# Uradni list C 308/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2010.308.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 308 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5312. november 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2010.308.slv

Uradni list

Evropske unije

C 308

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5312. november 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 308/01 | Sporočilo Komisije Evropskemu Parlamentu, Svetu In Računskemu Sodišču – Zaključni račun Evropske Unije – Proračunsko leto 2009 – Konsolidirani računovodski izkazi in konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna | 1 |
| 2010/C 308/02 | Izjava o zanesljivosti, ki jo sodišče zagotovi Evropskemu parlamentu in Svetu – Poročilo neodvisnega revizorja | 129 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 308/01

Sporočilo Komisije Evropskemu Parlamentu, Svetu In Računskemu Sodišču – Zaključni račun Evropske Unije – Proračunsko leto 2009 – Konsolidirani računovodski izkazi in konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna

1

2010/C 308/02

Izjava o zanesljivosti, ki jo sodišče zagotovi Evropskemu parlamentu in Svetu – Poročilo neodvisnega revizorja

129

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 12.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 308/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 308/1

---

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU

ZAKLJUČNI RAČUN EVROPSKE UNIJE

PRORAČUNSKO LETO 2009

Konsolidirani računovodski izkazi in konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna

2010/C 308/01

KAZALO

Izjava, priložena konsolidiranemu zaključnemu računu

Izvrševanje in računovodska obravnava proračuna EU

| DEL 1 – | Konsolidirani računovodski izkazi Evropske unije in pojasnila |
| --- | --- |

DEL 1 –

| A. | Bilanca stanja |
| --- | --- |

A.

| B. | Izkaz poslovnega izida |
| --- | --- |

B.

| C. | Izkaz denarnih tokov |
| --- | --- |

C.

| D. | Izkaz sprememb v čistih sredstvih |
| --- | --- |

D.

| E. | Pojasnila k računovodskim izkazom |
| --- | --- |

E.

| DEL II – | Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna Evropske unije in pojasnila |
| --- | --- |

DEL II –

| ODDELEK A – | Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna |
| --- | --- |

ODDELEK A –

| ODDELEK B – | Pojasnila h konsolidiranim poročilom o izvrševanju proračuna |
| --- | --- |

ODDELEK B –

IZJAVA, PRILOŽENA KONSOLIDIRANEMU ZAKLJUČNEMU RAČUNU

Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2009 je bil pripravljen na podlagi podatkov, ki so jih predložile institucije in organi v skladu s členom 129(2) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropske unije. Izjavljam, da je bil pripravljen v skladu z naslovom VII navedene finančne uredbe ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz pojasnil k računovodskim izkazom.

Od računovodij teh institucij in organov, ki potrjujejo zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobil vse potrebne informacije za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti Evropske unije ter izvrševanje proračuna.

Potrjujem, da sem si na podlagi teh podatkov ter preverjanj, ki so se štela za potrebna za potrditev zaključnega računa Evropske komisije, pridobil razumno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropske unije v vseh pomembnih vidikih.

Philippe TAVERNE

Računovodja Komisije

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA PRORAČUNA EU

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA PRORAČUNA EU

1.   PRIPRAVA LETNEGA PRORAČUNA

Iz proračuna Evropske unije (EU) se financirajo najrazličnejše politike in programi po vsej EU. Komisija namreč v skladu s prednostnimi nalogami, ki jih določijo države članice, na terenu izvaja posebne programe, dejavnosti in projekte. Ti lahko vključujejo vse od podpore izobraževalnim projektom za mobilnost učencev in učiteljev do projektov za podporo boljšega delovnega okolja za delavce v EU ter okrepljenega nadzora zunanjih meja.

Več kot 90 % proračuna EU se porabi za financiranje takih politik in dejavnosti EU, o katerih so se dogovorile vse države članice. Neposredna povezava med letnim proračunom in politikami EU se zagotavlja z oblikovanjem proračuna po dejavnostih. Nomenklatura proračuna, oblikovanega po dejavnostih, ki se je prvič uporabila v proračunu za leto 2004, omogoča jasno opredelitev področij, na katera se nanašajo politike Evropske unije, in skupnih zneskov sredstev, dodeljenih vsakemu od teh področij.

Področja so razdeljena na približno 200 dejavnosti, od katerih jih več kot 110 vključuje postavke operativnega proračuna in so zato v proračunski nomenklaturi prikazane kot proračunska poglavja. Ta področja so večinoma operativna, saj je namen temeljnih dejavnosti na teh področjih koristiti upravičenim tretjim osebam, vsaki na njenem področju delovanja. Druga področja pa so horizontalna in zagotavljajo pravilno delovanje Komisije, tako na primer „usklajevanje in pravno svetovanje“ ter „proračun“. Struktura po dejavnostih zagotavlja skupni konceptualni okvir za določanje prednostnih nalog, načrtovanje, oblikovanje proračuna, spremljanje in poročanje, glavni cilj vsega tega pa je krepitev uspešne, gospodarne in učinkovite porabe sredstev.

Notranji postopek za sprejetje predloga proračuna se začne, ko Komisija pripravi predlog, preden ga predloži Svetu, ki ga lahko spremeni, če je to potrebno. Posodobljeni proračun se potem predloži Evropskemu parlamentu, ki lahko predlaga spremembe ali pa sprejme ali zavrne trenutni predlog. Ko je dosežen dogovor o vseh spremembah in posodobitvah (kar lahko po potrebi pomeni tudi popolnoma nov predlog, ki ga predloži Komisija), Parlament sredi decembra proračun sprejme. Predsednik Parlamenta izjavi, da je proračun sprejet, in potem se proračun lahko začne izvrševati.

2.   VIRI FINANCIRANJA EU

EU ima dva glavna vira financiranja, in sicer iz prihodkov iz lastnih sredstev in raznovrstnih prihodkov.

2.1   Prihodki in terjatve iz lastnih sredstev

Prihodki in terjatve iz lastnih sredstev

Prihodki iz lastnih sredstev samodejno pripadejo EU za financiranje njenega proračuna, ne da bi bila za to potrebna naknadna odločitev nacionalnih organov. Skupni znesek lastnih sredstev, potreben za financiranje proračuna, se določi tako, da se od skupnih odhodkov odštejejo drugi prihodki. Skupni znesek lastnih sredstev ne sme presegati 1,24 % (1,23 % od leta 2010 naprej) bruto nacionalnega dohodka (BND) EU. Lastna sredstva se delijo na naslednje kategorije:

| (1) | Tradicionalna lastna sredstva obsegajo carine in prelevmane na sladkor. Ta lastna sredstva morajo plačevati gospodarski subjekti in jih zbirajo države članice v imenu EU. Vendar države članice obdržijo 25 % teh sredstev kot nadomestilo za stroške zbiranja. Carine se zaračunavajo za uvoz proizvodov iz tretjih držav, in sicer po stopnjah, ki temeljijo na skupni carinski tarifi. Prelevmane na sladkor plačujejo proizvajalci sladkorja za financiranje izvoznih nadomestil za sladkor. Tradicionalna lastna sredstva ponavadi pomenijo okoli 13 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(1)

Tradicionalna lastna sredstva obsegajo carine in prelevmane na sladkor. Ta lastna sredstva morajo plačevati gospodarski subjekti in jih zbirajo države članice v imenu EU. Vendar države članice obdržijo 25 % teh sredstev kot nadomestilo za stroške zbiranja. Carine se zaračunavajo za uvoz proizvodov iz tretjih držav, in sicer po stopnjah, ki temeljijo na skupni carinski tarifi. Prelevmane na sladkor plačujejo proizvajalci sladkorja za financiranje izvoznih nadomestil za sladkor. Tradicionalna lastna sredstva ponavadi pomenijo okoli 13 % prihodkov iz lastnih sredstev.

| (2) | Lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) se zaračunavajo od osnov za DDV držav članic, pri čemer so te osnove za ta namen usklajene v skladu s pravili EU. Od usklajene osnove vsake države članice se zaračuna enak odstotek. Vendar je osnova za DDV, ki se pri tem upošteva, omejena na 50 % BND posamezne države članice. Sredstva iz naslova DDV ponavadi pomenijo okoli 12 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(2)

Lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) se zaračunavajo od osnov za DDV držav članic, pri čemer so te osnove za ta namen usklajene v skladu s pravili EU. Od usklajene osnove vsake države članice se zaračuna enak odstotek. Vendar je osnova za DDV, ki se pri tem upošteva, omejena na 50 % BND posamezne države članice. Sredstva iz naslova DDV ponavadi pomenijo okoli 12 % prihodkov iz lastnih sredstev.

| (3) | Sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND) se uporabljajo za uravnovešenje proračunskih prihodkov in odhodkov, tj. za financiranje tistega dela proračuna, ki ga ne krije noben drug vir prihodkov. Od BND vsake države članice, ki se določi v skladu s pravili EU, se zaračuna enak odstotni delež. Sredstva iz naslova BND ponavadi pomenijo okoli 75 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(3)

Sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND) se uporabljajo za uravnovešenje proračunskih prihodkov in odhodkov, tj. za financiranje tistega dela proračuna, ki ga ne krije noben drug vir prihodkov. Od BND vsake države članice, ki se določi v skladu s pravili EU, se zaračuna enak odstotni delež. Sredstva iz naslova BND ponavadi pomenijo okoli 75 % prihodkov iz lastnih sredstev.

V zvezi s plačevanjem teh zneskov je treba omeniti, da so tradicionalna lastna sredstva, ki so jih države članice določile v skladu s členom 6(3)(b) Uredbe št. 1150/2000, vendar EU niso bila dana na razpolago, saj še niso bila izterjana ali zajamčena ali pa se izpodbijajo, na posebnih računih. Vsaka država članica pošlje Komisiji četrtletno poročilo o teh računih in v njem za vsako vrsto sredstev navede:

| — | neporavnani saldo iz preteklega četrtletja, |
| --- | --- |

—

neporavnani saldo iz preteklega četrtletja,

| — | izterjane zneske v zadevnem četrtletju, |
| --- | --- |

—

izterjane zneske v zadevnem četrtletju,

| — | popravke osnove (popravki/zapadli zneski) v zadevnem četrtletju, |
| --- | --- |

—

popravke osnove (popravki/zapadli zneski) v zadevnem četrtletju,

| — | odpisane zneske, |
| --- | --- |

—

odpisane zneske,

| — | saldo za izterjavo ob koncu zadevnega četrtletja. |
| --- | --- |

—

saldo za izterjavo ob koncu zadevnega četrtletja.

Ko so tradicionalna lastna sredstva iz posebnega računa izterjana, jih je treba dati na razpolago Komisiji, in sicer najpozneje prvi delovni dan po 19. dnevu drugega meseca, ki sledi mesecu, v katerem je bila upravičenost izterjana.

Kadar dejanska izterjava ni verjetna, je treba upravičenosti delno odpisati na posebnem računu. Ta delni odpis upravičenosti temelji na ocenah, ki jih izdelajo države članice same v skladu s členom 6(4)(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000, v katerem je določeno: „Skupaj s končnimi četrtletnimi poročili za zadevno leto posredujejo države članice oceno celotnega zneska pravic na ločenem računu na dan 31. decembra leta, za katerega sredstev verjetno ne bo mogoče izterjati“.

Na podlagi ocen, ki jih pošljejo države članice, se delni odpis odšteje od postavke za terjatve do držav članic na strani sredstev v bilanci stanja. Vendar to ne pomeni, da Komisija odstopa od izterjave zneskov, ki jih zajema ta popravek vrednosti. Tudi če je videti, da je izterjava malo verjetna, če ne skoraj nemogoča, to ne pomeni nujno, da so zadevni zneski izgubljeni za proračun EU kot tradicionalna lastna sredstva. Neizterjane upravičenosti so namreč izgubljene samo, če je država članica uporabila vse možnosti, ki jih mora izkoristiti za izterjavo terjatev. Kadar država članica tega ne naredi, je finančno odgovorna in mora ta znesek plačati v proračun EU v skladu s členom 17(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000.

2.2   Raznovrstni prihodki

Raznovrstni prihodki

Raznovrstni prihodki, ki se ustvarijo pri dejavnostih Evropske unije, običajno predstavljajo manj kot 10 % celotnih prihodkov. Sem spadajo na primer globe za kršitve pravil konkurence ter nalogi za izterjavo od zasebnih in javnih dolžnikov v zvezi z vodenjem projektov EU. V to kategorijo spadajo tudi denarne kazni, ki jih naloži Sodišče EU državam članicam, ki ne izvršijo sodb. Komisija upravlja vsako leto na stotisoče projektov in mora letno izdati okrog 13 000 nalogov za izterjavo. Za vsak dolg, ki ni plačan na datum zapadlosti, se zaračunavajo zamudne obresti. Kadar so dolžniki tretje osebe in ne države članice, so sklepi Komisije (in Sveta) o obveznosti plačila neposredno izvršljivi v skladu s pravili civilnega postopka, ki velja na območju, kjer je treba terjatev izvršiti. V primeru zamude s plačilom pravna služba s pomočjo zunanjih odvetniških pisarn zoper dolžnike začne postopke za izterjavo dolga.

3.   UPRAVLJANJE IN PORABA PRORAČUNA EU

3.1   Poglavitni odhodki iz poslovanja

Poglavitni odhodki iz poslovanja

Odhodki Evropske unije iz poslovanja zajemajo vse različne razdelke finančnega okvira in imajo različne oblike, odvisno od tega, kako se denar izplača in upravlja. V skladu s finančno uredbo Komisija izvršuje splošni proračun z uporabo naslednjih metod:

Neposredno centralizirano upravljanje: kadar proračun izvršujejo neposredno službe Komisije.

Posredno centralizirano upravljanje: kadar Komisija naloge za izvrševanje proračuna zaupa organom EU ali držav članic, kot so javne agencije EU ali subjekti, ki opravljajo javno službo.

Decentralizirano upravljanje: kadar Komisija nekatere naloge za izvrševanje proračuna prenese na tretje države.

Deljeno upravljanje: po tej metodi upravljanja se naloge za izvrševanje proračuna prenesejo na države članice. Večina odhodkov spada pod tako „deljeno upravljanje“, ki vključuje prenos nalog na države članice in zajema področja, kot so poraba v kmetijstvu in strukturni ukrepi.

Skupno upravljanje: po tej metodi Komisija nekatere naloge izvrševanja zaupa mednarodni organizaciji.

3.2   Različni finančni udeleženci

Različni finančni udeleženci

Kolegij komisarjev nosi kolektivno politično odgovornost, vendar v praksi sam ne izvaja svojih pooblastil za izvrševanje proračuna. Te naloge vsako leto prenese na posamezne javne uslužbence, ki odgovarjajo kolegiju in za katere veljajo finančna uredba ter kadrovski predpisi. Zadevni uslužbenci – v glavnem generalni direktorji in vodje služb – so imenovani „odredbodajalci na podlagi prenosa“. Naloge za izvrševanje proračuna lahko prenesejo naprej na „odredbodajalce na podlagi nadaljnjega prenosa“.

Kolegij komisarjev

Odredbodajalci so odgovorni za celotno upravljanje od določanja, kaj je treba narediti za uresničitev ciljev politik, ki jih je zastavila institucija, do upravljanja v ta namen organiziranih dejavnosti z operativnega in proračunskega vidika, vključno s podpisovanjem pravnih obveznosti, spremljanjem uspešnosti, plačevanjem in po potrebi tudi izterjavo sredstev. Odredbodajalci morajo prav tako poskrbeti za ocenjevanja, ki jih je treba opraviti, da se prouči izvedljivost njihovih predlogov (predhodno ocenjevanje) ter da se ugotovita uspeh in stroškovna učinkovitost programov, ki se že izvajajo (vmesno in naknadno ocenjevanje). Rezultati teh ocenjevanj se uporabijo za izboljšanje procesa odločanja ter povečanje preglednosti in stroškovne učinkovitosti ukrepanja EU in prevzemanja odgovornosti zanj.

