til et samlet beløb på 5 mia. EUR: 2,6 mia. EUR til Samhørighedsfonden, 1,8 mia. EUR til Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og 0,6 mia. EUR til Den Europæiske Socialfond. Desuden blev der ydet betalinger som et led i den økonomiske genopretningspakke til et samlet beløb på 6,2 mia. EUR til hvert program som følge af den økonomiske krise: 3,9 mia. EUR til Samhørighedsfonden og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og 2,3 mia. EUR til Den Europæiske Socialfond. Stigningerne i beløbene vedrørende decentraliseret forvaltning skyldes primært forfinansiering, der er ydet til kandidatlande under IPA-programmer.

2.6   LANGFRISTEDE TILGODEHAVENDER

LANGFRISTEDE TILGODEHAVENDER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Udestående fra medlemsstater | 26 | 24 |
| EKSF-personalelån | 10 | 13 |
| Andet | 2 | 2 |
| Garantier og sikkerhedsstillelser | 17 | 6 |
| I alt | 55 | 45 |

(mio. EUR)

31.12.2009

31.12.2008

Udestående fra medlemsstater

26

24

EKSF-personalelån

10

13

Andet

2

2

Garantier og sikkerhedsstillelser

17

6

I alt

I alt

55

55

45

45

Udestående beløb fra medlemsstater henviser til beløb, som tidligere tiltrædelseslande skylder EKSF under afvikling.

OMSÆTNINGSAKTIVER

OMSÆTNINGSAKTIVER

2.7   ÅRSOPGØRELSE

ÅRSOPGØRELSE

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Videnskabeligt materiale | 62 | 73 |
| Andet | 15 | 12 |
| I alt | 77 | 85 |

(mio. EUR)

31.12.2009

31.12.2008

Videnskabeligt materiale

62

73

Andet

15

12

I alt

I alt

77

77

85

85

Beholdningen af videnskabeligt udstyr indehaves og forvaltes af FFC. En stor del heraf er beholdningen af referencemateriale, nukleart og ikke-nukleart, som befinder sig i Geel. Dette materiale har en strategisk værdi og opbevares for at kunne håndtere fremtidig uforudset efterspørgsel i krisesituationer. Andet omfatter EGNOS-projektets beholdning, lageret af publikationer, som indehaves/forvaltes af Publikationskontoret og beholdningen af vaccinationer.

2.8   KORTSIGTEDE INVESTERINGER

KORTSIGTEDE INVESTERINGER

Kortsigtede investeringer består af AFS-aktiver og finansielle aktiver, som anskaffes for deres afkast eller udbytte eller holdes i porteføljen med henblik på opbygning af en særlig struktur på aktivsiden eller for at udgøre en sekundær likviditetskilde, hvorfor de kan blive solgt i tilfælde af likviditetsbehov eller renteændringer. I 2008 indgik aktiver for 7 mio. EUR i handelsbeholdningen i denne post.

AFS-aktiver

AFS-aktiver

| (mio. EUR) |
| --- |
| | EKSF under afvikling | Andet | I alt |
| Beløb pr. 31.12.2008 | 1 464 | 82 | 1 546 |
| Anskaffelser | 560 | 255 | 815 |
| Overdragelser og tilbagetrækninger | (573) | (32) | (605) |
| Tilpasset til amortiseret anskaffelsespris | (1) | 0 | (1) |
| Ændringer i regnskabsmæssig værdi | 8 | 3 | 11 |
| Overskud fra opskrivning/(underskud) overførsel til equity | 25 | 0 | 25 |
| Beløb pr. 31.12.2009 | 1 483 | 308 | 1 791 |

(mio. EUR)

EKSF under afvikling

Andet

I alt

Beløb pr. 31.12.2008

1 464

82

1 546

Anskaffelser

560

255

815

Overdragelser og tilbagetrækninger

(573)

(32)

(605)

Tilpasset til amortiseret anskaffelsespris

(1)

0

(1)

Ændringer i regnskabsmæssig værdi

8

3

11

Overskud fra opskrivning/(underskud) overførsel til equity

25

0

25

Beløb pr. 31.12.2009

Beløb pr. 31.12.2009

1 483

1 483

308

308

1 791

1 791

Hvad angår beløbene under EKSF under afvikling, er alle AFS-investeringer udtrykt i EUR og noteret på et aktivt marked. Pr. 31. december 2009 beløb værdipapirer (udtrykt i dagsværdi) med endeligt forfald i løbet af 2010 sig til 242 mio. EUR (2008: 126 mio. EUR).

Stigningen i andre beløb skyldes nyanskaffelser foretaget af RSFF (finansieringsfacilitet for risikodeling) svarende til 195 mio. EUR og LGTT (lånegarantiinstrument for TEN-transportprojekter) svarende til 60 mio. EUR).

2.9   KORTSIGTET FORFINANSIERING

KORTSIGTET FORFINANSIERING

| (mio. EUR) |
| --- |
| Forvaltningstype | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Direkte centraliseret forvaltning | 2 924 | 3 055 |
| Indirekte centraliseret forvaltning | 1 990 | 930 |
| Decentraliseret forvaltning | 700 | 326 |
| Delt forvaltning | 2 550 | 5 304 |
| Fælles forvaltning | 832 | 608 |
| Gennemført af institutioner og agenturer | 81 | 39 |
| Kortsigtet forfinansiering i alt | 9 077 | 10 262 |

(mio. EUR)

Forvaltningstype

31.12.2009

31.12.2008

Direkte centraliseret forvaltning

2 924

3 055

Indirekte centraliseret forvaltning

1 990

930

Decentraliseret forvaltning

700

326

Delt forvaltning

2 550

5 304

Fælles forvaltning

832

608

Gennemført af institutioner og agenturer

81

39

Kortsigtet forfinansiering i alt

Kortsigtet forfinansiering i alt

9 077

9 077

10 262

10 262

Faldet i kortsigtet forfinansiering skyldes, at nogle af de projekter, der finansieres i forbindelse med strukturforanstaltninger under delt forvaltning, er ved at blive afviklet (programmer vedrørende perioden 2000-2006), mens der for nye projekter (programmer vedrørende perioden 2007-2013) blev betalt et forfinansieringsbeløb i 2009, som dog ikke blev klassificeret som et langfristet aktiv som forklaret i bemærkning 2.5. Stigningen i kortsigtet forfinansiering under indirekte centraliseret forvaltning skyldes overdragelsen af aktiviteter fra Kommissionen til nye forvaltningsorganer, primært inden for forskning og udvikling. Den kortsigtede forfinansiering, som EU er berettiget til at forrente over for modtagerne, udgør 4 629 mio. EUR.

2.10   KORTFRISTEDE TILGODEHAVENDER

KORTFRISTEDE TILGODEHAVENDER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Nuværende andel af langfristede tilgodehavender | 216 | 114 |
| Kortfristede tilgodehavender | 4 519 | 6 128 |
| Diverse debitorer | 16 | 23 |
| Periodeafgrænsningsposter | 3 912 | 5 655 |
| I alt | 8 663 | 11 920 |

(mio. EUR)

31.12.2009

31.12.2008

Nuværende andel af langfristede tilgodehavender

216

114

Kortfristede tilgodehavender

4 519

6 128

Diverse debitorer

16

23

Periodeafgrænsningsposter

3 912

5 655

I alt

I alt

8 663

8 663

11 920

11 920

2.10.1.   
  Nuværende andel af langfristede tilgodehavender

Nuværende andel af langfristede tilgodehavender

Disse beløb vedrører lån på 41 mio. EUR, der forfalder mindre end 12 måneder efter balancedagen (40 mio. EUR vedrørende MFA-lån). Se bemærkning 2.4 ovenfor for yderligere oplysninger). Denne post omfatter også indskud for EKSF under afvikling:

Indskud

Indskud

| (mio. EUR) |
| --- |
| | I alt |
| Beløb pr. 31.12.2008 | 0 |
| Stigning | 174 |
| Påløbne beløb | 1 |
| Beløb pr. 31.12.2009 | 175 |

(mio. EUR)

I alt

Beløb pr. 31.12.2008

0

Stigning

174

Påløbne beløb

1

Beløb pr. 31.12.2009

Beløb pr. 31.12.2009

175

175

2.10.2   
  Kortfristede tilgodehavender

Kortfristede tilgodehavender

| (mio. EUR) |
| --- |
| Regnskabsgruppe | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Bruttobeløb | Værdikorrektioner | Nettoværdi | Bruttobeløb | Værdikorrektioner | Nettoværdi |
| Kunder | 277 | (76) | 201 | 243 | (79) | 164 |
| Bøder | 3 370 | (133) | 3 237 | 4 590 | (96) | 4 494 |
| Medlemsstater | 2 198 | (1 191) | 1 007 | 2 576 | (1 204) | 1 372 |
| Andre | 76 | (2) | 74 | 111 | (13) | 98 |
| I alt | 5 921 | (1 402) | 4 519 | 7 520 | (1 392) | 6 128 |

(mio. EUR)

Regnskabsgruppe

31.12.2009

31.12.2008

Bruttobeløb

Værdikorrektioner

Nettoværdi

Bruttobeløb

Værdikorrektioner

Nettoværdi

Kunder

277

(76)

201

243

(79)

164

Bøder

3 370

(133)

3 237

4 590

(96)

4 494

Medlemsstater

2 198

(1 191)

1 007

2 576

(1 204)

1 372

Andre

76

(2)

74

111

(13)

98

I alt

I alt

5 921

5 921

(1 402)

(1 402)

4 519

4 519

7 520

7 520

(1 392)

(1 392)

6 128

6 128

Kunder

Kunder

Der er tale om indtægtsordrer, der er bogført pr. 31. december 2009 som konstaterede fordringer til opkrævning, og som ikke allerede er inkluderet i balancens øvrige aktivkonti.

Bøder

Bøder

Beløb til opkrævning vedrørende bøder udstedt af Kommissionen beløb sig til 3 370 mio. EUR. Dette beløb er nedskrevet med 133 mio. EUR. Stigningen i nedskrivningen skyldes, at nogle nyudstede bøder ikke kunne inddrives ved foreløbige betalinger eller bankgarantier som følge af den økonomiske og finansielle krise. Endvidere er visse bøder endnu genstand for verserende sager for EU-Domstolen. Pr. 31. december 2009 var der modtaget garantier til en værdi af 2 952 mio. EUR (2008: 2 403 mio. EUR) vedrørende disse fordringer, hvilket antyder, at bødens modtager vil klage over den. Det skal bemærkes, at 290 mio. EUR af ovennævnte beløb ikke var forfaldne pr. 31. december 2009.

Fordringer på medlemsstaterne

Fordringer på medlemsstaterne

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Fordringer – EGFL |
| Fordringer – EGFL | 627 | 684 |
| Nedskrevet | (350) | (392) |
| I alt | 277 | 292 |
| Erlagt moms, som skal inddrives hos medlemsstaterne | 38 | 36 |
| Egne indtægter |
| Opført i A-regnskabet, skal inddrives | 89 | 97 |
| Opført i det særskilte regnskab, skal inddrives | 1 254 | 1 260 |
| Nedskrevet | (841) | (812) |
| Andet | 25 | 16 |
| I alt | 527 | 561 |
| Andre fordringer på medlemsstaterne | 165 | 483 |
| I alt | 1 007 | 1 372 |

(mio. EUR)

31.12.2009

31.12.2008

Fordringer – EGFL

Fordringer – EGFL

Fordringer – EGFL

627

684

Nedskrevet

(350)

(392)

I alt

I alt

277

277

292

292

Erlagt moms, som skal inddrives hos medlemsstaterne

Erlagt moms, som skal inddrives hos medlemsstaterne

38

38

36

36

Egne indtægter

Egne indtægter

Opført i A-regnskabet, skal inddrives

89

97

Opført i det særskilte regnskab, skal inddrives

1 254

1 260

Nedskrevet

(841)

(812)

Andet

25

16

I alt

I alt

527

527

561

561

Andre fordringer på medlemsstaterne

Andre fordringer på medlemsstaterne

165

165

483

483

I alt

I alt

1 007

1 007

1 372

1 372

Fordringer – EGFL

Denne post omfatter de fordringer på modtagerne af støtte fra EGFL pr. 31. december 2009, som medlemsstaterne anmeldte pr. 15. oktober 2009, minus 20 % af det beløb, medlemsstaterne kan tilbageholde til dækning af administrationsomkostninger. Der skal udarbejdes et overslag over fordringer opstået efter anmeldelsen og indtil den 31. december 2009. Kommissionen foretager også et overslag over nedskrivningen af fordringer på støttemodtagere, som sandsynligvis ikke vil kunne inddrives. Det, at denne korrektion foretages, indebærer ikke, at Kommissionen giver afkald på i fremtiden at inddrive disse beløb.

Egne indtægter

Det skal bemærkes, at medlemsstaterne har ret til at tilbageholde 25 % af de traditionelle egne indtægter til dækning af opkrævningsomkostningerne. Ovennævnte tal er nettobeløb fratrukket de 25 %. På grundlag af medlemsstaternes overslag er fordringerne på medlemsstaterne nedskrevet med 841 mio. EUR. Dette indebærer dog ikke, at Kommissionen giver afkald på i fremtiden at inddrive de beløb, der er dækket af denne værdijustering.

Andre fordringer på medlemsstaterne

Andre fordringer på medlemsstater omfatter 72 mio. EUR i inddrevne udgifter og forskud fra EGFL på 8 mio. EUR sammenlignet med henholdsvis 120 mio. EUR og 244 mio. EUR i 2008.

2.10.3   
  Periodeafgrænsningsposter

Periodeafgrænsningsposter

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Periodiserede indtægter | 3 655 | 5 402 |
| Udskudte omkostninger | 230 | 223 |
| Andet | 27 | 30 |
| I alt | 3 912 | 5 655 |

(mio. EUR)

31.12.2009

31.12.2008

Periodiserede indtægter

3 655

5 402

Udskudte omkostninger

230

223

Andet

27

30

I alt

I alt

3 912

3 912

5 655

5 655

Hovedbeløbet på denne post er periodiserede indtægter på 3 655 mio. EUR:

| (mio. EUR) |
| --- |
| Periodiserede indtægter | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Egne indtægter | 2 209 | 2 576 |
| Formålsbestemte landbrugsindtægter nov. og dec. | 940 | 1 261 |
| Omstrukturering af sukkersektoren | 0 | 911 |
| EGFL: ikke gennemførte overensstemmelsesafgørelser | 0 | 368 |
| Samhørighedsfonden og Fonden for Regionaludvikling: finansielle korrektioner | 404 | 146 |
| Fiskerifonden | 0 | 32 |
| Andre periodiserede indtægter | 102 | 108 |
| Periodiserede indtægter i alt | 3 655 | 5 402 |

(mio. EUR)

Periodiserede indtægter

31.12.2009

31.12.2008

Egne indtægter

2 209

2 576

Formålsbestemte landbrugsindtægter nov. og dec.

940

1 261

Omstrukturering af sukkersektoren

0

911

EGFL: ikke gennemførte overensstemmelsesafgørelser

0

368

Samhørighedsfonden og Fonden for Regionaludvikling: finansielle korrektioner

404

146

Fiskerifonden

0

32

Andre periodiserede indtægter

102

108

Periodiserede indtægter i alt

Periodiserede indtægter i alt

3 655

3 655

5 402

5 402

Andre periodiserede indtægter er primært morarenter, vedhængende bankrenter og vedhængende rente på forfinansieringsbeløb.

Inkluderet er desuden udskudte omkostninger på i alt 230 mio. EUR, hvor hovedbeløbene er forventede betalinger på 53 mio. EUR til bilaterale fiskeriaftaler med tredjelande, 36 mio. EUR til Europaskolen, 44 mio. EUR til leje af kontorer, 22 mio. EUR til ombygning af kontorer og 17 mio. EUR til renter på leasingaftaler vedrørende anlægsaktiver.

2.11   LIKVIDE MIDLER

LIKVIDE MIDLER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Frie likvider: |
| Konti i statskasser og centralbanker | 10 958 | 15 039 |
| Anfordringskonti | 1 967 | 1 415 |
| Forskudskonti | 42 | 35 |
| Overførsler (pengetransport) | 9 | 26 |
| Kortfristede indlån og andre likvide midler | 1 486 | 1 456 |
| I alt | 14 462 | 17 971 |
| Begrænsede likvider | 8 910 | 5 753 |
| I alt | 23 372 | 23 724 |

(mio. EUR)

31.12.2009

31.12.2008

Frie likvider:

Frie likvider:

Konti i statskasser og centralbanker

10 958

15 039

Anfordringskonti

1 967

1 415

Forskudskonti

42

35

Overførsler (pengetransport)

9

26

Kortfristede indlån og andre likvide midler

1 486

1 456

I alt

I alt

14 462

14 462

17 971

17 971

Begrænsede likvider

Begrænsede likvider

8 910

8 910

5 753

5 753

I alt

I alt

23 372

23 372

23 724

23 724

2.11.1.   
  Frie likvider

Frie likvider

Frie likvider omfatter EU's disponible midler på konti i medlemsstaterne og EFTA-landene (statskasser eller centralbanken), på anfordring, inden for forskudsforvaltningen, kortfristede bankindskud og i bikasser.

Den lavere balance hos statskasser og centralbanker skyldes ved årets udgang skyldes, at 3,5 mia. EUR skulle tilbagebetales til medlemsstaterne i begyndelsen af 2010 i henhold til ændringsbudget nr. 10/2009. Dette tal var 6,6 mia. EUR året før. Den tilknyttede forpligtelse er vist under kortfristet gæld (se bemærkning 2.18.2 nedenfor). En anden faktor, der havde indvirkning på likviditeten ved årets afslutning, var likviditet fra formålsbestemte indtægter, som endnu ikke er brugt, på 2,7 mia. EUR (2008: 5,1 mia. EUR), som ikke kan refunderes til medlemsstaterne, og 1,4 mia. EUR (2008: 1,7 mia. EUR), som blev tilbageholdt for at dække betalingsbevillinger fremført til 2010. EU's budgetsaldo på 2,3 mia. EUR skal også tilbagebetales til medlemsstaterne ved fratrækning heraf fra de beløb, de skal betale i 2010.

Beløb, der er opført under kortfristede indlån vedrører hovedsagelig midler, der forvaltes af tilsynsførende på EU's vegne med henblik på at gennemføre særlige programmer, som finansieres over EU-budgettet.

2.11.2   
  Begrænsede likvider

Begrænsede likvider

Begrænsede likvider omfatter beløb modtaget i forbindelse med bøder pålagt af Kommissionen i sager, der endnu ikke er afsluttet. De står på særskilte indlånskonti, der ikke anvendes til andre aktiviteter.

LANGFRISTET GÆLD

LANGFRISTET GÆLD

2.12   YDELSER TIL MEDARBEJDERE

YDELSER TIL MEDARBEJDERE

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Pensioner – personale | 33 316 | 32 867 |
| Pensioner – andre | 663 | 696 |
| Den fælles sygeforsikringsordning | 3 263 | 3 993 |
| I alt | 37 242 | 37 556 |

(mio. EUR)

31.12.2009

31.12.2008

Pensioner – personale

33 316

32 867

Pensioner – andre

663

696

Den fælles sygeforsikringsordning

3 263

3 993

I alt

I alt

37 242

37 242

37 556

37 556

2.12.1.   
  Pensioner – personale

Pensioner – personale

I henhold til tjenestemandsvedtægtens artikel 83 sker udbetaling af de ydelser, der er fastsat i pensionsordningen, over EU-budgettet. Ordningen er ikke finansieret, men medlemsstaterne garanterer tilsammen udbetalingen af disse ydelser i henhold til den fordelingsnøgle, der er fastsat for finansieringen af disse udgifter. Desuden bidrager tjenestemændene med en tredjedel til langtidsfinansieringen af denne ordning via et obligatorisk bidrag. Beløbet for dette bidrag revideres hvert år og opdateres efter behov for at sikre, at disse bidrag (som i øjeblikket udgør 11,3 % af grundlønnen) er tilstrækkelige til hvert år at finansiere en tredjedel af de rettigheder, der er erhvervet i årets løb.

Forpligtelserne i pensionsordningen blev vurderet på grundlag af antallet af medarbejdere og pensionerede medarbejdere pr. 31. december 2009 og i overensstemmelse med reglerne i tjenestemandsvedtægten, som var gældende på det tidspunkt. Vurderingen omfattede ydelserne i forbindelse med alders-, invalide- og efterladtepension (forskellige typer pension og invaliditetsydelse). Den blev foretaget i overensstemmelse med IPSAS 25 (og dermed også EU's regnskabsregel nr. 12). Ifølge denne regnskabsstandard skal arbejdsgiveren fastlægge sine aktuarmæssige forpligtelser under hensyntagen til både de kontraktmæssige ydelser i ansættelsesperioden og fremtidige lønstigninger. Den aktuarmæssige vurderingsmetode, der er brugt til at fastsætte forpligtelsernes størrelse, kaldes projected unit credit-metoden.

De vigtigste aktuarmæssige antagelser, der var til rådighed på vurderingsdatoen, og som blev anvendt til vurderingen, var følgende:

| Aktuarmæssige antagelser | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| --- | --- | --- |
| Nominel diskonteringssats | 4,5 % | 3,9 % |
| Forventet inflationsrate | 2,5 % | 1,8 % |
| Reel diskonteringssats | 2,0 % | 2,1 % |
| Sandsynlighed for ægteskab: mand/kvinde | 84 %/38 % | 84 %/38 % |
| Generel lønvækst/pensionsrevaluering | 0 % | 0,3 % |

Aktuarmæssige antagelser

31.12.2009

31.12.2008

Nominel diskonteringssats

4,5 %

3,9 %

Forventet inflationsrate

2,5 %

1,8 %

Reel diskonteringssats

2,0 %

2,1 %

Sandsynlighed for ægteskab: mand/kvinde

84 %/38 %

84 %/38 %

Generel lønvækst/pensionsrevaluering

0 %

0,3 %

ICSLT-dødelighedstabellen (international dødelighedstabel for tjenestemænd) for 2008 blev anvendt i beregningen. Pensioneringen formodes at ske på det tidspunkt, hvor tjenestemanden opnår sine fulde rettigheder, under hensyn til reduktionen for tidlig pensionering og Barcelonaincitamentet for sen pensionering, senest som 65-årig. Beregningen af bruttopensioner og familieydelser er foretaget i overensstemmelse med tjenestemandsvedtægten.

Forpligtelserne omfatter følgende personers tidligere fastlagte rettigheder:

| 1) | tjenestegørende personale pr. 31. december 2009 i alle de EU-institutioner og -agenturer, der er omfattet af pensionsordningen |
| --- | --- |

1)

tjenestegørende personale pr. 31. december 2009 i alle de EU-institutioner og -agenturer, der er omfattet af pensionsordningen

| 2) | personale med opsat pension, dvs. en person, som midlertidigt eller endeligt har forladt institutionerne, men har bibeholdt sine pensionsrettigheder i pensionsordningen (udelukkende for personale med mindst 10 år i tjenesten) |
| --- | --- |

2)

personale med opsat pension, dvs. en person, som midlertidigt eller endeligt har forladt institutionerne, men har bibeholdt sine pensionsrettigheder i pensionsordningen (udelukkende for personale med mindst 10 år i tjenesten)

| 3) | tidligere tjenestemænd og øvrige tidligere ansatte, som modtager alderspension |
| --- | --- |

3)

tidligere tjenestemænd og øvrige tidligere ansatte, som modtager alderspension

| 4) | tidligere tjenestemænd og øvrige tidligere ansatte, som modtager invalidepension |
| --- | --- |

4)

tidligere tjenestemænd og øvrige tidligere ansatte, som modtager invalidepension

| 5) | tidligere tjenestemænd og øvrige tidligere ansatte, som modtager invaliditetsydelse |
| --- | --- |

5)

tidligere tjenestemænd og øvrige tidligere ansatte, som modtager invaliditetsydelse

| 6) | modtagere af efterladtepension (enker eller enkemænd, forældreløse børn, forsørgelsesberettigede personer). |
| --- | --- |

6)

modtagere af efterladtepension (enker eller enkemænd, forældreløse børn, forsørgelsesberettigede personer).

De væsentligste bevægelser siden 31. december 2008 er følgende:

| (mio. EUR) |
| --- |
| Bevægelser i pensionsforpligtelser | Beløb |
| Bruttopensionsforpligtelse pr. 31. december 2008 | 36 495 |
| Tjenesteomkostninger | 1 360 |
| Renteomkostninger | 1 456 |
| Udbetalte ydelser | (1 035) |
| Aktuarmæssige gevinster | (1 248) |
| Ændring pga. nytilkomne | 187 |
| Bruttopensionsforpligtelse pr. 31. december 2009 | 37 215 |

(mio. EUR)

Bevægelser i pensionsforpligtelser

Beløb

Bruttopensionsforpligtelse pr. 31. december 2008

36 495

Tjenesteomkostninger

1 360

Renteomkostninger

1 456

Udbetalte ydelser

(1 035)

Aktuarmæssige gevinster

(1 248)

Ændring pga. nytilkomne

187

Bruttopensionsforpligtelse pr. 31. december 2009

Bruttopensionsforpligtelse pr. 31. december 2009

37 215

37 215

De væsentligste punkter, der skal bemærkes, er:

| — | De aktuarmæssige forpligtelser blev værdiansat til 37 215 mio. EUR pr. 31. december 2009 (2008: 36 495 mio. EUR). Hertil kommer en justeringskoefficient på 1 079 mio. EUR (2008: 1 277 mio. EUR). Den skat, der betales af modtagerne, fratrækkes de samlede bruttoforpligtelser, således at man når frem til nettoforpligtelserne, som er medtaget i balancen (eftersom skatten fratrækkes pensionsudbetalingerne og krediteres EU's indtægter i udbetalingsåret). Denne nettoforpligtelse (bruttoforpligtelse minus skat) pr. 31. december 2009 er dermed vurderet til 33 316 mio. EUR. |
| --- | --- |

—

De aktuarmæssige forpligtelser blev værdiansat til 37 215 mio. EUR pr. 31. december 2009 (2008: 36 495 mio. EUR). Hertil kommer en justeringskoefficient på 1 079 mio. EUR (2008: 1 277 mio. EUR). Den skat, der betales af modtagerne, fratrækkes de samlede bruttoforpligtelser, således at man når frem til nettoforpligtelserne, som er medtaget i balancen (eftersom skatten fratrækkes pensionsudbetalingerne og krediteres EU's indtægter i udbetalingsåret). Denne nettoforpligtelse (bruttoforpligtelse minus skat) pr. 31. december 2009 er dermed vurderet til 33 316 mio. EUR.

| — | Medlemmerne af pensionsordningen steg med 5 082 personer. Denne stigning vedrører primært midlertidigt ansatte, kontraktansatte og parlamentsmedlemmernes assistenter, idet sidstnævnte for første gang er omfattet af ordningen. |
| --- | --- |

—

Medlemmerne af pensionsordningen steg med 5 082 personer. Denne stigning vedrører primært midlertidigt ansatte, kontraktansatte og parlamentsmedlemmernes assistenter, idet sidstnævnte for første gang er omfattet af ordningen.

2.12.2   
  Pensioner – andre

Pensioner – andre

Der er tale om pensionsforpligtelser over for nuværende og tidligere medlemmer af Kommissionen, Domstolen (og Førsteinstansretten), Revisionsretten, Rådets Generalsekretariat, Ombudsmanden, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Retten for EU-personalesager. Forpligtelser vedrørende pensioner til visse medlemmer af Europa-Parlamentet er også medtaget under denne post.

2.12.3   
  Den fælles sygeforsikringsordning

Den fælles sygeforsikringsordning

Der er også foretaget en værdiansættelse af de forpligtelser, som EU vil have med hensyn til bidrag til den fælles sygeforsikringsordning, for så vidt angår personale på pension. Disse forpligtelser er vurderet til 3 535 mio. EUR. Pensionsaktiver fratrækkes disse bruttoforpligtelser, så nettobeløbet fås. I beregningerne indgår tjenestemænd i aktiv tjeneste og pensionerede tjenestemænd fra de forskellige EU-institutioner og -agenturer og deres familier samt aktive medlemmer og pensionister fra Kommissionen, Revisionsretten, Domstolen, Rådet, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Ombudsmanden. Diskonteringssatsen og den generelle lønvækst, der anvendes i beregningen, er de samme som i forbindelse med pensionsvurderingen (se ovenfor). Aktuarmæssige gevinster som følge af ændringer i de aktuarmæssige antagelser er de primære årsager til det lille fald i denne forpligtelse.

| (mio. EUR) |
| --- |
| Bevægelser i den fælles sygeforsikringsordning | Beløb |
| Bruttoforpligtelse pr. 31. december 2008 | 4 248 |
| Normale omkostninger | 168 |
| Renteomkostninger | 169 |
| Udbetalte ydelser | (85) |
| Aktuarmæssige gevinster | (965) |
| Bruttoforpligtelse pr. 31. december 2009 | 3 535 |
| Minus pensionsaktiver | (272) |
| Nettoforpligtelse pr. 31. december 2009 | 3 263 |

(mio. EUR)

Bevægelser i den fælles sygeforsikringsordning

Beløb

Bruttoforpligtelse pr. 31. december 2008

4 248

Normale omkostninger

168

Renteomkostninger

169

Udbetalte ydelser

(85)

Aktuarmæssige gevinster

(965)

Bruttoforpligtelse pr. 31. december 2009

3 535

Minus pensionsaktiver

(272)

Nettoforpligtelse pr. 31. december 2009

Nettoforpligtelse pr. 31. december 2009

3 263

3 263

2.13   LANGFRISTEDE HENSÆTTELSER

LANGFRISTEDE HENSÆTTELSER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2008 | Ekstra hensættelser | Tilbagebetalte ubrugte beløb | Anvendte beløb | Overførsel til/fra kortsigtet | Ændring i beregning | 31.12.2009 |
| Retssager | 421 | 54 | (50) | (12) | 0 | 0 | 413 |
| Nedlukning af atomkraftværker | 819 | 0 | 0 | 0 | (22) | 111 | 908 |
| Finansielle hensættelser | 12 | 67 | 0 | 0 | (3) | 0 | 76 |
| Andet | 89 | 45 | (12) | (37) | (13) | 0 | 72 |
| I alt | 1 341 | 166 | (62) | (49) | (38) | 111 | 1 469 |

(mio. EUR)

31.12.2008

Ekstra hensættelser

Tilbagebetalte ubrugte beløb

Anvendte beløb

Overførsel til/fra kortsigtet

Ændring i beregning

31.12.2009

Retssager

421

54

(50)

(12)

0

0

413

Nedlukning af atomkraftværker

819

0

0

0

(22)

111

908

Finansielle hensættelser

12

67

0

0

(3)

0

76

Andet

89

45

(12)

(37)

(13)

0

72

I alt

I alt

1 341

1 341

166

166

(62)

(62)

(49)

(49)

(38)

(38)

111

111

1 469

1 469

Retssager

Retssager

Denne post omfatter beløb, der sandsynligvis skal betales efter 2010 i forbindelse med en række verserende retssager. Den største del (409 mio. EUR) vedrører verserende retssager pr. 31. december 2009 i forbindelse med de finansielle korrektioner af udgifter under EGFL og andre retssager vedrørende landbrugsudgifter.

Nedlukning af atomkraftværker

Nedlukning af atomkraftværker

I 2008 gennemførte et konsortium af uafhængige eksperter en opdatering af deres undersøgelse fra 2003 af de anslåede omkostninger ved FFC's program for nedlukning af nukleare anlæg og affaldshåndtering. Deres reviderede skøn på 1 222 mio. EUR (tidligere 1 145 mio. EUR) tages som udgangspunkt for den hensættelse, der skal opføres i regnskabet. I overensstemmelse med EU's regnskabsregler er denne hensættelse indeksreguleret og derefter diskonteret til sin nettonutidsværdi. Værdien af hensættelsen pr. 31. december 2009 er således et beløb på 930 mio. EUR opdelt i beløb, der forventes anvendt i 2010 (22 mio. EUR) og senere (908 mio. EUR). I betragtning af dette programs forventede varighed (ca. 30 år) skal det påpeges, at dette skøn er præget af en vis usikkerhed, og de endelige omkostninger kan vise sig at adskille sig fra de beløb, som nu er anført.

Finansielle hensættelser

Finansielle hensættelser

I henhold til SMV-garantifaciliteten fra 1998, SMV-garantifaciliteten fra 2001 og SMV-garantifaciliteten fra 2007 under CIP har Den Europæiske Investeringsfond (EIF) beføjelse til at udstede garantier i eget navn, men på Kommissionens vegne og risiko. Den finansielle risiko ved udnyttede og uudnyttede garantier er imidlertid begrænset. Pr. balancedagen svarer de finansielle hensættelser derfor for begge faciliteters vedkommende til betalingsforpligtelserne over for de finansielle formidlere minus anmodningerne om nettobetaling, der var fremsat pr. samme dato. Langfristede finansielle hensættelser diskonteres til deres nettonutidsværdi.

Andre hensættelser

Andre hensættelser

Det primære beløb her vedrører de anslåede bidrag fra EU til diverse medlemsstater i henhold til Veterinærnødfonden til dækning af omkostningerne ved udbrud af visse dyresygdomme, i alt 60 mio. EUR (2008: 101 mio. EUR) fordelt mellem beløb, der forventes at skulle betales i 2010 (25 mio. EUR) og senere (35 mio. EUR).

2.14   LANGFRISTET GÆLD

LANGFRISTET GÆLD

2.14.1   
  Lånoptagelser

Lånoptagelser

| EUR millions |
| --- |
| Navn | 31.12.2008 | Nye lånoptagelser | Tilbagebetalinger | Kurs- udsving | Ændringer i regnskabsmæssig værdi | 31.12.2009 |
| MFA | 663 | 25 | (95) | — | (6) | 587 |
| Betalingsbalancelån | 2 004 | 7 200 | — | — | 99 | 9 303 |
| Euratom | 494 | 7 | (11) | (1) | (5) | 484 |
| EKSF under afvikling | 282 | — | (67) | 18 | (8) | 225 |
| I alt | 3 443 | 7 232 | (173) | 17 | 80 | 10 599 |

EUR millions

Navn

31.12.2008

Nye lånoptagelser

Tilbagebetalinger

Kurs- udsving

Ændringer i regnskabsmæssig værdi

31.12.2009

MFA

663

25

(95)

—

(6)

587

Betalingsbalancelån

2 004

7 200

—

—

99

9 303

Euratom

494

7

(11)

(1)

(5)

484

EKSF under afvikling

282

—

(67)

18

(8)

225

I alt

I alt

3 443

3 443

7 232

7 232

(173)

(173)

17

17

80

80

10 599

10 599

Fordeling på lang- og kortfristede lån

Fordeling på lang- og kortfristede lån

| (mio. EUR) |
| --- |
| Lånoptagelser | Forfald < 1 år | Forfald > 1 år | I alt pr. 31.12.2009 |
| MFA | 40 | 547 | 587 |
| Betalingsbalancelån | — | 9 303 | 9 303 |
| Euratom | — | 484 | 484 |
| EKSF under afvikling | — | 225 | 225 |
| I alt | 40 | 10 559 | 10 599 |

(mio. EUR)

Lånoptagelser

Forfald < 1 år

Forfald > 1 år

I alt pr. 31.12.2009

MFA

40

547

587

Betalingsbalancelån

—

9 303

9 303

Euratom

—

484

484

EKSF under afvikling

—

225

225

I alt

I alt

40

40

10 559

10 559

10 599

10 599

Dette udgiftsområde omfatter lånebeløb, der forfalder om over et år til betaling af EU. Lånoptagelser omfatter gældsbeviser på i alt 10 324 mio. EUR (2008: 3 131 mio. EUR). Ændringerne i regnskabsmæssig værdi svarer til ændringen i vedhængende rente plus i tilfælde af lån optaget af EKSF under afvikling af årets amortisering af alle væsentlige transaktionsomkostninger ved oprettelsen beregnet efter den effektive rentemetode. De effektive renter var fordelt i følgende intervaller:

| Lånoptagelser | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| --- | --- | --- |
| MFA-lån | 0,9625 % - 4,54 % | 3,022 % - 5,29 % |
| Euratom | 0,9031 % - 5,6775 % | 3,348 % - 5,6775 % |
| Betalingsbalancelån | 3,125 % - 3,625 % | 3,25 % |
| EKSF under afvikling | 0,346 % - 9,2714 % | 4,939 % - 11,875 % (5) |

Lånoptagelser

31.12.2009

31.12.2008

MFA-lån

0,9625 % - 4,54 %

3,022 % - 5,29 %

Euratom

0,9031 % - 5,6775 %

3,348 % - 5,6775 %

Betalingsbalancelån

3,125 % - 3,625 %

3,25 %

EKSF under afvikling

0,346 % - 9,2714 %

4,939 % - 11,875 % (5)

5

2.15   ANDEN LANGFRISTET GÆLD

ANDEN LANGFRISTET GÆLD

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Finansiel leasinggæld | 1 736 | 1 770 |
| Bygninger betalt i trancher | 395 | 403 |
| Andet | 47 | 53 |
| I alt | 2 178 | 2 226 |

(mio. EUR)

31.12.2009

31.12.2008

Finansiel leasinggæld

1 736

1 770

Bygninger betalt i trancher

395

403

Andet

47

53

I alt

I alt

2 178

2 178

2 226

2 226

Denne post omfatter primært leasinggæld, der forfalder om over et år (se bemærkning 2.2 ovenfor) og beløb vedrørende visse bygninger, Kommissionen har købt, hvor købsprisen betales i trancher. Der er ikke tale om en leasingkontrakt, eftersom ejendomsretten omgående overgik til Kommissionen.

KORTFRISTET GÆLD

KORTFRISTET GÆLD

2.16   KORTFRISTEDE HENSÆTTELSER

KORTFRISTEDE HENSÆTTELSER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2008 | Ekstra hensættelser | Tilbagebetalte ubrugte beløb | Anvendte beløb | Overførsler til/fra andre udgiftsområder | Ændring i beregning | 31.12.2009 |
| Retssager | 16 | 18 | (3) | (1) | 0 | 0 | 30 |
| Nedlukning af atomkraftværker | 89 | 0 | 0 | (28) | 22 | (61) | 22 |
| Finansielle hensættelser | 202 | 14 | (50) | (41) | 3 | 0 | 128 |
| Andet | 41 | 7 | (23) | (5) | 13 | 0 | 33 |
| I alt | 348 | 39 | (76) | (75) | 38 | (61) | 213 |

(mio. EUR)

31.12.2008

Ekstra hensættelser

Tilbagebetalte ubrugte beløb

Anvendte beløb

Overførsler til/fra andre udgiftsområder

Ændring i beregning

31.12.2009

Retssager

16

18

(3)

(1)

0

0

30

Nedlukning af atomkraftværker

89

0

0

(28)

22

(61)

22

Finansielle hensættelser

202

14

(50)

(41)

3

0

128

Andet

41

7

(23)

(5)

13

0

33

I alt

I alt

348

348

39

39

(76)

(76)

(75)

(75)

38

38

(61)

(61)

213

213

Dette udgiftsområde omfatter den mængde hensættelser, der forfalder til betaling om mindre end ét år.

2.17   KORTFRISTEDE FINANSIELLE FORPLIGTELSER

KORTFRISTEDE FINANSIELLE FORPLIGTELSER

Dette udgiftsområde omfatter lån på 40 mio. EUR, der forfalder til betaling i løbet af 12 måneder efter balancedagen (bemærkning 2.14.1) (2008: 94 mio. EUR plus 25 mio. EUR vedrørende forpligtelser i handelsbeholdningen).

40 mio. EUR

2.14.1

2.18   DIVERSE KREDITORER

DIVERSE KREDITORER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Nuværende andel af langfristet gæld | 71 | 64 |
| Kortfristet gæld | 15 260 | 12 026 |
| Diverse kreditorer | 133 | 115 |
| Periodeafgrænsningsposter | 78 420 | 77 472 |
| I alt | 93 884 | 89 677 |

(mio. EUR)

31.12.2009

31.12.2008

Nuværende andel af langfristet gæld

71

64

Kortfristet gæld

15 260

12 026

Diverse kreditorer

133

115

Periodeafgrænsningsposter

78 420

77 472

I alt

I alt

93 884

93 884

89 677

89 677

2.18.1   
  Nuværende andel af langfristet gæld

Nuværende andel af langfristet gæld

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Leasinggæld | 59 | 52 |
| Andet | 12 | 12 |
| I alt | 71 | 64 |

(mio. EUR)

31.12.2009

31.12.2008

Leasinggæld

59

52

Andet

12

12

I alt

I alt

71

71

64

64

2.18.2   
  Kortfristet gæld

Kortfristet gæld

| (mio. EUR) |
| --- |
| Type | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Medlemsstater | 14 903 | 11 386 |
| Leverandører og andre | 944 | 1 175 |
| Støtteberettigelse skal kontrolleres | (587) | (535) |
| I alt | 15 260 | 12 026 |

(mio. EUR)

Type

31.12.2009

31.12.2008

Medlemsstater

14 903

11 386

Leverandører og andre

944

1 175

Støtteberettigelse skal kontrolleres

(587)

(535)

I alt

I alt

15 260

15 260

12 026

12 026

Kortfristet gæld omfatter udgiftsopgørelser modtaget af EU inden for rammerne for støtteaktiviteter. De krediteres det beløb, der ansøges om, så snart ansøgningen er modtaget. Hvis modparten er en medlemsstat, bliver de kategoriseret som sådan. Samme procedure gælder for fakturaer og kreditnotaer, der modtages i forbindelse med indkøbsaktiviteter. De pågældende godtgørelseskrav er taget i betragtning ved cut-off-proceduren pr. ultimo året. Efter disse cut-off-posteringer registreres de anslåede støtteberettigede beløb derfor som skyldige omkostninger, mens den ikke støtteberettigede del bliver stående åben på regnskabet for »støtteberettigelse skal kontrolleres« (se bemærkning 2.18.3 nedenfor). For ikke at overvurdere aktiver og passiver er det blevet besluttet at præsentere nettobeløbet, der skal betales, under løbende gæld.

Medlemsstater

Medlemsstater

De primære beløb her vedrørte 11 160 mio. EUR (2008: 4 660 mio. EUR) i ubetalte godtgørelseskrav til strukturfondsaktiviteter. Dette omfatter også 3 524 mio. EUR i gæld til medlemsstaterne som følge af ændringsbudgettet fra slutningen af 2009 (2008: 6 627 mio. EUR). Denne gæld blev betalt til medlemsstaterne i februar 2010.

Leverandører og andre

Leverandører og andre

Dette udgiftsområde omfatter skyldige beløb vedrørende støtte- og indkøbsaktiviteter samt gældsbeløb til offentlige organer og ikke-konsoliderede enheder (f.eks. EDF).

Støtteberettigelse skal kontrolleres

Støtteberettigelse skal kontrolleres

Skyldige beløb er reduceret med 587 mio. EUR, som er den del af anmodninger om tilbagebetaling, som er modtaget, men endnu ikke kontrolleret, der blev vurderet som ikke-berettigede. De største beløb vedrører generaldirektoraterne for strukturforanstaltningerne.

2.18.3   
  Periodeafgrænsningsposter

Periodeafgrænsningsposter

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Skyldige omkostninger | 76 435 | 77 260 |
| Periodiserede indtægter | 1 976 | 50 |
| Andet | 9 | 162 |
| I alt | 78 420 | 77 472 |

(mio. EUR)

31.12.2009

31.12.2008

Skyldige omkostninger

76 435

77 260

Periodiserede indtægter

1 976

50

Andet

9

162

I alt

I alt

78 420

78 420

77 472

77 472

De skyldige omkostninger fordeles således:

Skyldige omkostninger

Skyldige omkostninger

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Skyldige omkostninger - EGFL: |
| Udgifter 16/10/2009 til 31/12/2009 | 32 087 | 30 415 |
| Direkte støtte | 12 195 | 12 682 |
| Omstrukturering af sukkersektoren | 735 | 3 787 |
| Andre | (55) | (13) |
| EGFL i alt: | 44 962 | 46 871 |
| Skyldige omkostninger - strukturforanstaltninger: |
| ELFUL og EUGFL, Garantisektionen | 9 076 | 7 004 |
| EFRU og nyskabende aktioner | 11 777 | 10 687 |
| Samhørighedsfonden | 980 | 2 810 |
| ISPA | 3 | 4 |
| ESF | 5 411 | 4 596 |
| Strukturfonde i alt: | 27 247 | 25 101 |
| Andre skyldige omkostninger: |
| F&U | 1 687 | 1 978 |
| Andet | 2 539 | 3 310 |
| Andre i alt: | 4 226 | 5 288 |
| Skyldige omkostninger i alt | 76 435 | 77 260 |

(mio. EUR)

31.12.2009

31.12.2008

Skyldige omkostninger - EGFL:

Skyldige omkostninger - EGFL:

Udgifter 16/10/2009 til 31/12/2009

32 087

30 415

Direkte støtte

12 195

12 682

Omstrukturering af sukkersektoren

735

3 787

Andre

(55)

(13)

EGFL i alt:

EGFL i alt:

44 962

44 962

46 871

46 871

Skyldige omkostninger - strukturforanstaltninger:

Skyldige omkostninger - strukturforanstaltninger:

ELFUL og EUGFL, Garantisektionen

9 076

7 004

EFRU og nyskabende aktioner

11 777

10 687

Samhørighedsfonden

980

2 810

ISPA

3

4

ESF

5 411

4 596

Strukturfonde i alt:

Strukturfonde i alt:

27 247

27 247

25 101

25 101

Andre skyldige omkostninger:

Andre skyldige omkostninger:

F&U

1 687

1 978

Andet

2 539

3 310

Andre i alt:

Andre i alt:

4 226

4 226

5 288

5 288

Skyldige omkostninger i alt

Skyldige omkostninger i alt

76 435

76 435

77 260

77 260

Efter en langsom opstart i de foregående år nåede strukturforanstaltningernes programmer for 2007-2013 op på normalt niveau i 2009, hvilket forklarer stigningerne under udgiftsområdet ovenfor. Denne stigning udlignes af et fald i de skyldige omkostninger til omstrukturering af sukkersektoren, da disse midler tilsyneladende ikke ville være blevet anvendt.

Den betydelige stigning i periodiserede indtægter skyldes to medlemsstaters forhåndsbetaling af bidrag til egne indtægter for 2010.

NETTOAKTIVER

NETTOAKTIVER

2.19   RESERVER

RESERVER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Dagsværdireserve | 69 | 41 |
| Andre reserver: |
| Garantifond | 1 472 | 1 276 |
| Opskrivningshenlæggelse | 57 | 57 |
| Låntagnings- og långivningsaktiviteter | 1 511 | 1 528 |
| Andet | 214 | 213 |
| I alt | 3 254 | 3 074 |
| I alt | 3 323 | 3 115 |

(mio. EUR)

31.12.2009

31.12.2008

Dagsværdireserve

69

69

41

41

Andre reserver:

Garantifond

1 472

1 276

Opskrivningshenlæggelse

57

57

Låntagnings- og långivningsaktiviteter

1 511

1 528

Andet

214

213

I alt

I alt

3 254

3 254

3 074

3 074

I alt

I alt

3 323

3 323

3 115

3 115

2.19.1   
  Dagsværdireserve

Dagsværdireserve

I overensstemmelse med regnskabsreglerne benyttes equity-reserven til justering af AFS-aktiver til dagsværdi.

2.19.2   
  Andre reserver

Andre reserver

Garantifond

Garantifond

Se også bemærkning 2.3.3 om driften af Garantifonden. Reserven afspejler det målbeløb på 9 % af de udestående beløb, der er garanteret af Garantifonden, og som kræves opført som aktiver.

Opskrivningshenlæggelse

Opskrivningshenlæggelse

Opskrivningshenlæggelsen omfatter opskrivninger af ejendomme, installationer og udstyr. Saldoen ved årets udgang på 57 mio. EUR vedrører en opskrivning af Kommissionens grunde og bygninger, hvilket allerede var sket inden overgangen til de nye regnskabsregler.

Låntagnings- og långivningsaktivitetsreserven

Låntagnings- og långivningsaktivitetsreserven

Dette beløb vedrører reserverne for EKSF under afvikling for aktiver i Kul- og Stålforskningsfonden. Denne reserve blev oprettet i forbindelse med afviklingen af EKSF.

2.20   BELØB, DER SKAL INDKRÆVES FRA MEDLEMSSTATERNE

BELØB, DER SKAL INDKRÆVES FRA MEDLEMSSTATERNE

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Beløb |
| Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne pr. 31. december 2008 | 50 539 |
| Tilbagebetaling af budgetoverskud for 2008 til medlemsstaterne | 1 796 |
| Bevægelser i Garantifondens reserve | 196 |
| Andre reservebevægelser | (10) |
| EKSF under afvikling: kontering af resultat for 2008 | (15) |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | (4 457) |
| Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne pr. 31. december 2009 | 48 049 |
| Fordelt mellem: |
| Ydelser til medarbejdere | 37 242 |
| Andre beløb | 10 807 |

(mio. EUR)

Beløb

Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne pr. 31. december 2008

50 539

50 539

Tilbagebetaling af budgetoverskud for 2008 til medlemsstaterne

1 796

Bevægelser i Garantifondens reserve

196

Andre reservebevægelser

(10)

EKSF under afvikling: kontering af resultat for 2008

(15)

Regnskabsårets økonomiske resultat

(4 457)

Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne pr. 31. december 2009

Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne pr. 31. december 2009

48 049

48 049

Fordelt mellem:

Fordelt mellem:

Ydelser til medarbejdere

37 242

Andre beløb

10 807

Dette beløb dækker den del af de udgifter, som EU allerede har afholdt frem til 31. december 2009, og som skal finansieres over de fremtidige budgetter. Et stort antal udgifter er opført i henhold til periodiseringsprincippet i år N, selv om de måske først reelt bliver betalt i år N + 1 over budgettet for år N + 1. Denne postering under passiverne resulterer sammen med det forhold, at de tilsvarende beløb først bogføres i de fremtidige budgetter, i en passivside, der langt overstiger aktivsiden pr. ultimo året. De beløb, det er vigtigst at fremhæve, er beløbene til EGFL-aktiviteter. Det beløb, der forfaldt til betaling til medlemsstaterne i perioden 16. oktober til 31. december 2009, var på 32 mia. EUR. Hovedparten af de beløb, der skal indkaldes, betales faktisk af medlemsstaterne inden for 12 måneder efter afslutningen af det pågældende regnskabsår over budgettet for det følgende år.