Odredbodajalci

Dobro finančno poslovodenje in ustrezno prevzemanje odgovornosti se znotraj vsakega generalnega direktorata zagotavljata z ločevanjem upravljavskih kontrol (v rokah odredbodajalcev) od notranje revizije in kontrol skladnosti, in sicer z jasnimi standardi notranjega kontroliranja (ki se zgledujejo po mednarodnih standardih COSO, tj. Odbora podpornih organizacij Treadwayjeve komisije), predhodnimi in naknadnimi kontrolami, neodvisnimi notranjimi revizijami na podlagi ocen tveganja ter rednim poročanjem o dejavnostih posameznim komisarjem.

Računovodja izvršuje odredbe za plačilo in naloge za izterjavo, ki jih pripravijo odredbodajalci, ter je odgovoren za upravljanje zakladnice, določanje računovodskih pravil in metod, potrjevanje računovodskih sistemov, vodenje računovodskih evidenc ter pripravo zaključnega računa institucije. Poleg tega mora računovodja zaključni račun podpisati, s čimer potrdi, da ta predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja.

Računovodja

Notranjega revizorja, ki ni finančni udeleženec v strogem pomenu besede, imenuje institucija ali organ, da preverja pravilno delovanje sistemov in postopkov za izvrševanje proračuna ter instituciji ali organu svetuje pri vprašanjih o obvladovanju tveganj. Notranji revizor izdaja neodvisna mnenja o kakovosti sistemov poslovodenja in kontrol ter daje priporočila o tem, kako izboljšati operativne postopke in spodbujati dobro finančno poslovodenje.

Notranjega revizorja

3.3   Prevzemanje obveznosti za porabo sredstev iz proračuna EU

Prevzemanje obveznosti za porabo sredstev iz proračuna EU

Ko je proračun odobren, da Generalni direktorat za proračun prek računovodskega sistema Komisije sredstva na razpolago različnim službam Komisije ter institucijam in drugim organom, in sicer glede na njihovo odgovornost za posamezne politike v skladu s sistemom, imenovanim „oblikovanje proračuna po dejavnostih“. Odgovornost za upravljanje proračunskih vrstic v zvezi z okoljem na primer Komisija prenese na vodjo – torej generalnega direktorja – Generalnega direktorata za okolje (in ta v tem primeru postane odredbodajalec na podlagi prenosa za zadevne proračunske vrstice).

Preden se lahko prevzame pravna obveznost (kot je na primer pogodba ali sporazum o subvenciji) s tretjo osebo, mora v letnem proračunu obstajati proračunska vrstica, ki daje pravico do zadevne dejavnosti. Poleg tega mora biti v zadevni proračunski vrstici dovolj sredstev za kritje odhodkov. Če so ti pogoji izpolnjeni, je treba sredstva v proračunu rezervirati, in sicer tako, da se v računovodskem sistemu prevzame proračunska obveznost.

Nobenih sredstev iz proračuna EU ni mogoče porabiti, dokler Komisija ali drug organ EU ter morebitni prejemnik sredstev EU pisno ne prevzameta pravne obveznosti. Pri neposrednem centraliziranem upravljanju ima ta pravna obveznost obliko pogodbe z izvajalcem ali sporazuma o subvenciji z upravičencem.

Ko je proračunska obveznost odobrena, se vknjiži v proračunski računovodski sistem in odobritve se porabijo skladno s tem. Vendar to ne vpliva na splošno računovodstvo (ali glavno knjigo), saj stroški še niso nastali. To je zato, ker računovodski sistem Evropske unije sestavljata dva ločena, a povezana elementa:

| (a) | proračunsko računovodstvo, ki omogoča natančen zapis izvrševanja proračuna; |
| --- | --- |

(a)

proračunsko računovodstvo, ki omogoča natančen zapis izvrševanja proračuna;

| (b) | splošno računovodstvo, s katerim se pripravita bilanca stanja in izkaz poslovnega izida. |
| --- | --- |

(b)

splošno računovodstvo, s katerim se pripravita bilanca stanja in izkaz poslovnega izida.

3.4   Izvajanje plačil

Izvajanje plačil

3.4.1   Splošna pravila

Splošna pravila

Nobenih plačil ni mogoče izvesti, dokler odredbodajalec, ki se ukvarja z zadevnim poslom, ne odobri proračunske obveznosti.

Ko je plačilo odobreno v računovodskem sistemu, temu sledi nakazilo na račun upravičenca.

Komisija izvede na leto več kot 1,7 milijona plačil. Sodeluje v medbančnem telekomunikacijskem omrežju SWIFT (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication).

3.4.2   Predhodno financiranje, izkazi stroškov in upravičenost odhodkov

Predhodno financiranje, izkazi stroškov in upravičenost odhodkov

Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno v več plačil v obdobju, ki je določeno v danem sporazumu o predhodnem financiranju. Likvidna sredstva oziroma predujem se porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu, ali se povrnejo – če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti Evropski uniji. Plačano predhodno financiranje je torej dokončni odhodek šele, ko so izpolnjeni ustrezni pogodbeni pogoji, in je zato takrat, ko se izvede začetno plačilo, v bilanci stanja EU izkazano kot sredstvo. Znesek sredstva iz naslova predhodnega financiranja se zmanjša (v celoti ali delno) s priznanjem upravičenih stroškov in vrnjenih zneskov.

Predhodno financiranje se vrednoti po ocenjeni nadomestljivi vrednosti, ob upoštevanju obstoja jamstva, povezanega s predhodnim financiranjem. Pričakovano neizterljivo predhodno financiranje se pripozna kot strošek v izkazu poslovnega izida in kot zmanjšanje knjigovodske vrednosti predhodnega financiranja v bilanci stanja. Na splošno se izplačano predhodno financiranje obrestuje (pomembne izjeme so med drugim zneski, plačani državam članicam ali kot predpristopna pomoč).

Nekaj časa po plačilu predhodnega financiranja ustrezni organ EU prejme zahtevek za povračilo stroškov, v katerem je utemeljeno, kako je upravičenec v skladu s pogodbo porabil znesek predhodnega financiranja. Pogostnost pošiljanja teh zahtevkov za povračilo stroškov med letom se spreminja, odvisna pa je od vrste financiranega ukrepa in pogodbenih pogojev, in ni nujno, da se ti zahtevki prejmejo ob koncu leta.

Merila za upravičenost so določena v temeljnem aktu, razpisih za zbiranje predlogov, drugih informativnih dokumentih za upravičence do subvencij in/ali v pogodbenih določbah sporazumov o subvenciji. Po proučitvi se upravičeni odhodki obravnavajo kot stroški in upravičenec je obveščen o morebitnih neupravičenih zneskih. „Zneski, katerih upravičenost je treba preveriti,“ tako pomenijo zneske iz prejetih zahtevkov za povračilo stroškov, katerih upravičenost še ni bila preverjena, in torej dogodek, zaradi katerega nastane odhodek, še ni nastal.

3.4.3   Računovodska obravnava ob koncu leta (časovni presek)

Računovodska obravnava ob koncu leta (časovni presek)

Odprti zneski predhodnega financiranja ob koncu leta se vrednotijo po prvotnih plačanih zneskih, zmanjšanih za: vrnjene zneske, obračunane upravičene zneske, ocenjene upravičene zneske, ki ob koncu leta še niso obračunani, in zmanjšanja vrednosti.

Zahtevki za povračilo stroškov, ki ob koncu leta še niso prejeti, se upoštevajo v računovodskih postopkih časovnega preseka ob koncu leta. Zlasti je treba oceniti upravičene odhodke, ki so jih imeli upravičenci do sredstev EU, vendar jih EU še niso prijavili. Da bi dobili najboljšo oceno teh zneskov, se uporabljajo različne metode, odvisno od vrste dejavnosti in razpoložljivih podatkov. Na podlagi teh presečnih podatkov so ocenjeni upravičeni zneski tako izkazani kot kratkoročno vnaprej vračunani stroški, medtem ko so ocenjeni neupravičeni deli še naprej odprti na računih za „zneske, katerih upravičenost je treba preveriti“. Da ne bi precenili sredstev in obveznosti, se ti zneski prikažejo med kratkoročnimi obveznostmi.