Der var et fald i de andre beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne, i forhold til sidste år – 10,8 mia. EUR sammenlignet med 13 mia. EUR i 2008. De primære årsager til dette fald er stigningen på 9,5 mia. EUR i forfinansiering (se bemærkning 2.5 og 2.9), som udlignes af en stigning på 4,2 mia. EUR i diverse kreditorer (se bemærkning 2.18) og faldet på 3,3 mia. EUR i kortfristede tilgodehavender (se bemærkning 2.10).

2.5

2.9

2.18

2.10

Det er hovedsagelig kun EU forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere, der betales over et længere tidsrum, idet det skal bemærkes, at finansieringen af pensionsbetalinger over det årlige budget garanteres af medlemsstaterne. Der gives udelukkende til orientering et skøn over fordelingen af de fremtidige forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere:

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Beløb |
| Kortfristet: Beløb, der skal betales i 2010 | 1 214 |
| Langsigtet: Beløb, der skal betales efter 2010 | 36 028 |
| Samlede forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere pr. 31.12.2009 | 37 242 |

(mio. EUR)

Beløb

Kortfristet: Beløb, der skal betales i 2010

1 214

Langsigtet: Beløb, der skal betales efter 2010

36 028

Samlede forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere pr. 31.12.2009

Samlede forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere pr. 31.12.2009

37 242

37 242

Det skal også bemærkes, at ovenstående ikke har nogen indflydelse på resultatet af budgetgennemførelsen. Budgettets indtægtsside skal altid være lig med budgettets udgiftsside, idet overskydende indtægter som nævnt ovenfor sendes tilbage til medlemsstaterne.

3.   BEMÆRKNINGER TIL RESULTATOPGØRELSEN

3.1   EGNE INDTÆGTER OG INDTÆGTER FRA BIDRAG

EGNE INDTÆGTER OG INDTÆGTER FRA BIDRAG

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 2009 | 2008 |
| Egne indtægter: | 3.1.1 | | |
| BNI-indtægter | | 81 978 | 74 479 |
| Momsindtægter | | 12 795 | 19 008 |
| Traditionelle egne indtægter: | | | |
| Landbrugsafgifter | | 0 | 1 184 |
| Told | | 14 002 | 15 196 |
| Sukkerafgifter | | 130 | 702 |
| Traditionelle egne indtægter i alt | | 14 132 | 17 082 |
| Budgetjusteringer | 3.1.2 | 1 399 | 1 930 |
| Bidrag fra tredjelande (herunder EFTA-lande) | | 233 | 214 |
| I alt | | 110 537 | 112 713 |

(mio. EUR)

Bemærkning

2009

2008

Egne indtægter:

3.1.1

3.1.1

BNI-indtægter

81 978

74 479

Momsindtægter

12 795

19 008

Traditionelle egne indtægter:

Landbrugsafgifter

0

1 184

1 184

Told

14 002

14 002

15 196

15 196

Sukkerafgifter

130

130

702

702

Traditionelle egne indtægter i alt

14 132

17 082

Budgetjusteringer

3.1.2

3.1.2

1 399

1 930

Bidrag fra tredjelande (herunder EFTA-lande)

233

214

I alt

I alt

110 537

110 537

112 713

112 713

De egne indtægter er den vigtigste bestanddel i EU's driftsindtægter. Størstedelen af udgifterne finansieres således med egne indtægter, idet andre indtægter kun udgør en lille del af den samlede finansiering.

3.1.1   
  Egne indtægter

Egne indtægter

Der er tre former for egne indtægter, nemlig traditionelle egne indtægter, momsbaserede indtægter og BNI-baserede indtægter. De traditionelle egne indtægter omfatter sukkerafgifter og told. En mekanisme til korrektion af budgetuligevægte (UK-rabatten) og en bruttoreduktion i det årlige BNI-baserede bidrag fra Nederlandene og Sverige indgår også som en del af ordningen med egne indtægter. Medlemsstaterne tilbageholder 25 % af de traditionelle egne indtægter til dækning af opkrævningsomkostninger, og ovenstående beløb er angivet netto, dvs. efter dette fradrag.

De momsbaserede egne indtægter fremkommer ved, at der anvendes en ensartet sats (0,30 %) for alle medlemsstater på det harmoniserede momsgrundlag (med undtagelse af perioden 2007-2013, hvor indkrævningssatsen for Østrig er fastsat til 0,225 %, for Tyskland til 0,15 % og for Nederlandene og Sverige til 0,10 %); dette grundlag kan for alle medlemsstaters vedkommende kun udgøre 50 % af landets BNI. Den BNI-baserede indtægt er en variabel indtægt, der har til formål at sikre de nødvendige indtægter til i et givet regnskabsår at dække de udgifter, der ikke kan dækkes gennem de traditionelle egne indtægter, de momsbaserede indtægter og diverse andre indtægter. Indtægten beregnes ved hjælp af en ensartet sats, der anvendes på samtlige medlemsstaters BNI.

Sammenlignet med 2008 er de momsbaserede egne indtægter faldet med 6,2 mia. EUR, hvilket dog mere end udlignes af en stigning på 7,5 mia. EUR i de BNI-baserede egne indtægter. Disse bevægelser skyldes primært de forskellige bestemmelser i Rådets afgørelse af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (2007/436/EF, Euratom), der erstattede den tidligere afgørelse om egne indtægter fra 2000. Der blev ikke bogført indtægter fra landbrugsafgifter i 2009, da disse afgifter efter ikrafttræden af Rådets afgørelse 2007/436 betragtes som told. Told er faldet med 1,1 mia. EUR som følge af en betydelig reduktion for EU-27 i importværdien i 2009 sammenlignet med 2008 og et fald på 572 mio. EUR i sukkerafgifter, fordi der i 2008 var en ekstra indtægt fra engangsbeløb fra yderligere sukkerkvoter.

3.1.2   
  Budgetjusteringer

Budgetjusteringer

Budgetjusteringerne inkluderer budgetoverskuddet fra 2008 (1 796 mio. EUR), som indirekte tilbagebetales til medlemsstaterne gennem fradrag i deres bidrag til EU's egne indtægter det følgende år – det er således en indtægt i 2009. I henhold til Rådets afgørelse 2007/436 drager Det Forenede Kongerige fordel af en korrektion for budgetuligevægte. Da dette beløb finansieres af de andre medlemsstater, bør det ikke få indvirkning på det budgetmæssige eller økonomiske resultat. Dog blev der opført et beløb på 319 mio. EUR under denne post, nemlig forskellene i de eurokurser, der anvendes til budgetmæssige formål (se artikel 10, stk. 3, i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000), og gældende kurser på det tidspunkt, hvor de medlemsstater, der ikke er med i ØMU'en, reelt foretog deres betalinger.

3.2   ANDRE DRIFTSINDTÆGTER

ANDRE DRIFTSINDTÆGTER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 2009 | 2008 |
| Bøder | 3.2.1 | 2 648 | 3 171 |
| Landbrugsafgifter | 3.2.2 | 705 | 2 299 |
| Inddrevne udgifter: | 3.2.3 | | |
| Direkte centraliseret forvaltning | | 63 | 61 |
| Indirekte centraliseret forvaltning | | 6 | 4 |
| Decentraliseret forvaltning | | 41 | 90 |
| Delt forvaltning | | 1 066 | 1 349 |
| I alt | | 1 176 | 1 504 |
| Indtægter i forbindelse med administrationen: | 3.2.4 | | |
| Personale | | 1 010 | 974 |
| Ejendomme, installationer og udstyr | | 33 | 25 |
| Andre administrative indtægter | | 165 | 149 |
| I alt | | 1 208 | 1 148 |
| Diverse driftsindtægter: | 3.2.5 | | |
| Justeringer/hensættelser | | 150 | 71 |
| Kursgevinster | | 618 | 269 |
| Andet | | 1 027 | 1 269 |
| I alt | | 1 795 | 1 609 |
| I alt | | 7 532 | 9 731 |

(mio. EUR)

Bemærkning

2009

2008

Bøder

3.2.1

3.2.1

2 648

3 171

Landbrugsafgifter

3.2.2

3.2.2

705

2 299

Inddrevne udgifter:

3.2.3

3.2.3

Direkte centraliseret forvaltning

63

61

Indirekte centraliseret forvaltning

6

4

Decentraliseret forvaltning

41

90

Delt forvaltning

1 066

1 349

I alt

I alt

1 176

1 176

1 504

1 504

Indtægter i forbindelse med administrationen:

3.2.4

3.2.4

Personale

1 010

974

Ejendomme, installationer og udstyr

33

25

Andre administrative indtægter

165

149

I alt

I alt

1 208

1 208

1 148

1 148

Diverse driftsindtægter:

3.2.5

3.2.5

Justeringer/hensættelser

150

71

Kursgevinster

618

269

Andet

1 027

1 269

I alt

I alt

1 795

1 795

1 609

1 609

I alt

I alt

7 532

7 532

9 731

9 731

3.2.1.   
  Bøder

Bøder

Disse indtægter vedrører bøder, som Kommissionen pålægger for overtrædelse af konkurrencereglerne. Tilgodehavender og tilknyttede indtægter opføres, når Kommissionen har truffet beslutning om at give en bøde, og det officielt er meddelt debitor.

3.2.2   
  Landbrugsafgifter

Landbrugsafgifter

Disse beløb vedrører mælkeafgifter på 99 mio. EUR (2008: 338 mio. EUR) og sukkerafgifter på 606 mio. EUR (2008: 1 961 mio. EUR). Mælkeafgifter er et markedsstyringsværktøj, der straffer de mælkeproducenter, der overskrider deres referencemængder. Da der ikke er nogen sammenhæng med tidligere udbetalinger fra Kommissionen, anses mælkeafgifterne i praksis som indtægter til dækning af bestemte udgifter. Mælkekvoter udfases, hvilket forklarer faldet i indtægten fra mælkeafgifter. Fra og med landbrugsåret 2008/2009 udfases kvoterne hvert år med 1 %, indtil de er endelig afskaffet i 2015.

Sukkerafgifter vedrører fonden for omstrukturering af sukkersektoren og har med sukkerreformen sænket prisen på det indre marked for at mindske differencen mellem EU-prisen og den internationale pris. For at tilskynde de mindre konkurrencedygtige sukkerproducenter til at forlade markedet blev der oprettet en selvfinansierende omstruktureringsfond finansieret af indtægter fra en midlertidig afgift, som sukkerproducenterne skal betale, og afgiften behandles som en formålsbestemt indtægt. Betalingerne under ordningen fortsætter indtil september 2012, men alle indtægter vedrørende omstruktureringsfonden er allerede blevet angivet af medlemsstaterne pr. 31. december 2009.

3.2.3   
  Inddrevne udgifter

Inddrevne udgifter

Denne post viser de indtægtsordrer, der er udstedt af Kommissionen og reduktion i efterfølgende betalinger og opført i Kommissionens regnskaber til inddrivelse af beløb, der tidligere er udbetalt fra det almindelige budget, på grundlag af kontrol, afsluttet revision eller analyse af støtteberettigelsen, samt indtægtsordrer udstedt af medlemsstaterne til modtagere af udgifter under EGFL. Posten omfatter også forskellen i overslag for periodeafgrænsningsposter fra det foregående år til det nuværende. Den viser dog ikke det fulde omfang af inddrivelser i forbindelse med EU-udgifter, navnlig på store udgiftsområder, f.eks. strukturforanstaltninger, hvor der eksisterer specifikke ordninger, der sikrer tilbagebetaling af beløb til dækning af udgifter, der ikke var støtteberettigede, hvoraf de fleste ikke medfører, at der udstedes en indtægtsordre. I overensstemmelse med EU's regnskabsregler er inddrivelse af forfinansieringsbeløb heller ikke medtaget som indtægt.

Hovedbeløbet på 1 066 mio. EUR vedrører delt forvaltning og består af 453 mio. EUR vedrørende Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og 613 mio. EUR til strukturforanstaltninger.

a)   Landbrug: EGFL

Landbrug: EGFL

For så vidt angår landbrug, beløber de beløb, der opføres som indtægt i året under denne post, sig til 453 mio. EUR og fordeler sig som følger:

| — | korrektioner besluttet i løbet af året: 347 mio. EUR |
| --- | --- |

—

korrektioner besluttet i løbet af året: 347 mio. EUR

| — | tilbagebetalinger som følge af svig og uregelmæssigheder (106 mio. EUR) opgivet af medlemsstaterne og inddrevet i løbet af året: 163 mio. EUR minus et fald i de udeståender, som medlemsstaterne har opgivet til inddrivelse ved udgangen af året vedrørende svig og uregelmæssigheder: 57 mio. EUR (627 mio. EUR ved udgangen af 2009 sammenlignet med 684 mio. EUR ved udgangen af 2008) – se også bemærkning 2.10.2. |
| --- | --- |

—

tilbagebetalinger som følge af svig og uregelmæssigheder (106 mio. EUR) opgivet af medlemsstaterne og inddrevet i løbet af året: 163 mio. EUR minus et fald i de udeståender, som medlemsstaterne har opgivet til inddrivelse ved udgangen af året vedrørende svig og uregelmæssigheder: 57 mio. EUR (627 mio. EUR ved udgangen af 2009 sammenlignet med 684 mio. EUR ved udgangen af 2008) – se også bemærkning 2.10.2.

Pr. 31. december 2009 beløb EGLF-udgifterne, der er genstand for fremtidige korrektioner som følge af revisioner, der endnu ikke er afsluttede, sig til 2,8 mia. EUR (se bemærkning 6.4.1.).

b)   Strukturforanstaltninger:

Strukturforanstaltninger:

Inddrevne udgifter vedrørende strukturforanstaltninger, der er omfattet af denne post, beløb sig til 613 mio. EUR (2008: 349 mio. EUR). Dette underudgiftsområde omfatter indtægtsordrer udstedt af Kommissionen til inddrivelse af uretmæssige betalinger foretaget i tidligere år, 406 mio. EUR, og difference (stigningen) i periodeafgrænsningsposter ved udgangen af året (206 mio. EUR).

Kommissionen udsteder kun indtægtsordrer i følgende tilfælde:

| — | formelle beslutninger vedtaget af Kommissionen om finansielle korrektioner som følge af påvisning af uregelmæssige udgifter i forbindelse med beløb, som medlemsstaterne anmoder om |
| --- | --- |

—

formelle beslutninger vedtaget af Kommissionen om finansielle korrektioner som følge af påvisning af uregelmæssige udgifter i forbindelse med beløb, som medlemsstaterne anmoder om

| — | tilpasninger ved afslutningen af et program, der medfører en mindskelse af EU's bidrag, når en medlemsstat ikke har givet meddelelse om tilstrækkelig store støtteberettigede udgifter til at berettige en samlet forfinansiering, og der allerede er foretaget midlertidige betalinger; sådanne foranstaltninger kan træffes uden en formel kommissionsbeslutning, hvis medlemsstaten accepterer det |
| --- | --- |

—

tilpasninger ved afslutningen af et program, der medfører en mindskelse af EU's bidrag, når en medlemsstat ikke har givet meddelelse om tilstrækkelig store støtteberettigede udgifter til at berettige en samlet forfinansiering, og der allerede er foretaget midlertidige betalinger; sådanne foranstaltninger kan træffes uden en formel kommissionsbeslutning, hvis medlemsstaten accepterer det

| — | tilbagebetaling af inddrevne beløb efter afslutning af et program som følge af afslutningen af den retssag, der verserede på tidspunktet for afslutningen af programmet. |
| --- | --- |

—

tilbagebetaling af inddrevne beløb efter afslutning af et program som følge af afslutningen af den retssag, der verserede på tidspunktet for afslutningen af programmet.

Andre indtægtsordrer udstedt i forbindelse med strukturforanstaltninger vedrører inddrivelse af forfinansieringsbeløb. Disse beløb er ikke opført som indtægter, men krediteret forfinansieringsposten på balancen.

Et beløb på 1,1 mia. EUR vedrørende mulige finansielle korrektioner, som er ved at blive besluttet, er opført som et eventualaktiv pr. 31. december 2009 (se bemærkning 6.4.2).

6.4.2

3.2.4   
  Indtægter i forbindelse med administrationen

Indtægter i forbindelse med administrationen

Indtægterne opstår primært ved fratrækninger fra personalets løn og består hovedsageligt af to beløb – pensionsbidrag og indkomstskat.

3.2.5   
  Diverse driftsindtægter

Diverse driftsindtægter

Et beløb på 376 mio. EUR (2008: 321 mio. EUR) udgøres af beløb, der er modtaget fra de tiltrædende lande. En af hovedårsagerne til stigningen i andre driftsindtægter sammenlignet med sidste år er stigningen i kursgevinster (se nedenfor). Dette blev delvist udlignet af faldet i de gamle forfinansieringsbeløb, der blev opført på balancen for første gang, og hvis modpart vises under denne post (5 mio. EUR sammenlignet med 241 mio. EUR i 2008).

Kursgevinster, undtagen på de finansielle aktiviteter, der er omhandlet i nedenstående bemærkning 3.5, er også medtaget under denne post. De opstår i forbindelse med daglige aktiviteter og dermed forbundne transaktioner, der foretages i andre valutaer end euro, og ved den revaluering ved årets udgang, som er nødvendig for at udarbejde regnskaberne. Der er tale om både realiserede og ikke-realiserede kursgevinster.

Hvad angår nettopositionen, var der en nettokursgevinst i året på 185 mio. EUR (2008: nettotab på 504 mio. EUR). Dette er fordelt på urealiserede og realiserede beløb, og Kommissionen tegner sig for hovedparten af beløbene.

Urealiseret nettokursgevinst:

Urealiseret nettokursgevinst:

Nettogevinsten på 132 mio. EUR er resultatet af resultatet af revalueringen ved årets udgang af udeståender i udenlandske valutaer. Hovedparten af gevinsten (87 mio. EUR) vedrører GBP og SEK, som begge steg i værdi i forhold til EUR i 2009.

Ved årets udgang havde Kommissionen betydelige indeståender i udenlandske valutaer, herunder GBP og SEK, på sine bankkonti for egne indtægter. I overensstemmelse med Rådets forordning nr. 1150/2000 har Kommissionen disse midler på sine konti for egne indtægter, hvor de indbetales af medlemsstaterne og anvendes til dækning af Kommissionens likviditetsbehov i forbindelse med gennemførelsen af budgettet.

Realiseret nettokursgevinst:

Realiseret nettokursgevinst:

Hovedparten af den samlede kursgevinst på 53 mio. EUR skyldes regnskabstransaktioner vedrørende egne indtægter betalt i andre nationale valutaer end EUR af medlemsstater uden for euroområdet. Gevinsten opstår som følge af differencen mellem den regnskabskurs, som Kommissionen anvender på disse beløb, når de modtages, og den markedsvekselkurs, til hvilken de konverteres, før de bruges til at dække Kommissionens betalinger. Regnskabskursen for en måned fastlægges på grundlag af markedsvekselkursen på den næstsidste dag i den foregående måned. Egne indtægter opgøres i den valuta, de modtages i, og omregnes derefter til euro til markedsvekselkursen på senere datoer.

I løbet af 2009 er flere europæiske valutaer, herunder navnlig GBP og RON, steget betydeligt i værdi. Som et resultat deraf var de markedsvekselkurser, der blev anvendt i denne periode til konvertering af Kommissionens egne indtægter i disse valutaer, generelt højere end de regnskabskurser, som de blev registreret til. Den resterende difference vedrører andre regnskabstransaktioner, herunder betalinger gennemført af Kommissionen i andre valutaer end EUR.

Ændringen i de generelle valutakursforskelle fra 2008 til 2009 fra et nettotab til en nettogevinst er et resultat af den betydelige ændring i valutakurserne i løbet af de to år. I løbet af 2008 faldt flere europæiske valutaer betydeligt i værdi i forhold til EUR, mens denne tendens delvist har været omvendt i 2009.

3.3   ADMINISTRATIVE UDGIFTER

ADMINISTRATIVE UDGIFTER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| Personaleudgifter | 4 898 | 4 563 |
| Afskrivninger og forringelse | 436 | 330 |
| Andre administrative udgifter | 2 799 | 2 827 |
| I alt | 8 133 | 7 720 |

(mio. EUR)

2009

2008

Personaleudgifter

4 898

4 563

Afskrivninger og forringelse

436

330

Andre administrative udgifter

2 799

2 827

I alt

I alt

8 133

8 133

7 720

7 720

Det er administrative udgifter, der opstår som en del af Kommissionens aktiviteter og omfatter personaleudgifter, afskrivninger og udgifter i forbindelse med drift af institutioner og agenturer (såsom lejeudgifter, vedligeholdelsesudgifter, kontorforsyning, uddannelse osv.).

3.4   DRIFTSUDGIFTER

DRIFTSUDGIFTER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 2009 | 2008 |
| Primære driftsudgifter: | 3.4.1 | | |
| Direkte centraliseret forvaltning | | 8 744 | 7 998 |
| Indirekte centraliseret forvaltning | | 3 605 | 3 077 |
| Decentraliseret forvaltning | | 137 | 1 278 |
| Delt forvaltning | | 89 681 | 81 839 |
| Fælles forvaltning | | 1 655 | 1 188 |
| I alt | | 103 822 | 95 380 |
| Andre driftsudgifter: | 3.4.2 | | |
| Justeringer/hensættelser | | 199 | 278 |
| Kurstab | | 432 | 773 |
| Andet | | 481 | 783 |
| I alt | | 1 112 | 1 834 |
| I alt | | 104 934 | 97 214 |

(mio. EUR)

Bemærkning

2009

2008

Primære driftsudgifter:

Primære driftsudgifter:

3.4.1

3.4.1

Direkte centraliseret forvaltning

8 744

7 998

Indirekte centraliseret forvaltning

3 605

3 077

Decentraliseret forvaltning

137

1 278

Delt forvaltning

89 681

81 839

Fælles forvaltning

1 655

1 188

I alt

I alt

103 822

103 822

95 380

95 380

Andre driftsudgifter:

Andre driftsudgifter:

3.4.2

3.4.2

Justeringer/hensættelser

199

278

Kurstab

432

773

Andet

481

783

I alt

I alt

1 112

1 112

1 834

1 834

I alt

I alt

104 934

104 934

97 214

97 214

3.4.1.   
  Primære driftsudgifter

Primære driftsudgifter

EU's driftsudgifter dækker de forskellige udgiftsområder i de finansielle overslag og antager forskellige former afhængigt af, hvorledes pengene udbetales og forvaltes. Hovedparten af udgifterne, 86 %, henhører under kontoen »Delt forvaltning«, hvilket omfatter uddelegering af opgaver til medlemsstaterne inden for sådanne områder som EGFL-udgifter og strukturforanstaltninger (Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Fiskerifond).

Stigningen i 2009 skyldes primært strukturforanstaltningerne for programmeringsperioden 2007-2013. Efter en langsom opstart i de foregående år nåede disse programmer op på normalt niveau i 2009, mens foranstaltningerne for 2000-2006 er under afvikling.

3.4.2   
  Andre driftsudgifter

Andre driftsudgifter

Kurstab, undtagen i forbindelse med de finansielle aktiviteter, der er omhandlet under bemærkning 3.6 nedenfor, opstår i forbindelse med daglige aktiviteter og dermed forbundne transaktioner, der foretages i andre valutaer end euro, og ved den revaluering ved årets udgang, som er nødvendig for at udarbejde regnskaberne; der er tale om både realiserede og ikke-realiserede kursgevinster.

3.5   FINANSIELLE INDTÆGTER

FINANSIELLE INDTÆGTER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| Udbytte (fra risikokapitalfonde) | 14 | 22 |
| Renteindtægter: |
| Fra forfinansiering | 59 | 50 |
| Fra for sene betalinger | 132 | 26 |
| Fra swaps | 2 | 13 |
| Fra aktiver disponible for salg | 100 | 102 |
| Fra lån | 265 | 105 |
| Fra likvide midler | 158 | 349 |
| Andet | 3 | 3 |
| I alt | 719 | 648 |
| Andre finansielle indtægter: |
| Realiseret gevinst ved salg af finansielle aktiver | 10 | 4 |
| Andet | 76 | 11 |
| I alt | 86 | 15 |
| Justeringer til nutidsværdi | 10 | 3 |
| Kursgevinster | 6 | 10 |
| I alt | 835 | 698 |

(mio. EUR)

2009

2008

Udbytte (fra risikokapitalfonde)

Udbytte

14

14

22

22

Renteindtægter:

Renteindtægter:

Fra forfinansiering

59

50

Fra for sene betalinger

132

26

Fra swaps

2

13

Fra aktiver disponible for salg

100

102

Fra lån

265

105

Fra likvide midler

158

349

Andet

3

3

I alt

I alt

719

719

648

648

Andre finansielle indtægter:

Andre finansielle indtægter:

Realiseret gevinst ved salg af finansielle aktiver

10

4

Andet

76

11

I alt

I alt

86

86

15

15

Justeringer til nutidsværdi

Justeringer til nutidsværdi

10

10

3

3

Kursgevinster

Kursgevinster

6

6

10

10

I alt

I alt

835

835

698

698

3.6.   FINANSIELLE UDGIFTER

FINANSIELLE UDGIFTER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| Renteudgifter: |
| Leasing | 95 | 91 |
| Fra swaps | 2 | 10 |
| Fra lån | 248 | 90 |
| Andet | 20 | 9 |
| I alt | 365 | 200 |
| Andre finansielle udgifter: |
| Tilpasning til finansielle bestemmelser | 39 | 12 |
| Finansielle udgifter i forbindelse med budgetinstrumenter | 73 | 50 |
| Realiseret tab ved salg af finansielle aktiver | 0 | 8 |
| Tab ved værdiforringelse af finansielle aktiver | 15 | 11 |
| Andet | 57 | 56 |
| I alt | 184 | 137 |
| Justeringer til nutidsværdi | 0 | 118 |
| Kurstab | 45 | 12 |
| I alt | 594 | 467 |

(mio. EUR)

2009

2008

Renteudgifter:

Renteudgifter:

Leasing

95

91

Fra swaps

2

10

Fra lån

248

90

Andet

20

9

I alt

I alt

365

365

200

200

Andre finansielle udgifter:

Andre finansielle udgifter:

Tilpasning til finansielle bestemmelser

39

12

Finansielle udgifter i forbindelse med budgetinstrumenter

73

50

Realiseret tab ved salg af finansielle aktiver

0

8

Tab ved værdiforringelse af finansielle aktiver

15

11

Andet

57

56

I alt

I alt

184

184

137

137

Justeringer til nutidsværdi

Justeringer til nutidsværdi

0

0

118

118

Kurstab

Kurstab

45

45

12

12

I alt

I alt

594

594

467

467

3.7.   ANDEL AF NETTOOVERSKUD/(UNDERSKUD) FRA TILKNYTTEDE ORGANER OG JOINT VENTURES

ANDEL AF NETTOOVERSKUD/(UNDERSKUD) FRA TILKNYTTEDE ORGANER OG JOINT VENTURES

I overensstemmelse med equity-metoden medtager EU i resultatopgørelsen sin andel af nettooverskuddet/-underskuddet fra sine tilknyttede organer deres joint ventures (se også bemærkning 2.3.1 og 2.3.2).

2.3.1

2.3.2

3.8   OPLYSNINGER OM SEGMENTER

OPLYSNINGER OM SEGMENTER

I denne segmentberetning redegøres for opdelingen i driftsindtægter og driftsudgifter for hvert af Kommissionens politikområder på grundlag af den aktivitetsbaserede budgetstruktur. Disse politikområder er med henblik på præsentation af regnskaberne samlet under tre hovedoverskrifter – Aktiviteter inden for Den Europæiske Union, Aktiviteter uden for Den Europæiske Union og Tjenesteydelser og andet.

»Aktiviteter inden for Den Europæiske Union« er det største af disse udgiftsområder, da det dækker de mange politikområder inden for Den Europæiske Union. »Aktiviteter uden for Den Europæiske Union« vedrører politikker uden for EU, såsom handel og bistand. »Tjenesteydelser og andet« er de interne og horisontale aktiviteter, der er nødvendige for, at EU's institutioner og organer kan fungere.

De konsoliderede agenturer er integreret i de forskellige politikområder. De øvrige institutioner, bortset fra Kommissionen, er samlet under et særligt politikområde. Tallene for de forskellige politikområder er bruttotallene før den konsoliderede eliminering, og disse opføres samlet i en enkelt kolonne.

Bemærk, at egne indtægter og bidrag ikke er delt op på de forskellige aktiviteter, da de beregnes, opkræves og forvaltes af centrale tjenestegrene i Kommissionen. De vises her, så man kan sammenligne nettoresultatet med resultatopgørelsen.

OPLYSNINGER OM SEGMENTER – OVERSIGT

OPLYSNINGER OM SEGMENTER – OVERSIGT

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Aktiviteter inden for EU | Aktiviteter uden for EU | Tjenesteydelser og andet | EKSF under afvikling | Andre institutioner | Konsoliderede elimineringer | I alt |
| Andre driftsindtægter: |
| Bøder | 2 648 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 648 |
| Landbrugsafgifter | 705 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 705 |
| Inddrevne udgifter | 1 110 | 64 | 2 | 0 | 0 | 0 | 1 176 |
| Indtægter i forbindelse med administrationen | 79 | 37 | 840 | 0 | 377 | (125) | 1 208 |
| Andre driftsindtægter | 1 930 | 81 | 707 | 2 | 1 | (926) | 1 795 |
| ANDRE DRIFTSINDTÆGTER | 6 472 | 182 | 1 549 | 2 | 378 | (1 051) | 7 532 |
| Administrationsomkostninger: |
| Personaleudgifter | (1 732) | (737) | (1 151) | 0 | (1 287) | 9 | (4 898) |
| Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE | (70) | (18) | (118) | 0 | (230) | 0 | (436) |
| Andre administrative udgifter | (658) | (311) | (853) | 0 | (1 225) | 248 | (2 799) |
| | (2 460) | (1 066) | (2 122) | 0 | (2 742) | 257 | (8 133) |
| Driftsudgifter: |
| Direkte centraliseret forvaltning | (6 279) | (2 843) | (278) | 0 | 0 | 656 | (8 744) |
| Indirekte centraliseret forvaltning | (2 971) | (616) | (4) | 0 | 0 | (14) | (3 605) |
| Decentraliseret forvaltning | (32) | (105) | 0 | 0 | 0 | 0 | (137) |
| Delt forvaltning | (89 546) | (9) | (126) | 0 | 0 | 0 | (89 681) |
| Fælles forvaltning | (368) | (1 287) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 655) |
| Andre driftsudgifter | (726) | (9) | (468) | (61) | 0 | 152 | (1 112) |
| | (99 922) | (4 869) | (876) | (61) | 0 | 794 | (104 934) |
| DRIFTSUDGIFTER I ALT | (102 382) | (5 935) | (2 998) | (61) | (2 742) | 1 051 | (113 067) |
| NETTODRIFTSUDGIFTER | (95 910) | (5 753) | (1 449) | (59) | (2 364) | 0 | (105 535) |
| Egne indtægter og indtægter fra bidrag | 110 537 |
| Overskud på driften | 5 002 |
| Finansielle indtægter netto | 241 |
| Bevægelser i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere | (683) |
| Andel af tilknyttede organer/joint ventures | (103) |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | 4 457 |

(mio. EUR)

Aktiviteter inden for EU

Aktiviteter uden for EU

Tjenesteydelser og andet

EKSF under afvikling

Andre institutioner

Konsoliderede elimineringer

I alt

Andre driftsindtægter:

Bøder

2 648

0

0

0

0

0

2 648

Landbrugsafgifter

705

0

0

0

0

0

705

Inddrevne udgifter

1 110

64

2

0

0

0

1 176

Indtægter i forbindelse med administrationen

79

37

840

0

377

(125)

1 208

Andre driftsindtægter

1 930

81

707

2

1

(926)

1 795

ANDRE DRIFTSINDTÆGTER

6 472

6 472

182

182

1 549

1 549

2

2

378

378

(1 051)

(1 051)

7 532

7 532

Administrationsomkostninger:

Personaleudgifter

(1 732)

(737)

(1 151)

0

(1 287)

9

(4 898)

Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE

(70)

(18)

(118)

0

(230)

0

(436)

Andre administrative udgifter

(658)

(311)

(853)

0

(1 225)

248

(2 799)

(2 460)

(2 460)

(1 066)

(1 066)

(2 122)

(2 122)

0

0

(2 742)

(2 742)

257

257

(8 133)

(8 133)

Driftsudgifter:

Direkte centraliseret forvaltning

(6 279)

(2 843)

(278)

0

0

656

(8 744)

Indirekte centraliseret forvaltning

(2 971)

(616)

(4)

0

0

(14)

(3 605)

Decentraliseret forvaltning

(32)

(105)

0

0

0

0

(137)

Delt forvaltning

(89 546)

(9)

(126)

0

0

0

(89 681)

Fælles forvaltning

(368)

(1 287)

0

0

0

0

(1 655)

Andre driftsudgifter

(726)

(9)

(468)

(61)

0

152

(1 112)

(99 922)

(99 922)

(4 869)

(4 869)

(876)

(876)

(61)

(61)

0

0

794

794

(104 934)

(104 934)

DRIFTSUDGIFTER I ALT

(102 382)

(102 382)

(5 935)

(5 935)

(2 998)

(2 998)

(61)

(2 742)

(2 742)

1 051

1 051

(113 067)

(113 067)

NETTODRIFTSUDGIFTER

NETTODRIFTSUDGIFTER

(95 910)

(95 910)

(5 753)

(5 753)

(1 449)

(1 449)

(59)

(2 364)

(2 364)

0

0

(105 535)

(105 535)

Egne indtægter og indtægter fra bidrag

110 537

110 537

Overskud på driften

Overskud på driften

5 002

5 002

Finansielle indtægter netto

241

Bevægelser i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere

(683)

Andel af tilknyttede organer/joint ventures

(103)

Regnskabsårets økonomiske resultat

Regnskabsårets økonomiske resultat

4 457

4 457

OPLYSNINGER OM SEGMENTER – AKTIVITETER INDEN FOR EU

OPLYSNINGER OM SEGMENTER – AKTIVITETER INDEN FOR EU

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Økonomiske og finansielle anliggender | Erhvervs- og virksomheds-politik | Konkurrence | Beskæftigelse | Landbrug | Transport og energi | Miljø | Forskning | Informations-samfundet |
| Andre driftsindtægter: |
| Bøder | 0 | 8 | 2 626 | 0 | 0 | 2 | 10 | 0 | 0 |
| Landbrugsafgifter | 0 | 0 | 0 | 0 | 705 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Inddrevne udgifter | 3 | 5 | 0 | 60 | 492 | 3 | 1 | 6 | 12 |
| Indtægter i forbindelse med administrationen | 0 | 9 | 0 | 0 | 0 | 17 | 0 | 1 | 4 |
| Andre driftsindtægter | 7 | 261 | 0 | 33 | 84 | 203 | 35 | 513 | 5 |
| ANDRE DRIFTSINDTÆGTER | 10 | 283 | 2 626 | 93 | 1 281 | 225 | 46 | 520 | 21 |
| Administrationsomkostninger | (53) | (243) | (74) | (102) | (108) | (265) | (100) | (292) | (127) |
| Personaleudgifter | (46) | (161) | (68) | (75) | (88) | (178) | (74) | (197) | (96) |
| Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE | 0 | (15) | 0 | (1) | 0 | (9) | (1) | (2) | 0 |
| Andre administrative udgifter | (7) | (67) | (6) | (26) | (20) | (78) | (25) | (93) | (31) |
| Driftsudgifter: | (35) | (358) | (16) | (8 153) | (55 539) | (1 726) | (192) | (3 646) | (1 220) |
| Direkte centraliseret forvaltning | (35) | (159) | 0 | (182) | (43) | (607) | (173) | (2 647) | (1 108) |
| Indirekte centraliseret forvaltning | 0 | (39) | 0 | 0 | 0 | (667) | (4) | (922) | (103) |
| Decentraliseret forvaltning | 0 | 0 | 0 | (3) | (8) | (11) | 0 | 0 | 0 |
| Delt forvaltning | 0 | 0 | 0 | (7 952) | (55 427) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Fælles forvaltning | 0 | (68) | 0 | 0 | 0 | (285) | 0 | 0 | 0 |
| Andre driftsudgifter | 0 | (92) | (16) | (16) | (61) | (156) | (15) | (77) | (9) |
| DRIFTSUDGIFTER I ALT | (88) | (601) | (90) | (8 255) | (55 647) | (1 991) | (292) | (3 938) | (1 347) |
| NETTODRIFTSUDGIFTER | (78) | (318) | 2 536 | (8 162) | (54 366) | (1 766) | (246) | (3 418) | (1 326) |

(mio. EUR)

Økonomiske og finansielle anliggender

Erhvervs- og virksomheds-politik

Konkurrence

Beskæftigelse

Landbrug

Transport og energi

Miljø

Forskning

Informations-samfundet

Andre driftsindtægter:

Andre driftsindtægter:

Bøder

0

8

2 626

0

0

2

10

0

0

Landbrugsafgifter

0

0

0

0

705

0

0

0

0

Inddrevne udgifter

3

5

0

60

492

3

1

6

12

Indtægter i forbindelse med administrationen

0

9

0

0

0

17

0

1

4

Andre driftsindtægter

7

261

0

33

84

203

35

513

5

ANDRE DRIFTSINDTÆGTER

10

10

283

283

2 626

2 626

93

93

1 281

1 281

225

225

46

46

520

520

21

21

Administrationsomkostninger

Administrationsomkostninger

(53)

(53)

(243)

(243)

(74)

(74)

(102)

(102)

(108)

(108)

(265)

(265)

(100)

(100)

(292)

(292)

(127)

(127)

Personaleudgifter

(46)

(161)

(68)

(75)

(88)

(178)

(74)

(197)

(96)

Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE

0

(15)

0

(1)

0

(9)

(1)

(2)

0

Andre administrative udgifter

(7)

(67)

(6)

(26)

(20)

(78)

(25)

(93)

(31)

Driftsudgifter:

Driftsudgifter:

(35)

(35)

(358)

(358)

(16)

(16)

(8 153)

(8 153)

(55 539)

(55 539)

(1 726)

(1 726)

(192)

(192)

(3 646)

(3 646)

(1 220)

(1 220)

Direkte centraliseret forvaltning

(35)

(159)

0

(182)

(43)

(607)

(173)

(2 647)

(1 108)

Indirekte centraliseret forvaltning

0

(39)

0

0

0

(667)

(4)

(922)

(103)

Decentraliseret forvaltning

0

0

0

(3)

(8)

(11)

0

0

0

Delt forvaltning

0

0

0

(7 952)

(55 427)

0

0

0

0

Fælles forvaltning

0

(68)

0

0

0

(285)

0

0

0

Andre driftsudgifter

0

(92)

(16)

(16)

(61)

(156)

(15)

(77)

(9)

DRIFTSUDGIFTER I ALT

(88)

(88)

(601)

(601)

(90)

(90)

(8 255)

(8 255)

(55 647)

(55 647)

(1 991)

(1 991)

(292)

(292)

(3 938)

(3 938)

(1 347)

(1 347)

NETTODRIFTSUDGIFTER

NETTODRIFTSUDGIFTER

(78)

(78)

(318)

(318)

2 536

2 536

(8 162)

(8 162)

(54 366)

(54 366)

(1 766)

(1 766)

(246)

(246)

(3 418)

(3 418)

(1 326)

(1 326)

| | Joint Research Centre | Fiskeri | Indre marked | Regionalpolitik | Beskatning og toldunion | Uddannelse og kultur | Sundhed og forbruger-beskyttelse | Retfærdighed, frihed og sikkerhed | Aktiviteter inden for EU i alt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Andre driftsindtægter: |
| Bøder | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 648 |
| Landbrugsafgifter | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 705 |
| Inddrevne udgifter | 0 | 23 | 0 | 497 | 0 | 4 | 1 | 3 | 1 110 |
| Indtægter i forbindelse med administrationen | 45 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 79 |
| Andre driftsindtægter | 159 | 8 | 190 | (1) | 1 | 156 | 136 | 140 | 1 930 |
| ANDRE DRIFTSINDTÆGTER | 204 | 31 | 192 | 496 | 1 | 161 | 138 | 144 | 6 472 |
| Administrationsomkostninger | (308) | (39) | (161) | (69) | (49) | (177) | (177) | (116) | (2 460) |
| Personaleudgifter | (226) | (32) | (105) | (55) | (40) | (88) | (120) | (83) | (1 732) |
| Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE | (28) | 0 | (4) | 0 | (2) | (1) | (4) | (3) | (70) |
| Andre administrative udgifter | (54) | (7) | (52) | (14) | (7) | (88) | (53) | (30) | (658) |
| Driftsudgifter: | (143) | (544) | (36) | (25 789) | (65) | (1 341) | (495) | (624) | (99 922) |
| Direkte centraliseret forvaltning | (29) | (282) | (7) | (37) | (65) | (157) | (395) | (353) | (6 279) |
| Indirekte centraliseret forvaltning | 0 | 0 | 0 | (17) | 0 | (1 179) | (40) | 0 | (2 971) |
| Decentraliseret forvaltning | 0 | 0 | 0 | (10) | 0 | 0 | 0 | 0 | (32) |
| Delt forvaltning | 0 | (260) | 0 | (25 710) | 0 | 0 | 0 | (197) | (89 546) |
| Fælles forvaltning | 0 | 0 | 0 | (15) | 0 | 0 | 0 | 0 | (368) |
| Andre driftsudgifter | (114) | (2) | (29) | 0 | 0 | (5) | (60) | (74) | (726) |
| DRIFTSUDGIFTER I ALT | (451) | (583) | (197) | (25 858) | (114) | (1 518) | (672) | (740) | (102 382) |
| NETTODRIFTSUDGIFTER | (247) | (552) | (5) | (25 362) | (113) | (1 357) | (534) | (596) | (95 910) |

Joint Research Centre

Fiskeri

Indre marked

Regionalpolitik

Beskatning og toldunion

Uddannelse og kultur

Sundhed og forbruger-beskyttelse

Retfærdighed, frihed og sikkerhed

Aktiviteter inden for EU i alt

Andre driftsindtægter:

Andre driftsindtægter:

Bøder

0

0

2

0

0

0

0

0

2 648

Landbrugsafgifter

0

0

0

0

0

0

0

0

705

Inddrevne udgifter

0

23

0

497

0

4

1

3

1 110

Indtægter i forbindelse med administrationen

45

0

0

0

0

1

1

1

79

Andre driftsindtægter

159

8

190

(1)

1

156

136

140

1 930

ANDRE DRIFTSINDTÆGTER

204

204

31

31

192

192

496

496

1

1

161

161

138

138

144

144

6 472

6 472

Administrationsomkostninger

Administrationsomkostninger

(308)

(308)

(39)

(39)

(161)

(161)

(69)

(69)

(49)

(49)

(177)

(177)

(177)

(177)

(116)

(116)

(2 460)

(2 460)

Personaleudgifter

(226)

(32)

(105)

(55)

(40)

(88)

(120)

(83)

(1 732)

Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE

(28)

0

(4)

0

(2)

(1)

(4)

(3)

(70)

Andre administrative udgifter

(54)

(7)

(52)

(14)

(7)

(88)

(53)

(30)

(658)

Driftsudgifter:

Driftsudgifter:

(143)

(143)

(544)

(544)

(36)

(36)

(25 789)

(25 789)

(65)

(65)

(1 341)

(1 341)

(495)

(495)

(624)

(624)

(99 922)

(99 922)

Direkte centraliseret forvaltning

(29)

(282)

(7)

(37)

(65)

(157)

(395)

(353)

(6 279)

Indirekte centraliseret forvaltning

0

0

0

(17)

0

(1 179)

(40)

0

(2 971)

Decentraliseret forvaltning

0

0

0

(10)

0

0

0

0

(32)

Delt forvaltning

0

(260)

0

(25 710)

0

0

0

(197)

(89 546)

Fælles forvaltning

0

0

0

(15)

0

0

0

0

(368)

Andre driftsudgifter

(114)

(2)

(29)

0

0

(5)

(60)

(74)

(726)

DRIFTSUDGIFTER I ALT

(451)

(451)

(583)

(583)

(197)

(197)

(25 858)

(25 858)

(114)

(114)

(1 518)

(1 518)

(672)

(672)

(740)

(740)

(102 382)

(102 382)

NETTODRIFTSUDGIFTER

NETTODRIFTSUDGIFTER

(247)

(247)

(552)

(552)

(5)

(5)

(25 362)

(25 362)

(113)

(113)

(1 357)

(1 357)

(534)

(534)

(596)

(596)

(95 910)

(95 910)

OPLYSNINGER OM SEGMENTER – AKTIVITETER UDEN FOR EU

OPLYSNINGER OM SEGMENTER – AKTIVITETER UDEN FOR EU

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Eksterne forbindelser | Handel | Udvikling | Udvidelse | Humanitær bistand | Aktiviteter uden for EU i alt |
| Andre driftsindtægter: |
| Inddrevne udgifter | 14 | 0 | 9 | 39 | 2 | 64 |
| Indtægter i forbindelse med administrationen | 37 | 0 | 0 | 0 | 0 | 37 |
| Andre driftsindtægter | 81 | 0 | (1) | 1 | 0 | 81 |
| ANDRE DRIFTSINDTÆGTER | 132 | 0 | 8 | 40 | 2 | 182 |
| Administrationsomkostninger | (799) | (50) | (146) | (45) | (26) | (1 066) |
| Personaleudgifter | (511) | (45) | (129) | (36) | (16) | (737) |
| Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE | (18) | 0 | 0 | 0 | 0 | (18) |
| Andre administrative udgifter | (270) | (5) | (17) | (9) | (10) | (311) |
| Driftsudgifter: | (2 924) | (12) | (939) | (142) | (852) | (4 869) |
| Direkte centraliseret forvaltning | (1 514) | (6) | (610) | (296) | (417) | (2 843) |
| Indirekte centraliseret forvaltning | (563) | 0 | (1) | (52) | 0 | (616) |
| Decentraliseret forvaltning | (185) | 0 | (122) | 202 | 0 | (105) |
| Delt forvaltning | (26) | 0 | 17 | 0 | 0 | (9) |
| Fælles forvaltning | (634) | (6) | (218) | 6 | (435) | (1 287) |
| Andre driftsudgifter | (2) | 0 | (5) | (2) | 0 | (9) |
| DRIFTSUDGIFTER I ALT | (3 723) | (62) | (1 085) | (187) | (878) | (5 935) |
| NETTODRIFTSUDGIFTER | (3 591) | (62) | (1 077) | (147) | (876) | (5 753) |

(mio. EUR)

Eksterne forbindelser

Handel

Udvikling

Udvidelse

Humanitær bistand

Aktiviteter uden for EU i alt

Andre driftsindtægter:

Andre driftsindtægter:

Inddrevne udgifter

14

0

9

39

2

64

Indtægter i forbindelse med administrationen

37

0

0

0

0

37

Andre driftsindtægter

81

0

(1)

1

0

81

ANDRE DRIFTSINDTÆGTER

132

132

0

0

8

8

40

40

2

2

182

182

Administrationsomkostninger

Administrationsomkostninger

(799)

(799)

(50)

(50)

(146)

(146)

(45)

(45)

(26)

(26)

(1 066)

(1 066)

Personaleudgifter

(511)

(45)

(129)

(36)

(16)

(737)

Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE

(18)

0

0

0

0

(18)

Andre administrative udgifter

(270)

(5)

(17)

(9)

(10)

(311)

Driftsudgifter:

Driftsudgifter:

(2 924)

(2 924)

(12)

(12)

(939)

(939)

(142)

(142)

(852)

(852)

(4 869)

(4 869)

Direkte centraliseret forvaltning

(1 514)

(6)

(610)

(296)

(417)

(2 843)

Indirekte centraliseret forvaltning

(563)

0

(1)

(52)

0

(616)

Decentraliseret forvaltning

(185)

0

(122)

202

0

(105)

Delt forvaltning

(26)

0

17

0

0

(9)

Fælles forvaltning

(634)

(6)

(218)

6

(435)

(1 287)

Andre driftsudgifter

(2)

0

(5)

(2)

0

(9)

DRIFTSUDGIFTER I ALT

(3 723)

(3 723)

(62)

(62)

(1 085)

(1 085)

(187)

(187)

(878)

(878)

(5 935)

(5 935)

NETTODRIFTSUDGIFTER

NETTODRIFTSUDGIFTER

(3 591)

(3 591)

(62)

(62)

(1 077)

(1 077)

(147)

(147)

(876)

(876)

(5 753)

(5 753)

OPLYSNINGER OM SEGMENTER – TJENESTEYDELSER OG ANDET

OPLYSNINGER OM SEGMENTER – TJENESTEYDELSER OG ANDET

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Presse og kommunikation | OLAF | Samordning | Personale og administration | Eurostat | Budget | Revision | Sprog | Andet | Tjenesteydelser og andet i alt |
| Andre driftsindtægter: |
| Inddrevne udgifter | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| Indtægter i forbindelse med administrationen | 0 | 6 | 0 | 692 | 0 | 50 | 0 | 92 | 0 | 840 |
| Andre driftsindtægter | (2) | 0 | 6 | 54 | (1) | (2) | 0 | 47 | 605 | 707 |
| ANDRE DRIFTSINDTÆGTER | (1) | 6 | 6 | 747 | (1) | 48 | 0 | 139 | 605 | 1 549 |
| Administrationsomkostninger | (96) | (49) | (148) | (1 360) | (65) | (51) | (8) | (380) | 35 | (2 122) |
| Personaleudgifter | (61) | (36) | (129) | (564) | (60) | (38) | (8) | (290) | 35 | (1 151) |
| Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE | (2) | 0 | 0 | (116) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (118) |
| Andre administrative udgifter | (33) | (13) | (19) | (680) | (5) | (13) | 0 | (90) | 0 | (853) |
| Driftsudgifter: | (98) | (13) | 0 | (36) | (30) | (261) | 0 | (14) | (424) | (876) |
| Direkte centraliseret forvaltning | (94) | (13) | 0 | (32) | (29) | (109) | 0 | (1) | 0 | (278) |
| Indirekte centraliseret forvaltning | (4) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (4) |
| Delt forvaltning | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (126) | 0 | 0 | 0 | (126) |
| Andre driftsudgifter | 0 | 0 | 0 | (4) | (1) | (26) | 0 | (13) | (424) | (468) |
| DRIFTSUDGIFTER I ALT | (194) | (62) | (148) | (1 396) | (95) | (312) | (8) | (394) | (389) | (2 998) |
| NETTODRIFTSUDGIFTER | (195) | (56) | (142) | (649) | (96) | (264) | (8) | (255) | 216 | (1 449) |

(mio. EUR)

Presse og kommunikation

OLAF

Samordning

Personale og administration

Eurostat

Budget

Revision

Sprog

Andet

Tjenesteydelser og andet i alt

Andre driftsindtægter:

Andre driftsindtægter:

Inddrevne udgifter

1

0

0

1

0

0

0

0

0

2

Indtægter i forbindelse med administrationen

0

6

0

692

0

50

0

92

0

840

Andre driftsindtægter

(2)

0

6

54

(1)

(2)

0

47

605

707

ANDRE DRIFTSINDTÆGTER

(1)

(1)

6

6

6

6

747

747

(1)

(1)

48

48

0

0

139

139

605

605

1 549

1 549

Administrationsomkostninger

Administrationsomkostninger

(96)

(96)

(49)

(49)

(148)

(148)

(1 360)

(1 360)

(65)

(65)

(51)

(51)

(8)

(8)

(380)

(380)

35

35

(2 122)

(2 122)

Personaleudgifter

(61)

(36)

(129)

(564)

(60)

(38)

(8)

(290)

35

(1 151)

Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og PPE

(2)

0

0

(116)

0

0

0

0

0

(118)

Andre administrative udgifter

(33)

(13)

(19)

(680)

(5)

(13)

0

(90)

0

(853)

Driftsudgifter:

Driftsudgifter:

(98)

(98)

(13)

(13)

0

0

(36)

(36)

(30)

(30)

(261)

(261)

0

0

(14)

(14)

(424)

(424)

(876)

(876)

Direkte centraliseret forvaltning

(94)

(13)

0

(32)

(29)

(109)

0

(1)

0

(278)

Indirekte centraliseret forvaltning

(4)

0

0

0

0

0

0

0

0

(4)

Delt forvaltning

0

0

0

0

0

(126)

0

0

0

(126)

Andre driftsudgifter

0

0

0

(4)

(1)

(26)

0

(13)

(424)

(468)

DRIFTSUDGIFTER I ALT

(194)

(194)

(62)

(62)

(148)

(148)

(1 396)

(1 396)

(95)

(95)

(312)

(312)

(8)

(8)

(394)

(394)

(389)

(389)

(2 998)

(2 998)

NETTODRIFTSUDGIFTER

NETTODRIFTSUDGIFTER

(195)

(195)

(56)

(56)

(142)

(142)

(649)

(649)

(96)

(96)

(264)

(264)

(8)

(8)

(255)

(255)

216

216

(1 449)

(1 449)

4.   BEMÆRKNINGER TIL PENGESTRØMSOPGØRELSEN

4.1.   FORMÅLET MED OG UDARBEJDELSEN AF PENGESTRØMSOPGØRELSEN

FORMÅLET MED OG UDARBEJDELSEN AF PENGESTRØMSOPGØRELSEN

Oplysningerne om pengestrømme anvendes som grundlag for at vurdere EU's evne til at generere likvide midler og deres behov for at anvende disse midler.