3.5   Izterjave na podlagi odkritih nepravilnosti

Izterjave na podlagi odkritih nepravilnosti

Finančna uredba in druga veljavna zadevna zakonodaja daje zlasti glede kmetijske in kohezijske politike pravico do preverjanja odhodkov še več let po tem, ko so nastali. Če se odkrijejo nepravilnosti, se uporabijo izterjave ali finančni popravki. Odkrivanje nepravilnosti in njihovi popravki so zadnja faza delovanja kontrolnih sistemov in so bistveni za zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja.

Upravičenost odhodkov, ki bremenijo proračun, preverijo ustrezne službe EU, v primeru deljenega upravljanja pa države članice, in sicer na podlagi spremne dokumentacije, določene v zadevni zakonodaji ali v pogojih za posamezno subvencijo. Da bi bilo razmerje med stroški in koristmi kontrolnih sistemov čim ugodnejše, so preverjanja spremne dokumentacije pri končnih zahtevkih pogosto strožja od preverjanj pri vmesnih zahtevkih in lahko tako odkrijejo napake pri vmesnih plačilih, ki se potem popravijo s prilagoditvijo končnega plačila. Poleg tega ima EU in/ali zadevna država članica pravico, da preveri verodostojnost spremne dokumentacije s preverjanjem v prostorih vložnika zahtevka, in sicer med izvajanjem financiranega ukrepa in/ali po njem (naknadno). V zadevni zakonodaji je predvidenih več vrst postopkov za obravnavanje nepravilnosti, ki jih odkrijejo Komisija in države članice – podrobnejše informacije o tem so vključene v pojasnilu 6.

6

4.   POROČANJE OB KONCU LETA

4.1   Zaključni račun

Zaključni račun

Računovodja Komisije je odgovoren za pripravo zaključnega računa ter zagotovitev, da ta predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja EU. Zaključni račun sestavljajo računovodski izkazi in poročila o izvrševanju proračuna. Potem ko ga Komisija sprejme, se predloži Računskemu sodišču v revizijo ter nazadnje Svetu in Parlamentu v razrešnico.

4.2   Letna poročila o dejavnostih

Letna poročila o dejavnostih

Vsak odredbodajalec mora pripraviti letno poročilo o dejavnostih, in sicer o dejavnostih, za katere je odgovoren. V tem letnem poročilu o dejavnostih poroča o rezultatih politik in o svojem razumnem zagotovilu, ki ga morda ima, da so bila sredstva, ki so bila dodeljena dejavnostim, opisanim v njegovem poročilu, porabljena za predvideni namen in v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja ter da vzpostavljeni kontrolni postopki zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi.

5.   REVIZIJA IN RAZREŠNICA

5.1   Revizija

Revizija

Zaključni račun in upravljanje sredstev EU nadzira njen zunanji revizor, Evropsko računsko sodišče, ki za Svet in Evropski parlament pripravi letno poročilo. Glavna naloga Računskega sodišča je, da opravi zunanjo neodvisno revizijo zaključnega računa Evropske unije. Računsko sodišče v okviru svojih nalog pripravi:

| (1) | letno poročilo o dejavnostih, ki se financirajo iz splošnega proračuna, v katerem so podrobno opisana njegova opažanja o zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah; |
| --- | --- |

(1)

letno poročilo o dejavnostih, ki se financirajo iz splošnega proračuna, v katerem so podrobno opisana njegova opažanja o zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah;

| (2) | mnenje, ki temelji na njegovih revizijah in je vključeno v letno poročilo v obliki izjave o zanesljivosti, in sicer (i) o zanesljivosti zaključnega računa ter (ii) o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij, ki se nanašajo na prihodke, pobrane od davčnih zavezancev, in plačila končnim upravičencem; |
| --- | --- |

(2)

mnenje, ki temelji na njegovih revizijah in je vključeno v letno poročilo v obliki izjave o zanesljivosti, in sicer (i) o zanesljivosti zaključnega računa ter (ii) o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij, ki se nanašajo na prihodke, pobrane od davčnih zavezancev, in plačila končnim upravičencem;

| (3) | posebna poročila, v katerih so navedene ugotovitve revizij, ki zajemajo posamezna področja upravljanja. |
| --- | --- |

(3)

posebna poročila, v katerih so navedene ugotovitve revizij, ki zajemajo posamezna področja upravljanja.

Računsko sodišče ima pravico dostopa do vseh dokumentov, ki jih potrebuje med svojo revizijo. Revidira vsa področja delovanja EU, vse do preverjanja zakonitosti in pravilnosti posameznih transakcij in plačil. Revidira tudi sam zaključni račun, pri čemer po potrebi pregleda posamezne bilance stanja in izkaze poslovnega izida, pa tudi splošno predstavitev računovodskih izkazov. Mnenje Računskega sodišča tako ne temelji samo na predloženih številčnih podatkih, ampak tudi na vzpostavljenem sistemu in kontrolah.

5.2   Razrešnica

Razrešnica

Končna kontrola je razrešnica za proračun za dano proračunsko leto. V EU je organ, ki daje razrešnico, Evropski parlament. To pomeni, da se po reviziji in dokončni pripravi zaključnega računa Parlament na priporočilo Sveta odloči, ali bo Komisiji in drugim organom EU podelil razrešnico za izvrševanje proračuna EU za prejšnje proračunsko leto. Ta odločitev temelji na pregledu zaključnega računa ter letnega poročila Računskega sodišča (ki vključuje uradno izjavo o zanesljivosti) in odgovorov Komisije nanj, upošteva pa tudi nadaljnja vprašanja in zahteve po dodatnih informacijah, naslovljene na Komisijo.

Pri podelitvi razrešnice gre za politični vidik zunanje kontrole izvrševanja proračuna, saj ta odločitev, s katero Evropski parlament na priporočilo Sveta „razreši“ Komisijo njenih obveznosti v zvezi z upravljanjem posameznega proračuna, zaznamuje konec obstoja tega proračuna. Postopek razrešnice se lahko konča na dva načina: s podelitvijo ali odlogom podelitve razrešnice. Pri podelitvi razrešnice lahko Parlament poudari opažanja, ki se mu zdijo pomembna, in pogosto pri tem priporoči ukrepe, ki naj bi jih Komisija sprejela v zvezi s temi zadevami. Komisija predstavi sprejete ukrepe v poročilu o nadaljnjem ukrepanju in v akcijskem načrtu, ki ga predloži Parlamentu in Svetu.

DEL 1

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI EVROPSKE UNIJE IN POJASNILA

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI EVROPSKE UNIJE IN POJASNILA

KAZALO

| A. | Bilanca stanja |
| --- | --- |

A.

| B. | Izkaz poslovnega izida |
| --- | --- |

B.

| C. | Izkaz denarnih tokov |
| --- | --- |

C.

| D. | Izkaz sprememb v čistih sredstvih |
| --- | --- |

D.

| E. | Pojasnila k računovodskim izkazom |
| --- | --- |

E.

| 1. | Pomembne računovodske usmeritve |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pojasnila k bilanci stanja |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pojasnila k izkazu poslovnega izida |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pojasnila k izkazu denarnih tokov |
| --- | --- |

4.

| 5. | Razkrivanje zunajbilančnih postavk |
| --- | --- |

5.

| 6. | Izterjava neupravičenih plačilx |
| --- | --- |

6.

| 7. | Obvladovanje finančnih tveganj |
| --- | --- |

7.

| 8. | Razkrivanje povezanih strank |
| --- | --- |

8.

| 9. | Dogodki po datumu bilance stanja |
| --- | --- |

9.

| 10. | Subjekti, ki so vključeni v konsolidacijo |
| --- | --- |

10.

| 11. | Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo |
| --- | --- |

11.