Pengestrømsopgørelsen udarbejdes ved anvendelse af den indirekte metode. Det betyder, at nettooverskuddet eller -underskuddet for regnskabsåret justeres for virkningerne af transaktioner uden indvirkning på likviditeten, for eventuelle udsættelser eller reguleringer af tidligere eller fremtidige ind- eller udbetalinger af kontanter til aktioner og indtægts- eller udgiftselementer i forbindelse med investering eller finansiering af pengestrømme. Pengestrømme, der hidrører fra transaktioner i en udenlandsk valuta, registreres i EU's rapporteringsvaluta (EUR), ved anvendelse af omregningskursen mellem EUR og den udenlandske valuta på pengestrømsdatoen.

Ovenstående pengestrømsopgørelse viser pengestrømme klassificeret efter operationelle aktiviteter og investeringsaktiviteter (EU har ingen finansieringsaktiviteter).

4.2   DRIFTSAKTIVITETER

DRIFTSAKTIVITETER

Driftsaktiviteter er de af EU's aktiviteter, som ikke er investeringsaktiviteter. De fleste af de gennemførte aktiviteter falder ind under denne kategori. Lån ydet til modtagere (og i givet fald den tilknyttede låntagning) betragtes ikke som investerings- (eller finansierings-)aktiviteter, da de udgør en del af de generelle målsætninger og dermed hører ind under EU's daglige transaktioner. Driftsaktiviteter omfatter også investeringer såsom EIF, EBRD og risikokapitalfonde. Således er formålet med disse aktiviteter at bidrage til gennemførelsen af politiske målsætninger.

4.3   INVESTERINGSAKTIVITETER

INVESTERINGSAKTIVITETER

Investeringsaktiviteter er erhvervelse og afståelse af materielle og immaterielle anlægsaktiver og andre investeringer, der ikke indgår som likvide midler. Investeringsaktiviteter omfatter ikke lån ydet til modtagere. Formålet er at vise de egentlige investeringer, EU har foretaget.

Det skal bemærkes, at 8 910 mio. EUR i likvide midler, som EU ligger inde med, ikke kan anvendes af EU. Det er kontanter, der er modtaget som betaling af bøder, hvor den anden part har anfægtet bødeforlægget. Disse beløb er klart anført som »begrænsede likvider« under bemærkning 2.11 ovenfor.

5.   ELEMENTER UDEN FOR BALANCEN

EVENTUALAKTIVER

EVENTUALAKTIVER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Modtagne garantier | 5.1 | 279 | 260 |
| Eventualaktiver vedrørende tilfælde af svig og uregelmæssigheder | 5.2 | 1 944 | 2 010 |
| Igangværende finansielle korrektioner, der afventer endelig afgørelse | 5.3 | 0 | 4 390 |
| Andre eventualaktiver | 5.4 | 18 | 43 |
| Eventualaktiver i alt | | 2 241 | 6 703 |

(mio. EUR)

Bemærkning

31.12.2009

31.12.2008

Modtagne garantier

5.1

5.1

279

260

Eventualaktiver vedrørende tilfælde af svig og uregelmæssigheder

5.2

5.2

1 944

2 010

Igangværende finansielle korrektioner, der afventer endelig afgørelse

5.3

5.3

0

4 390

Andre eventualaktiver

5.4

5.4

18

43

Eventualaktiver i alt

Eventualaktiver i alt

2 241

2 241

6 703

6 703

EVENTUALFORPLIGTELSER

EVENTUALFORPLIGTELSER

| (mio. EUR) |
| --- |
| Eventualforpligtelser | Bemærkning | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Stillede garantier | 5.5 | 19 330 | 17 510 |
| Bøder – klager til Domstolen | 5.6 | 11 969 | 10 198 |
| EGFL – i afventning af domstolsdom | 5.7 | 1 945 | 1 609 |
| Beløb vedrørende retssager og andre tvister | 5.8 | 416 | 281 |
| Andre eventualforpligtelser | 5.9 | 12 | 18 |
| Eventualforpligtelser i alt | | 33 672 | 29 616 |
| Alle eventualforpligtelser og forpligtelser skal finansieres over EU-budgettet i de kommende år, hvis de forfalder. EU-budgettet finansieres af medlemsstaterne. |

(mio. EUR)

Eventualforpligtelser

Bemærkning

31.12.2009

31.12.2008

Stillede garantier

5.5

5.5

19 330

17 510

Bøder – klager til Domstolen

5.6

5.6

11 969

10 198

EGFL – i afventning af domstolsdom

5.7

5.7

1 945

1 609

Beløb vedrørende retssager og andre tvister

5.8

5.8

416

281

Andre eventualforpligtelser

5.9

5.9

12

18

Eventualforpligtelser i alt

Eventualforpligtelser i alt

33 672

33 672

29 616

29 616

Alle eventualforpligtelser og forpligtelser skal finansieres over EU-budgettet i de kommende år, hvis de forfalder. EU-budgettet finansieres af medlemsstaterne.

EVENTUALAKTIVER

EVENTUALAKTIVER

5.1.   MODTAGNE GARANTIER

MODTAGNE GARANTIER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Opfyldelsesgarantier | 252 | 239 |
| Andet | 27 | 21 |
| I alt | 279 | 260 |

(mio. EUR)

31.12.2009

31.12.2008

Opfyldelsesgarantier

252

239

Andet

27

21

I alt

I alt

279

279

260

260

Der kræves undertiden en opfyldelsesgaranti for at sikre, at modtagerne af EU-finansieringen opfylder forpligtelserne i deres kontrakter med EU.

5.2.   SVIG OG UREGELMÆSSIGHEDER

SVIG OG UREGELMÆSSIGHEDER

Nedenstående tabel viser det potentielle inddrivelsesbeløb, som medlemsstaterne vil kunne foretage efter afsløring af uretmæssige krav på strukturfonde. Den er baseret på medlemsstaternes officielle meddelelser i henhold til Kommissionens forordning nr. 1681/94. Beløbene er opdelt på de enkelte medlemsstater.

Eventualaktiver: tilfælde af svig og uregelmæssigheder

Eventualaktiver: tilfælde af svig og uregelmæssigheder

| (mio. EUR) |
| --- |
| Medlemsstat | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Østrig | 8 | 13 |
| Belgien | 2 | 16 |
| Tjekkiet | 13 | 13 |
| Danmark | 2 | 10 |
| Estland | 3 | 2 |
| Finland | 2 | 3 |
| Frankrig | 15 | 12 |
| Tyskland | 468 | 581 |
| Grækenland | 25 | 62 |
| Ungarn | 6 | 5 |
| Irland | 1 | 1 |
| Italien | 436 | 441 |
| Letland | 5 | 4 |
| Litauen | 5 | 2 |
| Malta | 1 | 1 |
| Nederlandene | 15 | 14 |
| Polen | 18 | 13 |
| Portugal | 82 | 114 |
| Slovakiet | 39 | 9 |
| Slovenien | 7 | 1 |
| Spanien | 277 | 279 |
| Sverige | 2 | 2 |
| Det Forenede Kongerige | 347 | 257 |
| I alt | 1 779 | 1 855 |

(mio. EUR)

Medlemsstat

31.12.2009

31.12.2008

Østrig

8

13

Belgien

2

16

Tjekkiet

13

13

Danmark

2

10

Estland

3

2

Finland

2

3

Frankrig

15

12

Tyskland

468

581

Grækenland

25

62

Ungarn

6

5

Irland

1

1

Italien

436

441

Letland

5

4

Litauen

5

2

Malta

1

1

Nederlandene

15

14

Polen

18

13

Portugal

82

114

Slovakiet

39

9

Slovenien

7

1

Spanien

277

279

Sverige

2

2

Det Forenede Kongerige

347

257

I alt

I alt

1 779

1 855

De beløb, som er angivet i denne tabel, er snarere teoretiske maksimumsbeløb end beløb, der reelt vil blive opført på EU-budgettet. Det har følgende årsager:

| — | Medlemsstaterne giver ikke altid meddelelse om resultaterne af deres inddrivelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterne giver ikke altid meddelelse om resultaterne af deres inddrivelsesforanstaltninger.

| — | Selv om medlemsstaterne har pligt til at informere Kommissionen om inddrivelsesmulighederne, er det ikke muligt nøjagtigt at angive, hvorvidt de udestående beløb reelt vil blive inddrevet. I visse tilfælde er der i den nationale lovgivning forældelsesfrister på 30 år, hvilket undertiden får de nationale myndigheder til at tøve med officielt at give afkald på et beløb, selv om der kun er en teoretisk inddrivelsesmulighed. I forbindelse med strukturforanstaltninger har medlemsstaterne nu pligt til hvert år at forelægge Kommissionen en opgørelse over de beløb, der endnu ikke er tilbagebetalt (artikel 8 i Kommissionen forordning (EF) nr. 438/2001), hvilket vil give et bedre billede af den faktiske situation. |
| --- | --- |

—

Selv om medlemsstaterne har pligt til at informere Kommissionen om inddrivelsesmulighederne, er det ikke muligt nøjagtigt at angive, hvorvidt de udestående beløb reelt vil blive inddrevet. I visse tilfælde er der i den nationale lovgivning forældelsesfrister på 30 år, hvilket undertiden får de nationale myndigheder til at tøve med officielt at give afkald på et beløb, selv om der kun er en teoretisk inddrivelsesmulighed. I forbindelse med strukturforanstaltninger har medlemsstaterne nu pligt til hvert år at forelægge Kommissionen en opgørelse over de beløb, der endnu ikke er tilbagebetalt (artikel 8 i Kommissionen forordning (EF) nr. 438/2001), hvilket vil give et bedre billede af den faktiske situation.

| — | Selv i de tilfælde, hvor medlemsstaten har indledt inddrivelsesproceduren inden for den fastsatte frist, er det ikke sikkert, at der opnås et positivt resultat. Det gælder især de indtægtsordrer, der indklages for en domstol. |
| --- | --- |

—

Selv i de tilfælde, hvor medlemsstaten har indledt inddrivelsesproceduren inden for den fastsatte frist, er det ikke sikkert, at der opnås et positivt resultat. Det gælder især de indtægtsordrer, der indklages for en domstol.

| — | Inden for flerårige programmer sker der samfinansiering af enkeltprojekter. Så længe et flerårigt program ikke er afsluttet, er det ikke muligt at fastslå størrelsen af de udestående beløb med sikkerhed, fordi det under visse omstændigheder er muligt at genanvende midler involveret i uregelmæssigheder til andre lovformelige projekter, og fordi efterfølgende trancheudbetalinger og navnlig den endelige betaling i visse tilfælde kan bruges til at justere for tidligere uregelmæssige udgifter. Tallene i disse tabeller er midlertidige tal, der er opstillet på grundlag af indberettede oplysninger, som er modtaget og behandlet til og med udgangen af februar 2010. Tallene ændrer sig på grundlag af supplerende oplysninger, der er modtaget efter ovennævnte tidspunkt. |
| --- | --- |

—

Inden for flerårige programmer sker der samfinansiering af enkeltprojekter. Så længe et flerårigt program ikke er afsluttet, er det ikke muligt at fastslå størrelsen af de udestående beløb med sikkerhed, fordi det under visse omstændigheder er muligt at genanvende midler involveret i uregelmæssigheder til andre lovformelige projekter, og fordi efterfølgende trancheudbetalinger og navnlig den endelige betaling i visse tilfælde kan bruges til at justere for tidligere uregelmæssige udgifter. Tallene i disse tabeller er midlertidige tal, der er opstillet på grundlag af indberettede oplysninger, som er modtaget og behandlet til og med udgangen af februar 2010. Tallene ændrer sig på grundlag af supplerende oplysninger, der er modtaget efter ovennævnte tidspunkt.

Det er således ikke muligt på grundlag af medlemsstaternes oplysninger tilstrækkelig nøjagtigt at vurdere muligheden for inddrivelse i de enkelte tilfælde. De største bevægelser siden 2008 vedrører forøgelser i forbindelse med EU-10-landene. Gennemførelsen af samhørighedspolitikken blev indledt fuldt ud i 2004, og siden da har antallet af meddelte uregelmæssigheder været stigende som følge af den øgede gennemførelse og den øgede kontrol med samfinansierede foranstaltninger. En anden vigtig variation i forhold til 2008 vedrører Det Forenede Kongerige, som har meddelt flere uregelmæssigheder efter gennemførelsen af omfattende revisioner af de finansierede foranstaltninger.

Dette udgiftsområde omfatter også 165 mio. EUR vedrørende EGFL (2008: 153 mio. EUR). Medlemsstaterne meddelte Kommissionen de beløb, der er opført i deres »debitorbogholderi«, samt de beløb, der stadig er i den første kontrolfase. Det er disse foreløbige beløb, der er anført under dette udgiftsområde.

5.3.   IGANGVÆRENDE FINANSIELLE KORREKTIONER, DER AFVENTER ENDELIG AFGØRELSE

IGANGVÆRENDE FINANSIELLE KORREKTIONER, DER AFVENTER ENDELIG AFGØRELSE

Disse oplysninger, som vedrører inddrivelse af EU-udgifter, fremlægges nu sammen med relaterede oplysninger i bemærkning 6.

5.4   ANDRE EVENTUALAKTIVER

ANDRE EVENTUALAKTIVER

Dette udgiftsområde omfatter andre eventualbeløb, som ikke kan klassificeres under ovenstående udgiftsområder.

EVENTUALFORPLIGTELSER

EVENTUALFORPLIGTELSER

5.5   STILLEDE GARANTIER

STILLEDE GARANTIER

5.5.1   
  For Den Europæiske Investeringsbanks (EIB's) lån af egne midler

For Den Europæiske Investeringsbanks (EIB's) lån af egne midler

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Risikodeling 31.12.2009 | Ikke-risikodeling 31.12.2009 | Restbeløb 31.12.2009
  I alt | Restbeløb 31.12.2008 |
| Offentlig myndighed | Privat virksomhed |
| Garanti på 65 % | 3 127 | 9 126 | 2 692 | 14 945 | 12 429 |
| Garanti på 70 % | 109 | 1 981 | 506 | 2 596 | 2 908 |
| Garanti på 75 % | 0 | 617 | 233 | 850 | 1 049 |
| Garanti på 100 % | 0 | 625 | 196 | 821 | 1 008 |
| I alt | 3 236 | 12 349 | 3 627 | 19 212 | 17 394 |

(mio. EUR)

Risikodeling 31.12.2009

Ikke-risikodeling 31.12.2009

Restbeløb 31.12.2009

I alt

Restbeløb 31.12.2008

Offentlig myndighed

Privat virksomhed

Garanti på 65 %

3 127

9 126

2 692

14 945

14 945

12 429

Garanti på 70 %

109

1 981

506

2 596

2 596

2 908

Garanti på 75 %

0

617

233

850

850

1 049

Garanti på 100 %

0

625

196

821

821

1 008

I alt

I alt

3 236

3 236

12 349

12 349

3 627

3 627

19 212

19 212

17 394

17 394

EU's budget garanterer de lån, som EIB havde underskrevet af egne midler til fordel for tredjelande den 31. december 2009 (inkl. lån ydet til medlemsstater inden tiltrædelsen). EU's garanti er imidlertid begrænset til en procentsats af loftet for de godkendte bevillinger: 65 %, 70 %, 75 % eller 100 %. Når loftet ikke nås, er det samlede lånebeløb omfattet af EU-garantien. Pr. 31. december 2009 var det samlede udestående 19 212 mio. EUR, hvilket udgør EU's maksimale risiko.

For lån, som er omfattet af en garanti fra EU-budgettet, får EIB desuden garantier fra tredjepart (stater og offentlige eller private finansielle institutioner). I disse tilfælde er Kommissionen sekundær garant. EU's budgetgaranti omfatter kun den politiske risiko ved garantier, som er stillet under afsnittet »risikodeling«. De øvrige risici dækkes af EIB, hvis den primære garant ikke overholder sine forpligtelser. For de garantier, der er stillet under afsnittet »ikke-risikodeling«, dækker EU-budgettet alle risici, hvis den primære garant ikke opfylder sine forpligtelser. Hvis den primære garant er en offentlig myndighed, er disse risici normalt begrænset til den politiske risiko, men når garantierne stilles af en privat institution eller et privat selskab, kan det blive nødvendigt også at dække den kommercielle risiko over EU-budgettet.

5.5.2   
  Andre stillede garantier

Andre stillede garantier

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF) | 94 | 48 |
| Meda: marokkanske garantier | 17 | 66 |
| Lånegarantiinstrument for TEN-transportprojekter (LGTT) | 6 | 1 |
| Andet | 1 | 1 |
| I alt | 118 | 116 |

(mio. EUR)

31.12.2009

31.12.2008

Finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF)

94

48

Meda: marokkanske garantier

17

66

Lånegarantiinstrument for TEN-transportprojekter (LGTT)

6

1

Andet

1

1

I alt

I alt

118

118

116

116

Under finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF) anvendes Kommissionens bidrag til at sikre finansielle risici for lån og garantier fra Den Europæiske Investeringsbank til støtteberettigede forskningsprojekter. Samlet er der på Kommissionens budget for tidsrummet 2007 til 2013 afsat indtil 1 mia. EUR, hvoraf 800 mio. EUR vedrører særprogrammet »Samarbejde« og indtil 200 mio. EUR vedrørende særprogrammet »Kapacitet«. Den Europæiske Investeringsbank har forpligtet sig til at tilvejebringe samme beløb. Kommissionen har blokeret et beløb på 94 mio. EUR som »kapitaltilførsel«. Denne kapitaltilførsel dækker uventede tab på lån og garantier stillet af Den Europæiske Investeringsbank inden for rammerne af finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF). Dette er det maksimale tab, Kommissionen kan lide i tilfælde af misligholdelse af lån eller garantier. Det er loftet for den garanti, som Kommissionen har stillet for RSFF, og anses derfor som EU's eventualforpligtelse.

Som led i Meda-programmet har Kommissionen oprettet en garantimekanisme gennem en særlig fond til fordel for to marokkanske organisationer, nemlig Caisse Centrale de Garantie og Fonds Dar Ad-Damane. Pr. 31. december 2009 var 17 mio. EUR dækket af Kommissionens garanti.

Lånegarantiinstrumentet for TEN-transportprojekter (LGTT) (2007-2013) har til formål at stille garantier for at mindske indtægtsrisikoen i TEN-transportprojekters første år. Denne garanti vil nærmere bestemt fuldt ud dække standby-lånefaciliteter, som kun vil blive udnyttet, hvis et projekt ikke har likviditet til at tilbagebetale foranstående gæld. Instrumentet er Kommissionens og EIB's fælles finansielle produkt, og der vil blive afsat 500 mio. EUR fra EU-budgettet. EIB vil afsætte yderligere 500 mio. EUR, så der i alt vil være 1 mia. EUR til rådighed. Det beløb, der er medtaget her, 1 mio. EUR, udgør bidraget til hensættelser til imødegåelse af uventede tab i forbindelse med LGTT-aktiviteter.

5.6   BØDER

BØDER

Beløbene angår bøder, som Kommissionen pålægger for overtrædelse af konkurrencereglerne, hvor beløbet er foreløbigt betalt, og hvor der er indgivet klage, eller hvor det ikke vides, om der vil blive indgivet klage. Eventualforpligtelsen opretholdes, indtil Domstolen har truffet sin afgørelse. Renterne af de midlertidige betalinger (460 mio. EUR) er medregnet i det økonomiske resultat for året og er også medtaget som eventualforpligtelse for at afspejle, at beløbene er usikre.

5.7   EGFL – I AFVENTNING AF DOMSTOLSDOM

EGFL – I AFVENTNING AF DOMSTOLSDOM

Der er tale om eventualforpligtelser over for medlemsstaterne i tilknytning til beslutninger om regnskabsafslutning i forbindelse med EGFL i afventning af Domstolens dom. Fastsættelsen af det endelige forpligtelsesbeløb og af det år, hvor virkningerne af, at appelsager blev vundet, konteres på budgettet, afhænger af, hvor længe domstolsproceduren varer. Et overslag over de beløb, der skal betales, er medtaget på balancen som en langsigtet hensættelse (se bemærkning 2.13).

5.8   BELØB VEDRØRENDE RETSSAGER OG ANDRE TVISTER

BELØB VEDRØRENDE RETSSAGER OG ANDRE TVISTER

Denne post vedrører erstatningssager, der er anlagt mod EU, andre retlige tvister og de anslåede retsudgifter.

Beløbene vedrører tvister, der involverer leverandører, kontrahenter og tidligere personale. Det skal bemærkes, at sagsøger ved erstatningssager efter EF-traktatens artikel 288 skal bevise, at institutionen har begået en tilstrækkeligt alvorlig overtrædelse af en retsregel, der har til formål at tildele borgerne rettigheder, at sagsøger har lidt reel skade, og at der er en direkte årsagsforbindelse mellem den ulovlige handling og skaden.

5.9   ANDRE EVENTUALFORPLIGTELSER

ANDRE EVENTUALFORPLIGTELSER

Dette udgiftsområde omfatter andre eventualbeløb, som ikke kan klassificeres under ovenstående udgiftsområder.

ANDRE VIGTIGE OPLYSNINGER

ANDRE VIGTIGE OPLYSNINGER

5.10   UUDNYTTEDE LÅNETILSAGN

UUDNYTTEDE LÅNETILSAGN

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Uudnyttede lånetilsagn vedrørende finansielle aktiviteter | 5 733 | 4 885 |

(mio. EUR)

31.12.2009

31.12.2008

Uudnyttede lånetilsagn vedrørende finansielle aktiviteter

5 733

4 885

Der er tale om aftaler om långivning og egenkapitalinvestering, som Kommissionen har indgået (ikke omfattet af uindfriede forpligtelser), men som den anden part ikke har udnyttet inden årets udgang. De største beløb vedrører aftaler om betalingsbalancelån, som blev indgået i 2008 og 2009, men som endnu ikke var blevet udbetalt inden årets udgang (5,4 mia. EUR pr. 31. december 2009).

5.11   BUDGETMÆSSIGE FORPLIGTELSER, DER ENDNU IKKE ER UDBETALT

BUDGETMÆSSIGE FORPLIGTELSER, DER ENDNU IKKE ER UDBETALT

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Budgetmæssige forpligtelser, der endnu ikke er udbetalt | 134 689 | 120 023 |

(mio. EUR)

31.12.2009

31.12.2008

Budgetmæssige forpligtelser, der endnu ikke er udbetalt

134 689

120 023

De uindfriede forpligtelser (Reste à Liquider) udgør åbne forpligtelser, for hvilke der endnu ikke er sket betaling og/eller frigørelse. Dette er den normale følge af flerårige programmer. Pr. 31. december 2009 udgjorde uindfriede forpligtelser på budgettet 177 272 mio. EUR. Ovennævnte beløb er de uindfriede forpligtelser minus dertil knyttede beløb, som er medtaget som udgifter på resultatopgørelsen for 2009.

5.12   VÆSENTLIGE RETLIGE FORPLIGTELSER

VÆSENTLIGE RETLIGE FORPLIGTELSER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Strukturforanstaltninger | 275 761 | 332 995 |
| Protokol med Middelhavslandene | 263 | 263 |
| Fiskeriaftaler | 249 | 401 |
| Galileoprogrammet | 1 517 | 2 023 |
| GMES-programmet | 556 | 624 |
| TEN-T | 4 289 | 4 571 |
| Andre kontraktlige forpligtelser | 1 325 | 983 |
| I alt | 283 960 | 341 860 |

(mio. EUR)

31.12.2009

31.12.2008

Strukturforanstaltninger

275 761

332 995

Protokol med Middelhavslandene

263

263

Fiskeriaftaler

249

401

Galileoprogrammet

1 517

2 023

GMES-programmet

556

624

TEN-T

4 289

4 571

Andre kontraktlige forpligtelser

1 325

983

I alt

I alt

283 960

283 960

341 860

341 860

Disse forpligtelser skyldes, at EU har indgået retlige langfristede retlige forpligtelser for en række beløb, som endnu ikke var dækket af forpligtelsesbevillinger på budgettet. Dette kan vedrøre flerårige programmer, som f.eks. strukturforanstaltninger, eller beløb, som EU har forpligtet sig til at betale i fremtiden i henhold til eksisterende kontrakter på balancedatoen (f.eks. vedrørende tjenesteydelser såsom sikkerhed, rengøring osv., men også kontraktlige forpligtelser vedrørende specifikke projekter som bygningsarbejder). Ikke alle flerårige programmer omfatter forpligtelser, der indebærer, at de medtages under posten, idet udgifterne i de kommende år er afhængige af budgetmyndighedens årlige beslutninger eller ændringer i den relevante lovgivning.

5.12.1   
  Strukturforanstaltninger

Strukturforanstaltninger

Nedenstående tabel viser en sammenligning mellem de retlige forpligtelser, for hvilke der endnu ikke er indgået budgetforpligtelser, og maksimale forpligtelser i forhold til de beløb, der er forudset i de finansielle rammer (overslag) for 2007-2013. Strukturforanstaltninger udgør støtte planlagt for tidsrummet 2007-2013. Formatet og målsætningerne for den nye finansielle rammeperiode, der startede i 2007, er forskellige i forhold til den foregående periode.

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Beløb, finansielle overslag 2007-2013
  (A) | Indgåede retlige forpligtelser
  (B) | Budgetforpligtelser 2007-2009
  (C) | Retlige forpligtelser minus budgetforpligtelser
  (=B-C) | Maksimal forpligtelse
  (=A-C) |
| Samhørighedsfonden | 346 543 | 346 136 | 140 318 | 205 818 | 206 225 |
| Naturressourcer | 100 624 | 98 388 | 39 533 | 58 855 | 61 091 |
| Finansieringsinstrument for førtiltrædelsesstøtten | 10 958 | 5 195 | 2 513 | 2 682 | 8 445 |
| I alt | 458 125 | 449 719 | 182 364 | 267 355 | 275 761 |

(mio. EUR)

Beløb, finansielle overslag 2007-2013

(A)

Indgåede retlige forpligtelser

(B)

Budgetforpligtelser 2007-2009

(C)

Retlige forpligtelser minus budgetforpligtelser

(=B-C)

Maksimal forpligtelse

(=A-C)

Samhørighedsfonden

346 543

346 136

140 318

205 818

206 225

Naturressourcer

100 624

98 388

39 533

58 855

61 091

Finansieringsinstrument for førtiltrædelsesstøtten

10 958

5 195

2 513

2 682

8 445

I alt

I alt

458 125

458 125

449 719

449 719

182 364

182 364

267 355

267 355

275 761

275 761

5.12.2.   
  Protokoller med Middelhavslandene

Protokoller med Middelhavslandene

Disse forpligtelser udgør i alt 263 mio. EUR og vedrører finansprotokoller med tredjelande i Middelhavsområdet. Det beløb, som er medtaget her, er differencen mellem det samlede beløb for de undertegnede protokoller og det bogførte beløb for budgetforpligtelser. Disse protokoller er internationale traktater, som ikke kan afvikles uden begge parters samtykke, men afviklingsprocessen er i gang.

5.12.3   
  Fiskeriaftaler

Fiskeriaftaler

Disse er forpligtelser på i alt 249 mio. EUR, der er indgået med tredjeparter for interventioner under internationale fiskeriaftaler.

5.12.4   
  Galileoprogrammet

Galileoprogrammet

Galileo er et global navigationssatellitsystem (GNSS), der i øjeblikket udvikles af Den Europæiske Rumorganisation. Galileoprogrammet finansieres nu udelukkende over EU's budget, og Kommissionen forvalter programmet på EU's vegne. Det forventes, at den første fase af programmet, validering i kredsløb-fasen, vil blive gennemført i løbet af 2012, og at overførslen af de opståede fordringer til Kommissionen vil finde sted til den tid.

Det skal bemærkes, at Kommissionen frem til udgangen af 2009 og inklusive den ovennævnte investering i fællesforetagendet Galileo har bidraget med 1 028 mio. EUR til validering i kredsløb-fasen af Galileoprogrammet. Da dette program stadig er i forskningsfasen, er de penge, der er blevet brugt, blevet bogført under udgifter, og ingen immaterielle aktiver er blevet bogført, i overensstemmelse med EU's regnskabsregler. Kommissionens samlede (vejledende) bidrag til næste fase af Galileoprogrammet (fra 2008 til 2013) er 2 645 mio. EUR.

5.12.5   
  GMES-programmet

GMES-programmet

Kommissionen har indgået en kontrakt med Den Europæiske Rumorganisation for perioden 2008-2013 om gennemførelsen af rumkomponenten af GMES-programmet (global miljø- og sikkerhedsovervågning). Det samlede vejledende beløb for perioden er 624 mio. EUR. I 2009 blev der udbetalt 68 mio. EUR til Den Europæiske Rumorganisation.

5.12.6   
  TEN-T-forpligtelser

TEN-T-forpligtelser

Dette beløb vedrører bevillinger på området for det det transeuropæiske transportnet (TEN-T) for perioden 2007-2013. Programmet omhandler projekter, der bidrager til udviklingen af et transeuropæisk transportnet, som kan støtte både infrastrukturprojekter og forsknings- og innovationsprojekter med henblik på at integrere nye teknologier og innovative processer i indførelsen af ny transportinfrastruktur. Det samlede vejledende beløb for dette program er 8 013 mio. EUR.

5.12.7   
  Andre kontraktlige forpligtelser

Andre kontraktlige forpligtelser

Denne post omfatter beløb, som EU har forpligtet sig til at betale i kontrakternes løbetid. Her er inkluderet den udestående kontraktlige forpligtelse på 117 mio. EUR i forbindelse med Rådets byggekontrakter samt 441 mio. EUR vedrørende Europa-Parlamentets byggekontrakter. Det andet betydelige beløb, der indgår, er 480 mio. EUR, som vedrører indkøbsaftaler mellem agenturet »Fusion for Energy« (Det Europæiske Fællesforetagende for ITER og Fusionsenergiudvikling) og ITER International, og 165 mio. EUR, som vedrører indkøbsaftaler mellem agenturet »Fusion for Energy«, JAEA (det japanske atomenergiagentur) og ITER International.

5.13   BIDRAG TIL TILKNYTTEDE ORGANER

BIDRAG TIL TILKNYTTEDE ORGANER

Dette beløb svarer til udestående betalinger i forbindelse med den del af den kapital, Kommissionen har tegnet, som ikke er krævet indbetalt.

5.13.1   
  Kapitalandele, som ikke er krævet indbetalt: EBRD

Kapitalandele, som ikke er krævet indbetalt: EBRD

| (mio. EUR) |
| --- |
| EBRD | EBRD's samlede kapital | Kommissionens tegnede andel |
| Kapitel | 19 794 | 600 |
| Indbetalt | (5 198) | (157) |
| Ikke krævet indbetalt | 14 596 | 443 |

(mio. EUR)

EBRD

EBRD's samlede kapital

Kommissionens tegnede andel

Kapitel

19 794

600

Indbetalt

(5 198)

(157)

Ikke krævet indbetalt

14 596

443

443

5.13.2   
  Kapitalandele, som ikke er krævet indbetalt: EIF

Kapitalandele, som ikke er krævet indbetalt: EIF

| (mio. EUR) |
| --- |
| EIF | EIF's samlede kapital | Kommissionens tegnede andel |
| Kapitel | 2 940 | 861 |
| Indbetalt | (588) | (172) |
| Ikke krævet indbetalt | 2 352 | 689 |

(mio. EUR)

EIF

EIF's samlede kapital

Kommissionens tegnede andel

Kapitel

2 940

861

Indbetalt

(588)

(172)

Ikke krævet indbetalt

2 352

689

689

Efter EIF's udstedelse af 1 000 nye aktier i 2007 tegnede EU 75 aktier med en nominel værdi på 1 mio. EUR hver, hvoraf 20 % af den nominelle værdi og overkursen blev indbetalt i 2009deltagelse er begrænset til 900 aktier (svarende til 900 mio. EUR). Se også bemærkning 2.3.1.

2.3.1

5.14   FORPLIGTELSER VEDRØRENDE OPERATIONEL LEASING

FORPLIGTELSER VEDRØRENDE OPERATIONEL LEASING

| (mio. EUR) |
| --- |
| Beskrivelse | Beløb, der skal betales i fremtiden |
| < 1 år | 1-5 år | > 5 år | I alt |
| Bygninger | 334 | 1 236 | 842 | 2 412 |
| It-udstyr og andet udstyr | 6 | 7 | 0 | 13 |
| I alt | 340 | 1 243 | 842 | 2 425 |

(mio. EUR)

Beskrivelse

Beløb, der skal betales i fremtiden

< 1 år

1-5 år

> 5 år

I alt

Bygninger

334

1 236

842

2 412

It-udstyr og andet udstyr

6

7

0

13

I alt

I alt

340

340

1 243

1 243

842

842

2 425

2 425

Dette punkt omfatter bygninger og andet udstyr, der lejes på grundlag af kontrakter om operationel leasing, som ikke opfylder betingelserne for at blive opført på balancens aktivside. De opførte beløb svarer til forpligtelser, der stadig skal betales i henhold til kontrakterne.

I 2009 anerkendtes 364 mio. EUR som udgift vedrørende operationel leasing på resultatopgørelsen.

6.   FINANSIELLE KORREKTIONER OG INDDRIVELSER EFTER PÅVISNING AF UREGELMÆSSIGHEDER

Ved gennemførelsen af EU-budgettet er det nødvendigt at sikre forebyggelse, registrering og korrektion af svig og uregelmæssigheder. Formålet med denne bemærkning er at skabe overblik over den gældende procedure for inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb og fremsætte et underbygget skøn over det samlede beløb. Denne sidste fase i kontrolsystemerne er væsentlig for at kunne fremvise forsvarlig økonomisk forvaltning.

6.1   INDLEDNING

INDLEDNING

6.1.1   
  Oversigt over finansielle korrektioner og inddrivelser efter forvaltningstype

Oversigt over finansielle korrektioner og inddrivelser efter forvaltningstype

Inddrivelser og finansielle korrektioner kan være en følge af kontrol og revision i hvert eneste led i kontrolsystemet, af revisioner på EU-niveau (Kommissionen, Den Europæiske Revisionsret eller OLAF) eller af revisioner i medlemsstaterne i tilfælde af delt forvaltning. Selv om der i enhver fase i et projekt kan opstå uregelmæssigheder, er det mest sandsynligt, at de opdages i den endelige fase, dvs. når modtageren indsender sin sidste betalingsanmodning, som i de fleste tilfælde kontrolleres på stedet og/eller attesteres af en uafhængig revisor. Der bør dog skelnes mellem inddrivelser og finansielle korrektioner, som afspejler forskelle i forvaltningstypen, som det er beskrevet i den relevante sektorlovgivning.

Inddrivelser

Inddrivelser

I henhold til finansforordningens artikel 71, stk. 3, skal beløb, der er uretmæssigt udbetalt, inddrives igen. En inddrivelse er i denne sammenhæng Kommissionens eller medlemsstaternes faktiske inddrivelse af beløb som følge af påvisning af uretmæssigt udbetalte beløb eller uregelmæssige udgifter.

Finansielle korrektioner

Finansielle korrektioner

I overensstemmelse med sektorlovgivningen inden for en række EU-udgiftsområder (primært under delt forvaltning) korrigeres uregelmæssigheder via mekanismen finansiel korrektion. Formålet med finansielle korrektioner, som foretages af Kommissionen eller medlemsstaten, er at genskabe en situation, hvor 100 % af de opgivne udgifter til finansiering eller samfinansiering (samhørighedspolitikken) er i overensstemmelse med de gældende nationale og europæiske regler og bestemmelser.

I forbindelse med delt forvaltning bærer medlemsstaterne det primære ansvar for gennemførelsen af de nødvendige finansielle korrektioner i forbindelse med individuelle eller systematiske uregelmæssigheder, der er påvist i operationelle programmer. Kommissionen er ansvarlig for at sikre, at det systemer, som de nationale myndigheder gennemfører, er effektive. Hvis det ikke er tilfældet, pålægger Kommissionen medlemsstaterne de finansielle korrektioner.

Når uretmæssigt udbetalte beløb kan påvises som resultat af EU's kontrol, er finansielle korrektioner første skridt i den faktiske inddrivelsesproces, da den gældende lovgivning kræver, at medlemsstaterne gennemfører de finansielle korrektioner, de er blevet pålagt, og inddriver selve beløbene fra de endelige modtagere. I tilfælde af revision udført af nationale myndigheder er medlemsstaterne også retligt forpligtede til at foretage inddrivelse fra den endelige modtager.

En oversigt efter forvaltningstype af de forskellige procedurer for inddrivelse og finansiel korrektion og deres indvirkning på EU-budgettet er anført nedenfor.

6.1.2   
  Direkte forvaltning

Direkte forvaltning

Når Kommissionen forvalter budgettet direkte, inddrives ikke-støtteberettigede udgifter fra modtageren eller fratrækkes næste udgiftsopgørelse. Hvis støttemodtageren fratrækker beløbet inden fremsendelse af udgiftsopgørelsen, medtages informationen ikke i regnskabssystemet. Dette er meget ofte tilfældet, da de fleste modtagere skal indgive en attesteret eller revideret endelig udgiftsopgørelse til Kommissionen, inden de kan modtage den endelige betaling. I denne attesterede opgørelse angives evt. uregelmæssigheder.

6.1.3   
  Delt forvaltning

Delt forvaltning

Omkring 80 % af EU-budgettet forvaltes i fællesskab af Europa-Kommissionen og medlemsstaterne og omfatter først og fremmest udgifter inden for landbrug og udvikling af landområder, samhørighedspolitikken og fiskeri.

I forbindelse med udgifter, der er underlagt delt forvaltning, delegeres gennemførelsesopgaver og -ansvar til medlemsstaterne, som i første omgang er ansvarlige for at påvise og korrigere uregelmæssigheder begået af modtagerne og dermed for at sikre, at de udgifter, der meddeles Kommissionen, er støtteberettigede. Medlemsstaterne gennemfører således finansielle korrektioner, og når uretmæssigt udbetalte beløb til modtagere kan påvises som følge af deres egen revision eller EU's kontrol, er de retligt forpligtede til at indlede inddrivelsesprocedurer mod disse modtagere.

Kommissionens rolle er at føre overordnet tilsyn. Den kontrollerer, om medlemsstaternes styrings- eller kontrolsystemer er tilstrækkelige, og iværksætter udbedrende foranstaltninger, hvis den finder, at det ikke er tilfældet, med henblik på at påtage sig sit ansvar for gennemførelsen af budgettet, jf. finansforordningens artikel 53b, stk. 4. Kommissionen kan vedtage en formel beslutning om at anvende finansielle korrektioner over for en medlemsstat, hvis medlemsstaten ikke har iværksat de påkrævede korrektioner, eller hvis der er tale om alvorlige mangler i styrings- eller kontrolsystemerne, som kan føre til systemiske uregelmæssigheder.

Kommissionen pålægger finansielle korrektioner i forbindelse med individuelle påviste uregelmæssigheder, men har også beføjelse til at anvende ekstrapolerede korrektioner eller standardsatskorrektioner. Ekstrapolering anvendes, når der foreligger resultater af et repræsentativt udvalg af sagsakter i forhold til en systemisk uregelmæssighed. Standardsatskorrektioner anvendes ved individuelle overtrædelser eller systemiske uregelmæssigheder, når de finansielle konsekvenser ikke præcist kan fastslås, og hvis de administrative udgifter til fastlæggelse af et præcist beløb vil være uforholdsmæssige. I begge tilfælde er disse korrektioner vigtige metoder til at forbedre svaghederne i medlemsstaternes systemer og dermed forebygge eller påvise og inddrive uretmæssige udbetalinger fra støttemodtagere, selv om inddrivelse af modtagerne ikke er mulig.

6.1.4   
  Andre forvaltningstyper

Andre forvaltningstyper

For udgifter, der er underlagt decentraliseret forvaltning og indirekte centraliseret forvaltning, er ansvaret for inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb uddelegeret til medlemsstater, tredjelande eller agenturer. For udgifter, der er underlagt fælles forvaltning, er korrigerende foranstaltninger fastlagt i de aftaler, der er indgået med internationale organisationer. Som ved delt forvaltning kan Kommissionen anvende finansielle korrektioner, hvis reglerne for EU's støtteordninger ikke er blevet overholdt.

6.1.5   
  Oversigt over inddrivelser og finansielle korrektioner i 2009

Oversigt over inddrivelser og finansielle korrektioner i 2009

Oversigt over inddrivelser og finansielle korrektioner bekræftet/besluttet i 2009

Oversigt over inddrivelser og finansielle korrektioner bekræftet/besluttet i 2009

| (mio. EUR) |
| --- |
| Finansielle korrektioner | Bemærkning | 2009 | 2008 |
| EUGFL/EGFL/ELFUL | 6.2.2 | 462 | 917 |
| Samhørighedspolitik (EU-arbejde) |
| — | Programmer 1994-1999 |

(mio. EUR)

Finansielle korrektioner

Bemærkning

2009

2008

EUGFL/EGFL/ELFUL

6.2.2

6.2.2

462

917

Samhørighedspolitik (EU-arbejde)

—

Programmer 1994-1999

6.2.4

6.2.4

521

414

| — | Programmer 2000-2006 |
| --- | --- |

—

Programmer 2000-2006

6.2.4

6.2.4

1 890

1 173

| — | Samhørighedspolitik delsum |
| --- | --- |

—

Samhørighedspolitik delsum

2 411

1 587

Finansielle korrektioner i alt

Finansielle korrektioner i alt

2 873

2 873

2 504

2 504

| (mio. EUR) |
| --- |
| Inddrivelser | Bemærkning | 2009 | 2008 |
| EUGFL/EGFL/ELFUL (påvist af medlemsstater) | 6.3 | 163 | 360 |
| Samhørighedspolitik (EU-arbejde) | 6.3 | 102 | 31 |
| Andre forvaltningstyper | 6.3 | 181 | 72 |
| Inddrivelser i alt | | 446 | 463 |
| Beskyttelse af EU-budget i alt | | 3 319 | 2 967 |

(mio. EUR)

Inddrivelser

Bemærkning

2009

2008

EUGFL/EGFL/ELFUL (påvist af medlemsstater)

6.3

6.3

163

360

Samhørighedspolitik (EU-arbejde)

6.3

6.3

102

31

Andre forvaltningstyper

6.3

6.3

181

72

Inddrivelser i alt

Inddrivelser i alt

446

446

463

463

Beskyttelse af EU-budget i alt

Beskyttelse af EU-budget i alt

3 319

3 319

2 967

2 967

Tabellen omfatter ikke medlemsstaternes inddrivelser og tilbagetrækninger under samhørighedspolitikken efter deres egen kontrol. Trods deres forpligtelse til at levere opdaterede oplysninger til Kommissionen om tilbagetrækninger og inddrivelser er de i henhold til lovgivningen for programmerne for 2000-2006 ikke forpligtede til separat at angive inddrivelser, der påvises under deres egen kontrol. Derfor og for at undgå overlapning med de finansielle korrektioner er medlemsstaternes inddrivelser og tilbagetrækninger (2009: 1 233 mio. EUR) ikke inkluderet (se bemærkning 6.5).

6.5

Oversigt over inddrivelser og finansielle korrektioner gennemført i 2009

Oversigt over inddrivelser og finansielle korrektioner gennemført i 2009

| (mio. EUR) |
| --- |
| Finansielle korrektioner | Bemærkning | Bekræftet i 2009 | Bekræftet inden 2009 | I alt |
| EUGFL/EGFL/ELFUL | 6.2.2 | 274 | 429 | 703 |
| Samhørighedspolitik |
| — | Programmer 1994-99 |

(mio. EUR)

Finansielle korrektioner

Bemærkning

Bekræftet i 2009

Bekræftet inden 2009

I alt

EUGFL/EGFL/ELFUL

6.2.2

6.2.2

274

429

703

703

Samhørighedspolitik

—

Programmer 1994-99

6.2.4

6.2.4

163

137

300

300

| — | Programmer 2000-2006 |
| --- | --- |

—

Programmer 2000-2006

6.2.4

6.2.4

313

96

409

409

| — | Samhørighedspolitik delsum |
| --- | --- |

—

Samhørighedspolitik delsum

476

233

709

709

Finansielle korrektioner i alt

Finansielle korrektioner i alt

750

750

662

662

1 412

1 412

| (mio. EUR) |
| --- |
| Inddrivelser | Bemærkning | Bekræftet i 2009 | Bekræftet inden 2009 | I alt |
| EUGFL/EGFL/ELFUL | 6.3. | 117 | 31 | 148 |
| Samhørighedspolitik | 6.3. | 102 | 0 | 102 |
| Andre forvaltningstyper | 6.3. | 147 | 34 | 181 |
| Inddrivelser i alt | | 366 | 65 | 431 |
| Beskyttelse af EU-budget i alt | | 1 116 | 727 | 1 843 |

(mio. EUR)

Inddrivelser

Bemærkning

Bekræftet i 2009

Bekræftet inden 2009

I alt

EUGFL/EGFL/ELFUL

6.3.

117

31

148

148

Samhørighedspolitik

6.3.

102

0

102

102

Andre forvaltningstyper

6.3.

147

34

181

181

Inddrivelser i alt

Inddrivelser i alt

366

366

65

65

431

431

Beskyttelse af EU-budget i alt

Beskyttelse af EU-budget i alt

1 116

1 116

727

727

1 843

1 843

6.2   FINANSIELLE KORREKTIONER UNDER DELT FORVALTNING

FINANSIELLE KORREKTIONER UNDER DELT FORVALTNING

Under delt forvaltning gennemføres finansielle korrektioner i tre hovedtrin:

| 1) | Beløbet er stadig ved at blive afsluttet gennem retlige og kontradiktoriske procedurer (»igangværende« – se bemærkning 6.4 nedenfor). |
| --- | --- |

1)

Beløbet er stadig ved at blive afsluttet gennem retlige og kontradiktoriske procedurer (»igangværende« – se bemærkning 6.4 nedenfor).

igangværende

| 2) | Beløbet er påvist og afsluttet (»besluttet« via Kommissionens beslutning) eller »bekræftet«: aftalt med medlemsstaterne ved delt forvaltning. |
| --- | --- |

2)

Beløbet er påvist og afsluttet (»besluttet« via Kommissionens beslutning) eller »bekræftet«: aftalt med medlemsstaterne ved delt forvaltning.

besluttet

bekræftet

| 3) | Beløbet er faktisk inddrevet eller modtaget kontant fra medlemsstaten (besluttet korrektion) eller via et fradrag (tilbagetrækning/inddrivelse) af medlemsstaten fra en fremtidig betalingsanmodning (»gennemført«) (se bemærkning 6.2.4 ved finansielle korrektioner, der endnu ikke er gennemført). |
| --- | --- |

3)

Beløbet er faktisk inddrevet eller modtaget kontant fra medlemsstaten (besluttet korrektion) eller via et fradrag (tilbagetrækning/inddrivelse) af medlemsstaten fra en fremtidig betalingsanmodning (»gennemført«) (se bemærkning 6.2.4 ved finansielle korrektioner, der endnu ikke er gennemført).

gennemført

6.2.1   
  Landbrug og udvikling af landområder

Landbrug og udvikling af landområder

Vedrørende EGFL og ELFUL, som har erstattet EUGFL, Garantisektionen, anvendes finansielle korrektioner af Kommissionen gennem regnskabsafslutningen i henhold til den gældende lovgivning.

Procedure for regnskabsafslutning

Procedure for regnskabsafslutning

Proceduren for regnskabsafslutning forestås af Kommissionen og omfatter en årlig finansiel regnskabsafslutning for hvert betalingsorgan og en flerårig forskriftsmæssig regnskabsafslutning, der vedrører de af medlemsstaterne opgivne udgifters overensstemmelse med EU's forskrifter. For så vidt angår EGFL, bogføres alle disse beløb i Kommissionens resultatopgørelse som indtægter. For ELFUL kan de beløb, der inddrives af medlemsstaterne selv, samt de beløb, der fremkommer ved den årlige finansielle regnskabsafslutning, sædvanligvis genanvendes under programmet.

Finansiel regnskabsafslutning: Kommissionen vedtager en årlig beslutning om regnskabsafslutning, hvormed den formelt accepterer betalingsorganernes årsregnskaber på grundlag af forvaltningskontrol samt de attester og rapporter, der er udarbejdet af godkendelsesorganerne.

Den forskriftsmæssige regnskabsafslutning har til formål at udelukke udgifter fra EU-finansieringen, hvis de ikke er afholdt under overholdelse af EU-forskrifterne. Den forskriftsmæssige regnskabsafslutning betyder derfor ikke, at der inddrives uretmæssigt udbetalte beløb direkte fra de endelige modtagere. Finansielle korrektioner er imidlertid et redskab, der stærkt tilskynder medlemsstaterne til at forbedre deres forvaltnings- og kontrolsystemer og dermed også til at forebygge, påvise og inddrive uretmæssigt udbetalte beløb hos de endelige støttemodtagere. Endvidere fratager en forskriftsmæssig korrektion ikke medlemsstaten fra ansvaret for at retsforfølge konstaterede uregelmæssigheder. Den forskriftsmæssige efterprøvning sker ikke sker på årsbasis, da den dækker udgifter afholdt i flere end et enkelt regnskabsår.

Regnskabsmæssig godkendelse af udbetalinger foretaget i strid med forskriftsmæssige tidsfrister: Overholdelsen af de fastlagte tidsfrister kontrolleres systematisk tre gange årligt i overensstemmelse med artikel 9 i forordning nr. 883/2006. I tilfælde af manglende overholdelse af tidsfristerne foretager Kommissionen nedsættelser med forbehold for visse særlige godtgørelser for særtilfælde og usædvanlige omstændigheder samt proportionalitet. De finansielle korrektioner for manglende overholdelse af udbetalingsfrister behandles som »negative betalinger« og bogføres i resultatopgørelsen som en udgiftsnedsættelse.

6.2.2   
  Landbrug og udvikling af landområder – finansielle korrektioner i 2009

Landbrug og udvikling af landområder – finansielle korrektioner i 2009

Samlede finansielle korrektioner besluttet i 2009 i tilknytning til landbrug og udvikling af landområder

Samlede finansielle korrektioner besluttet i 2009 i tilknytning til landbrug og udvikling af landområder

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| Procedure for regnskabsafslutning: |
| Regnskabsafslutning og manglende overholdelse af betalingsfrister | 103 | 58 |
| Efterprøvende regnskabsafslutning | 359 | 859 |
| I alt | 462 | 917 |

(mio. EUR)

2009

2008

Procedure for regnskabsafslutning:

Regnskabsafslutning og manglende overholdelse af betalingsfrister

Regnskabsafslutning og manglende overholdelse af betalingsfrister

103

58

Efterprøvende regnskabsafslutning

Efterprøvende regnskabsafslutning

359

859

I alt

I alt

462

462

917

917

Ovennævnte beløb vedrører EGFL, da der for ELFUL kun blev anvendt finansielle korrektioner for ca. 0,4 mio. EUR i 2009. Disse beløb er anført i resultatopgørelsen. Se bilag 1 for en opdeling af ovennævnte beløb pr. medlemsstat.

Faldet i forskriftsmæssig regnskabsafslutning fra 2008 til 2009 skyldes ikke-gennemførte beslutninger om forskriftsmæssig regnskabsafslutning ved udgangen af 2008 til et samlet beløb af 368 mio. EUR.

Finansielle korrektioner gennemført i 2009 i tilknytning til landbrug og udvikling af landområder

Finansielle korrektioner gennemført i 2009 i tilknytning til landbrug og udvikling af landområder

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Gennemførelse 2009 |
| Procedure for regnskabsafslutning |
| Regnskabsafslutning og manglende overholdelse af betalingsfrister | 103 |
| Efterprøvende regnskabsafslutning | 600 |
| I alt | 703 |

(mio. EUR)

Gennemførelse 2009

Procedure for regnskabsafslutning

Regnskabsafslutning og manglende overholdelse af betalingsfrister

Regnskabsafslutning og manglende overholdelse af betalingsfrister

103

Efterprøvende regnskabsafslutning

Efterprøvende regnskabsafslutning

600

I alt

I alt

703

703

Se bilag 2 for en opdeling af ovennævnte beløb pr. medlemsstat.

6.2.3   
  Samhørighedspolitikken

Samhørighedspolitikken

I henhold til forskrifterne vedrørende samhørighedspolitikken gennemføres finansielle korrektioner af både medlemsstaterne og Kommissionen:

| — | Medlemsstaterne kan gennemføre finansielle korrektioner på to måder:






  — | De kan straks trække den pågældende udgift tilbage fra programmet ved at fratrække den på næste udgiftsopgørelse, der indgives til Kommissionen, så EU-finansieringen derved frigives til forpligtelse til andre foranstaltninger. |
| --- | --- | --- |

—

Medlemsstaterne kan gennemføre finansielle korrektioner på to måder:

—

De kan straks trække den pågældende udgift tilbage fra programmet ved at fratrække den på næste udgiftsopgørelse, der indgives til Kommissionen, så EU-finansieringen derved frigives til forpligtelse til andre foranstaltninger.

| — | Eller de kan midlertidigt lade udgifterne forblive i programmet, indtil resultatet af proceduren for inddrivelse af det uretmæssigt udbetalte beløb fra modtagerne foreligger. Inddrivelse foretages ved at søge tilbagebetaling af de pågældende beløb eller ved udligning af de beløb, der skal tilbagebetales, mod fremtidige betalinger til den samme modtager. Se bemærkning 6.5 nedenfor for yderligere oplysninger om sådanne inddrivelser. |
| --- | --- |

—

Eller de kan midlertidigt lade udgifterne forblive i programmet, indtil resultatet af proceduren for inddrivelse af det uretmæssigt udbetalte beløb fra modtagerne foreligger. Inddrivelse foretages ved at søge tilbagebetaling af de pågældende beløb eller ved udligning af de beløb, der skal tilbagebetales, mod fremtidige betalinger til den samme modtager. Se bemærkning 6.5 nedenfor for yderligere oplysninger om sådanne inddrivelser.

| — | Medlemsstaterne skal levere data om finansielle korrektioner i form af beløb, der er trukket tilbage af samfinansieringen, og de inddrevne beløb til Kommissionen. De to sæt data er separate og supplerende, da kun udgifter, der er trukket tilbage og afventer resultatet af inddrivelsesprocedurerne, er medtaget i tilbagetrækninger, og kun udgifter, der ikke er trukket tilbage fra starten, men er bevaret i de bogførte udgifter, indtil de inddrives, er medtaget i inddrivelser, når inddrivelse har fundet sted. Medlemsstaterne er ikke forpligtede til at skelne mellem korrektioner fra EU-organernes arbejde og korrektioner fra deres egne kontroller og revisioner. Denne indberetningsanmodning er først blevet indført for programmeringsperioden 2007-2013. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterne skal levere data om finansielle korrektioner i form af beløb, der er trukket tilbage af samfinansieringen, og de inddrevne beløb til Kommissionen. De to sæt data er separate og supplerende, da kun udgifter, der er trukket tilbage og afventer resultatet af inddrivelsesprocedurerne, er medtaget i tilbagetrækninger, og kun udgifter, der ikke er trukket tilbage fra starten, men er bevaret i de bogførte udgifter, indtil de inddrives, er medtaget i inddrivelser, når inddrivelse har fundet sted. Medlemsstaterne er ikke forpligtede til at skelne mellem korrektioner fra EU-organernes arbejde og korrektioner fra deres egne kontroller og revisioner. Denne indberetningsanmodning er først blevet indført for programmeringsperioden 2007-2013.

| — | Finansielle korrektioner efter EU-revision og kontrol foretages på følgende måde:






  — | Når medlemsstaten indvilliger i at foretage en finansiel korrektion som følge af kontrol eller revision foretaget af en EU-institution, kan den fradrage den allerede angivne uregelmæssige udgift på den næste betalingsanmodning (som er kumulativ for hvert program eller hvert projekt under Samhørighedsfonden) og genanvende den frigivne EU-finansiering til andre støtteberettigede udgifter under det pågældende program, men ikke til den eller de foranstaltninger, der var genstand for korrektionen. |
| --- | --- | --- |

—

Finansielle korrektioner efter EU-revision og kontrol foretages på følgende måde:

—

Når medlemsstaten indvilliger i at foretage en finansiel korrektion som følge af kontrol eller revision foretaget af en EU-institution, kan den fradrage den allerede angivne uregelmæssige udgift på den næste betalingsanmodning (som er kumulativ for hvert program eller hvert projekt under Samhørighedsfonden) og genanvende den frigivne EU-finansiering til andre støtteberettigede udgifter under det pågældende program, men ikke til den eller de foranstaltninger, der var genstand for korrektionen.

| — | Kommissionen udsteder indtægtsordrer med henblik på at foretage finansielle korrektioner i følgende tilfælde:






  — | efter formelle beslutninger om finansielle korrektioner |
| --- | --- | --- |

—

Kommissionen udsteder indtægtsordrer med henblik på at foretage finansielle korrektioner i følgende tilfælde:

—

efter formelle beslutninger om finansielle korrektioner

| — | ved afslutningen af et program og |
| --- | --- |

—

ved afslutningen af et program og

| — | efter afslutningen af et program, når medlemsstaterne har foretaget inddrivelse hos modtagerne. |
| --- | --- |

—

efter afslutningen af et program, når medlemsstaterne har foretaget inddrivelse hos modtagerne.

I sådanne tilfælde påvirker indtægtsordrer Kommissionens regnskab.

| — | Kommissionen udsteder ikke indtægtsordrer i andre tilfælde af finansielle korrektioner, navnlig når medlemsstaterne accepterer og gennemfører den finansielle korrektion. I sådanne tilfælde registreres oplysningerne ikke i Kommissionens regnskabssystem. |
| --- | --- |

—

Kommissionen udsteder ikke indtægtsordrer i andre tilfælde af finansielle korrektioner, navnlig når medlemsstaterne accepterer og gennemfører den finansielle korrektion. I sådanne tilfælde registreres oplysningerne ikke i Kommissionens regnskabssystem.

6.2.4   
  Finansielle korrektioner i tilknytning til samhørighedspolitikken i 2009

Finansielle korrektioner i tilknytning til samhørighedspolitikken i 2009

Tabellen nedenfor omfatter ikke resultaterne af medlemsstaternes egen kontrol af udgifter til strukturforanstaltninger.

Finansielle korrektioner bekræftet i 2009

Finansielle korrektioner bekræftet i 2009

| (mio. EUR) |
| --- |
| | EFRU | Samhørigheds- fonden | ESF | FIUF | EUGFL, Udviklings-sektionen | I alt |
| Finansielle korrektioner (1994-99): |
| Gennemført | 87 | 10 | 21 | 41 | 4 | 163 |
| Endnu ikke gennemført | 358 | 0 | 0 | 0 | 0 | 358 |
| Delsum (1994-99) | 445 | 10 | 21 | 41 | 4 | 521 |
| Finansielle korrektioner (2000-2006): |
| Gennemført | 82 | 63 | 141 | 2 | 25 | 313 |
| Endnu ikke gennemført | 1 534 | 13 | 18 | 3 | 9 | 1 577 |
| Delsum (2000-2006) | 1 616 | 76 | 159 | 5 | 34 | 1 890 |
| Finansielle korrektioner 2009 i alt | 2 061 | 86 | 180 | 46 | 38 | 2 411 |
| Finansielle korrektioner 2008 i alt | 949 | 92 | 522 | 19 | 5 | 1 587 |
| Bemærk: De bekræftede tal for 2009 omfatter finansielle korrektioner, der er besluttet/bekræftet i 2008, som ikke tidligere er indberettet, og som beløber sig til 90 mio. EUR. |

(mio. EUR)

EFRU

Samhørigheds- fonden

ESF

FIUF

EUGFL, Udviklings-sektionen

I alt

Finansielle korrektioner (1994-99):

Gennemført

87

10

21

41

4

163

Endnu ikke gennemført

358

0

0

0

0

358

Delsum (1994-99)

Delsum (1994-99)

445

445

10

10

21

21

41

41

4

4

521

521

Finansielle korrektioner (2000-2006):

Gennemført

82

63

141

2

25

313

Endnu ikke gennemført

1 534

13

18

3

9

1 577

Delsum (2000-2006)

Delsum (2000-2006)

1 616

1 616

76

76

159

159

5

5

34

34

1 890

1 890

Finansielle korrektioner 2009 i alt

Finansielle korrektioner 2009 i alt

2 061

2 061

86

86

180

180

46

46

38

38

2 411

2 411

Finansielle korrektioner 2008 i alt

949

92

522

19

5

1 587

Bemærk: De bekræftede tal for 2009 omfatter finansielle korrektioner, der er besluttet/bekræftet i 2008, som ikke tidligere er indberettet, og som beløber sig til 90 mio. EUR.

Bemærk

Stigningen i bekræftede beløb fra 2008 til 2009 for EFRU skyldes målrettede foranstaltninger under handlingsplanen til styrkelse af Europa-Kommissionens tilsynsfunktion ved delt forvaltning af strukturforanstaltninger (KOM(2010)52) og godkendelsen af en større finansiel korrektion for Spanien i november 2009.

Faldet i bekræftede beløb vedrørende ESF i 2009 sammenlignet med de indberettede beløb for 2008 skyldes Kommissionens gennemførelse af ovennævnte handlingsplan i 2008, som har til formål at fremskynde beslutningsprocedurerne for igangværende finansielle korrektioner, hvilket efterfølgende reducerede antallet af korrektioner, der skal gennemføres i 2009. Ud af det beløb på 522 mio. EUR for finansielle korrektioner, der blev bekræftet i 2008, beløber gennemførelsen af finansielle korrektioner for ESF sig til 518 mio. EUR for det pågældende år.

Tallene i tabellerne ovenfor er opstillet på et »periodiseret grundlag«. Det betyder, at nogle af disse beløb allerede er blevet gennemført i 2009 (709 mio. EUR for alle fonde), mens de resterende gennemføres i de kommende år.

Bekræftede finansielle korrektioner – kumulative tal

Bekræftede finansielle korrektioner – kumulative tal

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2000-2006 | 1994-1999 | I alt |
| 31.12.2009 | 31.12.2009 | 31.12.2009 |
| Samhørighedsfonden | 233 | 273 | 506 |
| EFRU | 3 797 | 1 633 | 5 430 |
| ESF | 1 130 | 392 | 1 522 |
| FIUF | 7 | 97 | 104 |
| EUGFL, Udviklingssektionen | 36 | 121 | 157 |
| I alt | 5 203 | 2 516 | 7 719 |

(mio. EUR)

2000-2006

1994-1999

I alt

31.12.2009

31.12.2009

31.12.2009

Samhørighedsfonden

233

273

506

506

EFRU

3 797

1 633

5 430

5 430

ESF

1 130

392

1 522

1 522

FIUF

7

97

104

104

EUGFL, Udviklingssektionen

36

121

157

157

I alt

I alt

5 203

5 203

2 516

2 516

7 719

7 719

Se bilag 3 for en opdeling af ovennævnte beløb pr. medlemsstat.

Finansielle korrektioner, der er bekræftet pr. 31. december 2009, men endnu ikke gennemført pr. 31. december 2009 (kumulative tal)

Finansielle korrektioner, der er bekræftet pr. 31. december 2009, men endnu ikke gennemført pr. 31. december 2009 (kumulative tal)

Inddrivelsen eller den finansielle korrektion er »endnu ikke gennemført«, når den er besluttet eller bekræftet, men beløbet endnu ikke er blevet inddrevet, fratrukket eller tilbagetrukket.

| (mio. EUR) |
| --- |
| Til gennemførelse pr. 31.12.2009 | EFRU | Samhørigheds- fonden | ESF | FIUF | EUGF, Udviklingssektionen | I alt |
| Finansielle korrektioner (1994-99): | 359 | 11 | 1 | 0 | 0 | 371 |
| Finansielle korrektioner (2000-2006): | 1 904 | 23 | 22 | 3 | 9 | 1 961 |
| Til gennemførelse pr. i alt 31.12.2009 | 2 263 | 34 | 23 | 3 | 9 | 2 332 |

(mio. EUR)

Til gennemførelse pr. 31.12.2009

EFRU

Samhørigheds- fonden

ESF

FIUF

EUGF, Udviklingssektionen

I alt

Finansielle korrektioner (1994-99):

359

11

1

0

0

371

371

Finansielle korrektioner (2000-2006):

1 904

23

22

3

9

1 961

1 961

Til gennemførelse pr. i alt 31.12.2009

Til gennemførelse pr. i alt 31.12.2009

2 263

2 263

34

34

23

23

3

3

9

9

2 332

2 332

Det lave beløb, der blev gennemført for beslutninger i 2009, vedrører EFRU.

Hvad angår programmeringsperioden 1994-1999, er hovedparten af de finansielle korrektioner, som endnu ikke er gennemført i 2009, finansielle korrektioner, som blev vedtaget i fjerde kvartal 2009. Gennemførelsen vil finde sted i første kvartal 2010.

Hvad angår programmeringsperioden 2000-2006, kan en medlemsstat, der accepterer at foretage en korrektion som resultat af en EU-kontrol, gennemføre den finansielle korrektion ved at fratrække beløbet for den uregelmæssige udgift på den efterfølgende udgiftsopgørelse eller erstatte den med andre støtteberettigede udgifter under det samme program. Da betalingsloftet er nået for de fleste EFRU-programmer og projekter under Samhørighedsfonden (2000-2006), vil fradraget af uberettigede udgifter kun blive afspejlet i de endelige dokumenter (endelig udgiftsanmeldelse, afslutningserklæring og endelig gennemførelsesrapport), som medlemsstaterne indgiver i de kommende måneder.

Finansielle korrektioner gennemført i 2009 (bekræftet i 2009 og i de foregående år)

Finansielle korrektioner gennemført i 2009 (bekræftet i 2009 og i de foregående år)

| (mio. EUR) |
| --- |
| | EFRU | Samhørighedsfonden | ESF | FIUF | EUGFL, Udviklingssektionen | I alt |
| Finansielle korrektioner (1994-99): |
| Bekræftet i 2009 | 87 | 10 | 21 | 40 | 5 | 163 |
| Bekræftet i foregående år | 131 | 0 | 0 | 6 | 0 | 137 |
| Delsum (1994-99) | 218 | 10 | 21 | 46 | 5 | 300 |
| Finansielle korrektioner (2000-2006): |
| Bekræftet i 2009 | 82 | 63 | 141 | 2 | 25 | 313 |
| Bekræftet i foregående år | 34 | 16 | 44 | 2 | 0 | 96 |
| Delsum (2000-2006) | 116 | 79 | 185 | 4 | 25 | 409 |
| Finansielle korrektioner gennemført i 2009 i alt | 334 | 89 | 206 | 50 | 30 | 709 |

(mio. EUR)

EFRU

Samhørighedsfonden

ESF

FIUF

EUGFL, Udviklingssektionen

I alt

Finansielle korrektioner (1994-99):

Bekræftet i 2009

87

10

21

40

5

163

163

Bekræftet i foregående år

131

0

0

6

0

137

137

Delsum (1994-99)

Delsum (1994-99)

218

218

10

10

21

21

46

46

5

5

300

300

Finansielle korrektioner (2000-2006):

Bekræftet i 2009

82

63

141

2

25

313

313

Bekræftet i foregående år

34

16

44

2

0

96

96

Delsum (2000-2006)

Delsum (2000-2006)

116

116

79

79

185

185

4

4

25

25

409

409

Finansielle korrektioner gennemført i 2009 i alt

Finansielle korrektioner gennemført i 2009 i alt

334

334

89

89

206

206

50

50

30

30

709

709

Se bilag 4 for en opdeling af ovennævnte beløb pr. medlemsstat.

6.3   INDDRIVELSER FORETAGET AF KOMMISSIONEN ELLER MEDLEMSSTATERNE

INDDRIVELSER FORETAGET AF KOMMISSIONEN ELLER MEDLEMSSTATERNE

Dette udgiftsområde vedrører inddrivelse af beløb, der er uretmæssigt udbetalt, og som er påvist af Kommissionen, medlemsstaterne, Den Europæiske Revisionsret eller OLAF.

Inddrivelser bekræftet i 2009

Inddrivelser bekræftet i 2009

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| Delt forvaltning |
| Landbrug: EUGFL/EGFL | 163 | 360 |
| Samhørighedspolitikken | 102 | 31 |
| Delsum | 265 | 391 |
| Andre forvaltningstyper: |
| — | foranstaltninger udadtil |

(mio. EUR)

2009

2008

Delt forvaltning

Delt forvaltning

Landbrug: EUGFL/EGFL

163

360

Samhørighedspolitikken

102

31

Delsum

Delsum

265

265

391

391

Andre forvaltningstyper:

Andre forvaltningstyper:

—

foranstaltninger udadtil

81

32

| — | interne politikker |
| --- | --- |

—

interne politikker

100

40

Delsum

Delsum

181

181

72

72

I alt

I alt

446

446

463

463

Inddrivelser gennemført i 2009

Inddrivelser gennemført i 2009

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bekræftet i 2009 | Bekræftet inden 2009 | I alt |
| Delt forvaltning |
| Landbrug: EUGFL/EGFL | 117 | 31 | 148 |
| Samhørighedspolitikken | 102 | 0 | 102 |
| Delsum | 219 | 31 | 250 |
| Andre forvaltningstyper: |
| — | foranstaltninger udadtil |

(mio. EUR)

Bekræftet i 2009

Bekræftet inden 2009

I alt

Delt forvaltning

Landbrug: EUGFL/EGFL

117

31

148

148

Samhørighedspolitikken

102

0

102

102

Delsum

Delsum

219

219

31

31

250

250

Andre forvaltningstyper:

—

foranstaltninger udadtil

60

21

81

81

| — | interne politikker |
| --- | --- |

—

interne politikker

87

13

100

100

Delsum

Delsum

147

147

34

34

181

181

I alt

I alt

366

366

65

65

431

431

6.3.1   
  Landbrug: inddrivelse af uregelmæssigheder påvist af medlemsstaterne

Landbrug: inddrivelse af uregelmæssigheder påvist af medlemsstaterne

Medlemsstaterne er forpligtet til at inddrive tabte beløb forårsaget af uregelmæssigheder i henhold til deres nationale bestemmelser og procedurer. For foranstaltninger finansieret af EGFL skal de, hvis det lykkes for dem at inddrive beløbet fra modtagerne, kreditere beløbet til Kommissionen, og beløbet bogføres i resultatopgørelsen som en indtægt. For ELFUL trækkes de inddrevne beløb fra det næste betalingskrav, hvorfor det relevante ELFUL-beløb kan genanvendes til programmet. Hvis en medlemsstat ikke fortsætter inddrivelsesforsøgene eller ikke udviser den fornødne omhu i inddrivelsen, kan Kommissionen beslutte at gribe ind med en forskriftsmæssig efterprøvning og pålægge medlemsstaterne finansielle korrektioner.

Faldet i indtægt fra uregelmæssigheder skyldes primært de positive effekter af mere effektive kontrolsystemer i medlemsstaterne, herunder indvirkningen af 50:50-reglen (artikel 32, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005).

6.3.2   
  Samhørighedspolitikken

Samhørighedspolitikken

Medlemsstaterne bærer det primære ansvar for at forebygge, påvise og korrigere uregelmæssigheder og inddrive uberettiget udbetalte beløb, evt. med morarenter. Beløb, der er inddrevet af medlemsstaterne, er ikke anført i tabellen ovenfor (se bemærkning 6.5). Det inddrivelsesbeløb, der er anført i denne post, vedrører inddrivelser, der er foretaget direkte af Kommissionen.

6.3.3   
  Andre forvaltningstyper

Andre forvaltningstyper

Inddrivelserne af uregelmæssigheder, der er påvist i forbindelse med andre forvaltningstyper, gennemføres ved udstedelse af en indtægtsordre eller ved fradrag i en senere betaling. Hvis en modtager anmodes om at indgive en korrigeret endelig udgiftsopgørelse, angives beløbet for uregelmæssigheden ikke nødvendigvis i Kommissionens regnskabssystem.

6.4   IGANGVÆRENDE FINANSIELLE KORREKTIONER EFTER EU-KONTROL

IGANGVÆRENDE FINANSIELLE KORREKTIONER EFTER EU-KONTROL

6.4.1   
  Landbrug

Landbrug

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2008 | Nye igangværende finansielle korrektioner i 2009 | Finansielle korrektioner besluttet i 2009 | Justeringer af besluttede eller igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2008 | Igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2009 |
| EUGFL | 1 733 | 657 | – 317 | 690 | 2 763 |

(mio. EUR)

Igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2008

Nye igangværende finansielle korrektioner i 2009

Finansielle korrektioner besluttet i 2009

Justeringer af besluttede eller igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2008

Igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2009

EUGFL

1 733

657

– 317

690

2 763

Kommissionen fastlægger hvert år de foranstaltninger og de medlemsstater, der skal revideres med hensyn til overensstemmelse på grundlag af en årlig risikoanalyse, som gennemføres på tværs af de forskellige landbrugsudgifter. Den forskriftsmæssige efterprøvning tager nogle år. Ved udgangen af 2009 var overensstemmelsesarbejdet med udgifter afholdt i årene forud for 2003 stort set afsluttet. Revisionen for 2003-2009 er stadig undervejs.

I overensstemmelse med sine regnskabsprincipper og almindeligt accepterede regnskabsprincipper kan Kommissionen bruge overslag i udarbejdelsen af årsregnskabet. Det gælder det udgiftsbeløb, der sandsynligvis vil blive udelukket fra EU-finansiering som resultat af fremtidige beslutninger om regnskabsafslutning. Dette overslag baseres på de mest pålidelige oplysninger, der er tilgængelige. Da EGFL-korrektioner besluttes for hvert regnskabsår, er det muligt at beregne de gennemsnitlige korrektioner pr. afsluttet regnskabsår og ekstrapolere denne procentdel til senere regnskabsår, som kontrollen endnu ikke er afsluttet for. Pålideligheden af dette overslag vurderes på grundlæg af sammenligningen med beløbene for »igangværende korrektioner« for de år, hvor disse informationer foreligger, og kontrolleres i forhold til resultaterne af de overensstemmelsesrevisioner, der er gennemført i det pågældende år. Gennemsnittet for korrektioner pr. regnskabsår er endvidere forholdsvist stabilt og ligger mellem 1,1 % og 1,9 %.

Beløbet på 2 763 mio. EUR er det skønnede tilgodehavende i medfør af fremtidige beslutninger om regnskabsafslutning i forbindelse med revision af visse udgifter, der blev opgivet i tidsrummet 2003-2009. Af dette beløb repræsenterer 2,1 mia. EUR igangværende finansielle korrektioner, som er beregnet på grundlag af igangværende revision (som primært vedrører udgiftsårene 2003-2007).

Stigningen i det ovennævnte overslag skyldes stigningen i den gennemsnitlige andel af korrektioner i forhold til udgifter fra 1,1 % til 1,5 % sammenlignet med de foregående år. De seneste tal for »igangværende korrektioner« 2003, 2004, 2005, 2006 og 2007 bekræfter denne frekvens og viser endda en højere gennemsnitlig korrektionsfrekvens end 1,5 %. Det er på nuværende tidspunkt vanskeligt at forudsige de finansielle konsekvenser af indførelsen af enkeltbetalingsordningen i 2005. Det kan på den ene side vurderes, at der vil være færre korrektioner i antallet af sager. På den anden side kan standardsatskorrektioner i forbindelse med foranstaltninger under enkeltbetalingsordningen have større finansiel indvirkning. Da beløbene endnu ikke er endelige, er de ikke opført i balancen.

6.4.2   
  Strukturforanstaltninger

Strukturforanstaltninger

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2008 | Nye igangværende finansielle korrektioner i 2009 | Finansielle korrektioner bekræftet i 2009 | Justeringer af bekræftede eller igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2008 | Igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2009 |
| Struktur- og samhørighedsfonde (1994-1999 og 2000-2006 programmer) |
| EFRU | 1 771 | 89 | –1 087 | – 343 | 430 |
| Samhørighedsfonden | 178 | 98 | –80 | –47 | 149 |
| ESF | 630 | 2 | –56 | – 250 | 326 |
| FIUF | 35 | 0 | –33 | 0 | 2 |
| EUGFL, Udviklingssektionen + ELFUL | 4 | 221 | –38 | 4 | 191 |
| I alt | 2 618 | 410 | –1 294 | – 636 | 1 098 |

(mio. EUR)

Igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2008

Nye igangværende finansielle korrektioner i 2009

Finansielle korrektioner bekræftet i 2009

Justeringer af bekræftede eller igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2008

Igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2009

Struktur- og samhørighedsfonde (1994-1999 og 2000-2006 programmer)

EFRU

1 771

89

–1 087

– 343

430

Samhørighedsfonden

178

98

–80

–47

149

ESF

630

2

–56

– 250

326

FIUF

35

0

–33

0

2

EUGFL, Udviklingssektionen + ELFUL

4

221

–38

4

191

I alt

I alt

2 618

2 618

410

410

–1 294

–1 294

– 636

– 636

1 098

1 098

Ovennævnte beløb er baseret på resultater af Kommissionens, Revisionsrettens eller OLAF's undersøgelser, som alle følges op af de relevante generaldirektorater gennem retlige og kontradiktoriske procedurer mod de berørte medlemsstater. Det drejer sig om det bedst mulige skøn under hensyntagen til status i opfølgningerne på revisionerne og udstedelse af formelle skrivelser med den endelige holdning (eller tilsvarende) pr. 31. december 2009. Beløbet kan ændre sig som følge af proceduren for suspensioner og finansielle korrektioner, hvor medlemsstaterne får mulighed for under en høring at fremlægge yderligere dokumentation til støtte for deres krav.

6.5   INDDRIVELSER OG FINANSIELLE KORREKTIONER, SOM MEDLEMSSTATERNE FORETAGER I TILKNYTNING TIL STRUKTURFORANSTALTNINGER ELLER SAMHØRIGSHEDSPOLITIKKEN

INDDRIVELSER OG FINANSIELLE KORREKTIONER, SOM MEDLEMSSTATERNE FORETAGER I TILKNYTNING TIL STRUKTURFORANSTALTNINGER ELLER SAMHØRIGSHEDSPOLITIKKEN

Hvad angår samhørighedspolitikken, registreres korrektioner iværksat af medlemsstaterne efter egen revision eller EU-revision ikke i Kommissionens regnskabssystem, eftersom medlemsstaterne kan genanvende disse beløb til andre støtteberettigede udgifter. Medlemsstaterne skal dog levere opdaterede oplysninger til Kommissionen om tilbagetrækninger, inddrivelser og udestående inddrivelser for strukturfondene for både 2009 og kumulerede tal for perioden 2000-2006 og perioden 2007-2013 for alle fire fonde (EFRU, ESF, EUGFL (Udviklingssektionen) og FIUF). De er dog ikke forpligtede til at skelne mellem korrektioner fra EU-organernes arbejde og dem fra deres egne kontroller og revisioner. Medlemsstaternes finansielle korrektioner lægges derfor ikke til Kommissionens.

Tilbagetrækninger og inddrivelser i 2009 på grundlag af data fremsendt af medlemsstaterne i overensstemmelse med deres forpligtelse i henhold til forordning nr. 438/2001 og nr. 448/2001 beløber sig til henholdsvis 986 mio. EUR og 247 mio. EUR, dvs. 1 233 mio. EUR i alt. Disse tal tager højde for resultaterne af den første analyse, som Kommissionen har udført, og som har ført til, at visse data er blevet korrigeret. Kommissionens revision på stedet af medlemsstaternes data i løbet af 2009 i ni medlemsstater (10 medlemsstater i 2008) viste, at systemerne til registrering og indberetning af data endnu ikke er helt pålidelige i alle medlemsstater, selv om der er noget, der tyder på, at kvaliteten er blevet bedre, og der er sket visse forbedringer i forhold til tidligere år. Desuden er tallene ufuldstændige, navnlig med hensyn til data for hele programmeringsperioden, da nogle af de store medlemsstater endnu ikke har meddelt korrektioner, der er gennemført i de første år af perioden. Selv med hensyn til fuldstændighed er der sket forbedring sammenlignet med tidligere år, og medlemsstaterne har accepteret at fremsende udførlige oplysninger ved afslutning.

For perioden 2000-2006 er der risiko for overlapning mellem de tal, der er indberettet for finansielle korrektioner, som stammer fra EU-organers arbejde (revisioner foretaget af Kommissionen og Revisionsretten samt OLAF-undersøgelser), og dem, som medlemsstaterne indberetter. Dette skyldes, at en stor del af de finansielle korrektioner fra disse organers arbejde bliver accepteret af medlemsstaterne og gennemført uden en formel beslutning fra Kommissionen ved, at de pågældende udgifter trækkes tilbage fra deres udgiftsanmeldelser. Da medlemsstaterne ikke er forpligtet til at skelne mellem korrektioner fra EU-organernes arbejde og korrektioner fra deres egne kontroller og revisioner, er det ikke muligt at vurdere omfanget af denne overlapning helt præcist. Medlemsstatens faktiske gennemførelse sker endvidere ikke nødvendigvis i samme år, som medlemsstaten accepterer den finansielle korrektion. Den mulige overlapning er derfor kun et skøn. En sammenligning for hver enkelt medlemsstat mellem medlemsstaternes tal for 2009 og beløbene for de korrektioner, der skyldes EU-organernes arbejde, og som medlemsstaterne har accepteret, tyder på, at denne overlapning ikke overstiger 465 mio. EUR. For 2008 vil overlapningen ikke overstige 600 mio. EUR.

I programmeringsperioden 2007-2013 har Kommissionen inkorporeret den årlige indberetning i sit it-system. Dette vil betyde, at den vil modtage elektroniske data direkte fra medlemsstaterne. I henhold til sektorlovgivningen skal medlemsstaterne også separat angive korrektioner, der skyldes EU-organernes arbejde, med henblik på at undgå overlapning.

Bemærkning 6 –   bilag 1: Samlede finansielle korrektioner og inddrivelser besluttet i 2009 i tilknytning til landbrug og udvikling af landområder

Bemærkning 6 –

bilag 1: Samlede finansielle korrektioner og inddrivelser besluttet i 2009 i tilknytning til landbrug og udvikling af landområder

Opdelt pr. medlemsstat

Opdelt pr. medlemsstat

| (mio. EUR) |
| --- |
| Medlemsstat | Finansiel regnskabsafslutning | Efterprøvende regnskabsafslutning | Angivne uregelmæssigheder | I alt |
| Belgien | 0 | 12 | 2 | 15 |
| Bulgarien | 0 | 0 | 5 | 5 |
| Tjekkiet | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Danmark | 0 | 101 | 4 | 104 |
| Tyskland | 0 | 2 | 15 | 17 |
| Estland | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Irland | –2 | 3 | 2 | 4 |
| Grækenland | 2 | 18 | 1 | 21 |
| Spanien | 7 | 62 | 38 | 106 |
| Frankrig | 3 | 73 | 35 | 111 |
| Italien | –3 | 5 | 13 | 15 |
| Cypern | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Letland | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Litauen | 0 | 2 | 1 | 4 |
| Luxembourg | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Ungarn | 6 | 13 | 2 | 22 |
| Malta | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Nederlandene | 1 | 30 | 5 | 36 |
| Østrig | 0 | 2 | 1 | 3 |
| Polen | 0 | 11 | 2 | 13 |
| Portugal | 0 | 9 | 8 | 18 |
| Rumænien | 5 | 0 | 9 | 14 |
| Slovenien | 0 | 1 | 0 | 2 |
| Slovakiet | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Finland | 2 | 0 | 0 | 2 |
| Sverige | 0 | 0 | 2 | 2 |
| Det Forenede Kongerige | 83 | 12 | 14 | 109 |
| Besluttet i alt | 103 | 359 | 163 | 625 |
| Bemærk: Tallene ovenfor er afrundet til millioner euro, og beløb, der vises som 0, repræsentere faktiske tal på mindre end 500 000 EUR. |

(mio. EUR)

Medlemsstat

Finansiel regnskabsafslutning

Efterprøvende regnskabsafslutning

Angivne uregelmæssigheder

I alt

Belgien

0

12

2

15

Bulgarien

0

0

5

5

Tjekkiet

0

0

0

1

Danmark

0

101

4

104

Tyskland

0

2

15

17

Estland

0

0

0

0

Irland

–2

3

2

4

Grækenland

2

18

1

21

Spanien

7

62

38

106

Frankrig

3

73

35

111

Italien

–3

5

13

15

Cypern

0

0

0

0

Letland

0

0

0

0

Litauen

0

2

1

4

Luxembourg

0

0

0

0

Ungarn

6

13

2

22

Malta

0

0

0

0

Nederlandene

1

30

5

36

Østrig

0

2

1

3

Polen

0

11

2

13

Portugal

0

9

8

18

Rumænien

5

0

9

14

Slovenien

0

1

0

2

Slovakiet

0

0

1

1

Finland

2

0

0

2

Sverige

0

0

2

2

Det Forenede Kongerige

83

12

14

109

Besluttet i alt

Besluttet i alt

103

103

359

359

163

163

625

625

Bemærk: Tallene ovenfor er afrundet til millioner euro, og beløb, der vises som 0, repræsentere faktiske tal på mindre end 500 000 EUR.

Bemærk

Bemærkning 6 –   bilag 2: Samlede finansielle korrektioner og inddrivelser gennemført i 2009 i tilknytning til landbrug og udvikling af landområder

Bemærkning 6 –

bilag 2: Samlede finansielle korrektioner og inddrivelser gennemført i 2009 i tilknytning til landbrug og udvikling af landområder

Opdelt pr. medlemsstat

Opdelt pr. medlemsstat

| (mio. EUR) |
| --- |
| Medlemsstat | Regnskabsafslutning og manglende overholdelse af betalingsfrister | Efterprøvende regnskabsafslutning | Uregelmæssigheder angivet af medlemsstaterne (tilbagebetalt til EU) | I alt |
| Belgien | 0 | 12 | 2 | 14 |
| Bulgarien | 0 | — | 1 | 1 |
| Tjekkiet | 0 | — | 0 | 0 |
| Danmark | 0 | 101 | 4 | 105 |
| Tyskland | 0 | 1 | 16 | 18 |
| Estland | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Irland | –2 | 5 | 2 | 5 |
| Grækenland | 2 | 189 | 5 | 196 |
| Spanien | 7 | 23 | 30 | 59 |
| Frankrig | 3 | 46 | 34 | 82 |
| Italien | –3 | 167 | 13 | 177 |
| Cypern | — | 0 | 0 | 1 |
| Letland | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Litauen | 0 | 0 | 2 | 2 |
| Luxembourg | 0 | — | 0 | 0 |
| Ungarn | 6 | — | 3 | 9 |
| Malta | — | — | 0 | 0 |
| Nederlandene | 1 | 2 | 6 | 9 |
| Østrig | 0 | — | 1 | 1 |
| Polen | 0 | — | 2 | 2 |
| Portugal | 0 | 0 | 7 | 7 |
| Rumænien | 5 | — | 7 | 12 |
| Slovenien | 0 | 1 | 0 | 2 |
| Slovakiet | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Finland | 2 | 0 | 1 | 2 |
| Sverige | 0 | 12 | 2 | 14 |
| Det Forenede Kongerige | 83 | 41 | 9 | 133 |
| Gennemført i alt | 103 | 600 | 148 | 851 |
| Bemærk: Tallene ovenfor er afrundet til millioner euro, og beløb, der vises som 0, repræsentere faktiske tal på mindre end 500 000 EUR. |

(mio. EUR)

Medlemsstat

Regnskabsafslutning og manglende overholdelse af betalingsfrister

Efterprøvende regnskabsafslutning

Uregelmæssigheder angivet af medlemsstaterne (tilbagebetalt til EU)

I alt

Belgien

0

12

2

14

Bulgarien

0

—

1

1

Tjekkiet

0

—

0

0

Danmark

0

101

4

105

Tyskland

0

1

16

18

Estland

0

0

0

0

Irland

–2

5

2

5

Grækenland

2

189

5

196

Spanien

7

23

30

59

Frankrig

3

46

34

82

Italien

–3

167

13

177

Cypern

—

0

0

1

Letland

0

0

0

0

Litauen

0

0

2

2

Luxembourg

0

—

0

0

Ungarn

6

—

3

9

Malta

—

—

0

0

Nederlandene

1

2

6

9

Østrig

0

—

1

1

Polen

0

—

2

2

Portugal

0

0

7

7

Rumænien

5

—

7

12

Slovenien

0

1

0

2

Slovakiet

0

0

0

0

Finland

2

0

1

2

Sverige

0

12

2

14

Det Forenede Kongerige

83

41

9

133

Gennemført i alt

Gennemført i alt

103

103

600

600

148

148

851

851

Bemærk: Tallene ovenfor er afrundet til millioner euro, og beløb, der vises som 0, repræsentere faktiske tal på mindre end 500 000 EUR.

Bemærk

Bemærkning 6 –   bilag 3: Finansielle korrektioner bekræftet i 2009 for strukturforanstaltninger i alt

Bemærkning 6 –

bilag 3: Finansielle korrektioner bekræftet i 2009 for strukturforanstaltninger i alt

Opdelt pr. medlemsstat

Opdelt pr. medlemsstat

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Kumuleret 2008 | Finansielle korrektioner bekræftet i 2009 | Kumuleret 2009 |
| Medlemsstat | | EFRU | Samhørigheds- fonden | ESF | FIUF | EUGFL, Udviklingssektionen | I alt | |
| 1994-1999 | 1 995 | 445 | 10 | 21 | 41 | 4 | 521 | 2 516 |
| Belgien | 5 | — | — | 0 | — | — | 0 | 5 |
| Danmark | 3 | 0 | — | — | — | — | 0 | 3 |
| Tyskland | 286 | 49 | — | — | — | 4 | 53 | 339 |
| Irland | 42 | 0 | — | — | — | — | 0 | 42 |
| Grækenland | 526 | — | — | — | — | 0 | 0 | 526 |
| Spanien | 244 | 250 | 5 | 17 | 32 | 0 | 304 | 548 |
| Frankrig | 83 | 0 | — | 0 | — | — | 1 | 84 |
| Italien | 442 | 63 | — | — | — | — | 63 | 505 |
| Luxembourg | 1 | 0 | — | 4 | — | — | 4 | 5 |
| Nederlandene | 168 | 1 | — | — | 9 | — | 9 | 177 |
| Østrig | 2 | 0 | — | — | — | 0 | 0 | 2 |
| Portugal | 113 | 19 | 5 | — | — | — | 24 | 137 |
| Finland | 1 | — | — | 0 | — | 0 | 0 | 1 |
| Sverige | 1 | 0 | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Det Forenede Kongerige | 77 | 54 | — | — | — | — | 54 | 131 |
| Interreg | 1 | 9 | — | — | — | — | 9 | 10 |
| 2000-2006 | 3 313 | 1 616 | 76 | 159 | 5 | 34 | 1 890 | 5 203 |
| Belgien | 5 | 2 | — | 3 | — | — | 5 | 10 |
| Bulgarien | — | — | 2 | — | — | — | 2 | 2 |
| Tjekkiet | — | — | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Danmark | — | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| Tyskland | 10 | 0 | — | 2 | — | — | 2 | 12 |
| Estland | — | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Irland | 26 | 16 | — | — | — | — | 16 | 42 |
| Grækenland | 867 | 37 | 2 | 14 | — | — | 53 | 920 |
| Spanien | 1 246 | 1 200 | 22 | 24 | 3 | 8 | 1 257 | 2 503 |
| Frankrig | 249 | 3 | — | 9 | 0 | — | 12 | 261 |
| Italien | 608 | 135 | — | 80 | 2 | — | 217 | 825 |
| Cypern | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Letland | 3 | 1 | — | 0 | — | — | 1 | 4 |
| Litauen | 1 | — | 1 | — | — | — | 1 | 2 |
| Luxembourg | — | — | — | 2 | — | — | 2 | 2 |
| Ungarn | — | 4 | 41 | 7 | — | 0 | 52 | 52 |
| Malta | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Nederlandene | 1 | 0 | — | — | — | 1 | 1 | 2 |
| Østrig | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Polen | 37 | 85 | — | 12 | 0 | 11 | 108 | 145 |
| Portugal | 95 | 31 | 0 | 0 | — | — | 31 | 126 |
| Rumænien | 2 | — | 8 | — | — | 14 | 22 | 24 |
| Slovenien | 2 | — | — | 0 | — | — | 0 | 2 |
| Slovakiet | 1 | 38 | — | — | — | — | 38 | 39 |
| Finland | — | 0 | — | — | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Sverige | 11 | — | — | 0 | — | — | 0 | 11 |
| Det Forenede Kongerige | 149 | 63 | — | 5 | — | — | 68 | 217 |
| Interreg | — | 1 | — | — | — | — | 1 | 1 |
| Bekræftet i alt | 5 308 | 2 061 | 86 | 180 | 46 | 38 | 2 411 | 7 719 |
| Bemærk: Tallene ovenfor er afrundet til millioner euro, og beløb, der vises som 0, repræsentere faktiske tal på mindre end 500 000 EUR. |

(mio. EUR)

Kumuleret 2008

Finansielle korrektioner bekræftet i 2009

Kumuleret 2009

Medlemsstat

EFRU

Samhørigheds- fonden

ESF

FIUF

EUGFL, Udviklingssektionen

I alt

1994-1999

1994-1999

1 995

1 995

445

445

10

10

21

21

41

41

4

4

521

521

2 516

2 516

Belgien

5

—

—

0

—

—

0

5

Danmark

3

0

—

—

—

—

0

3

Tyskland

286

49

—

—

—

4

53

339

Irland

42

0

—

—

—

—

0

42

Grækenland

526

—

—

—

—

0

0

526

Spanien

244

250

5

17

32

0

304

548

Frankrig

83

0

—

0

—

—

1

84

Italien

442

63

—

—

—

—

63

505

Luxembourg

1

0

—

4

—

—

4

5

Nederlandene

168

1

—

—

9

—

9

177

Østrig

2

0

—

—

—

0

0

2

Portugal

113

19

5

—

—

—

24

137

Finland

1

—

—

0

—

0

0

1

Sverige

1

0

—

—

—

—

0

1

Det Forenede Kongerige

77

54

—

—

—

—

54

131

Interreg

1

9

—

—

—

—

9

10

2000-2006

2000-2006

3 313

3 313

1 616

1 616

76

76

159

159

5

5

34

34

1 890

1 890

5 203

5 203

Belgien

5

2

—

3

—

—

5

10

Bulgarien

—

—

2

—

—

—

2

2

Tjekkiet

—

—

0

—

—

—

0

0

Danmark

—

—

—

0

0

—

0

0

Tyskland

10

0

—

2

—

—

2

12

Estland

—

0

—

—

—

—

0

0

Irland

26

16

—

—

—

—

16

42

Grækenland

867

37

2

14

—

—

53

920

Spanien

1 246

1 200

22

24

3

8

1 257

2 503

Frankrig

249

3

—

9

0

—

12

261

Italien

608

135

—

80

2

—

217

825

Cypern

—

—

—

—

—

—

—

—

Letland

3

1

—

0

—

—

1

4

Litauen

1

—

1

—

—

—

1

2

Luxembourg

—

—

—

2

—

—

2

2

Ungarn

—

4

41

7

—

0

52

52

Malta

—

—

—

—

—

—

—

—

Nederlandene

1

0

—

—

—

1

1

2

Østrig

—

—

—

—

—

—

—

—

Polen

37

85

—

12

0

11

108

145

Portugal

95

31

0

0

—

—

31

126

Rumænien

2

—

8

—

—

14

22

24

Slovenien

2

—

—

0

—

—

0

2

Slovakiet

1

38

—

—

—

—

38

39

Finland

—

0

—

—

0

0

0

0

Sverige

11

—

—

0

—

—

0

11

Det Forenede Kongerige

149

63

—

5

—

—

68

217

Interreg

—

1

—

—

—

—

1

1

Bekræftet i alt

Bekræftet i alt

5 308

5 308

2 061

2 061

86

86

180

180

46

46

38

38

2 411

2 411

7 719

7 719

Bemærk: Tallene ovenfor er afrundet til millioner euro, og beløb, der vises som 0, repræsentere faktiske tal på mindre end 500 000 EUR.