A.   BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| DOLGOROČNA SREDSTVA: |
| Neopredmetena dolgoročna sredstva | 2.1 | 72 | 56 |
| Opredmetena osnovna sredstva | 2.2 | 4 859 | 4 881 |
| Dolgoročne finančne naložbe | 2.3 | 2 379 | 2 078 |
| Posojila | 2.4 | 10 764 | 3 565 |
| Dolgoročno predhodno financiranje | 2.5 | 39 750 | 29 023 |
| Dolgoročne terjatve | 2.6 | 55 | 45 |
| | | 57 879 | 39 648 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA: |
| Zaloge | 2.7 | 77 | 85 |
| Kratkoročne finančne naložbe | 2.8 | 1 791 | 1 553 |
| Kratkoročno predhodno financiranje | 2.9 | 9 077 | 10 262 |
| Kratkoročne terjatve | 2.10 | 8 663 | 11 920 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 2.11 | 23 372 | 23 724 |
| | | 42 980 | 47 544 |
| Sredstva skupaj | | 100 859 | 87 192 |
| DOLGOROČNE OBVEZNOSTI: |
| Prejemki zaposlenih | 2.12 | (37 242) | (37 556) |
| Dolgoročne rezervacije | 2.13 | (1 469) | (1 341) |
| Dolgoročne finančne obveznosti | 2.14 | (10 559) | (3 349) |
| Druge dolgoročne obveznosti | 2.15 | (2 178) | (2 226) |
| | | (51 448) | (44 472) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI: |
| Kratkoročne rezervacije | 2.16 | (213) | (348) |
| Kratkoročne finančne obveznosti | 2.17 | (40) | (119) |
| Obveznosti iz poslovanja | 2.18 | (93 884) | (89 677) |
| | | (94 137) | (90 144) |
| Obveznosti skupaj | | (145 585) | (134 616) |
| ČISTA SREDSTVA | | (44 726) | (47 424) |
| Rezerve | 2.19 | 3 323 | 3 115 |
| Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic | 2.20 | | |
| Prejemki zaposlenih
   (1) | | (37 242) | (37 556) |
| Drugi zneski
   (2) | | (10 807) | (12 983) |
| ČISTA SREDSTVA | | (44 726) | (47 424) |

v mio. EUR

Pojasnilo

31.12.2009

31.12.2008

DOLGOROČNA SREDSTVA:

Neopredmetena dolgoročna sredstva

2.1

2.1

72

56

Opredmetena osnovna sredstva

2.2

2.2

4 859

4 881

Dolgoročne finančne naložbe

2.3

2.3

2 379

2 078

Posojila

2.4

2.4

10 764

3 565

Dolgoročno predhodno financiranje

2.5

2.5

39 750

29 023

Dolgoročne terjatve

2.6

2.6

55

45

57 879

57 879

39 648

39 648

KRATKOROČNA SREDSTVA:

Zaloge

2.7

2.7

77

85

Kratkoročne finančne naložbe

2.8

2.8

1 791

1 553

Kratkoročno predhodno financiranje

2.9

2.9

9 077

10 262

Kratkoročne terjatve

2.10

2.10

8 663

11 920

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

2.11

2.11

23 372

23 724

42 980

42 980

47 544

47 544

Sredstva skupaj

Sredstva skupaj

100 859

100 859

87 192

87 192

DOLGOROČNE OBVEZNOSTI:

Prejemki zaposlenih

2.12

2.12

(37 242)

(37 556)

Dolgoročne rezervacije

2.13

2.13

(1 469)

(1 341)

Dolgoročne finančne obveznosti

2.14

2.14

(10 559)

(3 349)

Druge dolgoročne obveznosti

2.15

2.15

(2 178)

(2 226)

(51 448)

(51 448)

(44 472)

(44 472)

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI:

Kratkoročne rezervacije

2.16

2.16

(213)

(348)

Kratkoročne finančne obveznosti

2.17

2.17

(40)

(119)

Obveznosti iz poslovanja

2.18

2.18

(93 884)

(89 677)

(94 137)

(94 137)

(90 144)

(90 144)

Obveznosti skupaj

Obveznosti skupaj

(145 585)

(145 585)

(134 616)

(134 616)

ČISTA SREDSTVA

(44 726)

(44 726

(47 424)

(47 424)

Rezerve

2.19

2.19

3 323

3 115

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic

2.20

2.20

Prejemki zaposlenih
   (1)

Prejemki zaposlenih

1

(37 242)

(37 242)

(37 556)

(37 556)

Drugi zneski
   (2)

Drugi zneski

2

(10 807)

(10 807)

(12 983)

(12 983)

ČISTA SREDSTVA

(44 726)

(44 726)

(47 424)

(47 424)

B.   IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 2009 | 2008 |
| PRIHODKI IZ POSLOVANJA |
| Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov | 3.1 | 110 537 | 112 713 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | 3.2 | 7 532 | 9 731 |
| | | 118 069 | 122 444 |
| ODHODKI IZ POSLOVANJA |
| Upravni odhodki | 3.3 | (8 133) | (7 720) |
| Odhodki iz poslovanja | 3.4 | (104 934) | (97 214) |
| | | (113 067) | (104 934) |
| PRESEŽEK IZ POSLOVANJA | | 5 002 | 17 510 |
| Prihodki iz finančnih poslov | 3.5 | 835 | 698 |
| Odhodki za finančne posle | 3.6 | (594) | (467) |
| Gibanje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih | 2.12 | (683) | (5 009) |
| Delež čistega primanjkljaja pridruženih subjektov in skupnih podjetij | 3.7 | (103) | (46) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | | 4 457 | 12 686 |

v mio. EUR

Pojasnilo

2009

2008

PRIHODKI IZ POSLOVANJA

Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov

3.1

3.1

110 537

112 713

Drugi prihodki iz poslovanja

3.2

3.2

7 532

9 731

118 069

118 069

122 444

122 444

ODHODKI IZ POSLOVANJA

Upravni odhodki

3.3

3.3

(8 133)

(7 720)

Odhodki iz poslovanja

3.4

3.4

(104 934)

(97 214)

(113 067)

(113 067)

(104 934)

(104 934)

PRESEŽEK IZ POSLOVANJA

5 002

5 002

17 510

17 510

Prihodki iz finančnih poslov

3.5

3.5

835

698

Odhodki za finančne posle

3.6

3.6

(594)

(467)

Gibanje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

2.12

2.12

(683)

(5 009)

Delež čistega primanjkljaja pridruženih subjektov in skupnih podjetij

3.7

3.7

(103)

(46)

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

4 457

4 457

12 686

12 686

C.   IZKAZ DENARNIH TOKOV

IZKAZ DENARNIH TOKOV

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 2009 | 2008 (3) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | 4 457 | 12 686 |
| Poslovanje | 4.2 | | |
| Amortizacija neopredmetenih dolgoročnih sredstev | | 22 | 19 |
| Amortizacija | | 447 | 302 |
| (Razveljavitev) izgube zaradi oslabitve naložb | | (16) | 3 |
| (Povečanje)/zmanjšanje posojil | | (7 199) | (1 759) |
| (Povečanje)/zmanjšanje dolgoročnega predhodnega financiranja | | (10 727) | (15 008) |
| (Povečanje)/zmanjšanje dolgoročnih terjatev | | (10) | 82 |
| (Povečanje)/zmanjšanje zalog | | 8 | 3 |
| (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnega predhodnega financiranja | | 1 185 | 10 321 |
| (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih terjatev | | 3 257 | 131 |
| Povečanje/(zmanjšanje) dolgoročnih rezervacij | | 128 | 262 |
| Povečanje/(zmanjšanje) dolgoročnih finančnih obveznosti | | 7 210 | 1 775 |
| Povečanje/(zmanjšanje) drugih dolgoročnih obveznosti | | (48) | 237 |
| Povečanje/(zmanjšanje) kratkoročnih rezervacij | | (135) | (21) |
| Povečanje/(zmanjšanje) kratkoročnih finančnih obveznosti | | (79) | (16) |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | | 4 207 | (5 703) |
| Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki | | (1 796) | (1 529) |
| Drugo gibanje nedenarnih sredstev | | 37 | 37 |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih | | (314) | 4 076 |
| Naložbenje | 4.3 | | |
| (Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih dolgoročnih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev | | (463) | (689) |
| (Povečanje)/zmanjšanje dolgoročnih naložb | | (284) | (108) |
| (Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih naložb | | (239) | (133) |
| ČISTI DENARNI TOK | | (352) | 4 968 |
| Neto povečanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | | (352) | 4 968 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta | 2.11 | 23 724 | 18 756 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta | 2.11 | 23 372 | 23 724 |

v mio. EUR

Pojasnilo

2009

2008 (3)