Bemærk

Bemærkning 6 –   bilag 4: Finansielle korrektioner gennemført i 2009 i alt: Strukturforanstaltninger

Bemærkning 6 –

bilag 4: Finansielle korrektioner gennemført i 2009 i alt: Strukturforanstaltninger

Opdelt pr. medlemsstat

Opdelt pr. medlemsstat

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Beslutninger gennemført i 2009 |
| Medlemsstat | EFRU | Samhørigheds- fonden | ESF | FIUF | EUGFL, Udviklingssektionen | I alt |
| Perioden 1994-1999 | 218 | 10 | 21 | 46 | 5 | 300 |
| Belgien | — | — | 0 | — | — | 0 |
| Danmark | 2 | — | — | — | — | 2 |
| Tyskland | 109 | — | — | 0 | 4 | 113 |
| Irland | 0 | — | — | 0 | — | 1 |
| Grækenland | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Spanien | 3 | 5 | 17 | 32 | 0 | 57 |
| Frankrig | 1 | — | 0 | 5 | — | 6 |
| Italien | 41 | — | — | — | — | 41 |
| Luxembourg | 0 | — | 4 | — | — | 4 |
| Nederlandene | 7 | — | — | 9 | — | 16 |
| Østrig | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Portugal | 1 | 5 | — | — | — | 6 |
| Finland | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Sverige | 0 | — | — | — | — | 0 |
| Det Forenede Kongerige | 52 | — | — | — | — | 52 |
| Interreg | 2 | — | — | — | — | 2 |
| Perioden 2000-2006 | 116 | 79 | 185 | 4 | 25 | 409 |
| Belgien | — | — | 3 | — | — | 3 |
| Bulgarien | — | 3 | — | — | — | 3 |
| Tjekkiet | — | 0 | — | — | — | 0 |
| Danmark | — | — | — | — | — | — |
| Tyskland | — | — | — | — | — | — |
| Estland | — | 0 | — | — | — | 0 |
| Irland | — | — | — | — | — | — |
| Grækenland | 47 | 5 | 14 | — | — | 66 |
| Spanien | 7 | 14 | 38 | 0 | — | 59 |
| Frankrig | 1 | — | 0 | — | — | 2 |
| Italien | 10 | — | 80 | 4 | — | 93 |
| Cypern | — | — | — | — | — | — |
| Letland | — | — | 0 | — | — | 0 |
| Litauen | — | 1 | — | — | — | 1 |
| Luxembourg | — | — | 2 | — | — | 2 |
| Ungarn | — | 40 | 1 | — | 0 | 41 |
| Malta | — | — | — | — | — | — |
| Nederlandene | — | — | — | — | — | — |
| Østrig | — | — | — | — | — | — |
| Polen | 42 | — | 42 | — | 11 | 95 |
| Portugal | 9 | 9 | — | — | — | 18 |
| Rumænien | — | 6 | — | — | 14 | 20 |
| Slovenien | — | — | — | — | — | — |
| Slovakiet | — | — | — | — | — | — |
| Finland | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Sverige | — | — | — | — | — | — |
| Det Forenede Kongerige | — | — | 5 | — | — | 5 |
| Interreg | 0 | — | — | — | — | 0 |
| Gennemført i alt | 334 | 89 | 206 | 50 | 30 | 709 |
| Bemærk: Tallene ovenfor er afrundet til millioner euro, og beløb, der vises som 0, repræsentere faktiske tal på mindre end 500 000 EUR. |

(mio. EUR)

Beslutninger gennemført i 2009

Medlemsstat

EFRU

Samhørigheds- fonden

ESF

FIUF

EUGFL, Udviklingssektionen

I alt

Perioden 1994-1999

Perioden 1994-1999

218

218

10

10

21

21

46

46

5

5

300

300

Belgien

—

—

0

—

—

0

Danmark

2

—

—

—

—

2

Tyskland

109

—

—

0

4

113

Irland

0

—

—

0

—

1

Grækenland

—

—

—

—

0

0

Spanien

3

5

17

32

0

57

Frankrig

1

—

0

5

—

6

Italien

41

—

—

—

—

41

Luxembourg

0

—

4

—

—

4

Nederlandene

7

—

—

9

—

16

Østrig

0

—

—

—

0

0

Portugal

1

5

—

—

—

6

Finland

—

—

0

—

0

0

Sverige

0

—

—

—

—

0

Det Forenede Kongerige

52

—

—

—

—

52

Interreg

2

—

—

—

—

2

Perioden 2000-2006

Perioden 2000-2006

116

116

79

79

185

185

4

4

25

25

409

409

Belgien

—

—

3

—

—

3

Bulgarien

—

3

—

—

—

3

Tjekkiet

—

0

—

—

—

0

Danmark

—

—

—

—

—

—

Tyskland

—

—

—

—

—

—

Estland

—

0

—

—

—

0

Irland

—

—

—

—

—

—

Grækenland

47

5

14

—

—

66

Spanien

7

14

38

0

—

59

Frankrig

1

—

0

—

—

2

Italien

10

—

80

4

—

93

Cypern

—

—

—

—

—

—

Letland

—

—

0

—

—

0

Litauen

—

1

—

—

—

1

Luxembourg

—

—

2

—

—

2

Ungarn

—

40

1

—

0

41

Malta

—

—

—

—

—

—

Nederlandene

—

—

—

—

—

—

Østrig

—

—

—

—

—

—

Polen

42

—

42

—

11

95

Portugal

9

9

—

—

—

18

Rumænien

—

6

—

—

14

20

Slovenien

—

—

—

—

—

—

Slovakiet

—

—

—

—

—

—

Finland

—

—

—

—

0

0

Sverige

—

—

—

—

—

—

Det Forenede Kongerige

—

—

5

—

—

5

Interreg

0

—

—

—

—

0

Gennemført i alt

Gennemført i alt

334

334

89

89

206

206

50

50

30

30

709

709

Bemærk: Tallene ovenfor er afrundet til millioner euro, og beløb, der vises som 0, repræsentere faktiske tal på mindre end 500 000 EUR.

Bemærk

7.   FINANSIEL RISIKOSTYRING

Følgende oplysninger om EU's finansielle risikostyring vedrører:

| — | likviditetstransaktioner, som Europa-Kommissionen har foretaget for at gennemføre sit budget |
| --- | --- |

—

likviditetstransaktioner, som Europa-Kommissionen har foretaget for at gennemføre sit budget

| — | långivnings- og låntagningsaktiviteter gennemført af Europa-Kommissionen gennem makrofinansiel bistand (MFA), betalingsbalancelån og Euratom |
| --- | --- |

—

långivnings- og låntagningsaktiviteter gennemført af Europa-Kommissionen gennem makrofinansiel bistand (MFA), betalingsbalancelån og Euratom

| — | Garantifonden for foranstaltninger udadtil og |
| --- | --- |

—

Garantifonden for foranstaltninger udadtil og

| — | långivnings- og låntagningsaktiviteter gennemført af EU gennem Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (under afvikling). |
| --- | --- |

—

långivnings- og låntagningsaktiviteter gennemført af EU gennem Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (under afvikling).

7.1.   POLITIKKER FOR RISIKOSTYRING

POLITIKKER FOR RISIKOSTYRING

7.1.1.   
  Likviditetstransaktioner

Likviditetstransaktioner

Reglerne og principperne for forvaltningen af Kommissionens likviditetstransaktioner er fastlagt i forordning nr. 1150/2000 (som ændret ved forordning nr. 2028/2004) og i finansforordningen (forordning (EF Euratom) nr. 1605/2002, ændret ved forordning nr. 1995/2006) og gennemførelsesbestemmelserne dertil (forordning nr. 2342/2002, ændret ved forordning nr. 478/2007).

Som følge af ovennævnte forordninger finder følgende hovedprincipper anvendelse:

| — | Egne indtægter indbetales af medlemsstaterne på en konto, der er oprettet med henblik herpå i Kommissionens navn hos hver medlemsstats finansforvaltning eller hos det af hver medlemsstat udpegede organ. Kommissionen kan disponere over ovennævnte konti udelukkende for at dække sit likviditetsbehov. |
| --- | --- |

—

Egne indtægter indbetales af medlemsstaterne på en konto, der er oprettet med henblik herpå i Kommissionens navn hos hver medlemsstats finansforvaltning eller hos det af hver medlemsstat udpegede organ. Kommissionen kan disponere over ovennævnte konti udelukkende for at dække sit likviditetsbehov.

| — | Egne indtægter indbetales af medlemsstaterne i national valuta, hvorimod Kommissionens betalinger sædvanligvis foretages i EUR. |
| --- | --- |

—

Egne indtægter indbetales af medlemsstaterne i national valuta, hvorimod Kommissionens betalinger sædvanligvis foretages i EUR.

| — | Bankkonti oprettet i Kommissionens navn kan ikke overtrækkes. |
| --- | --- |

—

Bankkonti oprettet i Kommissionens navn kan ikke overtrækkes.

| — | Saldi i andre valutaer end EUR anvendes enten til betalinger i samme valuta eller overføres regelmæssigt til EUR. |
| --- | --- |

—

Saldi i andre valutaer end EUR anvendes enten til betalinger i samme valuta eller overføres regelmæssigt til EUR.

Ud over konti for egne indtægter har Kommissionen oprettet andre konti i centralbanker og forretningsbanker med henblik på at foretage og modtage betalinger, som ikke er medlemsstaternes bidrag til budgettet.

Likviditets- og betalingstransaktionerne er i udpræget grad automatiseret og baseret på moderne informationssystemer. Der anvendes specifikke procedurer for at sikre systemsikkerheden og sikre opsplitning af opgaverne i tråd med finansforordningen, Kommissionens interne kontrolstandarder og revisionsprincipper.

Skriftlige retningslinjer og procedurer bestemmer, hvordan forvaltningen af likviditets- og betalingstransaktionerne skal finde sted, så finansielle og operationelle risici reduceres, og der sikres et hensigtsmæssigt kontrolniveau. De omfatter forskellige operationelle områder (f.eks. gennemførelse af betalinger og likviditetsstyring, pengestrømsprognosticering, forretningskontinuitet osv.), og overensstemmelsen med retningslinjerne og procedurerne kontrolleres regelmæssigt. Der afholdes endvidere regelmæssigt møder mellem Generaldirektoratet for Budget og Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender med det formål at drøfte risikostyring og bedste praksis.

7.1.2   
  Låntagnings- og långivningsaktiviteter (MFA, BOP og Euratom)

Låntagnings- og långivningsaktiviteter (MFA, BOP og Euratom)

Långivnings- og låntagningsoperationerne såvel som den tilknyttede likviditetsstyring gennemføres af EU i henhold til, i givet fald, de respektive rådsafgørelser og interne retningslinjer. Der er udarbejdet proceduremanualer vedrørende specifikke områder som låntagning, långivning og likviditetsstyring, som anvendes af de relevante operative enheder. Finansielle og operationelle risici identificeres og evalueres, og overensstemmelsen med de interne retningslinjer og procedurer kontrolleres jævnligt. Generelt foretages der ikke nogen risikodækning med hensyn til rente- og kursændringer (hedging), eftersom långivningstransaktionerne finansieres gennem enslydende lånoptagelses- og långivningstransaktioner (back-to-back), og der ikke eksisterer nogen åbne valutapositioner.

7.1.3   
  Garantifonden

Garantifonden

Reglerne og principperne for forvaltningen af Garantifondens aktiver (se bemærkning 2.3.3) er fastsat i aftalen mellem Europa-Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank (EIB) af 25. november 1994 og de senere ændringer af 17. og 23. september 1996, 8. maj 2002 og 25. februar 2008. Garantifonden anvender kun EUR. Den investerer udelukkende i denne valuta for at undgå enhver kursrisiko. Forvaltningen af fondens midler skal foregå efter de almindelige forsigtighedsregler, der gælder for finansieringsvirksomhed. Dens formål er bl.a. at reducere risiciene og sikre, at de forvaltede aktiver er tilstrækkelig likvide og tilstrækkelig hurtigt kan mobiliseres i betragtning af de forpligtelser, fonden skal kunne opfylde.

7.1.4   
  EKSF under afvikling

EKSF under afvikling

Kommissionen forvalter afviklingen af EKSF's passiver, og EKSF under afvikling kan således ikke optage nye lån med henblik på finansiering. Ny lånoptagelse kan kun foretages med henblik på refinansiering, der skal nedbringe finansieringsudgifterne. Hvad angår transaktioner med likvide midler, anvendes principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning med henblik på at begrænse finansielle risici.

7.2   MARKEDSRISIKO

MARKEDSRISIKO

Markedsrisiko er risikoen for, at dagsværdien eller de fremtidige pengestrømme for et finansielt instrument vil svinge som følge af ændringer i markedspriserne. Markedsrisiko omfatter ikke kun muligheden for tab, men også muligheden for gevinst. Den omfatter valutarisiko, renterisiko og anden prisrisiko. EU er ikke eksponeret for anden prisrisiko af betydning.

7.2.1   
  Valutarisiko

Valutarisiko

Valutarisiko er risikoen for, at EU's transaktioner eller investeringsværdi påvirkes af valutakursændringer. Risikoen opstår som følge af ændringen i kursen for én valuta i forhold til en anden.

7.2.1.1   
  Likviditetstransaktioner

Likviditetstransaktioner

Egne indtægter indbetalt af medlemsstaterne i andre valutaer end EUR indlånes på konti til egne indtægter i overensstemmelse med forordningen om egne indtægter. De overføres til EUR, når der er behov for at dække gennemførelsen af betalinger i EUR. Procedurerne for forvaltningen af disse midler er omhandlet i ovennævnte forordning. I et begrænset antal tilfælde anvendes de direkte til betalinger, der gennemføres i de samme valutaer.

Kommissionen har en række konti i andre EU-valutaer end EUR og i USD hos forretningsbanker med det formål at gennemføre betalinger i samme valutaer. Der overføres midler til disse konti afhængigt af de betalinger, der skal gennemføres. Saldiene fra dag til dag holdes derfor meget lave og udgør kun en begrænset eksponering for svingninger i vekselkurserne.

Når der modtages diverse indlån (andre end egne indtægter) i andre valutaer end EUR, overføres beløbene enten til andre konti i de samme valutaer, hvis de skal dække gennemførelse af betalinger, eller omveksles til EUR og overføres til andre konti i EUR. Forskudskonti i andre valutaer end EUR krediteres afhængigt af de anslåede lokale betalinger på kort sigt i samme valutaer. Saldi på disse konti holdes inden for deres respektive lofter.

Da alle foreløbigt inkasserede bøder pålægges og betales i EUR, er der ingen valutarisiko.

7.2.1.2   
  Låntagnings- og långivningsaktiviteter (MFA, BOP og Euratom)

Låntagnings- og långivningsaktiviteter (MFA, BOP og Euratom)

Da alle finansielle aktiver og passiver er angivet i EUR, er EU i disse tilfælde ikke eksponeret for nogen valutarisiko. EU yder imidlertid lån gennem det finansielle instrument Euratom, som er angivet i udenlandsk valuta (USD), og som finansieres gennem lånoptagelser med et tilsvarende beløb i USD (»back-to-back«-transaktion). Pr. balancedagen var EU ikke eksponeret for nogen valutarisiko med hensyn til Euratom.

7.2.1.3   
  Garantifonden

Garantifonden

De finansielle aktiver er angivet i EUR, så der er ingen valutarisiko.

7.2.1.4   
  EKSF under afvikling

EKSF under afvikling

EKSF under afvikling har en begrænset valutanettoeksponering svarende til 2,2 mio. EUR, der består af boliglån svarende til 1,5 mio. EUR og saldi på anfordringskonti svarende til 0,7 mio. EUR.

7.2.2   
  Renterisiko

Renterisiko

Renterisiko er muligheden for en reduktion af et værdipapirs værdi, navnlig en obligation, som følge af en rentestigning. Generelt fører højere renter til lavere kurser på obligationer med fast rente og omvendt.

7.2.2.1   
  Likviditetstransaktioner

Likviditetstransaktioner

Kommissionens likviditetsstyringsafdeling låner ikke penge. Derfor er den ikke eksponeret for nogen renterisiko. Den har dog renteindtægter fra saldi på sine forskellige bankkonti. Kommissionen har derfor iværksat foranstaltninger, som regelmæssigt sikrer, at renterne afspejler markedsrenterne og deres mulige svingninger. Konti hos medlemsstaternes statskasse eller nationale centralbank til indbetalinger af egne indtægter er ikke-rentebærende og gebyrfri. For alle andre konti hos nationale centralbanker afhænger rentesatsen af hver banks specifikke vilkår. Der anvendes variable renter, som tilpasses markedssvingningerne.

For saldi fra dag til dag hos forretningsbanker beregnes renten dagligt. Den beregnes på et variabelt grundlag i forhold til en kontraktlig marginalsats (positiv eller negativ). For de fleste konti beregnes renten i forhold til ECB's marginalsats for de fleste refinansieringstransaktioner og tilpasses, så den afspejler variationer i denne sats. For visse andre konti beregnes renten i forhold til Eonia-renten. Som følge heraf er der ingen risiko for, at Kommissionens renteindtægter er lavere end markedsrenten.

7.2.2.2   
  Låntagnings- og långivningsaktiviteter (MFA, BOP og Euratom)

Låntagnings- og långivningsaktiviteter (MFA, BOP og Euratom)

Långivning og låntagning med variabel rente

Långivning og låntagning med variabel rente

EU har på grund af långivnings- og låntagningsaktiviteternes art betydelige rentebærende aktiver og passiver. MFA- og Euratomlåntagning til variabel rente medfører, at EU er udsat for renterisiko. Imidlertid opvejes renterisikoen ved låntagning af de tilsvarende udlån med samme løbetider og betingelser (»back-to-back«-transaktioner). På balancedatoen havde EU udstedt lån (udtrykt i nominelle beløb) med variabel rente til et beløb af 0,96 mia. EUR (2008: 1,05 mia. EUR) med justering hver sjette måned

Långivning og låntagning med fast rente

Långivning og låntagning med fast rente

EU havde også i 2009 udstedt MFA- og Euratomlån (udtrykt i nominelle beløb) med fast rente til et beløb af 110 mio. EUR (2008: 85 mio. EUR) med en løbetid på mindre end fem år (25 mio. EUR) og over fem år (85 mio. EUR).

Mere væsentligt havde EU seks lån under det finansielle instrument BOP (betalingsbalancelån) med fast rente til et beløb af 9 mia. EUR (2008: 2 mia. EUR) med en løbetid på mindre end fem år (5 mia. EUR) og over fem år (4,2 mia. EUR).

7.2.2.3   
  Garantifonden

Garantifonden

Gældsværdipapirer i Garantifonden udstedt med variabel rente er underlagt svingningerne i disse renter, mens gældsværdipapirer til fast rente eksponerer EU for renterisiko i forbindelse med dagsværdi. Obligationer med fast rente repræsenterer ca. 97 % af investeringsporteføljen på balancedatoen (2007: 96 %).

7.2.2.4   
  EKSF under afvikling

EKSF under afvikling

På grund af sine aktiviteter er EKSF under afvikling eksponeret for renterisiko. Renterisikoen ved låntagning opvejes generelt af tilsvarende udlån med samme løbetider og betingelser. Hvad angår forvaltningen af aktiver repræsenterer obligationer med fast rente ca. 97 % af værdipapirporteføljen på balancedatoen (2007: 97 %).

7.3   KREDITRISIKO

KREDITRISIKO

Kreditrisiko er risikoen for tab som følge af en skyldners eller låners manglende betaling af et lån eller en anden kredit (enten hovedstol eller renter eller begge) eller manglende overholdelse af en kontraktlig forpligtelse. Foranstaltninger ved misligholdelse omfatter udskudt tilbagebetaling, omstrukturering af tilbagebetalinger og konkurs.

7.3.1   
  Likviditetstransaktioner

Likviditetstransaktioner

De fleste af Kommissionens likvide midler holdes i overensstemmelse med Rådets forordning nr. 1150/2000 på konti oprettet af medlemsstaterne til betaling af deres bidrag (egne indtægter). Alle sådanne konti er oprettet hos medlemsstaternes statskasse eller nationale centralbank. Disse institutioner udgør den laveste kreditrisiko/modpartsrisiko for Kommissionen, da det er medlemsstaterne, som den er eksponeret for.

For den del af Kommissionens likvide midler, der holdes hos forretningsbanker med henblik på gennemførelse af betalinger, krediteres disse konti på grundlag af »just-in-time«-princippet og forvaltes automatisk af Kommissionens likviditetsstyringssystem. Der holdes et minimumsbeløb på hver konto proportionalt med de gennemsnitlige daglige betalinger, der gennemføres fra den. Som følge heraf er saldi på sådanne konti fra den ene dag til den anden altid meget lave (mellem 50 mio. EUR og 150 mio. EUR i gennemsnit fordelt på mere end 30 konti), hvorfor Kommissionens eksponering for kreditrisici er begrænset. Disse beløb skal ses i forhold til de samlede likvide saldi, der svinger mellem 1 mia. EUR og 35 mia. EUR og i forhold til et samlet betalingsbeløb i 2009 på 130 mia. EUR.

Hertil kommer, at der anvendes specifikke retningslinjer for udvælgelsen af forretningsbankerne for yderligere at mindske modpartsrisikoen for Kommissionen:

| — | Samtlige forretningsbanker udvælges efter en udbudsprocedure. For adgang til udbudsproceduren kræves en kortfristet kreditrating på mindst Moody's P-1 eller tilsvarende (S&P A-1 eller Fitch F1). Der kan under særlige omstændigheder stilles krav om et lavere niveau. |
| --- | --- |

—

Samtlige forretningsbanker udvælges efter en udbudsprocedure. For adgang til udbudsproceduren kræves en kortfristet kreditrating på mindst Moody's P-1 eller tilsvarende (S&P A-1 eller Fitch F1). Der kan under særlige omstændigheder stilles krav om et lavere niveau.

| — | For forretningsbanker, der specifikt udvælges til deponering af foreløbigt inkasserede bøder, kræves generelt en kortfristet kreditrating på mindst S&P AA eller tilsvarende, og der anvendes specifikke foranstaltninger, hvis banker i denne gruppe nedvurderes. |
| --- | --- |

—

For forretningsbanker, der specifikt udvælges til deponering af foreløbigt inkasserede bøder, kræves generelt en kortfristet kreditrating på mindst S&P AA eller tilsvarende, og der anvendes specifikke foranstaltninger, hvis banker i denne gruppe nedvurderes.

| — | I løbet af 2009 indførte Kommissionens likviditetsafdeling et alternativt system til forvaltning af foreløbigt inkasserede bøder med henblik på at mindske risikoen for dette område. I medfør af Kommissionens afgørelse C(2009)4264 vil bøder, der pålægges efter den 1. januar 2010, blive forvaltet under det nye system og vil ikke længere blive deponeret hos forretningsbanker. |
| --- | --- |

—

I løbet af 2009 indførte Kommissionens likviditetsafdeling et alternativt system til forvaltning af foreløbigt inkasserede bøder med henblik på at mindske risikoen for dette område. I medfør af Kommissionens afgørelse C(2009)4264 vil bøder, der pålægges efter den 1. januar 2010, blive forvaltet under det nye system og vil ikke længere blive deponeret hos forretningsbanker.

| — | Forskudskonti holdes hos lokale banker, der udvælges efter en forenklet udbudsprocedure. Krav til kreditrating afhænger her af lokale forhold og kan være meget forskellig fra det ene land til det andet. For at begrænse eksponeringen for kreditrisici holdes saldi på disse konti på lavest mulige niveau (under hensyntagen til transaktionsbehovene), og de krediteres løbende, ligesom de anvendte lofter revideres årligt. |
| --- | --- |

—

Forskudskonti holdes hos lokale banker, der udvælges efter en forenklet udbudsprocedure. Krav til kreditrating afhænger her af lokale forhold og kan være meget forskellig fra det ene land til det andet. For at begrænse eksponeringen for kreditrisici holdes saldi på disse konti på lavest mulige niveau (under hensyntagen til transaktionsbehovene), og de krediteres løbende, ligesom de anvendte lofter revideres årligt.

| — | Kreditrating for de forretningsbanker, som Kommissionen har konti hos, gennemgås mindst én gang om måneden eller oftere efter behov. Intensiverede foranstaltninger til overvågning af risikoeksponeringen blev vedtaget på grund af finanskrisen og blev opretholdt i hele 2009. |
| --- | --- |

—

Kreditrating for de forretningsbanker, som Kommissionen har konti hos, gennemgås mindst én gang om måneden eller oftere efter behov. Intensiverede foranstaltninger til overvågning af risikoeksponeringen blev vedtaget på grund af finanskrisen og blev opretholdt i hele 2009.

7.3.2   
  Låntagnings- og långivningsaktiviteter (MFA, BOP og Euratom)

Låntagnings- og långivningsaktiviteter (MFA, BOP og Euratom)

Kreditrisikoen forvaltes først ved at opnå garanti fra landet, når det drejer sig om Euratom, dernæst gennem Garantifonden (MFA og Euratom) og til sidst EU-budgettet (BOP samt MFA og Euratom, hvis andre foranstaltninger ikke er tilstrækkelige ). I henhold til bestemmelserne om egen indtægter for 2009 ligger loftet for BNI-indtægterne på 1,24 % af medlemsstaternes BNI, og i 2009 blev der faktisk anvendt 1,01 % til at dække betalingsbevillingerne. Det betyder, at der pr. 31. december 2009 var en margen på 0,23 % til dækning af denne garanti. Det skal bemærkes, at loftet falder til 1,23 % fra og med 2010. Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland blev oprettet i 1994 for at dække den forventede risiko i forbindelse med låntagning, som finansierer långivning til lande uden for EU. I alle tilfælde formindskes eksponeringen for kreditrisiko gennem muligheden for at trække på EU-budgettet, hvis en skyldner ikke er i stand til at betale hele det skyldige beløb. I den forbindelse er EU berettiget til at kræve, at alle medlemsstaterne sikrer opfyldelse af EU's retlige forpligtelse over for långiverne.

De primære modtagere af disse lån er Ungarn, Letland og Rumænien. Disse lande tegner sig for henholdsvis 54 %, 21 % og 18 % af den samlede lånevolumen. Hvad angår likviditetstransaktioner, anvendes retningslinjerne for valg af modparter. Således vil den pågældende operative enhed kun kunne indgå aftaler med banker, der er opført på en liste over godkendte banker, og som anvender tilstrækkelige modpartsgrænser.

7.3.3   
  Garantifonden

Garantifonden

I overensstemmelse med den indgåede aftale mellem EU og EIB om Garantifondens forvaltning bør alle interbankanbringelser have en kortfristet udstederkreditrating fra Moody's eller tilsvarende på mindst P-1. Pr. 31. december 2009 blev alle investeringer (153 mio. EUR) foretaget hos sådanne modparter (2008: 183 mio. EUR). Pr. 31. december 2009 investerede fonden i fire kortfristede finansielle instrumenter, og alle sådanne investeringer (37 mio. EUR) blev foretaget hos modparter med en rating fra Moody's på mindst P-1 eller tilsvarende. Alle værdipapirer i AFS-porteføljen er i overensstemmelse med de reviderede forvaltningsretningslinjer.

7.3.4   
  EKSF under afvikling

EKSF under afvikling

Eksponeringen for kreditrisiko forvaltes gennem regelmæssig analyse af låntagernes evne til at opfylde deres forpligtelser med hensyn til rentebetaling og tilbagebetaling af kapital. Eksponeringen for kreditrisiko forvaltes også ved at opnå kaution samt landegaranti, selskabsgaranti og personlig garanti. 52 % af det samlede udestående beløb er dækket af garantier fra en medlemsstat eller tilsvarende organer (f.eks. offentlige institutioner). 36 % af udestående lån er ydet til banker eller er garanteret af banker. Hvad angår likviditetstransaktioner, anvendes retningslinjerne for valg af modparter. Således vil den pågældende operative enhed kun kunne indgå aftaler med banker, der er opført på en liste over godkendte banker, og som anvender tilstrækkelige modpartsgrænser.

7.4   LIKVIDITETSRISIKO

LIKVIDITETSRISIKO

Likviditetsrisiko er den risiko, der opstår som resultat af vanskeligheden ved at sælge et aktiv, f.eks. risikoen for, at et bestemt værdipapir eller aktiv ikke kan handles tilstrækkelig hurtigt på markedet til at undgå et tab eller overholde en forpligtelse.

7.4.1   
  Likviditetstransaktioner

Likviditetstransaktioner

EU's budgetprincipper sikrer, at den samlede likviditet for året altid er tilstrækkelig til at opfylde alle betalingsforpligtelser. Faktisk er de samlede bidrag fra medlemsstaterne lig med de samlede betalingsbevillinger for budgetåret. Medlemsstaternes bidrag modtages dog i tolv månedlige trancher i løbet af året, mens betalingerne varierer.

For at sikre, at likviditeten altid kan dække de betalinger, der skal gennemføres i en bestemt måned, har Kommissionen indført procedurer for regelmæssigt prognosticering af likviditet, og egne indtægter kan om nødvendigt indkræves fra medlemsstaterne på forskud under visse betingelser.

Hvad angår Kommissionens likviditetstransaktioner fra dag til dag, sikrer automatiske likviditetsstyringsredskaber i tillæg til ovennævnte, at der fra dag til dag er tilstrækkelige midler på hver af Kommissionens bankkonti.

7.4.2   
  Låntagnings- og långivningsaktiviteter (MFA, BOP og Euratom)

Låntagnings- og långivningsaktiviteter (MFA, BOP og Euratom)

Likviditetsrisikoen ved låntagning opvejes generelt af tilsvarende udlån med samme løbetider og betingelser (»back-to-back«-transaktioner). For MFA og Euratom fungerer Garantifonden som en likviditetsreserve (eller et sikkerhedsnet) i tilfælde af låneres manglende betaling eller forsinkede betaling. For BOP fastlægger forordning nr. 431/2009 en procedure, der sikrer tilstrækkelig tid til at mobilisere midler via EU-budgettet.

7.4.3   
  Garantifonden

Garantifonden

Fonden forvaltes ud fra princippet om, at aktiver skal være tilstrækkelig likvide og tilstrækkelig hurtigt skal kunne mobiliseres i betragtning af de relevante forpligtelser. Fonden skal have mindst 100 mio. EUR i en portefølje med en løbetid på < 12 måneder, der skal investeres i pengepolitiske instrumenter. Pr. 31. december 2009 beløb disse investeringer sig til 190 mio. EUR. Mindst 20 % af fondens nominelle værdi skal endvidere bestå af pengepolitiske instrumenter, obligationer med fast rente med en resterende løbetid på mindre end ét år og obligationer med variabel rente. Pr. 31. december 2009 udgjorde denne andel 27 %.

7.4.4   
  EKSF under afvikling

EKSF under afvikling

Likviditetsrisikoen ved låntagning opvejes generelt af tilsvarende udlån med samme løbetider og betingelser (»back-to-back«-transaktioner). Hvad angår aktiver og passiver tilhørende EKSF under afvikling, forvalter Kommissionen likviditetsbehovene på grundlag af et overslag over udbetalinger, som fremkommer gennem konsultationer med de ansvarlige tjenester i Kommissionen.

7.5   DAGSVÆRDI

DAGSVÆRDI

7.5.1   
  Låntagnings- og långivningsaktiviteter (MFA, BOP og Euratom)

Låntagnings- og långivningsaktiviteter (MFA, BOP og Euratom)

Indledende situation:

Indledende situation:

Ovennævnte lån opføres først til deres nominelle værdi i overensstemmelse med EU's regnskabsregel nr. 11. Hvis den internationale regnskabsstandard for den private sektor (IAS 39) var blevet anvendt i stedet, ville lånene være blevet opført til dagsværdi. Forskellen mellem de to regnskabsprincipper for betalingsbalancelånene pr. deres udstedelsesdato fremgår af følgende tabel:

| (mio. EUR) |
| --- |
| | EU's regnskabsregel nr. 11 (nominel værdi) | IAS 39 (dagsværdi) | Forskel i regnskabsprincipper |
| Værdi af betalingsbalancelån ved udstedelse i 2009 | 7 200 | 6 649 | 551 |
| Værdi af betalingsbalancelån ved udstedelse i 2008 | 2 000 | 1 767 | 233 |

(mio. EUR)

EU's regnskabsregel nr. 11 (nominel værdi)

IAS 39 (dagsværdi)

Forskel i regnskabsprincipper

Værdi af betalingsbalancelån ved udstedelse i 2009

7 200

6 649

551

551

Værdi af betalingsbalancelån ved udstedelse i 2008

2 000

1 767

233

233

Regnskabsprincippet i EU's regnskabsregel nr. 11 anvendes af følgende grunde:

| — | Der sker en opvejning mellem långivning og låntagning, fordi der er tale om »back-to-back«-transaktioner. Den effektive rente for lån er således lig med den effektive rente for de tilknyttede udlån. |
| --- | --- |

—

Der sker en opvejning mellem långivning og låntagning, fordi der er tale om »back-to-back«-transaktioner. Den effektive rente for lån er således lig med den effektive rente for de tilknyttede udlån.

| — | Den indledende forskel afspejler den alternative omkostning, der kunne være opnået via en alternativ investering på kapitalmarkedet. Da EU ikke kan investere på kapitalmarkederne, er denne alternative omkostning ikke relevant og afspejler derfor ikke reelt substansen af transaktionerne. |
| --- | --- |

—

Den indledende forskel afspejler den alternative omkostning, der kunne være opnået via en alternativ investering på kapitalmarkedet. Da EU ikke kan investere på kapitalmarkederne, er denne alternative omkostning ikke relevant og afspejler derfor ikke reelt substansen af transaktionerne.

| — | Der vil blive kompenseret for den ovennævnte indledende forskel via renteindtægten i de efterfølgende år. |
| --- | --- |

—

Der vil blive kompenseret for den ovennævnte indledende forskel via renteindtægten i de efterfølgende år.

Aktuel situation pr. 31. december 2009:

Aktuel situation pr. 31. december 2009:

Den estimerede dagsværdi fastlægges på følgende måde:

| — | For lån: ved anvendelse af en metode til tilbagediskontering af pengestrømmen baseret på landespecifikke rentekurver, der er relevante for restløbetiden. |
| --- | --- |

—

For lån: ved anvendelse af en metode til tilbagediskontering af pengestrømmen baseret på landespecifikke rentekurver, der er relevante for restløbetiden.

| — | For låntagning: ved anvendelse af en metode til tilbagediskontering af pengestrømmen baseret på AAA-rentekurver, der er relevante for restløbetiden. |
| --- | --- |

—

For låntagning: ved anvendelse af en metode til tilbagediskontering af pengestrømmen baseret på AAA-rentekurver, der er relevante for restløbetiden.

| — | Det antages, at lån med variabel rente nærmer sig deres nominelle beløb, da justering til markedsrenten foretages hver sjette måned. |
| --- | --- |

—

Det antages, at lån med variabel rente nærmer sig deres nominelle beløb, da justering til markedsrenten foretages hver sjette måned.

I følgende tabel vises den estimerede dagsværdi ved årets udgang for MFA-, BOP- og Euratomlån med fast rente, så den kan sammenlignes med den tilsvarende bogførte værdi i balancen:

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Lån ydet pr. 31/12/2009 | Lån ydet pr. 31/12/2008 | Låntagning pr. 31/12/2009 | Låntagning pr. 31/12/2008 |
| Dagsværdi | 8 785 | 1 863 | 9 626 | 2 118 |
| Bogført værdi | 9 416 | 2 091 | 9 416 | 2 091 |
| Difference | (631) | (228) | 210 | 27 |

(mio. EUR)

Lån ydet pr. 31/12/2009

Lån ydet pr. 31/12/2008

Låntagning pr. 31/12/2009

Låntagning pr. 31/12/2008

Dagsværdi

8 785

1 863

9 626

2 118

Bogført værdi

9 416

2 091

9 416

2 091

Difference

Difference

(631)

(631)

(228)

(228)

210

210

27

27

På balancedatoen tegnede betalingsbalancelån sig for 98,8 % af EU's långivning og låntagning. Tabellen ovenfor viser, at dagsværdien af EU's låntagning er højere end den nominelle værdi, eftersom EU har en kreditrating på AAA, og markedsrenten i øjeblikket er højere end de renter, EU lånte til. Da Ungarn, Letland og Rumænien, som er hovedmodtagerne af disse lån, har en rating, der er lavere end AAA, er dagsværdien af de ydede lån lavere end den nominelle værdi, selv om markedsrenten aktuelt er højere end den rente, EU har opkrævet.

7.5.2   
  EKSF under afvikling

EKSF under afvikling

Den estimerede dagsværdi af långivning og låntagning bestemmes ved anvendelse af en metode til tilbagediskontering af pengestrømmen. I henhold til denne model tilbagediskonteres pengestrømme baseret på AAA-rentekurver, der er relevante for restløbetiden. Det antages, at lån med variabel rente nærmer sig deres regnskabsmæssige værdi, da justering til markedsrenten foretages hver tredje eller sjette måned. Det har ikke været muligt at fastlægge og fremlægge den estimerede dagsværdi af långivning og låntagning til fast rente, da de nødvendige data til beregning af disse værdier ikke var tilgængelige.

Værdipapirer disponible for salg vises til dagspris, hvilket er markedsprisen plus den påløbne rente. Der er ingen finansielle instrumenter angivet til dagsværdi ved anvendelse af en værdiansættelsesteknik, som ikke understøttes af iagttagne markedspriser eller -renter. Den nominelle værdi minus hensættelse for værdiforringelse af gældsposter ved salg og den nominelle værdi af tilgodehavender fra salg antages at nærme sig dagsværdien. Dagsværdien af likvide midler inklusive anfordringskonti og kortfristede indlån (på under tre måneder) er den regnskabsmæssige værdi.

8.   OPLYSNINGER OM AFHÆNGIGE PARTER

8.1   AFHÆNGIGE PARTER

AFHÆNGIGE PARTER

EU's afhængige parter er dets konsoliderede enheder og nøglepersoner i disse enheders ledelser (se nedenfor). Transaktioner mellem disse enheder finder sted som EU's almindelige transaktioner, og specifikke krav om fremlæggelse finder derfor ikke anvendelse for disse transaktioner i henhold til EU's regnskabsregler. En liste over de konsoliderede enheder findes i bemærkning 10.

8.2   NØGLEPERSONERNES VEDERLAG

NØGLEPERSONERNES VEDERLAG

Med henblik på at formidle oplysninger, for så vidt angår nøglepersoner i forbindelse med forvaltningen af Den Europæiske Union, er sådanne personer opdelt i fem kategorier:

Kategori 1: formanden for Det Europæiske Råd, Kommissionens formand og Domstolens præsident

Kategori 2: næstformanden i Kommissionen/den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Kommissionens øvrige næstformænd

Kategori 3: Rådets generalsekretær, Kommissionens medlemmer, Domstolens dommere og generaladvokater, præsidenten for og medlemmerne af Retten i Første Instans, præsidenten for og medlemmerne af Retten for EU-personalesager, Ombudsmanden og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

Kategori 4: Revisionsrettens formand og medlemmer

Kategori 5: institutionernes og agenturernes højst indplacerede tjenestemænd.

En oversigt over deres vederlag vises nedenfor. Yderligere oplysninger findes i Den Europæiske Unions Tidende (EFT P 187 af 8.8.1967 senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 202/2005 af 18. januar 2005 (EUT L 33 af 5.2.2005) og L 268, 20.10.1977 senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1293/2004 af 30. april 2004 (EUT L 243 af 15.7.2004)). Andre oplysninger findes i tjenestemandsvedtægten, som er offentliggjort på webstedet Europa, og som er det officielle dokument, der beskrevet rettighederne og forpligtelserne for alle tjenestemænd ved EU. Nøglepersoner har ikke modtaget præferencelån fra EU.

Nøglepersonernes vederlag

Nøglepersonernes vederlag

| EUR |
| --- |
| Vederlag (pr. ansat) | Kategori 1 | Kategori 2 | Kategori 3 | Kategori 4 | Kategori 5 |
| Grundløn (pr. måned) | 24 874,61 | 22 531,36 – 23 432,62 | 18 025,08 – 20 278,22 | 19 467,10 – 20 728,85 | 11 461,32 – 18 025,09 |
| Bolig-/udlandstillæg | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Familietillæg: |
| Husstand (% af vederlag) | 2 % + 167,31 | 2 % + 167,31 | 2 % + 167,31 | 2 % + 167,31 | 2 % + 167,31 |
| Tillæg for barn, for hvilket der er forsørgerpligt | 365,60 | 365,60 | 365,60 | 365,60 | 365,60 |
| Førskoletillæg | 89,31 | 89,31 | 89,31 | 89,31 | 89,31 |
| Uddannelsestillæg eller | 248,06 | 248,06 | 248,06 | 248,06 | 248,06 |
| Tillæg for uddannelse uden for tjenestestedet | 496,12 | 496,12 | 496,12 | 496,12 | 496,12 |
| Retsformandstillæg | Ikke relevant | Ikke relevant | 500 - 810,74 | Ikke relevant | Ikke relevant |
| Repræsentationstillæg | 1 418,07 | 0 - 911,38 | 500 - 607,71 | Ikke relevant | Ikke relevant |
| Årlige rejseomkostninger | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ja |
| Overførsel til medlemsstat: |
| Uddannelsestillæg (6) | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja |
| % af vederlag (6) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % af vederlag uden justeringskoefficient | maks 25 % | maks 25 % | maks 25 % | maks 25 % | maks 25 % |
| Repræsentationsudgifter | godtgøres | godtgøres | godtgøres | Ikke relevant | Ikke relevant |
| Tiltrædelse af tjenesten: |
| Bosættelsespenge | 49 749,22 | 45 062,72 – 46 865,24 | 36 050,16 – 40 556,44 | 38 934,20 – 41 457,70 | godtgøres |
| Rejseudgifter, familie | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres |
| Flytteudgifter | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres |
| Udtrædelse af tjenesten: |
| Bosættelsespenge | 24 874,61 | 22 531,36 – 23 432,62 | 18 025,08 – 20 278,22 | 19 467,10 – 20 728,85 | godtgøres |
| Rejseudgifter, familie | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres |
| Flytteudgifter | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres |
| Overgangsydelse (% af vederlag) (7) | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | Ikke relevant |
| Sygeforsikring | dækkes | dækkes | dækkes | dækkes | frivillig |
| Pension (% af vederlag inden skat) | Maks 70 % | Maks 70 % | Maks 70 % | Maks 70 % | Maks 70 % |
| Indeholdelser: |
| Fællesskabsskat | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % |
| Sygesikring (% af vederlag) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Særligt fradrag i vederlag | 4,64 % | 4,64 % | 4,64 % | 4,64 % | 4,64 % |
| Pensionsfradrag | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | Ikke relevant | 11,3 % |
| Antal personer pr. 31.12.2009 | 3 | 7 | 91 | 27 | 81 |

EUR

Vederlag (pr. ansat)

Kategori 1

Kategori 2

Kategori 3

Kategori 4

Kategori 5

Grundløn (pr. måned)

Grundløn

24 874,61

22 531,36 – 23 432,62

18 025,08 – 20 278,22

19 467,10 – 20 728,85

11 461,32 – 18 025,09

Bolig-/udlandstillæg

Bolig-/udlandstillæg

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Familietillæg:

Familietillæg:

Husstand (% af vederlag)

2 % + 167,31

2 % + 167,31

2 % + 167,31

2 % + 167,31

2 % + 167,31

Tillæg for barn, for hvilket der er forsørgerpligt

365,60

365,60

365,60

365,60

365,60

Førskoletillæg

89,31

89,31

89,31

89,31

89,31

Uddannelsestillæg eller

248,06

248,06

248,06

248,06

248,06

Tillæg for uddannelse uden for tjenestestedet

496,12

496,12

496,12

496,12

496,12

Retsformandstillæg

Retsformandstillæg

Ikke relevant

Ikke relevant

500 - 810,74

Ikke relevant

Ikke relevant

Repræsentationstillæg

Repræsentationstillæg

1 418,07

0 - 911,38

500 - 607,71

Ikke relevant

Ikke relevant

Årlige rejseomkostninger

Årlige rejseomkostninger

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ja

Overførsel til medlemsstat:

Overførsel til medlemsstat:

Uddannelsestillæg (6)

6

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

% af vederlag (6)

6

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% af vederlag uden justeringskoefficient

maks 25 %

maks 25 %

maks 25 %

maks 25 %

maks 25 %

Repræsentationsudgifter

Repræsentationsudgifter

godtgøres

godtgøres

godtgøres

Ikke relevant

Ikke relevant

Tiltrædelse af tjenesten:

Tiltrædelse af tjenesten:

Bosættelsespenge

49 749,22

45 062,72 – 46 865,24

36 050,16 – 40 556,44

38 934,20 – 41 457,70

godtgøres

Rejseudgifter, familie

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

Flytteudgifter

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

Udtrædelse af tjenesten:

Udtrædelse af tjenesten:

Bosættelsespenge

24 874,61

22 531,36 – 23 432,62

18 025,08 – 20 278,22

19 467,10 – 20 728,85

godtgøres

Rejseudgifter, familie

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

Flytteudgifter

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

Overgangsydelse (% af vederlag) (7)

7

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

Ikke relevant

Sygeforsikring

dækkes

dækkes

dækkes

dækkes

frivillig

Pension (% af vederlag inden skat)

Pension

Maks 70 %

Maks 70 %

Maks 70 %

Maks 70 %

Maks 70 %

Indeholdelser:

Indeholdelser:

Fællesskabsskat

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

Sygesikring (% af vederlag)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Særligt fradrag i vederlag

4,64 %

4,64 %

4,64 %

4,64 %

4,64 %

Pensionsfradrag

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

Ikke relevant

11,3 %

Antal personer pr. 31.12.2009

Antal personer pr. 31.12.2009

3

3

7

7

91

91

27

27

81

81

9.   BEGIVENHEDER EFTER BALANCEDATOEN

På tidspunktet for godkendelsen af dette regnskab konstaterede Kommissionens regnskabsfører ingen væsentlige elementer, ligesom han ikke fik meddelelse om nogen væsentlige elementer, som nødvendiggør opførelse under dette punkt. Årsregnskaberne og tilknyttede bemærkninger blev udarbejdet ved anvendelse af de senest foreliggende oplysninger, hvilket fremgår af ovenstående oplysninger.

Europæisk finansiel stabiliseringsmekanisme (EFSM)

Europæisk finansiel stabiliseringsmekanisme (EFSM)

Den 11. maj 2010 vedtog Rådet en europæisk finansiel stabiliseringsmekanisme til at bevare den finansielle stabilitet i EU (Rådets forordning (EU) nr. 407/2010). Mekanismen er baseret på traktatens artikel 122, stk. 2, og gør det muligt at yde finansiel støtte til en medlemsstat, som er i vanskeligheder eller i alvorlig risiko for store vanskeligheder som følge af usædvanlige begivenheder, som den ikke selv er herre over. Støtten kan ydes i form af et lån eller en kreditlinje, der garanteres af EU-budgettet. I tilfælde af aktivering indgår Kommissionen låneaftaler på kapitalmarkederne eller med finansielle institutioner på EU's vegne og udlåner derefter disse midler til den støttemodtagende medlemsstat. I henhold til Økofin-Rådets konklusioner er denne facilitet begrænset til 60 mia. EUR. Stabiliseringsmekanismen er blevet oprettet i tillæg til den betalingsbalancemekanisme, som yder finansiel støtte til medlemsstater, der ikke er medlem af euroområdet.

Selv om det ikke har betydning for EU's regnskab eller EU-budgettet, skal det bemærkes, at en tilsvarende finansiel støttepakke, EFSF – europæisk finansiel stabilitetsfacilitet – også blev oprettet af medlemsstaterne i euroområdet og andre deltagende medlemsstater. Denne mulige bistand til medlemsstater i euroområdet ydes via en special purpose-enhed (SPV), og de deltagende medlemsstater yder garantier på op til 440 mia. EUR for denne SPV. Denne facilitet udløber i juni 2013.

Endelig, men igen uden at påvirke EU's regnskab eller EU-budgettet, vil Den Internationale Valutafond også deltage i ovennævnte foranstaltninger, hvilket forventes at sikre yderligere 250 mia. EUR i mulig bistand.

10.   KONSOLIDEREDE ENHEDER

A.   KONTROLLEREDE ENHEDER

KONTROLLEREDE ENHEDER

1.   
  Institutioner og rådgivende organer

Institutioner og rådgivende organer

| | Regionsudvalget |
| --- | --- |

Regionsudvalget

| | Rådet for Den Europæiske Union |
| --- | --- |

Rådet for Den Europæiske Union

| | Den Europæiske Unions Domstol |
| --- | --- |

Den Europæiske Unions Domstol

| | Europa-Kommissionen |
| --- | --- |

Europa-Kommissionen

| | Den Europæiske Revisionsret |
| --- | --- |

Den Europæiske Revisionsret

| | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse |
| --- | --- |

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

| | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg |
| --- | --- |

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

| | Den Europæiske Ombudsmand |
| --- | --- |

Den Europæiske Ombudsmand

| | Europa-Parlamentet |
| --- | --- |

Europa-Parlamentet

2.   
  EU-agenturer

EU-agenturer

| | Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur |
| --- | --- |

Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur

| | Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur |
| --- | --- |

Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur

| | Europæisk Center for Forebyggelse og Kontrol med Sygdomme |
| --- | --- |

Europæisk Center for Forebyggelse og Kontrol med Sygdomme

| | Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse |
| --- | --- |

Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

| | Det Europæiske Miljøagentur |
| --- | --- |

Det Europæiske Miljøagentur

| | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet |
| --- | --- |

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

| | Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene |
| --- | --- |

Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene

| | Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur |
| --- | --- |

Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur

| | Det Europæiske Lægemiddelagentur |
| --- | --- |

Det Europæiske Lægemiddelagentur

| | Det Europæiske Kemikalieagentur |
| --- | --- |

Det Europæiske Kemikalieagentur

| | »Fusion for Energy« (Det Europæiske Fællesforetagende for ITER og Fusionsenergiudvikling) |
| --- | --- |

»Fusion for Energy« (Det Europæiske Fællesforetagende for ITER og Fusionsenergiudvikling)

| | Eurojust (8) |
| --- | --- |

Eurojust (8)

8

| | Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder |
| --- | --- |

Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder

| | Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed |
| --- | --- |

Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed

| | Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut |
| --- | --- |

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut

| | Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved de Ydre Grænser |
| --- | --- |

Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved de Ydre Grænser

| | Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer |
| --- | --- |

Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer

| | Tilsynsmyndigheden for den Europæiske GNSS |
| --- | --- |

Tilsynsmyndigheden for den Europæiske GNSS

| | Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) |
| --- | --- |

Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design)

| | Det Europæiske Jernbaneagentur |
| --- | --- |

Det Europæiske Jernbaneagentur

| | EF-Sortsmyndigheden |
| --- | --- |

EF-Sortsmyndigheden

| | EF-Fiskerikontrolagenturet |
| --- | --- |

EF-Fiskerikontrolagenturet

| | Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug |
| --- | --- |

Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug

| | Det Europæiske Politiakademi (Cepol) (8) |
| --- | --- |

Det Europæiske Politiakademi (Cepol) (8)

8

| | Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation |
| --- | --- |

Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation

| | Forvaltningsorganet for Uddannelse, Audiovisuelle Medier og Kultur |
| --- | --- |

Forvaltningsorganet for Uddannelse, Audiovisuelle Medier og Kultur

| | Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd (9) |
| --- | --- |

Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd (9)

9

| | Forvaltningsorganet for Sundhed og Forbrugere |
| --- | --- |

Forvaltningsorganet for Sundhed og Forbrugere

| | Forvaltningsorganet for det Transeuropæiske Transportnet |
| --- | --- |

Forvaltningsorganet for det Transeuropæiske Transportnet

| | Forvaltningsorganet for Forskning (9) |
| --- | --- |

Forvaltningsorganet for Forskning (9)

9

3.   
  Andre kontrollerede enheder

Andre kontrollerede enheder

Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (under afvikling)

B.   TILKNYTTEDE ORGANER

TILKNYTTEDE ORGANER

| | Den Europæiske Investeringsfond |
| --- | --- |

Den Europæiske Investeringsfond

| | Fællesforetagendet Clean Sky (9) |
| --- | --- |

Fællesforetagendet Clean Sky (9)

9

| | Fællesforetagendet Artemis (9) |
| --- | --- |

Fællesforetagendet Artemis (9)

9

C.   JOINT VENTURES

JOINT VENTURES

| | Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER |
| --- | --- |

Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER

| | Fællesforetagendet Sesar |
| --- | --- |

Fællesforetagendet Sesar

| | Fællesforetagendet Galileo (GJU) under afvikling |
| --- | --- |

Fællesforetagendet Galileo (GJU) under afvikling

| | Fællesforetagendet for IMI (9) |
| --- | --- |

Fællesforetagendet for IMI (9)

9

11.   IKKE-KONSOLIDEREDE ENHEDER

Selv om EU forvalter de nedenstående enheders aktiver, opfylder de ikke de nødvendige krav for at blive konsolideret, og de er derfor ikke medtaget i EU's regnskaber.

11.1   DEN EUROPÆISKE UDVIKLINGSFOND (EUF)

DEN EUROPÆISKE UDVIKLINGSFOND (EUF)

Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) er hovedinstrumentet for EU's bistand til udviklingssamarbejde i landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og i de oversøiske lande og territorier (OLT). Fonden blev oprettet med Romtraktaten fra 1957 med henblik på at yde tekniske og finansiel bistand, i første omgang til afrikanske lande, som på det tidspunkt stadig var koloniseret og for nogles vedkommende havde historiske bånd til nogle medlemsstater.

EUF finansieres ikke over EU's budget, men ved direkte bidrag fra medlemsstaterne, som fastsættes ved forhandling. Kommissionen og EIB forvalter EUF's midler. Hver fond indgås for et tidsrum af ca. fem år. Siden indgåelsen af den første partnerskabsaftale i 1964 har EUF-perioderne i reglen fulgt perioderne for partnerskabsaftalerne.

EUF styres af fondens egen finansforordning (EUT L 78 af 19.3.2008), som fastslår, at dens årsregnskab skal udarbejdes separat fra EU's årsregnskab. EUF er undergivet ekstern kontrol fra Revisionsrettens og Europa-Parlamentets side. Balance og resultatopgørelse for den 8., 9. og 10. EUF vises til orientering:

Balance – 8., 9. og 10. EUF

Balance – 8., 9. og 10. EUF

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| LANGFRISTEDE AKTIVER | 196 | 269 |
| OMSÆTNINGSAKTIVER | 1 389 | 957 |
| Aktiver i alt | 1 585 | 1 226 |
| KORTFRISTET GÆLD | (860) | (709) |
| Passiver i alt | (860) | (709) |
| NETTOAKTIVER | 725 | 517 |
| MIDLER OG RESERVER |
| Opkrævede fondsmidler | 20 381 | 17 079 |
| Andre reserver | 2 252 | 2 252 |
| Resultat fremført fra tidligere regnskabsår | (18 814) | (15 784) |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | (3 094) | (3 030) |
| Nettoaktiver | 725 | 517 |

(mio. EUR)

31.12.2009

31.12.2008

LANGFRISTEDE AKTIVER

196

269

OMSÆTNINGSAKTIVER

1 389

957

Aktiver i alt

Aktiver i alt

1 585

1 585

1 226

1 226

KORTFRISTET GÆLD

(860)

(709)

Passiver i alt

Passiver i alt

(860)

(860)

(709)

(709)

NETTOAKTIVER

725

517

MIDLER OG RESERVER

Opkrævede fondsmidler

20 381

17 079

Andre reserver

2 252

2 252

Resultat fremført fra tidligere regnskabsår

(18 814)

(15 784)

Regnskabsårets økonomiske resultat

(3 094)

(3 030)

Nettoaktiver

Nettoaktiver

725

725

517

517

Resultatopgørelse – 8., 9. og 10. EUF

Resultatopgørelse – 8., 9. og 10. EUF

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| DRIFTSINDTÆGTER | 49 | 23 |
| DRIFTSUDGIFTER | (3 192) | (3 066) |
| UNDERSKUD PÅ DRIFTEN | (3 143) | (3 043) |
| FINANSIELLE AKTIVITETER | 49 | 13 |
| REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT | (3 094) | (3 030) |

(mio. EUR)

2009

2008

DRIFTSINDTÆGTER

49

23

DRIFTSUDGIFTER

(3 192)

(3 066)

UNDERSKUD PÅ DRIFTEN

(3 143)

(3 043)

FINANSIELLE AKTIVITETER

49

13

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT

(3 094)

(3 094)

(3 030)

(3 030)

11.2   SYGEFORSIKRINGSORDNINGEN

SYGEFORSIKRINGSORDNINGEN

Sygeforsikringsordningen er en forsikringsordning for de ansatte ved de forskellige EU-organer. Midlerne tilhører ordningen og kontrolleres ikke af EU, selv om de finansielle aktiver forvaltes af Kommissionen. Ordningen finansieres gennem bidrag fra medlemmerne (de ansatte) og fra arbejdsgiverne (institutioner/agenturer/organer). Eventuelt overskud forbliver inden for ordningen.

Ordningen har fire separate enheder – hovedenheden dækker de ansatte ved institutionerne og De Europæiske Fællesskabers agenturer, og de tre mindre enheder dækker ansatte ved Det Europæiske Universitet i Firenze, Europaskolerne og ansatte, der arbejder uden for EU, såsom personale ved EU-delegationerne. Ordningens samlede aktiver pr. 31. december 2009 udgjorde 297 mio. EUR (2007: 288 mio. EUR).

11.3   DELTAGERGARANTIFONDEN (DGF)

DELTAGERGARANTIFONDEN (DGF)

Visse forfinansieringsbeløb udbetalt under det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (FP7) er dækket af en Deltagergarantifond (DGF). Dette er et instrument til gensidig gavn oprettet for at dække EU's og deltagernes finansielle risici under gennemførelsen af de indirekte aktioner under FP7, idet fondens kapital og interesser udgør en sikkerhed for opfyldelse af kontrakten. Alle deltagere i indirekte aktioner i form af tilskud bidrager med 5 % af det samlede EU-bidrag til DGF's kapital under aktionens varighed. Som sådanne er deltagerne ejere af Deltagergarantifonden, idet EU repræsenteres af Kommissionen som eksekutivmyndighed. Pr. 31. december 2009 beløb DGF's samlede aktiver sig til 580 mio. EUR (2008: 283 mio. EUR). Midlerne tilhører DGF og kontrolleres ikke af EU, selv om de finansielle aktiver forvaltes af Kommissionen.

DEL II

KONSOLIDERET BERETNING OM GENNEMFØRELSEN AF DEN EUROPÆISKE UNIONS BUDGET OG FORKLARENDE BEMÆRKNINGER

KONSOLIDERET BERETNING OM GENNEMFØRELSEN AF DEN EUROPÆISKE UNIONS BUDGET OG FORKLARENDE BEMÆRKNINGER

INDHOLD

| A. | Konsolideret beretning om budgetgennemførelsen |
| --- | --- |

A.

Konsolideret beretning om budgetgennemførelsen

| 1. | Resultatet af budgetgennemførelsen |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sammenligning mellem budget og faktiske beløb |
| --- | --- |

2.

Indtægter:

Indtægter:

| 3. | Konsolideret oversigt over gennemførelsen af budgettet (indtægter) |
| --- | --- |

3.

Udgifter:

Udgifter:

| 4. | Fordeling af og ændringer i forpligtelses- og betalingsbevillinger efter |
| --- | --- |

4.

| 5. | Gennemførelse af forpligtelsesbevillinger efter den finansielle ramme |
| --- | --- |

5.

| 6. | Gennemførelse af betalingsbevillinger efter den finansielle ramme |
| --- | --- |

6.

| 7. | Bevægelser i uindfriede forpligtelser efter den finansielle ramme |
| --- | --- |

7.

| 8. | Fordeling af uindfriede forpligtelser efter forpligtelsens oprindelsesår efter den finansielle ramme |
| --- | --- |

8.

| 9. | Fordeling af og ændringer i forpligtelses- og betalingsbevillinger efter politikområde |
| --- | --- |

9.

| 10. | Gennemførelse af forpligtelsesbevillinger efter politikområde |
| --- | --- |

10.

| 11. | Gennemførelse af betalingsbevillinger efter politikområde |
| --- | --- |

11.

| 12. | Bevægelser i uindfriede forpligtelser efter politikområde |
| --- | --- |

12.

| 13. | Fordeling af uindfriede forpligtelser efter forpligtelsens oprindelsesår efter politikområde |
| --- | --- |

13.

Institutioner:

Institutioner:

| 14. | Konsolideret oversigt over gennemførelsen af budgettet (indtægter) efter institution |
| --- | --- |

14.

| 15. | Gennemførelse af forpligtelses- og betalingsbevillinger efter institution |
| --- | --- |

15.

Agenturer:

Agenturer:

| 16. | Agenturernes indtægter: budgetoverslag, fordringer og inkasserede beløb |
| --- | --- |

16.

| 17. | Forpligtelses- og betalingsbevillinger efter agentur |
| --- | --- |

17.

| 18. | Resultatet af budgetgennemførelsen, inklusive agenturer |
| --- | --- |

18.

| B. | Forklarende bemærkninger til den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen |
| --- | --- |

B.

Forklarende bemærkninger til den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen

| 1. | Budgetprincipper, -strukturer og -bevillinger |
| --- | --- |

1.

| 2. | Forklaring til beretning om budgetgennemførelsen |
| --- | --- |

2.

AFSNIT A:   KONSOLIDERET BERETNING OM GENNEMFØRELSE AF BUDGETTET (10)

10

RESULTATET AF BUDGETGENNEMFØRELSEN

1:   Resultatet af budgetgennemførelsen 2009

Resultatet af budgetgennemførelsen 2009

| (mio. EUR) |
| --- |
| | I alt 2009 | I alt 2008 |
| Regnskabsårets indtægter | 117 626 | 121 584 |
| Betalinger over regnskabsårets bevillinger | (116 579) | (115 550) |
| Betalingsbevillinger fremført til regnskabsåret N+1 | (1 759) | (3 914) |
| Annullering af ikke-anvendte betalingsbevillinger fremført fra regnskabsåret N-1 | 2 791 | 188 |
| Valutakursforskelle i regnskabsåret | 185 | (498) |
| Resultatet af budgetgennemførelsen
   (11) | 2 264 | 1 810 |

(mio. EUR)

I alt 2009

I alt 2008

Regnskabsårets indtægter

117 626

117 626

121 584

121 584

Betalinger over regnskabsårets bevillinger

(116 579)

(116 579)

(115 550)

(115 550)

Betalingsbevillinger fremført til regnskabsåret N+1

(1 759)

(1 759)

(3 914)

(3 914)

Annullering af ikke-anvendte betalingsbevillinger fremført fra regnskabsåret N-1

2 791

2 791

188

188

Valutakursforskelle i regnskabsåret

185

185

(498)

(498)

Resultatet af budgetgennemførelsen
   (11)

Resultatet af budgetgennemførelsen

11

2 264

2 264

1 810

1 810

EU's budgetoverskud tilbagebetales til medlemsstaterne i løbet af det følgende år ved fratrækning fra de beløb, medlemsstaterne skal betale det pågældende år.

2.   Sammenligning mellem budget og faktiske beløb

Sammenligning mellem budget og faktiske beløb

indtægter

indtægter

| (mio. EUR) |
| --- |
| Afsnit | Oprindeligt budget | Endeligt budget | Fastlagte fordringer | Indtægter | Forskel endelig-faktisk | % af budget indbetalt | Udestående |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2-4 | 6=4/2 | 7=3-4 |
| 1. | Egne indtægter |

(mio. EUR)

Afsnit

Oprindeligt budget

Endeligt budget

Fastlagte fordringer

Indtægter

Forskel endelig-faktisk

% af budget indbetalt

Udestående

1

2

3

4

5=2-4

6=4/2

7=3-4

1.

Egne indtægter

114 736

110 238

110 462

110 373

– 135

100,12 %

89

| 3. | Overskud. saldi og tilpasninger |
| --- | --- |

3.

Overskud. saldi og tilpasninger

0

410

330

330

80

80,56 %

0

| 4. | Indtægter fra personer. der er knyttet til EU-institutionerne og andre EU-organer |
| --- | --- |

4.

Indtægter fra personer. der er knyttet til EU-institutionerne og andre EU-organer

1 120

1 120

1 033

1 025

94

91,59 %

7

| 5. | Indtægter i forbindelse med institutionernes administration |
| --- | --- |

5.

Indtægter i forbindelse med institutionernes administration

77

85

436

335

– 250

394,05 %

101

| 6. | Bidrag og refusion i forbindelse med EU-aftaler og -programmer |
| --- | --- |

6.

Bidrag og refusion i forbindelse med EU-aftaler og -programmer

10

368

4 834

4 559

–4 191

1 238,97 %

275

| 7. | Morarenter og bøder |
| --- | --- |

7.

Morarenter og bøder

123

757

12 774

933

– 176

123,25 %

11 841

| 8. | Låntagning og långivning |
| --- | --- |

8.

Låntagning og långivning

0

0

80

4

–4

—

76

| 9. | Diverse indtægter |
| --- | --- |

9.

Diverse indtægter

30

58

85

66

–8

114,11 %

19

I alt

I alt

116 096

116 096

113 035

113 035

130 032

130 032

117 626

117 626

–4 590

–4 590

104,06 %

104,06 %

12 407

12 407

Udgifter – efter den finansielle ramme

Udgifter – efter den finansielle ramme

| (mio. EUR) |
| --- |
| Udgiftsområde i den finansielle ramme | Oprindeligt budget | Endeligt budget (12) | Gennemførte betalinger | Forskel endelig-faktisk | % | Fremførte bevillinger | Annullerede bevillinger |
| 1 | 2 | 3 | 4=2-3 | 5=3/2 | 6 | 7=2-3-6 |
| 1. | Bæredygtig udvikling |

(mio. EUR)

Udgiftsområde i den finansielle ramme

Oprindeligt budget

Endeligt budget (12)

12

Gennemførte betalinger

Forskel endelig-faktisk

%

Fremførte bevillinger

Annullerede bevillinger

1

2

3

4=2-3

5=3/2

6

7=2-3-6

1.

Bæredygtig udvikling

46 000

47 520

44 684

2 837

94,03 %

2 381

456

| 2. | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

2.

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

52 566

57 107

55 877

1 230

97,85 %

986

244

| 3. | EU-borgerskab. frihed. sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3.

EU-borgerskab. frihed. sikkerhed og retfærdighed

1 296

2 174

1 993

181

91,66 %

75

106

| 4. | EU som global partner |
| --- | --- |

4.

EU som global partner

8 324

8 804

7 983

821

90,67 %

220

601

| 5. | Administration |
| --- | --- |

5.

Administration

7 701

8 754

7 615

1 139

86,99 %

857

281

| 6. | Kompensationer |
| --- | --- |

6.

Kompensationer

209

209

209

0

100,00 %

0

0

I alt

I alt

116 096

116 096

124 569

124 569

118 361

118 361

6 208

6 208

95,02 %

95,02 %

4 519

4 519

1 688

1 688

Udgifter – efter politikområde

Udgifter – efter politikområde

| (mio. EUR) |
| --- |
| Politikområde | Oprindeligt budget | Endeligt budget (13) | Gennemførte betalinger | Forskel endelig-faktisk | % | Fremførte bevillinger | Annullerede bevillinger |
| 1 | 2 | 3 | 4=2-3 | 5=3/2 | 6 | 7=2-3-6 |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender |

(mio. EUR)

Politikområde

Oprindeligt budget

Endeligt budget (13)

13

Gennemførte betalinger

Forskel endelig-faktisk

%

Fremførte bevillinger

Annullerede bevillinger

1

2

3

4=2-3

5=3/2

6

7=2-3-6

01

Økonomiske og finansielle anliggender

487

345

327

18

94,82 %

14

4

| 02 | Erhvervspolitik |
| --- | --- |

02

Erhvervspolitik

601

705

558

147

79,21 %

89

58

| 03 | Konkurrence |
| --- | --- |

03

Konkurrence

90

107

95

12

88,32 %

10

2

| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender |
| --- | --- |

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

11 203

9 929

8 906

1 023

89,70 %

755

268

| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikter |
| --- | --- |

05

Landbrug og udvikling af landdistrikter

51 478

56 413

55 209

1 204

97,87 %

954

249

| 06 | Energi og transport |
| --- | --- |

06

Energi og transport

2 481

2 480

2 253

227

90,84 %

177

51

| 07 | Miljø |
| --- | --- |

07

Miljø

496

409

356

52

87,17 %

30

22

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

4 960

5 644

4 826

818

85,50 %

789

30

| 09 | Informationssamfundet og medier |
| --- | --- |

09

Informationssamfundet og medier

1 356

1 552

1 375

177

88,58 %

173

5

| 10 | Direkte forskning |
| --- | --- |

10

Direkte forskning

366

735

411

324

55,87 %

314

10

| 11 | Fiskeri og maritime anliggender |
| --- | --- |

11

Fiskeri og maritime anliggender

927

715

592

122

82,87 %

19

103

| 12 | Det indre marked |
| --- | --- |

12

Det indre marked

66

76

66

10

86,89 %

7

3

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

24 570

26 793

26 740

53

99,80 %

15

38

| 14 | Beskatning og toldunion |
| --- | --- |

14

Beskatning og toldunion

106

131

120

11

91,54 %

9

3

| 15 | Uddannelse og kultur |
| --- | --- |

15

Uddannelse og kultur

1 363

1 654

1 495

159

90,38 %

153

6

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

211

229

204

25

89,22 %

16

8

| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse |
| --- | --- |

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

582

632

526

106

83,25 %

35

71

| 18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

678

830

744

86

89,64 %

16

70

| 19 | Eksterne forbindelser |
| --- | --- |

19

Eksterne forbindelser

3 579

3 805

3 673

131

96,55 %

72

59

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

79

88

77

10

88,09 %

8

3

| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande |
| --- | --- |

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

1 680

1 872

1 698

174

90,68 %

138

37

| 22 | Udvidelse |
| --- | --- |

22

Udvidelse

1 661

1 437

1 308

128

91,08 %

18

110

| 23 | Humanitær bistand |
| --- | --- |

23

Humanitær bistand

797

859

800

59

93,13 %

47

12

| 24 | Bekæmpelse af svig |
| --- | --- |

24

Bekæmpelse af svig

74

80

71

9

88,65 %

7

2

| 25 | Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning |
| --- | --- |

25

Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning

188

212

185

27

87,27 %

20

7

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

986

1 226

1 034

192

84,34 %

164

28

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

278

285

271

14

95,19 %

12

1

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

11

12

10

1

90,05 %

1

0

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

101

138

120

18

87,27 %

15

3

| 30 | Pension og relaterede udgifter |
| --- | --- |

30

Pension og relaterede udgifter

1 160

1 136

1 117

19

98,36 %

0

19

| 31 | Sprogtjenester |
| --- | --- |

31

Sprogtjenester

389

479

422

58

87,91 %

53

5

| 40 | Reserver |
| --- | --- |

40

Reserver

244

229

0

229

0,00 %

0

229

| 90 | Andre institutioner |
| --- | --- |

90

Andre institutioner

2 848

3 334

2 771

563

83,12 %

392

171

I alt

I alt

116 096

116 096

124 569

124 569

118 361

118 361

6 208

6 208

95,02 %

95,02

4 519

4 519

1 688

1 688

3.   Oversigt over gennemførelsen af budgettet (indtægter) for regnskabsåret 2009

Oversigt over gennemførelsen af budgettet (indtægter) for regnskabsåret 2009

| (mio. EUR) |
| --- |
| Afsnit | Overskudsfordeling | Fastlagte fordringer | Indtægter | % af budget indbetalt | Udestående |
| Oprindelig | Endelig | Regnskabsår | Fremført | I alt | Fra fordringer fra regnskabsåret | Fra fremførte fordringer | I alt |
| 1. | Egne indtægter |

(mio. EUR)

Afsnit

Overskudsfordeling

Fastlagte fordringer

Indtægter

% af budget indbetalt

Udestående

Oprindelig

Endelig

Regnskabsår

Fremført

I alt

Fra fordringer fra regnskabsåret

Fra fremførte fordringer

I alt

1.

Egne indtægter

114 736

110 238

109 103

1 358

110 462

109 098

1 275

110 373

100,12 %

89

| 3. | Overskud. saldi og tilpasninger |
| --- | --- |

3.

Overskud. saldi og tilpasninger

0

410

330

0

330

330

0

330

80,56 %

0

| 4. | Indtægter fra personer. der er knyttet til EU-institutionerne og andre EU-organer |
| --- | --- |

4.

Indtægter fra personer. der er knyttet til EU-institutionerne og andre EU-organer

1 120

1 120

1 026

7

1 033

1 020

6

1 025

91,59 %

7

| 5. | Indtægter i forbindelse med institutionernes administration |
| --- | --- |

5.

Indtægter i forbindelse med institutionernes administration

77

85

345

90

436

309

26

335

394,05 %

101

| 6. | Bidrag og refusion i forbindelse med EU-aftaler og -programmer |
| --- | --- |

6.

Bidrag og refusion i forbindelse med EU-aftaler og -programmer

10

368

4 430

404

4 834

4 277

282

4 559

1 238,97 %

275

| 7. | Morarenter og bøder |
| --- | --- |

7.

Morarenter og bøder

123

757

2 836

9 938

12 774

193

740

933

123,25 %

11 841

| 8. | Låntagning og långivning |
| --- | --- |

8.

Låntagning og långivning

0

0

53

27

80

1

3

4

76

| 9. | Diverse indtægter |
| --- | --- |

9.

Diverse indtægter

30

58

53

32

85

47

20

66

114,11 %

19

I alt

I alt

116 096

116 096

113 035

113 035

118 175

118 175

11 857

11 857

130 032

130 032

115 274

115 274

2 351

2 351

117 626

117 626

104,06 %

104,06 %

12 407

12 407

| Specifikation afsnit 1: Egne indtægter |
| --- |
| Kapitel | Overskudsfordeling | Fastlagte fordringer | Indtægter | % af budget indbetalt | Udestående |
| Oprindelig | Endelig | Regnskabsår | Fremført | I alt | Fra fordringer fra regnskabsåret | Fra fremførte fordringer | I alt |
| 10. | Landbrugsafgifter |

Specifikation afsnit 1: Egne indtægter

Kapitel

Overskudsfordeling

Fastlagte fordringer

Indtægter

% af budget indbetalt

Udestående

Oprindelig

Endelig

Regnskabsår

Fremført

I alt

Fra fordringer fra regnskabsåret

Fra fremførte fordringer

I alt

10.

Landbrugsafgifter

1 404

0

– 350

350

0

– 350

350

0

—

0

| 11. | Sukkerafgifter |
| --- | --- |

11.

Sukkerafgifter

147

139

104

28

132

104

28

132

94,40 %

0

| 12. | Told |
| --- | --- |

12.

Told

17 656

14 441

13 505

980

14 485

13 499

897

14 397

99,69 %

89

| 13. | Moms |
| --- | --- |

13.

Moms

19 616

13 668

13 743

0

13 743

13 743

0

13 743

100,54 %

0

| 14. | BNI |
| --- | --- |

14.

BNI

75 914

81 989

82 413

0

82 413

82 413

0

82 413

100,52 %

0

| 15. | Korrektion af budgetuligevægte |
| --- | --- |

15.

Korrektion af budgetuligevægte

0

0

– 315

0

– 315

– 315

0

– 315

—

0

| 16. | Reduktion af BNI-baserede bidrag fra Nederlandene og Sverige |
| --- | --- |

16.

Reduktion af BNI-baserede bidrag fra Nederlandene og Sverige

0

0

4

0

4

4

0

4

—

0

I alt

I alt

114 736

114 736

110 238

110 238

109 103

109 103

1 358

1 358

110 462

110 462

109 098

109 098

1 275

1 275

110 373

110 373

100,12 %

100,12 %

89

89

| Specifikation afsnit 3: Overskud, saldi og tilpasninger |
| --- |
| Kapitel | Overskudsfordeling | Fastlagte fordringer | Indtægter | % af budget indbetalt | Udestående |
| Oprindelig | Endelig | Regnskabsår | Fremført | I alt | Fra fordringer fra regnskabsåret | Fra fremførte fordringer | I alt |
| 30. | Overskud fra foregående regnskabsår |

Specifikation afsnit 3: Overskud, saldi og tilpasninger

Kapitel

Overskudsfordeling

Fastlagte fordringer

Indtægter

% af budget indbetalt

Udestående

Oprindelig

Endelig

Regnskabsår

Fremført

I alt

Fra fordringer fra regnskabsåret

Fra fremførte fordringer

I alt

30.

Overskud fra foregående regnskabsår

0

1 796

1 796

0

1 796

1 796

0

1 796

100,00 %

0

| 31. | Momssaldi |
| --- | --- |

31.

Momssaldi

0

– 954

– 946

0

– 946

– 946

0

– 946

99,17 %

0

| 32. | BNI-saldi |
| --- | --- |

32.

BNI-saldi

0

– 432

– 431

0

– 431

– 431

0

– 431

99,70 %

0

| 34. | Justering for manglende deltagelse i RIA-politikker |
| --- | --- |

34.

Justering for manglende deltagelse i RIA-politikker

0

0

6

0

6

6

0

6

—

0

| 35. | Korrektion til fordel for Det Forenede Kongerige - justeringer |
| --- | --- |

35.

Korrektion til fordel for Det Forenede Kongerige - justeringer

0

0

–6

0

–6

–6

0

–6

—

0

| 37. | Justering af egne indtægter. jf. afgørelse 2007/436/EF |
| --- | --- |

37.

Justering af egne indtægter. jf. afgørelse 2007/436/EF

0

0

–89

0

–89

–89

0

–89

—

0

I alt

I alt

0

0

410

410

330

330

0

0

330

330

330

330

0

0

330

330

80,56 %

80,56 %

0

0

4.   Fordeling af og ændringer i forpligtelses- og betalingsbevillinger efter den finansielle ramme

Fordeling af og ændringer i forpligtelses- og betalingsbevillinger efter den finansielle ramme

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Forpligtelsesbevillinger | Betalingsbevillinger |
| Udgiftsområde i den finansielle ramme | Vedtagne bevillinger | Ændringer (overførsler og ÆB) | Fremført | Formålsbestemte indtægter | Tillægsbevillinger i alt | Godkendte bevillinger i alt | Vedtagne bevillinger | Ændringer (overførsler og ÆB) | Fremført | Formålsbestemte indtægter | Tillægsbevillinger i alt | Godkendte bevillinger i alt |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 1 | Bæredygtig udvikling |

(mio. EUR)

Forpligtelsesbevillinger

Betalingsbevillinger

Udgiftsområde i den finansielle ramme

Vedtagne bevillinger

Ændringer (overførsler og ÆB)

Fremført

Formålsbestemte indtægter

Tillægsbevillinger i alt

Godkendte bevillinger i alt

Vedtagne bevillinger

Ændringer (overførsler og ÆB)

Fremført

Formålsbestemte indtægter

Tillægsbevillinger i alt

Godkendte bevillinger i alt

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

1

Bæredygtig udvikling

60 196

2 003

19

1 705

1 724

63 923

46 000

– 795

176

2 139

2 315

47 520

| 2 | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

2

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

56 121

585

0

6 011

6 012

62 718

52 566

–2 290

829

6 002

6 831

57 107

| 3 | EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3

EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

1 515

617

83

113

196

2 328

1 296

725

23

131

153

2 174

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

8 104

0

271

339

610

8 714

8 324

– 224

378

326

704

8 804

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

7 701

– 100

8

416

424

8 025

7 701

– 101

725

429

1 154

8 754

| 6 | Kompensationer |
| --- | --- |

6

Kompensationer

209

0

0

0

0

209

209

0

0

0

0

209

I alt

I alt

133 846

133 846

3 105

3 105

381

381

8 585

8 585

8 966

8 966

145 917

145 917

116 096

116 096

–2 686

–2 686

2 132

2 132

9 026

9 026

11 158

11 158

124 569

124 569

5.   Gennemførelse af forpligtelsesbevillinger efter den finansielle ramme

Gennemførelse af forpligtelsesbevillinger efter den finansielle ramme

| (mio. EUR) |
| --- |
| Udgiftsområde i den finansielle ramme | Godkendte forpligtelses-bevillinger | Indgåede forpligtelser | Bevillinger fremført til 2010 | Annullerede bevillinger |
| Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Af formåls-bestemte indtægter | I alt | % | Formålsbestemte indtægter | Fremførsler efter beslutning | I alt | % | Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter (EFTA) | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 1 | Bæredygtig udvikling |

(mio. EUR)

Udgiftsområde i den finansielle ramme

Godkendte forpligtelses-bevillinger

Indgåede forpligtelser

Bevillinger fremført til 2010

Annullerede bevillinger

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Af formåls-bestemte indtægter

I alt

%

Formålsbestemte indtægter

Fremførsler efter beslutning

I alt

%

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter (EFTA)

I alt

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

1

Bæredygtig udvikling

63 923

61 630

19

796

62 444

97,69 %

908

64

972

1,52 %

505

0

1

507

0,79 %

| 2 | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

2

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

62 718

56 413

0

5 072

61 484

98,03 %

940

253

1 193

1,90 %

41

0

0

41

0,07 %

| 3 | EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3

EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

2 328

2 118

83

63

2 264

97,27 %

50

0

50

2,15 %

14

0

0

14

0,59 %

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

8 714

8 038

271

173

8 481

97,34 %

166

0

166

1,91 %

66

0

0

66

0,76 %

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

8 025

7 398

8

255

7 662

95,48 %

161

11

172

2,14 %

191

0

0

191

2,38 %

| 6 | Kompensationer |
| --- | --- |

6

Kompensationer

209

209

0

0

209

100,00 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

I alt

I alt

145 917

145 917

135 806

135 806

381

381

6 358

6 358

142 545

142 545

97,69 %

97,69 %

2 225

2 225

328

328

2 553

2 553

1,75 %

1,75 %

817

817

0

0

2

2

819

819

0,56 %

0,56 %

6.   Gennemførelse af betalingsbevillinger efter den finansielle ramme

Gennemførelse af betalingsbevillinger efter den finansielle ramme

| (mio. EUR) |
| --- |
| Udgiftsområde i den finansielle ramme | Godkendte betalingsbevillinger | Gennemførte betalinger | Bevillinger fremført til 2010 | Annullerede bevillinger |
| Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Af formålsbestemte indtægter | I alt | % | Automatiske fremførsler | Fremførsler efter beslutning | Formålsbestemte indtægter | I alt | % | Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter (EFTA) | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| 1 | Bæredygtig udvikling |

(mio. EUR)

Udgiftsområde i den finansielle ramme

Godkendte betalingsbevillinger

Gennemførte betalinger

Bevillinger fremført til 2010

Annullerede bevillinger

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Af formålsbestemte indtægter

I alt

%

Automatiske fremførsler

Fremførsler efter beslutning

Formålsbestemte indtægter

I alt

%

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter (EFTA)

I alt

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

1

Bæredygtig udvikling

47 520

43 866

133

684

44 684

94,03 %

129

808

1 443

2 381

5,01 %

401

43

12

456

0,96 %

| 2 | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

2

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

57 107

50 026

773

5 078

55 877

97,85 %

47

15

924

986

1,73 %

188

56

0

244

0,43 %

| 3 | EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3

EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

2 174

1 915

15

63

1 993

91,66 %

7

2

67

75

3,46 %

98

7

1

106

4,88 %

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

8 804

7 564

224

195

7 983

90,67 %

43

46

131

220

2,50 %

447

154

0

601

6,83 %

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

8 754

6 745

637

233

7 615

86,99 %

651

11

196

857

9,79 %

193

88

0

281

3,21 %

| 6 | Kompensationer |
| --- | --- |

6

Kompensationer

209

209

0

0

209

100,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

I alt

I alt

124 569

124 569

110 325

110 325

1 782

1 782

6 253

6 253

118 361

118 361

95,02 %

95,02 %

877

877

882

882

2 760

2 760

4 519

4 519

3,63 %

3,63 %

1 326

1 326

350

350

13

13

1 688

1 688

1,36 %

1,36 %

7.   Bevægelser i uindfriede forpligtelser efter den finansielle ramme

Bevægelser i uindfriede forpligtelser efter den finansielle ramme

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Uindfriede forpligtelser ved udgangen af det foregående regnskabsår | Regnskabsårets forpligtelser | |
| Udgiftsområde i den finansielle ramme | Forpligtelser fremført fra tidligere regnskabsår | Frigørelser/opskrivninger/annulleringer | Betalinger | Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang | Forpligtelser indgået i regnskabsåret | Betalinger | Annullering af ikke-fremførlige forpligtelser | Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang | Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang i alt |
| 1 | Bæredygtig udvikling |

(mio. EUR)

Uindfriede forpligtelser ved udgangen af det foregående regnskabsår

Regnskabsårets forpligtelser

Udgiftsområde i den finansielle ramme

Forpligtelser fremført fra tidligere regnskabsår

Frigørelser/opskrivninger/annulleringer

Betalinger

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang

Forpligtelser indgået i regnskabsåret

Betalinger

Annullering af ikke-fremførlige forpligtelser

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang i alt

1

Bæredygtig udvikling

119 797

– 647

–39 892

79 259

62 444

–4 792

–10

57 642

136 901

| 2 | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

2

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

14 123

– 189

–7 370

6 564

61 484

–48 507

–0

12 977

19 541

| 3 | EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3

EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

1 535

– 144

– 560

830

2 264

–1 433

0

832

1 662

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

18 840

– 876

–5 455

12 509

8 481

–2 528

–1

5 953

18 462

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

750

–90

– 646

15

7 662

–6 970

–1

692

706

| 6 | Kompensationer |
| --- | --- |

6

Kompensationer

0

0

0

0

209

– 209

0

0

0

I alt

I alt

155 045

155 045

–1 946

–1 946

–53 923

–53 923

99 177

99 177

142 545

142 545

–64 438

–64 438

–12

–12

78 095

78 095

177 272

177 272

8.   Fordeling af uindfriede forpligtelser efter forpligtelsens oprindelsesår efter den finansielle ramme

Fordeling af uindfriede forpligtelser efter forpligtelsens oprindelsesår efter den finansielle ramme

| (mio. EUR) |
| --- |
| Udgiftsområde i den finansielle ramme | < 2003 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | I alt |
| 1 | Bæredygtig udvikling |

(mio. EUR)

Udgiftsområde i den finansielle ramme

< 2003

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

I alt

1

Bæredygtig udvikling

626

624

1 268

2 814

18 348

11 584

43 995

57 642

136 901

| 2 | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

2

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

73

23

27

98

1 912

167

4 264

12 977

19 541

| 3 | EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3

EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

18

15

36

45

86

257

373

832

1 662

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

991

431

711

1 020

2 632

2 455

4 270

5 953

18 462

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

0

0

0

0

0

1

14

692

706

I alt

I alt

1 709

1 709

1 093

1 093

2 042

2 042

3 977

3 977

22 978

22 978

14 463

14 463

52 915

52 915

78 095

78 095

177 272

177 272

9.   Fordeling af og ændringer i forpligtelses- og betalingsbevillinger efter politikområde

Fordeling af og ændringer i forpligtelses- og betalingsbevillinger efter politikområde

| (mio. EUR) |
| --- |
| Politikområde | Forpligtelsesbevillinger | Betalingsbevillinger |
| Vedtagne bevillinger | Ændringer (overførsler og ÆB) | Fremført | Formålsbestemte indtægter | Tillægsbevillinger i alt | Godkendte bevillinger i alt | Vedtagne bevillinger | Ændringer (overførsler og ÆB) | Fremført | Formålsbestemte indtægter | Tillægsbevillinger i alt | Godkendte bevillinger i alt |
| 1 | 1 | 3 | 4 | 5 = 3 + 4 | 6 = 1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 = 9 + 10 | 12 = 7 + 8 + 11 |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender |

(mio. EUR)

Politikområde

Forpligtelsesbevillinger

Betalingsbevillinger

Vedtagne bevillinger

Ændringer (overførsler og ÆB)

Fremført

Formålsbestemte indtægter

Tillægsbevillinger i alt

Godkendte bevillinger i alt

Vedtagne bevillinger

Ændringer (overførsler og ÆB)

Fremført

Formålsbestemte indtægter

Tillægsbevillinger i alt

Godkendte bevillinger i alt

1

1

3

4

5 = 3 + 4

6 = 1 + 2 + 5

7

8

9

10

11 = 9 + 10

12 = 7 + 8 + 11

01

Økonomiske og finansielle anliggender

442

–17

0

20

20

445

487

– 179

16

21

37

345

| 02 | Erhvervspolitik |
| --- | --- |

02

Erhvervspolitik

663

–2

0

96

96

757

601

–22

20

105

125

705

| 03 | Konkurrence |
| --- | --- |

03

Konkurrence

90

–0

0

4

4

94

90

–0

13

4

17

107

| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender |
| --- | --- |

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

11 188

51

2

14

16

11 255

11 203

–1 305

18

13

31

9 929

| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikter |
| --- | --- |

05

Landbrug og udvikling af landdistrikter

54 682

586

0

5 993

5 993

61 260

51 478

–2 030

972

5 993

6 964

56 413

| 06 | Energi og transport |
| --- | --- |

06

Energi og transport

2 740

1 998

1

120

121

4 859

2 481

– 171

21

150

171

2 480

| 07 | Miljø |
| --- | --- |

07

Miljø

483

–23

0

27

27

488

496

– 126

20

19

39

409

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

4 665

70

0

654

654

5 388

4 960

– 411

46

1 049

1 095

5 644

| 09 | Informationssamfundet og medier |
| --- | --- |

09

Informationssamfundet og medier

1 512

–71

0

168

168

1 609

1 356

–71

16

252

267

1 552

| 10 | Direkte forskning |
| --- | --- |

10

Direkte forskning

371

0

0

424

424

795

366

–5

38

337

374

735

| 11 | Fiskeri og maritime anliggender |
| --- | --- |

11

Fiskeri og maritime anliggender

1 014

–35

0

6

6

985

927

– 222

4

6

10

715

| 12 | Det indre marked |
| --- | --- |

12

Det indre marked

66

–0

0

2

2

68

66

–0

7

2

10

76

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

37 901

629

24

6

30

38 560

24 570

2 027

192

3

195

26 793

| 14 | Beskatning og toldunion |
| --- | --- |

14

Beskatning og toldunion

131

–1

0

3

3

134

106

13

9

3

12

131

| 15 | Uddannelse og kultur |
| --- | --- |

15

Uddannelse og kultur

1 401

–2

0

292

292

1 691

1 363

–38

17

312

328

1 654

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

214

–0

0

4

4

217

211

–3

17

3

20

229

| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse |
| --- | --- |

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

624

49

0

22

22

695

582

–1

30

22

52

632

| 18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

924

1

75

31

107

1 032

678

110

14

28

43

830

| 19 | Eksterne forbindelser |
| --- | --- |

19

Eksterne forbindelser

4 072

–12

0

107

107

4 168

3 579

91

50

84

134

3 805

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

80

–2

0

2

2

81

79

1

6

2

9

88

| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande |
| --- | --- |

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

1 894

93

265

178

443

2 430

1 680

–21

32

180

213

1 872

| 22 | Udvidelse |
| --- | --- |

22

Udvidelse

1 081

0

6

45

51

1 132

1 661

– 296

16

56

72

1 437

| 23 | Humanitær bistand |
| --- | --- |

23

Humanitær bistand

797

110

0

8

8

915

797

49

6

7

13

859

| 24 | Bekæmpelse af svig |
| --- | --- |

24

Bekæmpelse af svig

78

0

0

0

0

78

74

0

6

0

6

80

| 25 | Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning |
| --- | --- |

25

Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning

188

–2

0

8

8

194

188

–2

18

8

25

212

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

981

12

0

99

99

1 093

986

13

126

101

227

1 226

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

278

–9

0

5

5

274

278

–9

10

5

16

285

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

11

–0

0

1

1

11

11

–0

1

1

1

12

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

133

–1

0

11

11

143

101

14

7

16

23

138

| 30 | Pension og relaterede udgifter |
| --- | --- |

30

Pension og relaterede udgifter

1 160

–24

0

0

0

1 136

1 160

–24

0

0

0

1 136

| 31 | Sprogtjenester |
| --- | --- |

31

Sprogtjenester

389

–10

0

77

77

456

389

–10

24

77

101

479

| 40 | Reserver |
| --- | --- |

40

Reserver

744

– 241

0

0

0

503

244

–15

0

0

0

229

| 90 | Andre institutioner |
| --- | --- |

90

Andre institutioner

2 848

–43

8

156

164

2 970

2 848

–43

361

167

528

3 334

I alt

I alt

133 846

133 846

3 105

3 105

381

381

8 585

8 585

8 966

8 966

145 917

145 917

116 096

116 096

–2 686

–2 686

2 132

2 132

9 026

9 026

11 158

11 158

124 569

124 569

10.   Gennemførelse af forpligtelsesbevillinger efter politikområde

Gennemførelse af forpligtelsesbevillinger efter politikområde

| (mio. EUR) |
| --- |
| Politikområde | Godkendte forpligtelsesbevillinger | Indgåede forpligtelser | Bevillinger fremført til 2010 | Annullerede bevillinger |
| Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter | I alt | % | Formålsbestemte indtægter | Fremførsler efter beslutning | I alt | % | Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter (EFTA) | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender |

(mio. EUR)

Politikområde

Godkendte forpligtelsesbevillinger

Indgåede forpligtelser

Bevillinger fremført til 2010

Annullerede bevillinger

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter

I alt

%

Formålsbestemte indtægter

Fremførsler efter beslutning

I alt

%

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter (EFTA)

I alt

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

= 11 + 12 + 13

15 = 14/1

01

Økonomiske og finansielle anliggender

445

421

0

19

440

98,90 %

2

0

2

0,35 %

3

0

0

3

0,76 %

| 02 | Erhvervspolitik |
| --- | --- |

02

Erhvervspolitik

757

657

0

41

698

92,12 %

55

0

55

7,32 %

4

0

0

4

0,56 %

| 03 | Konkurrence |
| --- | --- |

03

Konkurrence

94

90

0

2

92

97,29 %

2

0

2

1,96 %

1

0

0

1

0,75 %

| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender |
| --- | --- |

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

11 255

11 186

2

8

11 196

99,47 %

6

40

46

0,41 %

13

0

0

13

0,12 %

| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikter |
| --- | --- |

05

Landbrug og udvikling af landdistrikter

61 260

54 989

0

5 065

60 054

98,03 %

928

252

1 180

1,93 %

26

0

0

26

0,04 %

| 06 | Energi og transport |
| --- | --- |

06

Energi og transport

4 859

4 727

1

76

4 803

98,86 %

44

0

44

0,91 %

11

0

0

12

0,24 %

| 07 | Miljø |
| --- | --- |

07

Miljø

488

451

0

9

460

94,25 %

19

0

19

3,83 %

9

0

0

9

1,92 %

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

5 388

4 732

0

352

5 084

94,35 %

301

0

301

5,59 %

3

0

0

3

0,06 %

| 09 | Informationssamfundet og medier |
| --- | --- |

09

Informationssamfundet og medier

1 609

1 440

0

115

1 556

96,68 %

52

0

52

3,25 %

1

0

0

1

0,07 %

| 10 | Direkte forskning |
| --- | --- |

10

Direkte forskning

795

365

0

67

433

54,39 %

357

4

361

45,37 %

2

0

0

2

0,24 %

| 11 | Fiskeri og maritime anliggender |
| --- | --- |

11

Fiskeri og maritime anliggender

985

974

0

2

976

99,07 %

4

1

4

0,45 %

5

0

0

5

0,48 %

| 12 | Det indre marked |
| --- | --- |

12

Det indre marked

68

65

0

1

66

96,60 %

1

0

1

1,62 %

1

0

0

1

1,78 %

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

38 560

38 495

24

5

38 523

99,90 %

2

20

22

0,06 %

15

0

0

15

0,04 %

| 14 | Beskatning og toldunion |
| --- | --- |

14

Beskatning og toldunion

134

125

0

1

126

94,45 %

2

0

2

1,22 %

6

0

0

6

4,33 %

| 15 | Uddannelse og kultur |
| --- | --- |

15

Uddannelse og kultur

1 691

1 397

0

169

1 566

92,61 %

123

0

124

7,30 %

1

0

0

1

0,08 %

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

217

212

0

2

214

98,32 %

1

0

1

0,64 %

2

0

0

2

1,04 %

| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse |
| --- | --- |

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

695

665

0

11

675

97,17 %

11

0

11

1,59 %

9

0

0

9

1,24 %

| 18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

1 032

916

75

17

1 008

97,67 %

15

0

15

1,42 %

9

0

0

9

0,91 %

| 19 | Eksterne forbindelser |
| --- | --- |

19

Eksterne forbindelser

4 168

4 052

0

53

4 105

98,51 %

54

0

54

1,29 %

8

0

0

8

0,20 %

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

81

76

0

1

78

96,18 %

1

0

1

1,63 %

2

0

0

2

2,20 %

| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande |
| --- | --- |

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

2 430

1 982

265

78

2 325

95,68 %

100

0

100

4,11 %

5

0

0

5

0,21 %

| 22 | Udvidelse |
| --- | --- |

22

Udvidelse

1 132

10 791 982

6

35

1 120

98,96 %

10

1

10

0,91 %

1

0

0

1

0,12 %

| 23 | Humanitær bistand |
| --- | --- |

23

Humanitær bistand

915

906

0

7

913

99,79 %

1

0

1

0,11 %

1

0

0

1

0,10 %

| 24 | Bekæmpelse af svig |
| --- | --- |

24

Bekæmpelse af svig

78

77

0

0

77

98,64 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

1,36 %

| 25 | Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning |
| --- | --- |

25

Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning

194

183

0

4

187

96,65 %

4

0

4

1,97 %

3

0

0

3

1,38 %

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

1 093

985

0

63

1 048

95,92 %

36

0

36

3,34 %

8

0

0

8

0,74 %

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

274

268

0

3

272

99,07 %

2

0

2

0,74 %

1

0

0

1

0,19 %

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

11

10

0

0

11

96,77 %

0

0

0

1,93 %

0

0

0

0

1,30 %

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

143

129

0

4

133

92,73 %

7

0

7

4,94 %

3

0

0

3

2,33 %

| 30 | Pension og relaterede udgifter |
| --- | --- |

30

Pension og relaterede udgifter

1 136

1 117

0

0

1 117

98,36 %

0

0

0

0,00 %

19

0

0

19

1,64 %

| 31 | Sprogtjenester |
| --- | --- |

31

Sprogtjenester

456

375

0

49

424

93,01 %

28

0

28

6,25 %

3

0

0

3

0,74 %

| 40 | Reserver |
| --- | --- |

40

Reserver

503

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

503

0

0

503

100,00 %

| 90 | Andre institutioner |
| --- | --- |

90

Andre institutioner

2 970

2 659

8

100

2 767

93,16 %

56

10

66

2,22 %

137

0

0

137

4,62 %

I alt

I alt

145 917

145 917

135 806

135 806

381

381

6 358

6 358

142 545

142 545

97,69 %

97,69 %

2 225

2 225

328

328

2 553

2 553

1,75 %

1,75 %

817

817

0

0

2

2

819

819

0,56 %

0,56 %

11.   Gennemførelse af betalingsbevillinger efter politikområde

Gennemførelse af betalingsbevillinger efter politikområde

| (mio. EUR) |
| --- |
| Politikområde | Godkendte betalings- bevillinger | Gennemførte betalinger | Bevillinger fremført til 2010 | Annullerede bevillinger |
| Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter | I alt | % | Automatiske fremførsler | Fremførsler efter beslutning | Formålsbestemte indtægter | I alt | % | Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter (EFTA) | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender |

(mio. EUR)

Politikområde

Godkendte betalings- bevillinger

Gennemførte betalinger

Bevillinger fremført til 2010

Annullerede bevillinger

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter

I alt

%

Automatiske fremførsler

Fremførsler efter beslutning

Formålsbestemte indtægter

I alt

%

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter (EFTA)