3

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

4 457

12 686

Poslovanje

Poslovanje

4.2

4.2

Amortizacija neopredmetenih dolgoročnih sredstev

22

19

Amortizacija

447

302

(Razveljavitev) izgube zaradi oslabitve naložb

(16)

3

(Povečanje)/zmanjšanje posojil

(7 199)

(1 759)

(Povečanje)/zmanjšanje dolgoročnega predhodnega financiranja

(10 727)

(15 008)

(Povečanje)/zmanjšanje dolgoročnih terjatev

(10)

82

(Povečanje)/zmanjšanje zalog

8

3

(Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnega predhodnega financiranja

1 185

10 321

(Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih terjatev

3 257

131

Povečanje/(zmanjšanje) dolgoročnih rezervacij

128

262

Povečanje/(zmanjšanje) dolgoročnih finančnih obveznosti

7 210

1 775

Povečanje/(zmanjšanje) drugih dolgoročnih obveznosti

(48)

237

Povečanje/(zmanjšanje) kratkoročnih rezervacij

(135)

(21)

Povečanje/(zmanjšanje) kratkoročnih finančnih obveznosti

(79)

(16)

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

4 207

(5 703)

Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki

(1 796)

(1 529)

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

37

37

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

(314)

4 076

Naložbenje

Naložbenje

4.3

4.3

(Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih dolgoročnih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev

(463)

(689)

(Povečanje)/zmanjšanje dolgoročnih naložb

(284)

(108)

(Povečanje)/zmanjšanje kratkoročnih naložb

(239)

(133)

ČISTI DENARNI TOK

ČISTI DENARNI TOK

(352)

(352)

4 968

4 968

Neto povečanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

(352)

4 968

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

2.11

2.11

23 724

18 756

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

2.11

2.11

23 372

23 724

D.   IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

| v mio. EUR |
| --- |
| | Rezerve (A) | Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (B) | Čista sredstva = (A) + (B) |
| Rezerva za pošteno vrednost | Druge rezerve | Skupni presežek/(primanjkljaj) | Rezultat za zadevno leto |
| STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2007 | 7 | 2 799 | (68 888) | 7 462 | (58 620) |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | | 158 | (158) | | 0 |
| Gibanje poštene vrednosti | 34 | | | | 34 |
| Drugo | | 113 | (108) | | 5 |
| Dodelitev poslovnega izida za leto 2007 | | 4 | 7 458 | (7 462) | 0 |
| Proračunski rezultat za leto 2007, knjižen v dobro držav članic | | | (1 529) | | (1 529) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | | 12 686 | 12 686 |
| STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2008 | 41 | 3 074 | (63 225) | 12 686 | (47 424) |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | | 196 | (196) | | 0 |
| Gibanje poštene vrednosti | 28 | | | | 28 |
| Drugo | | (1) | 10 | | 9 |
| Dodelitev poslovnega izida za leto 2008 | | (15) | 12 701 | (12 686) | 0 |
| Proračunski rezultat za leto 2008, knjižen v dobro držav članic | | | (1 796) | | (1 796) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | | 4 457 | 4 457 |
| STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2009 | 69 | 3 254 | (52 506) | 4 457 | (44 726) |

v mio. EUR

Rezerve (A)

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (B)

Čista sredstva = (A) + (B)

Rezerva za pošteno vrednost

Druge rezerve

Skupni presežek/(primanjkljaj)

Rezultat za zadevno leto

STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2007

STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2007

7

7

2 799

2 799

(68 888)

(68 888)

7 462

7 462

(58 620)

(58 620)

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

158

(158)

0

Gibanje poštene vrednosti

34

34

Drugo

113

(108)

5

Dodelitev poslovnega izida za leto 2007

4

7 458

(7 462)

0

Proračunski rezultat za leto 2007, knjižen v dobro držav članic

(1 529)

(1 529)

Poslovni izid za zadevno leto

12 686

12 686

STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2008

STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2008

41

41

3 074

3 074

(63 225)

(63 225)

12 686

12 686

(47 424)

(47 424)

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

196

(196)

0

Gibanje poštene vrednosti

28

28

Drugo

(1)

10

9

Dodelitev poslovnega izida za leto 2008

(15)

12 701

(12 686)

0

Proračunski rezultat za leto 2008, knjižen v dobro držav članic

(1 796)

(1 796)

Poslovni izid za zadevno leto

4 457

4 457

STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2009

STANJE NA DAN 31. DECEMBRA 2009

69

69

3 254

3 254

(52 506)

(52 506)

4 457

4 457

(44 726)

(44 726)

E.   POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM

1.   POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

1.1   PRAVNA PODLAGA IN RAČUNOVODSKA PRAVILA

PRAVNA PODLAGA IN RAČUNOVODSKA PRAVILA

Konsolidirani zaključni račun Evropske unije zajema zaključne račune Evropske unije, Evropske skupnosti za atomsko energijo in Evropske skupnosti za premog in jeklo (v likvidaciji). Ti zaključni računi se vodijo v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 (UL L 248 z dne 16.9.2002) o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropske unije, in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje navedene finančne uredbe.

Evropska unija je v skladu s členom 133 finančne uredbe pripravila konsolidirane računovodske izkaze za leto 2009 v skladu s pravili računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS), če teh ni, pa iz mednarodnih standardov računovodskega poročanja (MSRP). Ta računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, morajo uporabljati vse institucije in organi EU, ki so vključeni v konsolidacijo, za vzpostavitev enotnega sklopa pravil za računovodstvo, vrednotenje in predstavitev zaključnega računa, da bi se uskladil proces priprave računovodskih izkazov in konsolidacije. Računovodski izkazi se vodijo v eurih na osnovi koledarskega leta.

1.2   RAČUNOVODSKA NAČELA

RAČUNOVODSKA NAČELA

Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, uspešnosti in denarnih tokovih neke pravne osebe, ki so koristni za širok krog uporabnikov. Pri EU kot osebi javnega prava je njihov namen še zlasti zagotoviti podatke, koristne za odločanje, in prikazati, kako odgovorno oseba javnega prava ravna s sredstvi, ki so ji zaupana. Ta dokument je bil pripravljen ob zavedanju teh ciljev. Člen 124 finančne uredbe določa računovodska načela, ki se uporabijo pri pripravi računovodskih izkazov:

| — | časovna neomejenost delovanja, |
| --- | --- |

—

časovna neomejenost delovanja,

| — | previdnost, |
| --- | --- |

—

previdnost,

| — | dosledna uporaba računovodskih metod, |
| --- | --- |

—

dosledna uporaba računovodskih metod,

| — | primerljivost informacij, |
| --- | --- |

—

primerljivost informacij,

| — | pomembnost, |
| --- | --- |

—

pomembnost,

| — | brez neto izravnave, |
| --- | --- |

—

brez neto izravnave,

| — | prednost dejanskosti pred navideznostjo, |
| --- | --- |

—

prednost dejanskosti pred navideznostjo,

| — | računovodstvo na podlagi nastanka poslovnih dogodkov. |
| --- | --- |

—

računovodstvo na podlagi nastanka poslovnih dogodkov.

Za pripravo konsolidiranih računovodskih izkazov v skladu z zgoraj navedenimi pravili in načeli morajo vodstveni kadri pripraviti ocene, ki vplivajo na sporočene zneske nekaterih postavk v konsolidirani bilanci stanja in v konsolidiranem izkazu poslovnega izida, pa tudi na s tem povezana razkritja pogojnih sredstev in obveznosti.

1.3   KONSOLIDACIJA

KONSOLIDACIJA

Vpliv Lizbonske pogodbe

Vpliv Lizbonske pogodbe

Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe s 1. decembrom 2009 se zaključni račun zdaj imenuje „Letni zaključni račun Evropske unije“. Ta sprememba ne vpliva na obseg konsolidacije. Agencije, ustanovljene v okviru nekdanjega drugega stebra EU, ne izpolnjujejo meril za konsolidacijo, prav tako ne Evropska centralna banka (ECB), čeprav je v Lizbonski pogodbi obravnavana kot evropska institucija. Kot že prejšnja leta vsi ti subjekti tudi zdaj niso vključeni v konsolidacijo.