I alt

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

01

Økonomiske og finansielle anliggender

345

300

15

13

327

94,82 %

6

0

9

14

4,10 %

3

1

0

4

1,08 %

| 02 | Erhvervspolitik |
| --- | --- |

02

Erhvervspolitik

705

514

16

28

558

79,21 %

13

0

76

89

12,57 %

52

4

2

58

8,22 %

| 03 | Konkurrence |
| --- | --- |

03

Konkurrence

107

82

11

2

95

88,32 %

8

0

2

10

9,40 %

1

2

0

2

2,28 %

| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender |
| --- | --- |

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

9 929

8 886

13

7

8 906

89,70 %

17

732

6

755

7,60 %

263

5

0

268

2,70 %

| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikter |
| --- | --- |

05

Landbrug og udvikling af landdistrikter

56 413

49 365

780

5 064

55 209

97,87 %

26

0

929

954

1,69 %

58

192

0

249

0,44 %

| 06 | Energi og transport |
| --- | --- |

06

Energi og transport

2 480

2 177

16

61

2 253

90,84 %

17

75

85

177

7,12 %

41

5

4

51

2,04 %

| 07 | Miljø |
| --- | --- |

07

Miljø

409

328

16

12

356

87,17 %

18

6

7

30

7,40 %

19

3

0

22

5,44 %

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

5 644

4 490

36

300

4 826

85,50 %

44

0

745

789

13,97 %

16

10

4

30

0,53 %

| 09 | Informationssamfundet og medier |
| --- | --- |

09

Informationssamfundet og medier

1 552

1 268

13

94

1 375

88,58 %

15

0

158

173

11,13 %

2

2

0

5

0,30 %

| 10 | Direkte forskning |
| --- | --- |

10

Direkte forskning

735

321

34

56

411

55,87 %

32

2

280

314

42,73 %

6

4

0

10

1,40 %

| 11 | Fiskeri og maritime anliggender |
| --- | --- |

11

Fiskeri og maritime anliggender

715

588

3

2

592

82,87 %

4

11

4

19

2,69 %

102

1

0

103

14,45 %

| 12 | Det indre marked |
| --- | --- |

12

Det indre marked

76

59

6

1

66

86,89 %

6

0

1

7

9,47 %

1

1

0

3

3,64 %

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

26 793

26 564

174

1

26 740

99,80 %

13

0

2

15

0,06 %

20

18

0

38

0,14 %

| 14 | Beskatning og toldunion |
| --- | --- |

14

Beskatning og toldunion

131

111

8

1

120

91,54 %

7

0

2

9

6,53 %

1

1

0

3

1,92 %

| 15 | Uddannelse og kultur |
| --- | --- |

15

Uddannelse og kultur

1 654

1 310

15

171

1 495

90,38 %

14

0

140

153

9,27 %

3

2

1

6

0,35 %

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

229

189

13

2

204

89,22 %

15

0

2

16

7,17 %

5

4

0

8

3,61 %

| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse |
| --- | --- |

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

632

484

28

14

526

83,25 %

28

0

7

35

5,58 %

68

2

0

71

11,16 %

| 18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

830

718

7

19

744

89,64 %

6

0

9

16

1,89 %

63

7

0

70

8,47 %

| 19 | Eksterne forbindelser |
| --- | --- |

19

Eksterne forbindelser

3 805

3 576

38

59

3 673

96,55 %

43

6

24

72

1,90 %

46

12

0

59

1,54 %

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

88

71

5

1

77

88,09 %

6

0

1

8

8,56 %

2

1

0

3

3,35 %

| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande |
| --- | --- |

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

1 872

1 588

27

83

1 698

90,68 %

40

0

98

138

7,37 %

31

5

0

37

1,95 %

| 22 | Udvidelse |
| --- | --- |

22

Udvidelse

1 437

1 250

11

48

1 308

91,08 %

9

1

8

18

1,25 %

106

5

0

110

7,67 %

| 23 | Humanitær bistand |
| --- | --- |

23

Humanitær bistand

859

788

5

7

800

93,13 %

6

40

1

47

5,42 %

12

0

0

12

1,45 %

| 24 | Bekæmpelse af svig |
| --- | --- |

24

Bekæmpelse af svig

80

67

4

0

71

88,65 %

7

0

0

7

8,51 %

1

2

0

2

2,84 %

| 25 | Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning |
| --- | --- |

25

Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning

212

167

14

3

185

87,27 %

15

0

4

20

9,32 %

3

4

0

7

3,42 %

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

1 226

875

108

50

1 034

84,34 %

113

0

51

164

13,35 %

10

18

0

28

2,30 %

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

285

259

9

2

271

95,19 %

9

0

3

12

4,29 %

1

1

0

1

0,52 %

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

12

10

0

0

10

90,05 %

1

0

0

1

7,43 %

0

0

0

0

2,52 %

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

138

107

6

7

120

87,27 %

6

0

8

15

10,63 %

2

1

0

3

2,09 %

| 30 | Pension og relaterede udgifter |
| --- | --- |

30

Pension og relaterede udgifter

1 136

1 117

0

0

1 117

98,36 %

0

0

0

0

0,00 %

19

0

0

19

1,64 %

| 31 | Sprogtjenester |
| --- | --- |

31

Sprogtjenester

479

354

22

45

422

87,91 %

21

0

32

53

11,02 %

3

2

0

5

1,07 %

| 40 | Reserver |
| --- | --- |

40

Reserver

229

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

229

0

0

229

100,00 %

| 90 | Andre institutioner |
| --- | --- |

90

Andre institutioner

3 334

2 344

327

100

2 771

83,12 %

315

10

67

392

11,75 %

137

34

0

171

5,13 %

I alt

I alt

124 569

124 569

110 325

110 325

1 782

1 782

6 253

6 253

118 361

118 361

95,02 %

95,02 %

877

877

882

882

2 760

2 760

4 519

4 519

3,63 %

3,63 %

1 326

1 326

350

350

13

13

1 688

1 688

1,36 %

1,36 %

12.   Bevægelser i uindfriede forpligtelser efter politikområde

Bevægelser i uindfriede forpligtelser efter politikområde

| (mio. EUR) |
| --- |
| Politikområde | Uindfriede forpligtelser ved udgangen af det foregående regnskabsår | Regnskabsårets forpligtelser | Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang i alt |
| Forpligtelser fremført fra tidligere regnskabsår | Frigørelser/opskrivninger/annulleringer | Betalinger | Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang | Forpligtelser indgået i regnskabsåret | Betalinger | Annullering af ikke-fremførlige forpligtelser | Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender |

(mio. EUR)

Politikområde

Uindfriede forpligtelser ved udgangen af det foregående regnskabsår

Regnskabsårets forpligtelser

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang i alt

Forpligtelser fremført fra tidligere regnskabsår

Frigørelser/opskrivninger/annulleringer

Betalinger

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang

Forpligtelser indgået i regnskabsåret

Betalinger

Annullering af ikke-fremførlige forpligtelser

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang

01

Økonomiske og finansielle anliggender

329

–17

– 129

183

440

– 199

–0

241

424

| 02 | Erhvervspolitik |
| --- | --- |

02

Erhvervspolitik

653

–25

– 238

390

698

– 321

–0

377

767

| 03 | Konkurrence |
| --- | --- |

03

Konkurrence

13

–1

–11

1

92

–83

–0

8

9

| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender |
| --- | --- |

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

24 080

–90

–8 675

15 315

11 196

– 231

–0

10 964

26 279

| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikter |
| --- | --- |

05

Landbrug og udvikling af landdistrikter

12 408

–98

–6 854

5 457

60 054

–48 355

–0

11 699

17 155

| 06 | Energi og transport |
| --- | --- |

06

Energi og transport

4 302

– 139

–1 471

2 692

4 803

– 782

–0

4 021

6 714

| 07 | Miljø |
| --- | --- |

07

Miljø

682

–36

– 225

421

460

– 131

–0

329

750

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

8 253

– 103

–3 319

4 831

5 084

–1 507

–7

3 569

8 400

| 09 | Informationssamfundet og medier |
| --- | --- |

09

Informationssamfundet og medier

2 255

–24

– 947

1 283

1 556

– 428

–1

1 127

2 411

| 10 | Direkte forskning |
| --- | --- |

10

Direkte forskning

146

–10

–87

49

433

– 324

–0

109

158

| 11 | Fiskeri og maritime anliggender |
| --- | --- |

11

Fiskeri og maritime anliggender

1 347

–99

– 364

884

976

– 229

–1

747

1 631

| 12 | Det indre marked |
| --- | --- |

12

Det indre marked

17

–2

–13

2

66

–53

–0

13

15

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

81 674

– 225

–25 542

55 907

38 523

–1 198

–0

37 325

93 232

| 14 | Beskatning og toldunion |
| --- | --- |

14

Beskatning og toldunion

90

–13

–54

23

126

–67

–1

59

82

| 15 | Uddannelse og kultur |
| --- | --- |

15

Uddannelse og kultur

563

–48

– 232

283

1 566

–1 263

–0

303

586

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

88

–8

–68

13

214

– 136

–0

77

90

| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse |
| --- | --- |

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

614

–58

– 289

268

675

– 237

–0

438

706

| 18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

866

–81

– 308

477

1 008

– 436

–0

572

1 049

| 19 | Eksterne forbindelser |
| --- | --- |

19

Eksterne forbindelser

8 785

– 183

–2 492

6 110

4 105

–1 181

–0

2 924

9 034

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

21

–2

–14

5

78

–63

–0

14

19

| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande |
| --- | --- |

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

2 818

–54

– 790

1 974

2 325

– 908

–0

1 417

3 391

| 22 | Udvidelse |
| --- | --- |

22

Udvidelse

3 905

– 543

– 989

2 373

1 120

– 320

–0

800

3 173

| 23 | Humanitær bistand |
| --- | --- |

23

Humanitær bistand

422

–23

– 248

151

913

– 551

–0

362

513

| 24 | Bekæmpelse af svig |
| --- | --- |

24

Bekæmpelse af svig

29

–3

–16

10

77

–55

0

22

32

| 25 | Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning |
| --- | --- |

25

Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning

21

–4

–16

1

187

– 169

–0

19

19

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

173

–18

– 136

19

1 048

– 898

–1

149

168

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

10

–1

–9

0

272

– 262

–0

10

10

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

1

–0

–0

0

11

–10

–0

1

1

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

92

–4

–44

45

133

–77

–0

56

101

| 30 | Pension og relaterede udgifter |
| --- | --- |

30

Pension og relaterede udgifter

0

0

0

0

1 117

–1 117

0

0

0

| 31 | Sprogtjenester |
| --- | --- |

31

Sprogtjenester

24

–2

–22

0

424

– 400

–0

24

24

| 90 | Andre institutioner |
| --- | --- |

90

Andre institutioner

366

–34

– 321

11

2 767

–2 450

0

317

328

I alt

I alt

155 045

155 045

–1 946

–1 946

–53 923

–53 923

99 177

99 177

142 545

142 545

–64 438

–64 438

–12

–12

78 095

78 095

177 272

177 272

13.   Fordeling af uindfriede forpligtelser efter forpligtelsens oprindelsesår efter politikområde

Fordeling af uindfriede forpligtelser efter forpligtelsens oprindelsesår efter politikområde

| (mio. EUR) |
| --- |
| Politikområde | <2003 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | I alt |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender |

(mio. EUR)

Politikområde

<2003

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

I alt

01

Økonomiske og finansielle anliggender

0

0

0

17

93

32

41

241

424

| 02 | Erhvervspolitik |
| --- | --- |

02

Erhvervspolitik

12

8

7

19

37

88

219

377

767

| 03 | Konkurrence |
| --- | --- |

03

Konkurrence

0

0

0

0

0

0

1

8

9

| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender |
| --- | --- |

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

133

17

28

466

4 283

1 363

9 024

10 964

26 279

| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikter |
| --- | --- |

05

Landbrug og udvikling af landdistrikter

35

0

2

26

1 737

4

3 653

11 699

17 155

| 06 | Energi og transport |
| --- | --- |

06

Energi og transport

80

31

100

172

302

743

1 264

4 021

6 714

| 07 | Miljø |
| --- | --- |

07

Miljø

1

7

17

43

66

112

175

329

750

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

84

235

238

440

841

1 232

1 761

3 569

8 400

| 09 | Informationssamfundet og medier |
| --- | --- |

09

Informationssamfundet og medier

3

16

29

113

195

329

598

1 127

2 411

| 10 | Direkte forskning |
| --- | --- |

10

Direkte forskning

1

1

0

5

8

8

26

109

158

| 11 | Fiskeri og maritime anliggender |
| --- | --- |

11

Fiskeri og maritime anliggender

39

17

9

34

301

32

451

747

1 631

| 12 | Det indre marked |
| --- | --- |

12

Det indre marked

0

0

0

0

0

0

2

13

15

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

412

476

1 085

1 825

13 108

7 765

31 235

37 325

93 232

| 14 | Beskatning og toldunion |
| --- | --- |

14

Beskatning og toldunion

0

0

0

0

1

6

16

59

82

| 15 | Uddannelse og kultur |
| --- | --- |

15

Uddannelse og kultur

12

8

7

23

43

54

136

303

586

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

0

0

0

0

0

2

11

77

90

| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse |
| --- | --- |

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

4

9

14

8

23

45

164

438

706

| 18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

5

1

9

19

32

156

256

572

1 049

| 19 | Eksterne forbindelser |
| --- | --- |

19

Eksterne forbindelser

579

166

330

386

987

1 439

2 222

2 924

9 034

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

0

0

0

0

0

2

3

14

19

| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande |
| --- | --- |

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

131

56

103

215

346

442

682

1 417

3 391

| 22 | Udvidelse |
| --- | --- |

22

Udvidelse

174

45

62

164

561

566

801

800

3 173

| 23 | Humanitær bistand |
| --- | --- |

23

Humanitær bistand

2

0

0

0

4

25

120

362

513

| 24 | Bekæmpelse af svig |
| --- | --- |

24

Bekæmpelse af svig

0

0

0

0

0

4

5

22

32

| 25 | Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning |
| --- | --- |

25

Koordinering af Kommissionens politikker og juridisk rådgivning

0

0

0

0

0

0

0

19

19

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

0

0

0

0

0

5

13

149

168

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

0

0

0

0

0

0

0

10

10

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

0

0

0

0

0

0

0

1

1

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

1

0

0

3

7

9

25

56

101

| 30 | Pension og relaterede udgifter |
| --- | --- |

30

Pension og relaterede udgifter

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 31 | Sprogtjenester |
| --- | --- |

31

Sprogtjenester

0

0

0

0

0

0

–0

24

24

| 90 | Andre institutioner |
| --- | --- |

90

Andre institutioner

0

0

0

0

0

0

11

317

328

I alt

I alt

1 709

1 709

1 093

1 093

2 042

2 042

3 977

3 977

22 978

22 978

14 463

14 463

52 915

52 915

78 095

78 095

177 272

177 272

14.   Oversigt over gennemførelsen af budgettet (indtægter) efter institution

Oversigt over gennemførelsen af budgettet (indtægter) efter institution

| (mio. EUR) |
| --- |
| Institution | Overskudsfordeling | Fastlagte fordringer | Indtægter | % af budget indbetalt | Udestående |
| Oprindelig | Endelig | Regnskabsår | Fremført | I alt | Fra fordringer fra regnskabsåret | Fra fremførte fordringer | I alt |
| Europa-Parlamentet | 99 | 99 | 164 | 86 | 250 | 137 | 4 | 141 | 142,54 % | 109 |
| Rådet | 53 | 53 | 96 | 12 | 108 | 90 | 12 | 102 | 192,94 % | 6 |
| Kommissionen | 115 869 | 112 808 | 117 818 | 11 758 | 129 576 | 114 950 | 2 335 | 117 285 | 103,97 % | 12 291 |
| Domstolen | 38 | 38 | 41 | 0 | 41 | 41 | 0 | 41 | 106,26 % | 0 |
| Revisionsretten | 19 | 19 | 19 | 1 | 19 | 18 | 0 | 19 | 98,50 % | 0 |
| Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 10 | 10 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 164,23 % | 0 |
| Regionsudvalget | 7 | 7 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 309,74 % | 0 |
| Ombudsmanden | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 112,93 % | 0 |
| Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 78,73 % | 0 |
| I alt | 116 096 | 113 035 | 118 175 | 11 857 | 130 032 | 115 274 | 2 351 | 117 626 | 104,06 % | 12 407 |

(mio. EUR)

Institution

Overskudsfordeling

Fastlagte fordringer

Indtægter

% af budget indbetalt

Udestående

Oprindelig

Endelig

Regnskabsår

Fremført

I alt

Fra fordringer fra regnskabsåret

Fra fremførte fordringer

I alt

Europa-Parlamentet

99

99

164

86

250

137

4

141

142,54 %

109

Rådet

53

53

96

12

108

90

12

102

192,94 %

6

Kommissionen

115 869

112 808

117 818

11 758

129 576

114 950

2 335

117 285

103,97 %

12 291

Domstolen

38

38

41

0

41

41

0

41

106,26 %

0

Revisionsretten

19

19

19

1

19

18

0

19

98,50 %

0

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

10

10

16

0

16

16

0

16

164,23 %

0

Regionsudvalget

7

7

20

0

20

20

0

20

309,74 %

0

Ombudsmanden

1

1

1

0

1

1

0

1

112,93 %

0

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

1

1

1

0

1

1

0

1

78,73 %

0

I alt

I alt

116 096

116 096

113 035

113 035

118 175

118 175

11 857

11 857

130 032

130 032

115 274

115 274

2 351

2 351

117 626

117 626

104,06 %

104,06 %

12 407

12 407

15.   Gennemførelse af forpligtelses- og betalingsbevillinger efter institution

Gennemførelse af forpligtelses- og betalingsbevillinger efter institution

Forpligtelsesbevillinger

Forpligtelsesbevillinger

| (mio. EUR) |
| --- |
| Institution | Godkendte forpligtelses-bevillinger | Indgåede forpligtelser | Bevillinger fremført til 2010 | Annullerede bevillinger |
| Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Af formåls-bestemte indtægter | I alt | % | Af formåls-bestemte indtægter | Fremførsler efter beslutning | I alt | % | Af regnskabsårets bevillinger | Fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter (EFTA) | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| Europa-Parlamentet | 1 596 | 1 418 | 8 | 42 | 1 467 | 91,94 % | 16 | 10 | 26 | 1,65 % | 102 | 0 | 0 | 102 | 6,42 % |
| Rådet | 642 | 551 | 0 | 41 | 593 | 92,33 % | 38 | 0 | 38 | 5,88 % | 12 | 0 | 0 | 12 | 1,80 % |
| Kommissionen | 142 947 | 133 147 | 373 | 6 258 | 139 779 | 97,78 % | 2 169 | 318 | 2 487 | 1,74 % | 680 | 0 | 2 | 682 | 0,48 % |
| Domstolen | 318 | 311 | 0 | 1 | 313 | 98,50 % | 1 | 0 | 1 | 0,37 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 1,14 % |
| Revisionsretten | 188 | 173 | 0 | 0 | 173 | 92,19 % | 0 | 0 | 0 | 0,21 % | 14 | 0 | 0 | 14 | 7,59 % |
| Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 122 | 117 | 0 | 3 | 120 | 98,02 % | 0 | 0 | 0 | 0,33 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,65 % |
| Regionsudvalget | 88 | 75 | 0 | 12 | 87 | 98,37 % | 0 | 0 | 0 | 0,08 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,56 % |
| Ombudsmanden | 9 | 8 | 0 | 0 | 8 | 91,98 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 8,02 % |
| Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse | 7 | 5 | 0 | 0 | 5 | 81,44 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 18,56 % |
| I alt | 145 917 | 135 806 | 381 | 6 358 | 142 545 | 97,69 % | 2 225 | 328 | 2 553 | 1,75 % | 817 | 0 | 2 | 819 | 0,56 % |

(mio. EUR)

Institution

Godkendte forpligtelses-bevillinger

Indgåede forpligtelser

Bevillinger fremført til 2010

Annullerede bevillinger

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Af formåls-bestemte indtægter

I alt

%

Af formåls-bestemte indtægter

Fremførsler efter beslutning

I alt

%

Af regnskabsårets bevillinger

Fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter (EFTA)

I alt

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

Europa-Parlamentet

1 596

1 418

8

42

1 467

91,94 %

16

10

26

1,65 %

102

0

0

102

6,42 %

Rådet

642

551

0

41

593

92,33 %

38

0

38

5,88 %

12

0

0

12

1,80 %

Kommissionen

142 947

133 147

373

6 258

139 779

97,78 %

2 169

318

2 487

1,74 %

680

0

2

682

0,48 %

Domstolen

318

311

0

1

313

98,50 %

1

0

1

0,37 %

4

0

0

4

1,14 %

Revisionsretten

188

173

0

0

173

92,19 %

0

0

0

0,21 %

14

0

0

14

7,59 %

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

122

117

0

3

120

98,02 %

0

0

0

0,33 %

2

0

0

2

1,65 %

Regionsudvalget

88

75

0

12

87

98,37 %

0

0

0

0,08 %

1

0

0

1

1,56 %

Ombudsmanden

9

8

0

0

8

91,98 %

0

0

0

1

0

0

1

8,02 %

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

7

5

0

0

5

81,44 %

0

0

0

1

0

0

1

18,56 %

I alt

I alt

145 917

145 917

135 806

135 806

381

381

6 358

6 358

142 545

142 545

97,69 %

97,69 %

2 225

2 225

328

328

2 553

2 553

1,75 %

1,75 %

817

817

0

0

2

2

819

819

0,56 %

0,56 %

Betalingsbevillinger

Betalingsbevillinger

| (mio. EUR) |
| --- |
| Institution | Godkendte betalingsbevillinger | Gennemførte betalinger | Bevillinger fremført til 2010 | Annullerede bevillinger |
| Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Af formålsbestemte indtægter | I alt | % | Automatiske fremførsler | Fremførsler efter beslutning | Af formålsbestemte indtægter | I alt | % | Af regnskabsårets bevillinger | Af fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter (EFTA) | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| Europa-Parlamentet | 1 799 | 1 237 | 186 | 43 | 1 466 | 81,50 % | 180 | 10 | 22 | 212 | 11,78 % | 102 | 19 | 0 | 121 | 6,72 % |
| Rådet | 762 | 510 | 108 | 41 | 659 | 86,44 % | 41 | 0 | 42 | 83 | 10,86 % | 12 | 9 | 0 | 21 | 2,70 % |
| Kommissionen | 121 235 | 107 981 | 1 455 | 6 154 | 115 590 | 95,34 % | 562 | 872 | 2 693 | 4 127 | 3,40 % | 1 189 | 316 | 13 | 1 517 | 1,25 % |
| Domstolen | 332 | 293 | 13 | 1 | 307 | 92,47 % | 18 | 0 | 1 | 19 | 5,84 % | 4 | 2 | 0 | 6 | 1,69 % |
| Revisionsretten | 200 | 112 | 11 | 0 | 123 | 61,35 % | 61 | 0 | 0 | 62 | 30,76 % | 14 | 2 | 0 | 16 | 7,89 % |
| Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 128 | 110 | 4 | 3 | 117 | 91,69 % | 6 | 0 | 1 | 8 | 5,95 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 2,37 % |
| Regionsudvalget | 95 | 69 | 5 | 12 | 86 | 90,09 % | 6 | 0 | 1 | 6 | 6,75 % | 1 | 2 | 0 | 3 | 3,17 % |
| Ombudsmanden | 10 | 8 | 1 | 0 | 8 | 84,57 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,57 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,86 % |
| Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse | 8 | 4 | 1 | 0 | 5 | 64,24 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 15,02 % | 1 | 0 | 0 | 2 | 20,75 % |
| I alt | 124 569 | 110 325 | 1 782 | 6 253 | 118 361 | 95,02 % | 877 | 882 | 2 760 | 4 519 | 3,63 % | 1 326 | 350 | 13 | 1 688 | 1,36 % |

(mio. EUR)

Institution

Godkendte betalingsbevillinger

Gennemførte betalinger

Bevillinger fremført til 2010

Annullerede bevillinger

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Af formålsbestemte indtægter

I alt

%

Automatiske fremførsler

Fremførsler efter beslutning

Af formålsbestemte indtægter

I alt

%

Af regnskabsårets bevillinger

Af fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter (EFTA)

I alt

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

Europa-Parlamentet

1 799

1 237

186

43

1 466

81,50 %

180

10

22

212

11,78 %

102

19

0

121

6,72 %

Rådet

762

510

108

41

659

86,44 %

41

0

42

83

10,86 %

12

9

0

21

2,70 %

Kommissionen

121 235

107 981

1 455

6 154

115 590

95,34 %

562

872

2 693

4 127

3,40 %

1 189

316

13

1 517

1,25 %

Domstolen

332

293

13

1

307

92,47 %

18

0

1

19

5,84 %

4

2

0

6

1,69 %

Revisionsretten

200

112

11

0

123

61,35 %

61

0

0

62

30,76 %

14

2

0

16

7,89 %

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

128

110

4

3

117

91,69 %

6

0

1

8

5,95 %

2

1

0

3

2,37 %

Regionsudvalget

95

69

5

12

86

90,09 %

6

0

1

6

6,75 %

1

2

0

3

3,17 %

Ombudsmanden

10

8

1

0

8

84,57 %

1

0

0

1

7,57 %

1

0

0

1

7,86 %

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

8

4

1

0

5

64,24 %

1

0

0

1

15,02 %

1

0

0

2

20,75 %

I alt

I alt

124 569

124 569

110 325

110 325

1 782

1 782

6 253

6 253

118 361

118 361

95,02 %

95,02 %

877

877

882

882

2 760

2 760

4 519

4 519

3,63 %

3,63 %

1 326

1 326

350

350

13

13

1 688

1 688

1,36 %

1,36 %

16.   Agenturernes indtægter: budgetoverslag, fordringer og inkasserede beløb

Agenturernes indtægter: budgetoverslag, fordringer og inkasserede beløb

| (mio. EUR) |
| --- |
| Agentur | Anslåede indtægter | Fastlagte fordringer | Indbetalte beløb | Udestående | Politikområde |
| Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur | 122 | 102 | 92 | 10 | 06 |
| Frontex | 89 | 80 | 80 | 0 | 18 |
| Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse | 19 | 18 | 17 | 1 | 15 |
| Det Europæiske Politiakademi | 9 | 7 | 7 | 0 | 18 |
| Det Europæiske Kemikalieagentur | 70 | 71 | 71 | 0 | 02 |
| Europæisk Center for Forebyggelse og Kontrol med Sygdomme | 51 | 49 | 49 | 0 | 17 |
| Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug | 15 | 16 | 15 | 0 | 18 |
| Det Europæiske Miljøagentur | 40 | 42 | 42 | 0 | 07 |
| EF-Fiskerikontrolagenturet | 10 | 10 | 10 | 0 | 11 |
| Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet | 69 | 65 | 65 | 0 | 17 |
| Tilsynsmyndigheden for den Europæiske GNSS | 44 | 41 | 41 | 0 | 06 |
| Fusion for Energy | 174 | 174 | 143 | 31 | 08 |
| Eurojust | 28 | 28 | 28 | 0 | 18 |
| Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur | 53 | 51 | 51 | 0 | 06 |
| Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked | 225 | 194 | 194 | 0 | 12 |
| Det Europæiske Lægemiddelagentur | 194 | 198 | 196 | 1 | 02 |
| Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder | 17 | 13 | 13 | 0 | 18 |
| Det Europæiske Jernbaneagentur | 21 | 21 | 21 | 0 | 06 |
| Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur | 14 | 13 | 13 | 0 | 04 |
| Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer | 63 | 52 | 45 | 7 | 31 |
| Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut | 20 | 19 | 19 | 0 | 15 |
| EF-Sortsmyndigheden | 13 | 12 | 12 | 0 | 17 |
| Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene | 20 | 20 | 20 | 0 | 04 |
| Forvaltningsorganet for Uddannelse, Audiovisuelle Medier og Kultur | 48 | 48 | 48 | 0 | 15 |
| Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation | 13 | 13 | 13 | 0 | 06 |
| Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd | 14 | 13 | 13 | 0 | 08 |
| Forvaltningsorganet for Forskning | 22 | 22 | 21 | 0 | 08 |
| Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet | 6 | 6 | 6 | 0 | 17 |
| Forvaltningsorganet for det Transeuropæiske Transportnet | 9 | 9 | 9 | 0 | 06 |
| I alt | 1 501 | 1 415 | 1 363 | 52 | |

(mio. EUR)

Agentur

Anslåede indtægter

Fastlagte fordringer

Indbetalte beløb

Udestående

Politikområde

Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur

122

102

92

10

06

Frontex

89

80

80

0

18

Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

19

18

17

1

15

Det Europæiske Politiakademi

9

7

7

0

18

Det Europæiske Kemikalieagentur

70

71

71

0

02

Europæisk Center for Forebyggelse og Kontrol med Sygdomme

51

49

49

0

17

Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug

15

16

15

0

18

Det Europæiske Miljøagentur

40

42

42

0

07

EF-Fiskerikontrolagenturet

10

10

10

0

11

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

69

65

65

0

17

Tilsynsmyndigheden for den Europæiske GNSS

44

41

41

0

06

Fusion for Energy

174

174

143

31

08

Eurojust

28

28

28

0

18

Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur

53

51

51

0

06

Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked

225

194

194

0

12

Det Europæiske Lægemiddelagentur

194

198

196

1

02

Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed

8

8

8

0

09

Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder

17

13

13

0

18

Det Europæiske Jernbaneagentur

21

21

21

0

06

Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur

14

13

13

0

04

Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer

63

52

45

7

31

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut

20

19

19

0

15

EF-Sortsmyndigheden

13

12

12

0

17

Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene

20

20

20

0

04

Forvaltningsorganet for Uddannelse, Audiovisuelle Medier og Kultur

48

48

48

0

15

Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation

13

13

13

0

06

Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd

14

13

13

0

08

Forvaltningsorganet for Forskning

22

22

21

0

08

Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet

6

6

6

0

17

Forvaltningsorganet for det Transeuropæiske Transportnet

9

9

9

0

06

I alt

I alt

1 501

1 501

1 415

1 415

1 363

1 363

52

52

| (mio. EUR) |
| --- |
| Indtægtsart | Anslåede indtægter | Fastlagte fordringer | Indbetalte beløb | Udestående |
| Tilskud fra Europa-Kommissionen | 824 | 796 | 796 | –0 |
| Gebyrindtægter | 415 | 399 | 388 | 11 |
| Andre indtægter | 262 | 220 | 179 | 41 |
| I alt | 1 501 | 1 415 | 1 363 | 52 |

(mio. EUR)

Indtægtsart

Anslåede indtægter

Fastlagte fordringer

Indbetalte beløb

Udestående

Tilskud fra Europa-Kommissionen

824

796

796

–0

Gebyrindtægter

415

399

388

11

Andre indtægter

262

220

179

41

I alt

I alt

1 501

1 501

1 415

1 415

1 363

1 363

52

52

17.   Agenturer: forpligtelses- og betalingsbevillinger efter agentur

Agenturer: forpligtelses- og betalingsbevillinger efter agentur

| (mio. EUR) |
| --- |
| Agentur | Forpligtelsesbevillinger | Betalingsbevillinger |
| Bevillinger | Indgåede forpligtelser | Fremført til 2010 | Bevillinger | Gennemførte betalinger | Fremført til 2010 |
| Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur | 136 | 107 | 27 | 150 | 96 | 52 |
| Frontex | 90 | 82 | 2 | 119 | 77 | 25 |
| Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse | 21 | 19 | 1 | 22 | 18 | 2 |
| Det Europæiske Politiakademi | 13 | 10 | 2 | 14 | 6 | 5 |
| Det Europæiske Kemikalieagentur | 70 | 67 | 0 | 83 | 57 | 20 |
| Europæisk Center for Forebyggelse og Kontrol med Sygdomme | 51 | 48 | 0 | 67 | 44 | 18 |
| Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug | 16 | 16 | 0 | 17 | 15 | 1 |
| Det Europæiske Miljøagentur | 42 | 42 | 0 | 48 | 40 | 7 |
| EF-Fiskerikontrolagenturet | 10 | 10 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet | 71 | 69 | 0 | 87 | 67 | 10 |
| Tilsynsmyndigheden for den Europæiske GNSS | 145 | 119 | 26 | 120 | 68 | 52 |
| Fusion for Energy | 404 | 400 | 4 | 206 | 133 | 60 |
| Eurojust | 28 | 26 | 1 | 31 | 23 | 6 |
| Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur | 49 | 46 | 0 | 57 | 46 | 2 |
| Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked | 338 | 146 | 0 | 367 | 140 | 31 |
| Det Europæiske Lægemiddelagentur | 194 | 185 | 0 | 230 | 181 | 40 |
| Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed | 8 | 8 | 0 | 10 | 8 | 2 |
| Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder | 17 | 17 | 0 | 24 | 17 | 7 |
| Det Europæiske Jernbaneagentur | 21 | 21 | 0 | 25 | 20 | 5 |
| Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur | 15 | 13 | 1 | 19 | 13 | 5 |
| Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer | 63 | 36 | 0 | 66 | 36 | 4 |
| Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut | 21 | 20 | 2 | 23 | 20 | 2 |
| EF-Sortsmyndigheden | 14 | 12 | 0 | 14 | 12 | 0 |
| Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene | 21 | 21 | 1 | 26 | 20 | 6 |
| Forvaltningsorganet for Uddannelse, Audiovisuelle Medier og Kultur | 48 | 46 | 0 | 54 | 46 | 6 |
| Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation | 13 | 12 | 0 | 15 | 12 | 1 |
| Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd | 14 | 13 | 0 | 21 | 17 | 2 |
| Forvaltningsorganet for Forskning | 22 | 23 | 0 | 22 | 18 | 4 |
| Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet | 6 | 6 | 0 | 7 | 5 | 1 |
| Forvaltningsorganet for det Transeuropæiske Transportnet | 9 | 8 | 0 | 10 | 8 | 1 |
| I alt | 1 972 | 1 647 | 68 | 1 964 | 1 272 | 377 |

(mio. EUR)

Agentur

Forpligtelsesbevillinger

Betalingsbevillinger

Bevillinger

Indgåede forpligtelser

Fremført til 2010

Bevillinger

Gennemførte betalinger

Fremført til 2010

Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur

136

107

27

150

96

52

Frontex

90

82

2

119

77

25

Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

21

19

1

22

18

2

Det Europæiske Politiakademi

13

10

2

14

6

5

Det Europæiske Kemikalieagentur

70

67

0

83

57

20

Europæisk Center for Forebyggelse og Kontrol med Sygdomme

51

48

0

67

44

18

Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug

16

16

0

17

15

1

Det Europæiske Miljøagentur

42

42

0

48

40

7

EF-Fiskerikontrolagenturet

10

10

0

11

10

1

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

71

69

0

87

67

10

Tilsynsmyndigheden for den Europæiske GNSS

145

119

26

120

68

52

Fusion for Energy

404

400

4

206

133

60

Eurojust

28

26

1

31

23

6

Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur

49

46

0

57

46

2

Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked

338

146

0

367

140

31

Det Europæiske Lægemiddelagentur

194

185

0

230

181

40

Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed

8

8

0

10

8

2

Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder

17

17

0

24

17

7

Det Europæiske Jernbaneagentur

21

21

0

25

20

5

Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur

15

13

1

19

13

5

Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer

63

36

0

66

36

4

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut

21

20

2

23

20

2

EF-Sortsmyndigheden

14

12

0

14

12

0

Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene

21

21

1

26

20

6

Forvaltningsorganet for Uddannelse, Audiovisuelle Medier og Kultur

48

46

0

54

46

6

Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation

13

12

0

15

12

1

Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd

14

13

0

21

17

2

Forvaltningsorganet for Forskning

22

23

0

22

18

4

Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet

6

6

0

7

5

1

Forvaltningsorganet for det Transeuropæiske Transportnet

9

8

0

10

8

1

I alt

I alt

1 972

1 972

1 647

1 647

68

68

1 964

1 964

1 272

1 272

377

377

| (mio. EUR) |
| --- |
| Udgiftsart | Forpligtelsesbevillinger | Betalingsbevillinger |
| Bevillinger | Indgåede forpligtelser | Fremført til 2010 | Bevillinger | Gennemførte betalinger | Fremført til 2010 |
| Personale | 547 | 508 | 0 | 561 | 500 | 15 |
| Administrationsudgifter | 246 | 238 | 0 | 331 | 232 | 83 |
| Aktionsudgifter | 1 179 | 901 | 67 | 1 072 | 540 | 279 |
| I alt | 1 972 | 1 647 | 68 | 1 964 | 1 272 | 377 |

(mio. EUR)

Udgiftsart

Forpligtelsesbevillinger

Betalingsbevillinger

Bevillinger

Indgåede forpligtelser

Fremført til 2010

Bevillinger

Gennemførte betalinger

Fremført til 2010

Personale

547

508

0

561

500

15

Administrationsudgifter

246

238

0

331

232

83

Aktionsudgifter

1 179

901

67

1 072

540

279

I alt

I alt

1 972

1 972

1 647

1 647

68

68

1 964

1 964

1 272

1 272

377

377

18.   Resultatet af budgetgennemførelsen, inklusive agenturer

Resultatet af budgetgennemførelsen, inklusive agenturer

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Den europæiske union | Agenturer | Eliminering af tilskud til agenturerne | I ALT |
| Regnskabsårets indtægter | 117 626 | 1 363 | (796) | 118 193 |
| Betalinger over regnskabsårets bevillinger | (116 579) | (1 082) | 796 | (116 865) |
| Betalingsbevillinger fremført til regnskabsåret N + 1 | (1 759) | (377) | 0 | (2 136) |
| Annullering af ikke-anvendte bevillinger fremført fra regnskabsåret N-1 | 2 791 | 188 | 0 | 2 979 |
| Valutakursforskelle i regnskabsåret | 185 | (5) | 0 | 180 |
| Resultatet af budgetgennemførelsen | 2 264 | 87 | 0 | 2 351 |

(mio. EUR)

Den europæiske union

Agenturer

Eliminering af tilskud til agenturerne

I ALT

Regnskabsårets indtægter

117 626

1 363

(796)

118 193

118 193

Betalinger over regnskabsårets bevillinger

(116 579)

(1 082)

796

(116 865)

(116 865)

Betalingsbevillinger fremført til regnskabsåret N + 1

(1 759)

(377)

0

(2 136)

(2 136)

Annullering af ikke-anvendte bevillinger fremført fra regnskabsåret N-1

2 791

188

0

2 979

2 979

Valutakursforskelle i regnskabsåret

185

(5)

0

180

180

Resultatet af budgetgennemførelsen

Resultatet af budgetgennemførelsen

2 264

2 264

87

87

0

0

2 351

2 351

AFSNIT B:   FORKLARENDE BEMÆRKNINGER TIL DEN KONSOLIDEREDE BERETNING OM BUDGETGENNEMFØRELSEN

1.   BUDGETPRINCIPPER, -STRUKTURER OG -BEVILLINGER

1.1   RETSGRUNDLAG OG FINANSFORORDNINGEN

RETSGRUNDLAG OG FINANSFORORDNINGEN

Regnskaberne føres i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 (EFT L 248 af 16.9.2002) om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser for denne finansforordning. Det almindelige budget, som er EU's vigtigste finanspolitiske instrument, er det dokument, hvori EU's indtægter og udgifter hvert år fastsættes og godkendes.

Hvert år udarbejder Kommissionen på grundlag af et overslag over det kommende års indtægter og udgifter for alle EU-institutionerne et foreløbigt budgetforslag, som den forelægger for budgetmyndigheden. På grundlag af det foreløbige budgetforslag vedtager Rådet et budgetforslag, som budgetmyndighedens to parter derefter forhandler om. Det er formanden for Europa-Parlamentet, der fastslår, at budgettet er endeligt vedtaget, hvorefter det er retsgyldigt. Kommissionen har hovedansvaret for gennemførelsen af budgettet.

1.2   BUDGETPRINCIPPER

BUDGETPRINCIPPER

EU's almindelige budget hviler på en række grundprincipper:

—

—

reglen om ikke-formålsbestemt anvendelse, som betyder, at indtægterne ikke skal dække bestemte udgifter (alle indtægterne dækker tilsammen alle udgifterne)

reglen om ikke-modregning, som betyder, at indtægter og udgifter skal opføres i budgettet med deres fulde beløb, og at der ikke kan foretages modregninger

—

—

—

—

—

—

Den Europæiske Unions Tidende

1.3   BUDGETTETS STRUKTUR

BUDGETTETS STRUKTUR

Budgettet omfatter:

| a) | en almindelig oversigt over indtægter |
| --- | --- |

a)

en almindelig oversigt over indtægter

| b) | en række sektioner, der er opdelt i opgørelser over indtægter og udgifter for hver institution: Sektion I Parlamentet, Sektion II: Rådet, Sektion III: Kommissionen, Sektion IV: Domstolen, Sektion V: Revisionsretten, Sektion VI: Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Sektion VII, Regionsudvalget, Sektion VIII: Ombudsmanden, Sektion IX: Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. |
| --- | --- |

b)

en række sektioner, der er opdelt i opgørelser over indtægter og udgifter for hver institution: Sektion I Parlamentet, Sektion II: Rådet, Sektion III: Kommissionen, Sektion IV: Domstolen, Sektion V: Revisionsretten, Sektion VI: Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Sektion VII, Regionsudvalget, Sektion VIII: Ombudsmanden, Sektion IX: Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse.

Indtægterne og udgifterne for hver institution er opdelt i afsnit, kapitler, artikler og konti alt efter deres art eller bestemmelse. En del af midlerne fra EKSF, der er under afvikling, blev stillet til rådighed på driftsbudgettet for EKSF under afvikling. Kommissionen vedtog hvert år driftsbudgettet efter høring af Rådet og Europa-Parlamentet. Det seneste budget dækkede tidsrummet 1. januar til 23. juli 2002. Fra 24. juli 2002 er indtægterne og udgifterne i forbindelse med driftsbudgettet medtaget i forvaltningsregnskabet for EKSF under afvikling. De resterende forpligtelser, der skal opfyldes, er opført under passiver på balancen.

1.4   BUDGETREGNSKABETS STRUKTUR

BUDGETREGNSKABETS STRUKTUR

1.4.1   
  Generel oversigt

Generel oversigt

Det er kun Kommissionens budget, der omfatter både administrationsbevillinger og aktionsbevillinger. De andre institutioner har kun administrationsbevillinger. Budgettet omfatter to forskellige former for bevillinger, nemlig ikke-opdelte bevillinger (IOB) og opdelte bevillinger (OB). De ikke-opdelte bevillinger skal dække de transaktioner, der er etårige (og som stemmer overens med princippet om etårighed). De omfatter alle administrationskapitlerne i Kommissionens sektion og sektionerne for alle de andre institutioner, de etårige bevillinger til EGFL og visse tekniske bevillinger (tilbagebetalinger og udnyttelse af garantien for lånoptagelse/långivning mm.). For så vidt angår regnskabsårets ikke-opdelte bevillinger, er beløbet for forpligtelsesbevillinger det samme som beløbet for betalingsbevillinger.

Opdelte bevillinger er indført for at forene princippet om etårighed med nødvendigheden af at finansiere foranstaltninger, som gennemføres over flere år. De skal dække de flerårige transaktioner og omfatter bevillingerne i alle kapitler med undtagelse af kapitel 1 i Kommissionens sektion.

De opdelte bevillinger består af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB):

—   Forpligtelsesbevillinger: dækker samtlige udgifter til de forpligtelser, der indgås i løbet af regnskabsåret med henblik på foranstaltninger, der strækker sig over flere år. Budgetmæssige forpligtelser i forbindelse med foranstaltninger, hvis gennemførelse strækker sig over mere end ét regnskabsår, kan i henhold til finansforordningens artikel 76, stk. 3, opdeles i årlige trancher over flere regnskabsår, hvis basisretsakten åbner mulighed for det.

—   Betalingsbevillinger: dækker de udgifter, der følger af gennemførelsen af de forpligtelser, der er indgået i løbet af det pågældende regnskabsår og/eller de foregående regnskabsår.

1.4.2   
  Bevillingernes oprindelse

Bevillingernes oprindelse

Den vigtigste kilde til bevillinger er EU-budgettet for det løbende regnskabsår. Ikke desto mindre er der andre typer af bevillinger, som følger af bestemmelserne i finansforordningen. De stammer fra tidligere regnskabsår eller eksterne kilder:

| — | Oprindeligt vedtagne bevillinger på budgettet for regnskabsåret kan suppleres med overførsler mellem poster efter de regler, der er fastsat i artikel 22-24 i finansforordningen (nr. 1605/2002 af 25. juni 2002) og ved ændringsbudgetter (omhandlet i finansforordningens artikel 37-38). |
| --- | --- |

—

Oprindeligt vedtagne bevillinger på budgettet for regnskabsåret kan suppleres med overførsler mellem poster efter de regler, der er fastsat i artikel 22-24 i finansforordningen (nr. 1605/2002 af 25. juni 2002) og ved ændringsbudgetter (omhandlet i finansforordningens artikel 37-38).

overførsler

| — | Bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår eller genopført supplerer også det nuværende budget. Disse er:






  — | Ikke-opdelte betalingsbevillinger, som kan overføres automatisk, dog kun til det følgende regnskabsår, jf. finansforordningens artikel 9, stk. 4. |
| --- | --- | --- |

—

Bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår eller genopført supplerer også det nuværende budget. Disse er:

—

Ikke-opdelte betalingsbevillinger, som kan overføres automatisk, dog kun til det følgende regnskabsår, jf. finansforordningens artikel 9, stk. 4.

| — | Bevillinger fremført ved beslutning truffet af institutionerne i ét af to tilfælde: hvis de forberedende etaper er afsluttet (finansforordningens artikel 9, stk. 2), litra a), eller hvis vedtagelsen af retsgrundlaget er forsinket (artikel 9, stk. 2, litra b)). Både forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger kan fremføres (artikel 9, stk. 3). |
| --- | --- |

—

Bevillinger fremført ved beslutning truffet af institutionerne i ét af to tilfælde: hvis de forberedende etaper er afsluttet (finansforordningens artikel 9, stk. 2), litra a), eller hvis vedtagelsen af retsgrundlaget er forsinket (artikel 9, stk. 2, litra b)). Både forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger kan fremføres (artikel 9, stk. 3).

| — | Bevillinger, der er genopført som følge af frigørelser: Det drejer sig om genopførelse af forpligtelsesbevillinger i forbindelse med strukturfondene, som er blevet frigjort. Denne undtagelsesvise genopførelse foretages, hvis Kommissionen begår en fejl, eller hvis beløbet er nødvendigt af hensyn til programmets gennemførelse (finansforordningens artikel 157). |
| --- | --- |

—

Bevillinger, der er genopført som følge af frigørelser: Det drejer sig om genopførelse af forpligtelsesbevillinger i forbindelse med strukturfondene, som er blevet frigjort. Denne undtagelsesvise genopførelse foretages, hvis Kommissionen begår en fejl, eller hvis beløbet er nødvendigt af hensyn til programmets gennemførelse (finansforordningens artikel 157).

| — | Formålsbestemte indtægter, der består af:






  — | Restitutionsbeløb, hvor beløbene er formålsbestemte indtægter på den budgetpost, hvor udgifterne oprindeligt påløb, og kan fremføres ubegrænset. |
| --- | --- | --- |

—

Formålsbestemte indtægter, der består af:

—

Restitutionsbeløb, hvor beløbene er formålsbestemte indtægter på den budgetpost, hvor udgifterne oprindeligt påløb, og kan fremføres ubegrænset.

| — | EFTA-bevillinger: I aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde er der fastsat bestemmelser om finansiel deltagelse fra medlemmernes side i visse af EU-budgettets aktiviteter. De berørte budgetposter samt de forventede beløb offentliggøres i bilag III til EU's budget. De berørte poster forhøjes med EFTA-bidraget. Bevillinger, der ikke er anvendt ved regnskabsårets udløb, bortfalder og tilbagebetales til EØS-landene. |
| --- | --- |

—

EFTA-bevillinger: I aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde er der fastsat bestemmelser om finansiel deltagelse fra medlemmernes side i visse af EU-budgettets aktiviteter. De berørte budgetposter samt de forventede beløb offentliggøres i bilag III til EU's budget. De berørte poster forhøjes med EFTA-bidraget. Bevillinger, der ikke er anvendt ved regnskabsårets udløb, bortfalder og tilbagebetales til EØS-landene.

| — | Indtægter fra tredjepart/andre lande, der har indgået aftaler med EU, som indebærer et finansielt bidrag til EU-aktiviteterne. De således modtagne beløb betragtes som indtægter fra tredjepart, som tildeles de berørte budgetposter (ofte på forskningsområdet) og kan fremføres ubegrænset (finansforordningens artikel 10 og artikel 18, stk. 1, litra a) og d)). |
| --- | --- |

—

Indtægter fra tredjepart/andre lande, der har indgået aftaler med EU, som indebærer et finansielt bidrag til EU-aktiviteterne. De således modtagne beløb betragtes som indtægter fra tredjepart, som tildeles de berørte budgetposter (ofte på forskningsområdet) og kan fremføres ubegrænset (finansforordningens artikel 10 og artikel 18, stk. 1, litra a) og d)).

| — | Arbejde for tredjemand: EU's forskningscentre kan som led i deres forskningsaktiviteter udføre arbejde for eksterne organer (finansforordningens artikel 161, stk. 2). Ligesom indtægterne fra tredjepart tildeles indtægter fra arbejde for tredjemand visse budgetposter og kan overføres ubegrænset (finansforordningens artikel 10 og artikel 18, stk. 1, litra d)). |
| --- | --- |

—

Arbejde for tredjemand: EU's forskningscentre kan som led i deres forskningsaktiviteter udføre arbejde for eksterne organer (finansforordningens artikel 161, stk. 2). Ligesom indtægterne fra tredjepart tildeles indtægter fra arbejde for tredjemand visse budgetposter og kan overføres ubegrænset (finansforordningens artikel 10 og artikel 18, stk. 1, litra d)).

| — | Bevillinger, der er genopført som følge af tilbagebetaling af acontobeløb: Der er tale om EU-midler, som er tilbagebetalt af modtagerne, og som kan fremføres ubegrænset. Inden for strukturfondene er genopførelsen baseret på en kommissionsbeslutning (finansforordningen artikel 18, stk. 2, og artikel 228 i dens gennemførelsesbestemmelser). |
| --- | --- |

—

Bevillinger, der er genopført som følge af tilbagebetaling af acontobeløb: Der er tale om EU-midler, som er tilbagebetalt af modtagerne, og som kan fremføres ubegrænset. Inden for strukturfondene er genopførelsen baseret på en kommissionsbeslutning (finansforordningen artikel 18, stk. 2, og artikel 228 i dens gennemførelsesbestemmelser).

1.4.3   
  De tildelte bevillingers sammensætning

De tildelte bevillingers sammensætning

| — | Budgettets endelige bevillinger = de vedtagne oprindelige budgetbevillinger + ændringsbudget + overførsler |
| --- | --- |

—

Budgettets endelige bevillinger = de vedtagne oprindelige budgetbevillinger + ændringsbudget + overførsler

Budgettets endelige bevillinger

| — | Tillægsbevillinger = formålsbestemte indtægter (se ovenfor) + bevillinger fremført fra foregående regnskabsår eller genopført som følge af frigørelser |
| --- | --- |

—

Tillægsbevillinger = formålsbestemte indtægter (se ovenfor) + bevillinger fremført fra foregående regnskabsår eller genopført som følge af frigørelser

Tillægsbevillinger

| — | Godkendte bevillinger i alt = budgettets endelige bevillinger + tillægsbevillinger |
| --- | --- |

—

Godkendte bevillinger i alt = budgettets endelige bevillinger + tillægsbevillinger

Godkendte bevillinger i alt

| — | Regnskabsårets bevillinger (til beregning af budgetresultatet) = budgettets endelige bevillinger + formålsbestemte indtægter. |
| --- | --- |

—

Regnskabsårets bevillinger (til beregning af budgetresultatet) = budgettets endelige bevillinger + formålsbestemte indtægter.

Regnskabsårets bevillinger (til beregning af budgetresultatet)

1.5   GENNEMFØRELSE AF BUDGETTET

GENNEMFØRELSE AF BUDGETTET

Gennemførelsen af budgettet er reguleret af finansforordningens artikel 48, stk. 1, hvori det hedder: »Kommissionen har ansvaret for gennemførelsen af budgettet med hensyn til indtægter og udgifter i overensstemmelse med denne forordning og inden for rammerne af de givne bevillinger«. I artikel 50 præciseres det, at Kommissionen giver de andre institutioner de nødvendige beføjelser til at gennemføre de sektioner af budgettet, som vedrører dem.

1.6   UINDFRIEDE FORPLIGTELSER (UF)

UINDFRIEDE FORPLIGTELSER (UF)

Indførelsen af opdelte forpligtelser har medført, at der er opstået en forskel mellem de indgåede forpligtelser og de gennemførte betalinger. Denne forskel, som svarer til de uindfriede forpligtelser, er udtryk for, at der går en vis tid, fra forpligtelserne indgås, til de tilsvarende betalinger foretages.

2.   FORKLARING TIL BERETNING OM BUDGETGENNEMFØRELSEN

2.1   RESULTAT AF GENNEMFØRELSEN AF 2008-BUDGETTET

  (tabel 1)

RESULTAT AF GENNEMFØRELSEN AF 2008-BUDGETTET

(tabel 1)

2.1.1   
  Generelt

Generelt

Egne indtægter konteres med de beløb, som i løbet af regnskabsåret krediteres de konti, som medlemsstaternes myndigheder har åbnet i Kommissionens navn. Indtægter omfatter, i tilfælde af et overskud, også resultatet af gennemførelsen af budgettet for det foregående regnskabsår. De øvrige indtægter konteres med de beløb, der faktisk opkræves i løbet af regnskabsåret.

Ved beregningen af regnskabsårets saldo omfatter udgifterne betalinger, der dækkes af regnskabsårets bevillinger til betalinger, hvortil kommer bevillinger til betalinger fra samme regnskabsår, der fremføres til det følgende år. Ved betalinger foretaget med regnskabsårets bevillinger til betalinger forstås betalinger, der er foretaget af regnskabsføreren senest den 31. december i regnskabsåret. Hvad angår Den Europæiske Garantifond for Landbruget, er der tale om de betalinger, medlemsstaterne har foretaget mellem den 16. oktober 2008 og den 15. oktober 2009, forudsat at regnskabsføreren har fået den relevante forpligtelse og anvisning i hænde senest den 31. januar 2010. For udgifter under EGFL kan der blive tale om en senere overensstemmelsesbeslutning som følge af kontrol foretaget i medlemsstaterne.

Resultatet af gennemførelsen af regnskabsårets budget består af to dele: EU's regnskabsresultat og resultatet af bidraget fra de EFTA-lande, der er medlemmer af EØS. I henhold til artikel 15 i forordning nr. 1150/2000 om egne indtægter består dette resultat af forskellen mellem:

| — | alle regnskabsårets indtægter |
| --- | --- |

—

alle regnskabsårets indtægter

| — | og de betalinger, der er dækket af det pågældende regnskabsårs bevillinger, forhøjet med de betalingsbevillinger fra samme regnskabsår, der er fremført til det følgende regnskabsår. |
| --- | --- |

—

og de betalinger, der er dækket af det pågældende regnskabsårs bevillinger, forhøjet med de betalingsbevillinger fra samme regnskabsår, der er fremført til det følgende regnskabsår.

Resultatet kan forhøjes eller nedsættes med følgende:

| — | nettobeløbet for bortfald af betalingsbevillinger fremført fra tidligere regnskabsår og eventuelle betalingsoverskridelser som følge af udsving i eurokursen samt ikke-opdelte bevillinger fremført fra tidligere regnskabsår |
| --- | --- |

—

nettobeløbet for bortfald af betalingsbevillinger fremført fra tidligere regnskabsår og eventuelle betalingsoverskridelser som følge af udsving i eurokursen samt ikke-opdelte bevillinger fremført fra tidligere regnskabsår

| — | saldoen af regnskabsårets kursgevinster og -tab. |
| --- | --- |

—

saldoen af regnskabsårets kursgevinster og -tab.

EU's budgetsaldo tilbagebetales til medlemsstaterne i løbet af det følgende år ved fratrækning heraf fra de beløb, de skal betale det pågældende år.

EU's budgetsaldo tilbagebetales til medlemsstaterne i løbet af det følgende år ved fratrækning heraf fra de beløb, de skal betale det pågældende år

Bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår vedrørende bidrag fra tredjemand og arbejde for tredjemand, som pr. definition aldrig bortfalder, er opført under tillægsbevillingerne for regnskabsåret. Dette forklarer forskellen mellem de bevillinger, der er fremført fra det foregående regnskabsår, og som er opført på opgørelserne over budgetgennemførelsen for 2009, og de bevillinger, der fremføres til følgende regnskabsår på opgørelserne over budgetgennemførelsen for 2008. De genanvendte og genopførte bevillinger, der er en følge af tilbagebetaling af acontobeløb, indgår ikke i beregningen af regnskabsårets resultat.

De fremførte betalingsbevillinger omfatter automatisk fremførte bevillinger og bevillinger fremført ved beslutning. Annullering af ikke-anvendte betalingsbevillinger fremført fra det foregående regnskabsår viser nu kun annulleringer af automatisk fremførte bevillinger og bevillinger fremført ved beslutning. Det omfatter også faldet i bevillinger fra øremærkede indtægter, der er fremført til næste regnskabsår, i forhold til 2008.

2.1.2   
  Afstemning af resultatet af gennemførelsen af budgettet med det økonomiske resultat

Afstemning af resultatet af gennemførelsen af budgettet med det økonomiske resultat

Det økonomiske resultat for året er beregnet på grundlag af den periodiserede regnskabsførelse. Budgetresultatet er derimod baseret på det ændrede kasseregnskabsprincip i overensstemmelse med finansforordningen. Da begge er resultatet af samme underliggende transaktioner, er det en nyttig måde at kontrollere, at de stemmer overens. Tabellen nedenfor viser denne afstemning fordelt på indtægts- og udgiftsposter, idet de vigtigste afstemte beløb fremhæves.

Afstemning: økonomisk resultat – budgetgennemførelsen 2009

Afstemning: økonomisk resultat – budgetgennemførelsen 2009

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT | 4 457 | 12 686 |
| Indtægter |
| Fordringer, der er konstateret i regnskabsåret, men som endnu ikke er inddrevet | (2 806) | (4 685) |
| Fordringer, som er konstateret i tidligere år, og som er inddrevet i regnskabsåret | 2 563 | 3 485 |
| Tjente, men endnu ikke modtagne indtægter (netto) | 436 | (724) |
| Udgifter |
| Skyldige udgifter (netto) | 5 381 | 6 353 |
| Udgifter fra foregående år betalt i regnskabsåret | (432) | (219) |
| Nettoresultat af forfinansiering | (9 458) | (16 446) |
| Betalingsbevillinger fremført til følgende år | (1 759) | (3 914) |
| Betalinger foretaget fra fremførsler og annullering af uudnyttede betalingsbevillinger | 4 573 | 1 182 |
| Bevægelser i hensættelser | (329) | 4 316 |
| Andet | (153) | (88) |
| Økonomisk resultat for agenturer + EKSF | (209) | (136) |
| RESULTATET AF GENNEMFØRELSEN AF REGNSKABSÅRETS BUDGET | 2 264 | 1 810 |

(mio. EUR)

2009

2008

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT

4 457

4 457

12 686

12 686

Indtægter

Indtægter

Fordringer, der er konstateret i regnskabsåret, men som endnu ikke er inddrevet

(2 806)

(4 685)

Fordringer, som er konstateret i tidligere år, og som er inddrevet i regnskabsåret

2 563

3 485

Tjente, men endnu ikke modtagne indtægter (netto)

436

(724)

Udgifter

Udgifter

Skyldige udgifter (netto)

5 381

6 353

Udgifter fra foregående år betalt i regnskabsåret

(432)

(219)

Nettoresultat af forfinansiering

(9 458)

(16 446)

Betalingsbevillinger fremført til følgende år

(1 759)

(3 914)

Betalinger foretaget fra fremførsler og annullering af uudnyttede betalingsbevillinger

4 573

1 182

Bevægelser i hensættelser

(329)

4 316

Andet

(153)

(88)

Økonomisk resultat for agenturer + EKSF

Økonomisk resultat for agenturer + EKSF

(209)

(136)

RESULTATET AF GENNEMFØRELSEN AF REGNSKABSÅRETS BUDGET

RESULTATET AF GENNEMFØRELSEN AF REGNSKABSÅRETS BUDGET

2 264

2 264

1 810

1 810

Afstemningsposter – indtægter

Afstemningsposter – indtægter

De faktiske budgetindtægter i et regnskabsår svarer til de indtægter, der i løbet af regnskabsåret inddrives på grundlag af de konstaterede fordringer, og de beløb, der inddrives på grundlag af fordringer konstateret i tidligere regnskabsår. Ved afstemning skal de fordringer, der konstateres i det løbende år, men som endnu ikke er inddrevet, derfor trækkes fra det økonomiske resultat, idet de ikke udgør en del af budgetindtægterne. Fordringer konstateret i de foregående år og inddrevet i det løbende år skal derimod lægges til det økonomiske resultat ved afstemningen.

fordringer, der konstateres i det løbende år, men som endnu ikke er inddrevet

Fordringer konstateret i de foregående år og inddrevet i det løbende år

Tjente, men endnu ikke modtagne nettoindtægter består primært af tjente, men endnu ikke modtagne landbrugsafgifter, egne indtægter og renter og udbytte. Det er kun nettoresultatet, dvs. tjente, men endnu ikke modtagne indtægter for det løbende år minus tilbageførsel af tjente, men endnu ikke modtagne indtægter fra tidligere år, der tages i betragtning.

Tjente, men endnu ikke modtagne nettoindtægter

Afstemningsposter – udgifter

Afstemningsposter – udgifter

Skyldige nettoomkostninger består hovedsageligt af periodiseringsbeløb med henblik på cut-off-proceduren ved årets udgang, dvs. støtteberettigede udgifter, som modtagere af EU-støtte har afholdt, men som de endnu ikke har indberettet til EU.

Skyldige nettoomkostninger

Selv om skyldige omkostninger ikke betragtes som budgetudgifter, er de betalinger, der foretages i regnskabsåret i forbindelse med regninger registreret i foregående år en del af regnskabsårets budgetudgifter.

regnskabsåret i forbindelse med regninger registreret i foregående år

Nettoresultatet af forfinansieringen er en kombination af 1) de nye forfinansieringsbeløb, der er betalt i regnskabsåret og opført som en budgetudgift i det pågældende år, og 2) frigørelsen af den forfinansiering, der er betalt i regnskabsåret eller i tidligere år ved godkendelse af støtteberettigede omkostninger. Sidstnævnte repræsenterer en udgift i periodiseringsmæssig forstand, men ikke i budgetregnskabet, idet betalingen af den oprindelige forfinansiering allerede blev betragtet som en budgetudgift på betalingstidspunktet.

Nettoresultatet af forfinansieringen

Ud over de betalinger, der er foretaget over regnskabsårets bevillinger, skal bevillingerne for det pågældende år, som fremføres til det følgende år, tages i betragtning ved beregning af resultatet af gennemførelsen af regnskabsårets budget (i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000). Det samme gælder budgetbetalinger foretaget i regnskabsåret fra fremførsler og annullering af ikke-anvendte betalingsbevillinger.

fremføres til det følgende år

fremførsler og annullering af ikke-anvendte betalingsbevillinger

Bevægelser i hensættelser vedrører skøn ved årets udgang i periodiseringsregnskabet (primært ydelser til medarbejdere), som ikke har nogen indvirkning på budgetregnskabet. Andre afstemningsbeløb omfatter forskellige elementer, såsom afskrivning på aktiver, anskaffelse af aktiver, betalinger vedrørende finansiel leasing og finansiel deltagelse, som behandles forskelligt.

Bevægelser i hensættelser

Andre afstemningsbeløb

Endelig skal agenturernes og EKSF's økonomiske resultat, som er medregnet i det konsoliderede økonomiske resultat, ikke medregnes, idet deres budgetgennemførelse ikke er en del af den konsoliderede budgetgennemførelse.

agenturernes og EKSF's

2.2   SAMMENLIGNING MELLEM BUDGET OG FAKTISKE BELØB FOR

  (tabel 2)

SAMMENLIGNING MELLEM BUDGET OG FAKTISKE BELØB FOR

(tabel 2)

Betalingsbevillingerne i det oprindeligt vedtagne budget, som blev undertegnet af formanden for Europa-Parlamentet den 18. december 2008, blev fastsat til et beløb på 116 096 mio. EUR og skal finansieres ved hjælp af egne indtægter, som beløber sig til 114 736 mio. EUR. Det skal bemærkes, at overslaget over indtægter og udgifter i det oprindelige budget justeres i løbet af regnskabsåret, og at disse ændringer fremgår af ændringsbudgetterne. Justeringer i medlemsstaternes indbetalinger af egne indtægter, som er baseret på BNI, sikrer, at budgetindtægterne svarer nøjagtigt til budgetudgifterne. I overensstemmelse med princippet om ligevægt skal der være ligevægt mellem budgetindtægter og -udgifter (betalingsbevillinger).

Indtægter:

Indtægter:

I løbet af 2009 blev 10 ændringsbudgetter vedtaget. Deres indflydelse på indtægtssiden af 2008-budgettet resulterede i endelige indtægter på i alt 113 035 mio. EUR. Dette blev finansieret af egne indtægter på i alt 110 238 mio. EUR (dvs. 4 498 mio. EUR mindre end oprindeligt planlagt) og resten af andre indtægter. Det reducerede behov for egne indtægter skyldtes forskellige faktorer såsom medregning af 1 796 mio. EUR i forbindelse med overskuddet fra det foregående år og kombinationen af et fald i betalingsbevillinger og en stigning i indtægtsoverslaget i ændringsbudget nr. 10/2009. Sidstnævnte resulterede i en yderligere reduktion af egne indtægter på 2 888 mio. EUR.

Med hensyn til egne indtægter skal det bemærkes, at opkrævningen af traditionelle egne indtægter var meget tæt på det skønnede beløb. Dette skyldes, at budgetoverslagene blev ændret på det tidspunkt, hvor ændringsbudget nr. 6/2009 blev etableret (de blev sat ned med 5 226 mio. EUR), samt på det tidspunkt, hvor ændringsbudget nr. 10/2009 blev etableret (denne gang blev de forøget med 600 mio. EUR). Disse justeringer var på den ene side baseret på de nye makroøkonomiske overslag i foråret 2009, som var mindre optimistiske end de tidligere, og på den anden side på bidragenes udvikling.

Medlemsstaternes endelige moms- og BNI-betalinger svarede også meget nøje til det endelige budgetoverslag. Forskellene mellem overslagene og de beløb, der faktisk blev betalt, skyldes forskelle i de eurokurser, der blev brugt til budgetformål, og den kurs, der gjaldt på det tidspunkt, hvor de medlemsstater, der ikke er med i ØMU'en, reelt foretog deres betalinger.

Udgifter:

Udgifter:

Budgettet for 2009 afspejlede fortsat overgangen fra én finansiel ramme til den næste. Forpligtelsesbevillingerne var på linje med udgiftsaftalerne for den nye programmeringsperiode 2007-2013, mens den del af betalingskravene, der stadig var knyttet til den finansielle ramme for 2000-2006, var tæt på 12 %.

Hvad angår forpligtelsesbevillinger, blev det oprindelige budget og dermed de politiske mål praktisk talt gennemført som planlagt. Gennemførelsessatsen, ekskl. den uudnyttede reserve (447 mio. EUR for Globaliseringsfonden og 56 mio. EUR for nødhjælpsreserven), nåede op på 99,6 % af budgettet, idet der blev gennemført en let justering i løbet af året. Udgiftsområde 2, Naturressourcer: Forpligtelserne blev øget med 259 mio. EUR (bestående af en stigning under genopretningsplanen på 600 mio. EUR til udvikling af landområder, en reduktion på 390 mio. EUR ved året udgang og en stigning i bluetongue-foranstaltningerne på 49 mio. EUR). Udgiftsområde 5, Administration, blev reduceret med 55 mio. EUR. Disse repræsenterer sammen en stigning på kun 0,15 % i forhold til det oprindelige budget, hvis stigningen på 615 mio. EUR til Den Europæiske Unions Solidaritetsfond ikke indregnes (som i sagens natur kun har uforudsigelige udgifter).

Gennemførelsessatsen for betalinger, ekskl. nødhjælpsreserven, var 95 % af det oprindelige budget og 97 % af det endelige budget. De største nedsættelser af betalingsbevillinger blev foretaget via ændringsbudgetter i udgiftsområde 1a, Konkurrenceevne, hvor nedsættelsen beløb sig til 738 mio. EUR (hvoraf Forskning tegnede sig for 448 mio. EUR), i udgiftsområde 2, Naturressourcer, hvor nedsættelsen beløb sig til 2 632 mio. EUR (Udvikling af landområder 2 192 mio. EUR), og Udvidelse, hvor nedsættelsen beløb sig til 244 million mio. EUR.

De ikke-anvendte vedtagne bevillinger, ekskl. reserver, beløb sig til i alt 2 395 mio. EUR og bestod navnlig af: Den Europæiske Socialfond (Konvergens: 674 mio. EUR og Regional konkurrenceevne: 248 mio. EUR), førtiltrædelsesinstrumentet (142 mio. EUR), Kommissionens forvaltning (394 mio. EUR) og Konkurrenceevne (377 mio. EUR fordelt på udgiftsområde 1a).

Der findes en nærmere analyse af budgettilpasninger, deres relevante sammenhæng, begrundelsen derfor og deres virkning i Kommissionens beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning for 2009, del A, oversigt på budgetniveau, og del B om hvert enkelt udgiftsområde under den finansielle ramme.

2.3   INDTÆGTER

  (tabel 3)

INDTÆGTER

(tabel 3)

Indtægterne på Den Europæiske Unions almindelige budget falder i to kategorier, nemlig egne indtægter og andre indtægter. Det er fastsat i artikel 311 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvori det hedder: »Budgettet finansieres med forbehold af andre indtægter fuldt ud af egne indtægter«. Størstedelen af budgetudgifterne finansieres af egne indtægter. De andre indtægter udgør kun en lille del af den samlede finansiering.

Der er tre former for egne indtægter, nemlig traditionelle egne indtægter, momsbaserede indtægter og BNI-baserede indtægter. De traditionelle egne indtægter omfatter sukkerafgifter og told. En korrektionsmekanisme til fordel for Det Forenede Kongerige og en bruttoreduktion i det årlige BNI-baserede bidrag fra Nederlandene og Sverige indgår også som en del af ordningen med egne indtægter.

Egne indtægter fordeles i henhold til bestemmelserne i Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter. Afgørelse 2007/436/EF blev gennemført den 1. marts 2009. Den trådte dog i kraft den 1. januar 2007. Der er derfor taget højde for den tilbagevirkende kraft i budgetåret 2009.

2.3.1   
  Traditionelle egne indtægter

Traditionelle egne indtægter

Traditionelle egne indtægter: Alle konstaterede traditionelle egne indtægter skal bogføres i et regnskab, der føres af de kompetente myndigheder.

—   I det »normale« regnskab, der er omhandlet i artikel 6, stk. 3, litra a), i forordning (EF Euratom) nr. 1150/2000: Alle beløb, der er indgået, eller som er dækket af garantier.

—   i det »særskilte« regnskab, der er omhandlet i artikel 6, stk. 3, litra b), i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000: Alle beløb, der endnu ikke er indgået, og/eller som ikke er dækket af garantier; beløb, der er dækket af garantier, men som anfægtes, opføres også i dette regnskab.

For så vidt angår det særskilte regnskab fremsender medlemsstaterne en kvartalsvis oversigt til Kommissionen, som omfatter:

| — | det restbeløb, der ikke er inddrevet for foregående kvartal |
| --- | --- |

—

det restbeløb, der ikke er inddrevet for foregående kvartal

| — | de beløb, der er inddrevet i løbet af det pågældende kvartal |
| --- | --- |

—

de beløb, der er inddrevet i løbet af det pågældende kvartal

| — | korrektioner af beregningsgrundlaget (korrektioner/annullationer) i løbet af det pågældende kvartal |
| --- | --- |

—

korrektioner af beregningsgrundlaget (korrektioner/annullationer) i løbet af det pågældende kvartal

| — | afskrevne beløb |
| --- | --- |

—

afskrevne beløb

| — | det restbeløb, der skal inddrives ved afslutningen af det pågældende kvartal. |
| --- | --- |

—

det restbeløb, der skal inddrives ved afslutningen af det pågældende kvartal.

Traditionelle egne indtægter skal registreres på Kommissionens konto hos statskassen eller hos det organ, medlemsstaten har udpeget, senest den første hverdag efter den 19. i den anden måned, der følger efter den måned, hvor fordringerne blev konstateret (eller inddrevet i tilfælde af det særskilte regnskab). Medlemsstaterne tilbageholder i form af opkrævningsudgifter 25 % af de traditionelle egne indtægter. Med hensyn til egne indtægter justeres eventualfordringer ud fra sandsynligheden for deres inddrivelse.

2.3.2   
  Momsbaserede og BNI-baserede indtægter

Momsbaserede og BNI-baserede indtægter

De egne indtægter fra moms beregnes ved hjælp af en ensartet sats, som anvendes for alle medlemsstater, på det harmoniserede momsgrundlag, der fastsættes efter reglerne i artikel 2, stk. 1, litra b), i Rådets afgørelse 2007/436/EF. Den ensartede sats er fastsat til 0,30 %. Dette gælder dog ikke for perioden 2007-2013, hvor momsbidragssatsen for Østrig er fastsat til 0,225 %, 0,15 % for Tyskland og 0,10 % for Nederlandene og Sverige. Momsgrundlaget kan for alle medlemsstaters vedkommende kun udgøre 50 % af landets BNI.

De egne indtægter fra moms beregnes ved hjælp af en ensartet sats, som anvendes for alle medlemsstater, på det harmoniserede momsgrundlag, der fastsættes efter reglerne i artikel 2, stk. 1, litra c), i Rådets afgørelse af 29. september 2000. Momsgrundlaget kan for alle medlemsstaters vedkommende kun udgøre 50 % af landets BNI.

Den BNI-baserede indtægt er en variabel indtægt, der har til formål at sikre de nødvendige indtægter til i et givet regnskabsår at dække de udgifter, der ikke kan dækkes gennem de traditionelle egne indtægter, de momsbaserede indtægter og diverse andre indtægter. Indtægten beregnes ved hjælp af en ensartet sats, der anvendes på samtlige medlemsstaters BNI. Moms- og BNI-baserede indtægter fastsættes på grundlag af de prognoser for moms- og BNI-grundlag, der udarbejdes i forbindelse med opstillingen af det foreløbige budgetforslag. Disse prognoser revideres senere. Tallene ajourføres i løbet af regnskabsåret gennem et ændringsbudget.

De faktiske tal for moms- og BNI-grundlaget foreligger i det følgende regnskabsår. Kommissionen beregner forskellen mellem det beløb, medlemsstaterne skal betale ifølge de faktiske beregningsgrundlag, og de beløb, de rent faktisk har betalt ifølge de pågældende (reviderede) prognoser. Disse moms- og BNI-saldi (positive eller negative) indkaldes af Kommissionen fra medlemsstaterne pr. 1. december i det følgende regnskabsår. Selv i de fire efterfølgende regnskabsår kan der foretages korrektioner af de endelige moms- og BNI-grundlag, medmindre der tages forbehold. De tidligere beregnede saldi tilpasses, og forskellen indkaldes samtidig med moms- og BNI-saldiene for det foregående regnskabsår.

I forbindelse med kontrollen af momsopgørelser og BNI-tal kan Kommissionen tage forbehold over for medlemsstaterne på visse punkter, som kan få følger for medlemsstaternes bidrag til deres egne indtægter. Det kan f.eks. være mangel på acceptable data eller behov for at udvikle en egnet metodologi. Disse forbehold bør opfattes som potentielle krav til medlemsstaterne på et ubestemt beløb, da deres finansielle indvirkning ikke kan vurderes med nøjagtighed. Når beløbene kan fastslås nøjagtigt, indkaldes de tilsvarende moms- og BNI-baserede ressourcer enten i forbindelse med moms- og BNI-saldi eller ved separate indkaldelser.

2.3.3   
  Korrektionen til fordel for Det Forenede Kongerige

Korrektionen til fordel for Det Forenede Kongerige

Denne mekanisme reducerer Det Forenede Kongeriges indbetalinger af egne indtægter i forhold til dets »budgetuligevægt« og øger de andre medlemsstaters indbetalinger af egne indtægter tilsvarende. Korrektionsmekanismen til fordel for Det Forenede Kongerige blev indført af Det Europæiske Råd på mødet i Fontainebleau (juni 1984) og ved afgørelsen om egne indtægter af 7. maj 1985, der var et resultat af dette møde. Formålet med denne mekanisme var at reducere Det Forenede Kongeriges budgetuligevægt gennem en nedsættelse af dets indbetalinger til EU. Tyskland, Østrig, Sverige og Nederlandene deltager i finansieringen af korrektionen med en nedsat andel (en fjerdedel af deres almindelige andel).

2.3.4   
  Bruttoreduktion for Nederlandene og Sverige

Bruttoreduktion for Nederlandene og Sverige

I henhold til Rådets afgørelse 2007/436/EF drager Nederlandene og Sverige fordel af en bruttoreduktion i deres årlige BNI-baserede bidrag for periode 2007-2013. Bruttoreduktionen, 605 mio. EUR for Nederlandene og 150 mio. EUR for Sverige (i 2004-priser) justeres til nuværende priser ved hjælp af BNP-deflatoren i euro og ydes efter beregning af korrektionen til fordel for Det Forenede Kongerige og finansieringen heraf.

2.3.5   
  Justering som følge af gennemførelsen af Rådets afgørelse 2007/436/EF for 2007 og 2008

Justering som følge af gennemførelsen af Rådets afgørelse 2007/436/EF for 2007 og 2008

I henhold til artikel 11 i Rådets afgørelse 2007/436/EF træder afgørelsen i kraft den 1. januar 2007. Det betyder, at finansieringen for 2007 og 2008 skal beregnes igen i henhold til de nye regler. Justeringen (forskellene mellem den tidligere afgørelse og den nye afgørelse for 2007 og 2008) blev opført i ændringsbudget nr. 3/2009 og blev gennemført i én betaling den 1. juni 2009.

Der findes flere oplysninger om modtagelse af indtægter i beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning for 2009.

2.4   UDGIFTER

  (tabel 4 til 13)

UDGIFTER

(tabel 4 til 13)

2.4.1   
  Finansiel ramme for 2007-23

Finansiel ramme for 2007-23

I denne afdeling beskrives EU's hovedudgiftskategorier, som præsenteres i overensstemmelse med den opdeling i udgiftsområder, der er fastlagt i den finansielle ramme for 2007-2013. Regnskabsåret 2009 var det tredje år, der var omfattet af den finansielle ramme for 2007-2013. Det samlede loft for forpligtelsesbevillinger for 2009 er på 134 722 mio. EUR, hvilket svarer til 1,13 % af BNI. Det tilsvarende samlede loft over betalingsbevillinger er på 120 445 mio. EUR, dvs. 1,01 % af BNI. Tabellen viser den finansielle ramme i løbende priser anslået for 2013.

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Bæredygtig udvikling |

(mio. EUR)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Bæredygtig udvikling

53 979

57 653

61 696

63 555

63 974

66 964

69 957

| 2. | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

2.

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

55 143

59 193

56 333

59 955

60 338

60 810

61 289

| 3. | EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3.

EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

1 273

1 362

1 518

1 693

1 889

2 105

2 376

| 4. | EU som global partner |
| --- | --- |

4.

EU som global partner

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

| 5. | Administration |
| --- | --- |

5.

Administration

7 039

7 380

7 525

7 882

8 334

8 670

9 095

| 6. | Kompensationer |
| --- | --- |

6.

Kompensationer

445

207

210

0

0

0

0

Forpligtelsesbevillinger

Forpligtelsesbevillinger

124 457

124 457

132 797

132 797

134 722

134 722

140 978

140 978

142 965

142 965

147 546

147 546

152 312

152 312

Betalingsbevillinger i alt:

Betalingsbevillinger i alt:

122 190

122 190

129 681

129 681

120 445

120 445

134 289

134 289

134 280

134 280

141 360

141 360

143 331

143 331

Udgiftsområde 1 –   Bæredygtig udvikling

Udgiftsområde 1 –

Bæredygtig udvikling

Dette udgiftsområde er inddelt i to adskilte, men indbyrdes forbundne dele:

| — | 1a. Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse, som omfatter udgifter til forskning og innovation, uddannelse og erhvervsuddannelse, transeuropæiske net, socialpolitik, det indre marked og de dermed forbundne politikker. |
| --- | --- |

—

1a. Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse, som omfatter udgifter til forskning og innovation, uddannelse og erhvervsuddannelse, transeuropæiske net, socialpolitik, det indre marked og de dermed forbundne politikker.

| — | 1b. Samhørighed for vækst og beskæftigelse med henblik på at fremme konvergens for de mindst udviklede medlemsstater og regioner, supplere EU's strategi for bæredygtig udvikling uden for de mindre velstillede områder og støtte tværregionalt samarbejde. |
| --- | --- |

—

1b. Samhørighed for vækst og beskæftigelse med henblik på at fremme konvergens for de mindst udviklede medlemsstater og regioner, supplere EU's strategi for bæredygtig udvikling uden for de mindre velstillede områder og støtte tværregionalt samarbejde.

Udgiftsområde 2 –   Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

Udgiftsområde 2 –

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

Udgiftsområde 2 omfatter den fælles landbrugs- og fiskeripolitik, udvikling af landdistrikter og miljøforanstaltninger, navnlig Natura 2000. Det beløb, der er øremærket til den fælles landbrugspolitik, afspejler den aftale, der blev indgået på Det Europæiske Råds møde i Bruxelles i oktober 2002.

Udgiftsområde 3 –   EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

Udgiftsområde 3 –

EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

Det nye udgiftsområde 3 (unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed) afspejler den stigende betydning af visse områder, hvor EU har fået nye opgaver – retlige og indre anliggender, grænsebeskyttelse, immigrations- og asylpolitik, folkesundhed og forbrugerbeskyttelse, kultur, ungdom, information og dialog med borgerne. Det er opdelt i to dele: 3a. 3a. Frihed, sikkerhed og retfærdighed; 3b. Medborgerskab.

Udgiftsområde 4 –   EU som global partner

Udgiftsområde 4 –

EU som global partner

Udgiftsområde 4 omfatter alle eksterne foranstaltninger, herunder førtiltrædelsesinstrumenter. Kommissionen foreslog at lade den finansielle ramme omfatte Den Europæiske Udviklingsfond (EUF), men Rådet og Europa-Parlamentet var enige om at udelade den.

Udgiftsområde 5 –   Administration

Udgiftsområde 5 –

Administration

Dette udgiftsområde omfatter administrative udgifter til alle institutioner, pensioner og Europaskolerne. Når man ser bort fra Kommissionen, udgør disse udgifter institutionernes samlede udgifter, men agenturerne og andre organer har både administrations- og driftsudgifter.

Udgiftsområde 6 –   Kompensationer

Udgiftsområde 6 –

Kompensationer

I overensstemmelse med den politiske aftale om, at de nye medlemsstater ikke skal være nettobidragydere til budgettet umiddelbart efter tiltrædelsen, blev der opført et kompensationsbeløb under dette udgiftsområde. Dette beløb kunne udnyttes gennem overførsler til at udligne deres budgetindtægter og -bidrag.

2.4.2   
  Politikområder

Politikområder

Som led i sin anvendelse af aktivitetsbaseret forvaltning har Kommissionen gennemført aktivitetsbaseret budgetlægning i forbindelse med sine planlægnings- og forvaltningsprocedurer. Aktivitetsbaseret budgetlægning medfører en ny budgetstruktur, hvor budgetafsnit svarer til politikområder og budgetkapitler til aktiviteter. Formålet med aktivitetsbaseret budgetlægning er at afstikke klare rammer for at føre Kommissionens politiske mål ud i livet enten via retlige, finansielle eller andre offentlige politiske midler. Ved at strukturere Kommissionens arbejde efter aktivitet gives der et klart billede af Kommissionens virksomhed og samtidig en fælles ramme for fastsættelse af prioriteringer. Der bevilges midler til prioriteringer under budgetproceduren, idet aktiviteterne anvendes som byggesten til budgetmæssige formål. Ved at skabe en sådan forbindelse mellem aktiviteter og de midler, der bevilges til dem, sigter den aktivitetsbaserede budgetlægning mod at sikre en endnu mere effektiv anvendelse af Kommissionens midler.

Et politikområde kan defineres som en homogen gruppe af aktiviteter, der udgør dele af Kommissionens arbejde, og som er relevante for beslutningsproceduren. Hvert politikområde svarer generelt til et generaldirektorat og samler i gennemsnit 6-7 individuelle aktiviteter. Disse politikområder er overvejende operationelle, da der i de fleste tilfælde er tale om aktiviteter til fordel for eksterne støttemodtagere inden for de forskellige aktivitetsområder. Driftsbudgettet suppleres med de nødvendige administrative udgifter for hvert politikområde.

Der findes flere oplysninger om afholdelse af udgifter i beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning for 2009.

2.5   INSTITUTIONER OG AGENTURER

  (tabel 14 til 18)

INSTITUTIONER OG AGENTURER

(tabel 14 til 18)

De konsoliderede beretninger vedrørende gennemførelsen af EU's almindelige budget omfatter i lighed med tidligere år alle institutioners budgetgennemførelse, da hver institution inden for rammerne af EU's budget har et særskilt budget. Agenturer har ikke et særskilt budget inden for EU's budget, og de finansieres delvis med budgetstøtte fra Kommissionen.

For at fremlægge alle relevante budgetmæssige data for agenturerne indeholder den budgetmæssige del af det konsoliderede årsregnskab særskilte beretninger om gennemførelsen af de traditionelle agenturers individuelle budgetter, som konsolideres.

---

(1)  I henhold til artikel 83 i tjenestemandsvedtægten (Rådets forordning (EØF) nr. 259/68 af 29. februar 1968 som ændret) garanterer medlemsstaterne i fællesskab pensionsforpligtelserne.

1

(2)  Europa-Parlamentet har den 17. december 2009 vedtaget et budget, hvor EU's kortfristede gæld betales af egne indtægter, som skal inkasseres af eller indkræves fra medlemsstaterne i 2010.

2

(3)  Regnskabet for 2008 omfattede Garantifondens likvide midler som likvide midler, ikke investeringer.

3

(4)  Den øvre grænse vedrører det fastforrentede lån, der dækkes af renteswappen.

4

(5)  Den øvre grænse vedrører det fastforrentede lån, der dækkes af renteswappen.

5

(6)  Med anvendt justeringskoefficient.

6

(7)  Udbetales i de første tre år efter fratrædelse.

7

(8)  Decentraliseret EU-organ henhørende under søjlen »Politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager«.

8

(9)  Konsolideret første gang i 2009.

9

(10)  Det skal bemærkes, at på grund af afrunding af tallene i millioner af euro, kan nogle finansielle data i disse budgetmæssige tabeller synes ikke at tilføje op.

10

(11)  Heraf udgør EFTA i alt 11 mio. EUR i 2009 og 14 mio. EUR i 2008.

11

(12)  Inkl. fremførte bevillinger og øremærkede indtægter.

12

(13)  Inkl. fremførte bevillinger og øremærkede indtægter,

13

---

| 12.11.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 308/129 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 308/129

---

RETTENS REVISIONSERKLÆRING TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET — DEN UAFHÆNGIGE REVISORS BERETNING

2010/C 308/02

| I. | I overensstemmelse med artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) har Retten revideret






  a) | årsregnskabet for Den Europæiske Union, som omfatter det konsoliderede årsregnskab (1) og den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen (2) for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2009 |
| --- | --- | --- |

I.

I overensstemmelse med artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) har Retten revideret

a)

årsregnskabet for Den Europæiske Union, som omfatter det konsoliderede årsregnskab (1) og den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen (2) for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2009

| b) | lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet. |
| --- | --- |

b)

lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet.

Ledelsens ansvar

| II. | I henhold til TEUF's artikel 310-325 og finansforordningen har ledelsen (3) ansvaret for at udarbejde et årsregnskab for Den Europæiske Union, som giver et retvisende billede, og for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for det:






  a) | Ledelsens ansvar med hensyn til årsregnskabet for Den Europæiske Union omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes et retvisende årsregnskab uden væsentlig fejlinformation som følge af svig eller fejl, samt udvælgelse og anvendelse af hensigtsmæssige regnskabspraksis på grundlag af de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført (4), og foretagelse af regnskabsmæssige skøn, som er rimelige i de konkrete tilfælde. I henhold til finansforordningens artikel 129 godkender Kommissionen årsregnskabet for Den Europæiske Union, når Kommissionens regnskabsfører har konsolideret regnskabet på grundlag af de oplysninger, de øvrige institutioner (5) og organer (6) har meddelt, og udarbejdet en note, der ledsager det konsoliderede årsregnskab, hvori han blandt andet erklærer, at han har rimelig sikkerhed for, at regnskabet i alt væsentligt giver et retvisende billede af Den Europæiske Unions finansielle stilling. |
| --- | --- | --- |

II.

I henhold til TEUF's artikel 310-325 og finansforordningen har ledelsen (3) ansvaret for at udarbejde et årsregnskab for Den Europæiske Union, som giver et retvisende billede, og for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for det:

a)

Ledelsens ansvar med hensyn til årsregnskabet for Den Europæiske Union omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes et retvisende årsregnskab uden væsentlig fejlinformation som følge af svig eller fejl, samt udvælgelse og anvendelse af hensigtsmæssige regnskabspraksis på grundlag af de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført (4), og foretagelse af regnskabsmæssige skøn, som er rimelige i de konkrete tilfælde. I henhold til finansforordningens artikel 129 godkender Kommissionen årsregnskabet for Den Europæiske Union, når Kommissionens regnskabsfører har konsolideret regnskabet på grundlag af de oplysninger, de øvrige institutioner (5) og organer (6) har meddelt, og udarbejdet en note, der ledsager det konsoliderede årsregnskab, hvori han blandt andet erklærer, at han har rimelig sikkerhed for, at regnskabet i alt væsentligt giver et retvisende billede af Den Europæiske Unions finansielle stilling.

| b) | Den måde, hvorpå ledelsen udøver sit ansvar for at sikre de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, afhænger af, efter hvilken metode budgettet gennemføres. Når der er tale om direkte central forvaltning, er det Kommissionens tjenester, der står for gennemførelsen. Ved delt forvaltning overdrages der gennemførelsesopgaver til medlemsstaterne, ved decentral forvaltning til tredjelande og ved indirekte central forvaltning til andre organer. Når der er tale om fælles forvaltning, deles gennemførelsesopgaverne mellem Kommissionen og internationale organisationer (finansforordningens artikel 53-57). Gennemførelsesopgaverne skal opfylde princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, hvilket kræver udformning, gennemførelse og opretholdelse af en effektiv og produktiv intern kontrol, herunder tilstrækkelig overvågning og hensigtsmæssige foranstaltninger til at forhindre uregelmæssigheder og svig samt, om fornødent, anlæggelse af retssager med henblik på at inddrive uretmæssigt udbetalte eller anvendte midler. Uanset gennemførelsesmetoden bærer Kommissionen det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for Den Europæiske Unions regnskab (TEUF's artikel 317). |
| --- | --- |

b)

Den måde, hvorpå ledelsen udøver sit ansvar for at sikre de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, afhænger af, efter hvilken metode budgettet gennemføres. Når der er tale om direkte central forvaltning, er det Kommissionens tjenester, der står for gennemførelsen. Ved delt forvaltning overdrages der gennemførelsesopgaver til medlemsstaterne, ved decentral forvaltning til tredjelande og ved indirekte central forvaltning til andre organer. Når der er tale om fælles forvaltning, deles gennemførelsesopgaverne mellem Kommissionen og internationale organisationer (finansforordningens artikel 53-57). Gennemførelsesopgaverne skal opfylde princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, hvilket kræver udformning, gennemførelse og opretholdelse af en effektiv og produktiv intern kontrol, herunder tilstrækkelig overvågning og hensigtsmæssige foranstaltninger til at forhindre uregelmæssigheder og svig samt, om fornødent, anlæggelse af retssager med henblik på at inddrive uretmæssigt udbetalte eller anvendte midler. Uanset gennemførelsesmetoden bærer Kommissionen det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for Den Europæiske Unions regnskab (TEUF's artikel 317).

Revisors ansvar

| III. | Det er Revisionsrettens ansvar på grundlag af sin revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed. Retten har revideret regnskaberne i overensstemmelse med IFAC's internationale revisionsstandarder og etiske kodekser og INTOSAI's internationale standarder for overordnede revisionsorganer, i det omfang de finder anvendelse på de særlige forhold, der gør sig gældende i Den Europæiske Union. I henhold til disse standarder skal Retten planlægge og udføre revisionen med henblik på at få rimelig sikkerhed for, at årsregnskabet for Den Europæiske Union er uden væsentlig fejlinformation, og at de transaktioner, der ligger til grund for det, er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

III.

Det er Revisionsrettens ansvar på grundlag af sin revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed. Retten har revideret regnskaberne i overensstemmelse med IFAC's internationale revisionsstandarder og etiske kodekser og INTOSAI's internationale standarder for overordnede revisionsorganer, i det omfang de finder anvendelse på de særlige forhold, der gør sig gældende i Den Europæiske Union. I henhold til disse standarder skal Retten planlægge og udføre revisionen med henblik på at få rimelig sikkerhed for, at årsregnskabet for Den Europæiske Union er uden væsentlig fejlinformation, og at de transaktioner, der ligger til grund for det, er lovlige og formelt rigtige.

| IV. | Det indgår i en revision, at der udføres revisionshandlinger for at tilvejebringe revisionsbevis vedrørende beløbene og oplysningerne i det konsoliderede regnskab og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Valget af revisionshandlinger foretages på grundlag af revisors vurdering, herunder en vurdering af risikoen for, at der er væsentlig fejlinformation i det konsoliderede regnskab, og at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i Den Europæiske Unions retlige ramme, uanset om der er tale om svig eller fejl. Ved vurderingen af disse risici tager revisor hensyn til den interne kontrol, som skal sikre, at der udarbejdes et retvisende konsolideret årsregnskab, og de overvågnings- og kontrolsystemer, der er indført for at sikre de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, og udformer revisionshandlinger, som er hensigtsmæssige i de konkrete tilfælde. En revision omfatter også en vurdering af, om de anvendte regnskabspraksis er hensigtsmæssige, og om de foretagne regnskabsmæssige skøn er rimelige, samt en vurdering af den samlede fremlæggelse af det konsoliderede regnskab og de årlige aktivitetsrapporter. |
| --- | --- |

IV.

Det indgår i en revision, at der udføres revisionshandlinger for at tilvejebringe revisionsbevis vedrørende beløbene og oplysningerne i det konsoliderede regnskab og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Valget af revisionshandlinger foretages på grundlag af revisors vurdering, herunder en vurdering af risikoen for, at der er væsentlig fejlinformation i det konsoliderede regnskab, og at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i Den Europæiske Unions retlige ramme, uanset om der er tale om svig eller fejl. Ved vurderingen af disse risici tager revisor hensyn til den interne kontrol, som skal sikre, at der udarbejdes et retvisende konsolideret årsregnskab, og de overvågnings- og kontrolsystemer, der er indført for at sikre de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, og udformer revisionshandlinger, som er hensigtsmæssige i de konkrete tilfælde. En revision omfatter også en vurdering af, om de anvendte regnskabspraksis er hensigtsmæssige, og om de foretagne regnskabsmæssige skøn er rimelige, samt en vurdering af den samlede fremlæggelse af det konsoliderede regnskab og de årlige aktivitetsrapporter.

| V. | For så vidt angår indtægter tager Rettens revision af egne indtægter baseret på moms og bruttonationalindkomsten udgangspunkt i de makroøkonomiske aggregater, som Kommissionen modtager fra medlemsstaterne, og revisorerne vurderer dernæst det system, Kommissionen bruger til behandling af dataene, indtil de opføres i det endelige regnskab, og medlemsstaternes bidrag er modtaget. For så vidt angår traditionelle egne indtægter gennemgår Retten toldmyndighedernes regnskaber og analyserer strømmen af afgiftsbeløb under toldkontrol, indtil beløbene registreres i det endelige regnskab og modtages af Kommissionen. |
| --- | --- |

V.

For så vidt angår indtægter tager Rettens revision af egne indtægter baseret på moms og bruttonationalindkomsten udgangspunkt i de makroøkonomiske aggregater, som Kommissionen modtager fra medlemsstaterne, og revisorerne vurderer dernæst det system, Kommissionen bruger til behandling af dataene, indtil de opføres i det endelige regnskab, og medlemsstaternes bidrag er modtaget. For så vidt angår traditionelle egne indtægter gennemgår Retten toldmyndighedernes regnskaber og analyserer strømmen af afgiftsbeløb under toldkontrol, indtil beløbene registreres i det endelige regnskab og modtages af Kommissionen.

| VI. | Retten mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og passende som grundlag for denne erklæring. |
| --- | --- |

VI.

Retten mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og passende som grundlag for denne erklæring.

Erklæring om regnskabernes rigtighed

| VII. | Det er Rettens opfattelse, at årsregnskabet for Den Europæiske Union i alt væsentligt giver et retvisende billede (7) af Unionens finansielle stilling pr. 31. december 2009 og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført. |
| --- | --- |

VII.

Det er Rettens opfattelse, at årsregnskabet for Den Europæiske Union i alt væsentligt giver et retvisende billede (7) af Unionens finansielle stilling pr. 31. december 2009 og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført.

| VIII. | Uden at drage erklæringen i punkt VII i tvivl bemærker Retten, at der i regnskabssystemerne i nogle af Kommissionens generaldirektorater stadig er svagheder (navnlig for så vidt angår forfinansiering, periodeafgrænsning (cut-off) i forbindelse hermed og fakturaer/omkostningsopgørelser), der skal afhjælpes. |
| --- | --- |

VIII.

Uden at drage erklæringen i punkt VII i tvivl bemærker Retten, at der i regnskabssystemerne i nogle af Kommissionens generaldirektorater stadig er svagheder (navnlig for så vidt angår forfinansiering, periodeafgrænsning (cut-off) i forbindelse hermed og fakturaer/omkostningsopgørelser), der skal afhjælpes.

Erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet

| IX. | Det er Rettens opfattelse, at indtægterne, forpligtelserne vedrørende samtlige grupper af politikområder og de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for gruppen økonomiske og finansielle anliggender og gruppen administrationsudgifter og andre udgifter for det år, der afsluttedes den 31. december 2009, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

IX.

Det er Rettens opfattelse, at indtægterne, forpligtelserne vedrørende samtlige grupper af politikområder og de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for gruppen økonomiske og finansielle anliggender og gruppen administrationsudgifter og andre udgifter for det år, der afsluttedes den 31. december 2009, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige.

| X. | Det er Rettens opfattelse, at de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for gruppen landbrug og naturressourcer, gruppen samhørighed, gruppen forskning, energi og transport, gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse og gruppen uddannelse og medborgerskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2009, er væsentlig fejlbehæftede. Overvågnings- og kontrolsystemerne er delvis effektive med hensyn til at forebygge eller påvise og korrigere godtgørelse af udgifter, som er anmeldt med for høje beløb, eller som ikke er støtteberettigede. |
| --- | --- |

X.

Det er Rettens opfattelse, at de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for gruppen landbrug og naturressourcer, gruppen samhørighed, gruppen forskning, energi og transport, gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse og gruppen uddannelse og medborgerskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2009, er væsentlig fejlbehæftede. Overvågnings- og kontrolsystemerne er delvis effektive med hensyn til at forebygge eller påvise og korrigere godtgørelse af udgifter, som er anmeldt med for høje beløb, eller som ikke er støtteberettigede.

9. september 2010

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Formand

Den Europæiske Revisionsret

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg

---

(1)  Det konsoliderede årsregnskab omfatter balancen, resultatopgørelsen, pengestrømsopgørelsen, opgørelsen over bevægelser på egenkapitalen og et resumé af væsentlige regnskabspraksis samt andre forklarende bemærkninger (inklusive segmentoplysninger).

1

(2)  Den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen omfatter den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen og et resumé af budgetprincipperne samt andre forklarende bemærkninger.

2

(3)  I de europæiske institutioner og organer omfatter ledelsen institutionernes medlemmer, agenturernes direktører, de anvisningsberettigede, der er bemyndiget ved delegation eller subdelegation, regnskabsføreren og det ledende personale i finans-, revisions- eller kontrolenheder. I medlemsstaterne og modtagerstaterne omfatter ledelsen de anvisningsberettigede, regnskabsførerne og det ledende personale i betalingsmyndigheder, godkendelsesorganer og gennemførelseskontorer.

3

(4)  De regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført, er baseret på de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS), som er udgivet af International Federation of Accountants, og — i de tilfælde, hvor der ikke er en sådan standard — på International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) udgivet af International Accounting Standards Board. Som det har været tilfældet siden regnskabsåret 2005, er det konsoliderede årsregnskab for regnskabsåret 2009 i overensstemmelse med finansforordningen opstillet efter de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført, og som bygger på periodiseringsprincippet tilpasset de særlige forhold, som gør sig gældende i Den Europæiske Union, hvorimod den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen fortsat hovedsagelig bygger på kontantbevægelser.

4

(5)  Før årsregnskaberne vedtages af institutionerne, underskrives de af de respektive regnskabsførere, som derved bekræfter, at de har rimelig sikkerhed for, at regnskaberne giver et retvisende billede af institutionernes økonomiske situation (finansforordningens artikel 61).

5

(6)  Organernes årsregnskaber udarbejdes af de respektive direktører og sendes til Kommissionens regnskabsfører sammen med bestyrelsens udtalelse. Desuden underskrives de af de respektive regnskabsførere, som derved bekræfter, at de har rimelig sikkerhed for, at regnskaberne giver et retvisende billede af organernes økonomiske situation (finansforordningens artikel 61).

6

(7)  I henhold til International Standard on Auditing 700 »Forming an opinion and reporting on financial statements« (ISA 700, punkt 35), er de engelske udtryk »present fairly, in all material aspects« og »give a true and fair view« ækvivalente.

7

---