Kar zadeva agencije iz nekdanjega tretjega stebra Evropske unije, sta dve od njih, ki prejemata subvencijo iz splošnega proračuna Evropskih skupnosti, tako kot v prejšnjih letih tudi zdaj vključeni v konsolidacijo (glej tudi pojasnilo 10). Europol, ki je bil prav tako ustanovljen v okviru nekdanjega tretjega stebra, bo postal organ EU z letom 2010.

Obseg konsolidacije

Obseg konsolidacije

Konsolidirani računovodski izkazi EU zajemajo vse pomembne nadzorovane subjekte (institucije in agencije), pridružene subjekte in skupna podjetja, kar pomeni 40 nadzorovanih subjektov, 3 pridružene subjekte in 4 skupna podjetja. Popoln seznam subjektov, vključenih v konsolidacijo, je naveden v pojasnilu 10. V primerjavi z letom 2008 se je obseg konsolidacije razširil za dve izvršilni agenciji, dva pridružena subjekta in eno skupno podjetje, ena agencija pa je bila likvidirana 31. decembra 2008. Ta vključitev nima pomembnega vpliva na konsolidirane računovodske izkaze.

Nadzorovani subjekti

Nadzorovani subjekti

Odločitev o vključitvi subjekta v konsolidacijo temelji na konceptu nadzora. Nadzorovani subjekti so vsi subjekti, za katere je Evropska unija neposredno ali posredno pooblaščena, da usmerja njihovo finančno in poslovno politiko, da bi lahko imela koristi od dejavnosti teh subjektov. To pooblastilo mora biti neposredno izvršljivo. Nadzorovani subjekti so v celoti vključeni v konsolidacijo, ki se začne s prvim dnem obstoja nadzora in se konča, ko takega nadzora ni več.

Najpogostejši kazalniki nadzora znotraj Evropske unije so: ustanovitev na podlagi ustanovnih pogodb ali sekundarne zakonodaje, financiranje iz splošnega proračuna, obstoj glasovalnih pravic v upravnih organih, revizija, ki jo opravi Evropsko računsko sodišče, in razrešnica, ki jo podeli Evropski parlament. Jasno je, da je treba opraviti oceno na ravni subjekta, da se lahko sprejme odločitev, ali eno ali več zgornjih meril zadostuje za sprožitev nadzora.

V skladu s tem pristopom za institucije (razen ECB) in agencije EU (razen agencij iz nekdanjega drugega stebra in Europola) velja, da so pod izključnim nadzorom EU in so zato vključene v konsolidacijo. Poleg tega tudi za Evropsko skupnost za premog in jeklo (ESPJ) v likvidaciji velja, da je nadzorovani subjekt.

Vsi medsebojni posli in stanja med nadzorovanimi subjekti EU se izločijo. Neiztrženi dobički in izgube iz poslov med subjekti so neznatni ter zato niso izločeni.

Pridruženi subjekti

Pridruženi subjekti

Pridruženi subjekti so subjekti, na katere ima Evropska unija znaten neposreden ali posreden vpliv, vendar ne nadzoruje njihovih odločitev z vidika finančne in poslovne politike. Obstoj znatnega vpliva se predpostavlja, če ima Evropska komisija v njih neposredno ali posredno 20 % ali več glasovalnih pravic.

Deleži v pridruženih subjektih se obračunajo po kapitalski metodi in se na začetku pripoznajo po nabavni vrednosti. Delež Evropske unije v rezultatih pridruženih subjektov se pripozna v izkazu poslovnega izida EU, njen delež v gibanju rezerv pa v rezervah EU. Začetni stroški in vsa gibanja (dodatni prispevki, delež v rezultatih in gibanju rezerv, oslabitve ter dividende) dajejo knjigovodsko vrednost pridruženega subjekta v zaključnem računu EU na datum bilance stanja. Znesek, dobljen iz razdelitve čistega dobička pridruženega subjekta, zmanjša knjigovodsko vrednost sredstva. Neiztrženi dobički in izgube iz poslov med Evropsko unijo in pridruženimi subjekti so neznatni ter zato niso izločeni.

Računovodske usmeritve pridruženih subjektov se lahko razlikujejo od računovodskih usmeritev, ki jih je sprejela Evropska unija za podobne posle in dogodke v podobnih okoliščinah. V primerih, ko ima Evropska unija 20-odstotni ali večji delež v skladu tveganega kapitala, si na sklad ne prizadeva znatno vplivati. Taki skladi se zato obravnavajo kot za prodajo razpoložljivi finančni instrumenti in kapitalska metoda se zanje ne uporablja.

Skupna podjetja

Skupna podjetja

Skupno podjetje je pogodbeni dogovor, po katerem Evropska unija in ena ali več strank („podvižnikov“) opravljajo gospodarsko dejavnost pod skupnim nadzorom. Skupni nadzor je pogodbeno dogovorjena delitev neposrednega ali posrednega nadzora nad dejavnostjo, iz katere pritekajo možne storitve.

Deleži v skupnih podjetjih se obračunajo po kapitalski metodi in se na začetku pripoznajo po nabavni vrednosti. Delež Evropske unije v rezultatih skupno nadzorovanih subjektov se pripozna v izkazu poslovnega izida EU, njen delež v gibanju rezerv pa v rezervah EU. Začetni stroški in vsa gibanja (dodatni prispevki, delež v rezultatih in gibanju rezerv, oslabitve ter dividende) dajejo knjigovodsko vrednost skupnega podjetja v zaključnem računu EU na datum bilance stanja.

Neiztrženi dobički in izgube iz poslov med Evropsko unijo in skupno nadzorovanim subjektom so neznatni ter zato niso izločeni. Računovodske usmeritve skupnih podjetij se lahko razlikujejo od računovodskih usmeritev, ki jih je Evropska unija sprejela za podobne posle in dogodke v podobnih okoliščinah.

Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo in katerih sredstva upravlja Komisija

Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo in katerih sredstva upravlja Komisija

Sredstva sistema zdravstvenega zavarovanja za osebje Evropske unije, Evropskega razvojnega sklada in Jamstvenega sklada za udeležence v njihovem imenu upravlja Komisija, vendar teh subjektov Evropska unija ne nadzoruje in zato niso konsolidirani v zaključnem računu – za več informacij o zadevnih zneskih glej pojasnilo 11.

1.4   PODLAGA ZA PRIPRAVO

PODLAGA ZA PRIPRAVO

1.4.1   
  Valuta in osnova za preračunavanje

Valuta in osnova za preračunavanje

Funkcijska in predstavitvena valuta

Funkcijska in predstavitvena valuta

Računovodski izkazi so predstavljeni v milijonih eurov, saj je euro funkcijska in predstavitvena valuta Evropske unije.

Posli in stanja

Posli in stanja

Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po menjalnih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah in pri preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po menjalnih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida.

Za naslednje postavke se uporabijo drugačne metode preračunavanja:

| — | opredmetena osnovna sredstva in neopredmetena dolgoročna sredstva ohranijo svojo vrednost v eurih po tečaju na dan, ko so bila nabavljena, ter |
| --- | --- |

—

opredmetena osnovna sredstva in neopredmetena dolgoročna sredstva ohranijo svojo vrednost v eurih po tečaju na dan, ko so bila nabavljena, ter

| — | zneski predhodnega financiranja, plačani v okviru Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada, se preračunajo po menjalnih tečajih na deseti dan meseca po mesecu, v katerem so bili odobreni. |
| --- | --- |

—

zneski predhodnega financiranja, plačani v okviru Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada, se preračunajo po menjalnih tečajih na deseti dan meseca po mesecu, v katerem so bili odobreni.

Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se preračunajo v eure po menjalnih tečajih, ki veljajo na dan 31. decembra:

Menjalni tečaj eura

Menjalni tečaj eura

| Valuta | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 26,4730 | 26,8750 |
| DKK | 7,4418 | 7,4506 |
| EEK | 15,6466 | 15,6466 |
| GBP | 0,8881 | 0,9525 |
| HUF | 270,4200 | 266,7000 |
| LVL | 0,7093 | 0,7083 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,1045 | 4,1535 |
| RON | 4,2363 | 4,0225 |
| SEK | 10,2520 | 10,8700 |
| CHF | 1,4836 | 1,4850 |
| JPY | 133,1600 | 126,1400 |
| USD | 1,4406 | 1,3917 |

Valuta

31.12.2009

31.12.2008

BGN

1,9558

1,9558

CZK

26,4730

26,8750

DKK

7,4418

7,4506

EEK

15,6466

15,6466

GBP

0,8881

0,9525

HUF

270,4200

266,7000

LVL

0,7093

0,7083

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,1045

4,1535

RON

4,2363

4,0225

SEK

10,2520

10,8700

CHF

1,4836

1,4850

JPY

133,1600

126,1400

USD

1,4406

1,3917

Spremembe poštene vrednosti denarnih vrednostnih papirjev, izraženih v tuji valuti in razvrščenih kot razpoložljivih za prodajo, ki izhajajo iz tečajnih razlik, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Tečajne razlike pri nedenarnih finančnih sredstvih in obveznostih, knjiženih po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Tečajne razlike pri nedenarnih finančnih sredstvih, ki so razvrščena kot razpoložljiva za prodajo, so vključene v rezervo za pošteno vrednost.

1.4.2   
  Uporaba ocen

Uporaba ocen

Računovodski izkazi v skladu s standardi MRSJS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene vključujejo med drugim zneske za obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, rezervacije, finančno tveganje v zvezi z zalogami in terjatvami, kratkoročno nezaračunane prihodke in vnaprej vračunane stroške, pogojna sredstva in obveznosti ter stopnjo oslabitve neopredmetenih dolgoročnih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen. Spremembe ocen se kažejo v obdobju, v katerem postanejo znane.

1.5   BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

1.5.1   
  Neopredmetena dolgoročna sredstva

Neopredmetena dolgoročna sredstva

Pridobljene licence za računalniško programsko opremo so izkazane po nabavni vrednosti, zmanjšani za skupno vrednost amortizacije in izgub zaradi oslabitve. Ta sredstva se amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v ocenjeni dobi koristnosti, ki znaša 4 leta. Notranje pridobljena neopredmetena dolgoročna sredstva so trenutno prikazana v izkazu poslovnega izida. Stroški, povezani z razvojem ali vzdrževanjem računalniške programske opreme, se pripoznajo kot odhodki, ko nastanejo, prav tako kot stroški znanstvenih raziskav in razvoja.

1.5.2   
  Opredmetena osnovna sredstva

Opredmetena osnovna sredstva

Vsa opredmetena osnovna sredstva so izkazana po nabavni vrednosti, zmanjšani za skupno vrednost amortizacije in izgub zaradi oslabitve. Nabavna vrednost vključuje odhodke, ki jih je mogoče neposredno pripisati pridobitvi ali gradnji sredstva.

Poznejši stroški se vključijo v knjigovodsko vrednost sredstva ali pripoznajo kot posebno sredstvo, kakor je primerno, le, kadar je verjetno, da bodo prihodnje gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, povezane s to postavko, pritekale v Evropsko unijo in je mogoče te stroške zanesljivo izmeriti. Stroški popravil in vzdrževanja se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida v proračunskem obdobju, v katerem so nastali. Ker Evropska unija ne najema posojil za financiranje pridobitve opredmetenih osnovnih sredstev, v zvezi s temi nakupi ni nobenih stroškov izposojanja.

Zemljišča in umetniška dela se ne amortizirajo, ker se šteje, da imajo neomejeno dobo koristnosti. Sredstva v gradnji se ne amortizirajo, ker ta sredstva še niso na razpolago za uporabo. Amortizacija drugih sredstev se obračuna po metodi enakomernega časovnega amortiziranja, tako da se njihovi stroški pripišejo njihovi preostali vrednosti v ocenjeni dobi koristnosti:

Amortizacijske stopnje

Amortizacijske stopnje

| Vrsta sredstva | Enakomerna časovna amortizacijska stopnja |
| --- | --- |
| Zgradbe | 4 % |
| Naprave, stroji in oprema | 10 % do 25 % |
| Pohištvo | 10 % do 25 % |
| Vgrajena oprema | 10 % do 33 % |
| Vozila | 25 % |
| Računalniška strojna oprema | 25 % |
| Druga opredmetena sredstva | 10 % do 33 % |

Vrsta sredstva

Enakomerna časovna amortizacijska stopnja

Zgradbe

4 %

Naprave, stroji in oprema

10 % do 25 %

Pohištvo

10 % do 25 %

Vgrajena oprema

10 % do 33 %

Vozila

25 %

Računalniška strojna oprema

25 %

Druga opredmetena sredstva

10 % do 33 %

Dobički in izgube pri odtujitvah se določijo s primerjavo prihodkov, zmanjšanih za odhodke za prodajo, s knjigovodsko vrednostjo odtujenega sredstva. Ti so zajeti v izkazu poslovnega izida.

Najemi

Najemi

Kadar Evropska unija nosi večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, se najemi opredmetenih osnovnih sredstev razvrstijo kot finančni najemi. Finančni najemi so usredstveni na začetku najema po pošteni vrednosti najetega sredstva ali sedanji vrednosti najmanjše vsote najemnin, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Vsaka najemnina se dodeli med obveznosti in finančne stroške, tako da se doseže stalna obrestna mera za neporavnani del financiranja. Obveznosti v zvezi z najemnino brez finančnih stroškov so vključene v druge obveznosti (dolgoročne in kratkoročne). Obresti finančnih stroškov se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida med trajanjem najema, tako da se doseže stalna obrestna mera za preostali del obveznosti za vsako obdobje. Sredstva v finančnem najemu se amortizirajo skozi dobo koristnosti sredstva ali skozi dobo trajanja najema, pri čemer se upošteva krajše od obeh obdobij.

Kadar najemodajalec nosi večji del tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, se najemi razvrstijo kot poslovni najemi. Najemnine, plačane za poslovne najeme, se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida po metodi enakomernega časovnega amortiziranja med trajanjem najema.

1.5.3   
  Oslabitev nefinančnih sredstev

Oslabitev nefinančnih sredstev

Sredstva, ki imajo neomejeno dobo koristnosti, se ne amortizirajo, vendar se vsako leto preveri njihova oslabitev. Pri sredstvih, ki se amortizirajo, se njihova oslabitev preveri, kadar koli dogodki ali spremenjene okoliščine kažejo na to, da njihova knjigovodska vrednost morda ni izterljiva. Izguba zaradi oslabitve se pripozna za znesek, za katerega knjigovodska vrednost sredstva presega njegovo nadomestljivo vrednost. Nadomestljiva vrednost je poštena vrednost, zmanjšana za stroške prodaje, ali vrednost pri uporabi, pri čemer se upošteva višja od obeh vrednosti.

Preostala vrednost in doba koristnosti neopredmetenih dolgoročnih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev se preverita ter, kadar je to primerno, popravita vsaj enkrat na leto. Knjigovodska vrednost sredstva se takoj odpiše do višine nadomestljive vrednosti, če je knjigovodska vrednost sredstva večja od ocenjene nadomestljive vrednosti. Če razlogi za oslabitev, ki je bila pripoznana v prejšnjih letih, ne obstajajo več, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve ustrezno razveljavi.

1.5.4   
  Naložbe

Naložbe

Deleži v pridruženih subjektih in skupnih podjetjih

Deleži v pridruženih subjektih in skupnih podjetjih

Deleži v pridruženih subjektih in skupnih podjetjih se obračunajo po kapitalski metodi. Stroški kapitala se v primeru znamenj oslabitve prilagodijo tako, da se upošteva delež povečanj ali zmanjšanj čistih sredstev pridruženih subjektov in skupnih podjetij, ki jih je mogoče po začetnem pripoznanju pripisati Evropski uniji, ter po potrebi odpišejo do višine nižje nadomestljive vrednosti. Nadomestljiva vrednost se določi, kakor je opisano v pojasnilu 1.5.3. Če razlog za oslabitev pozneje preneha obstajati, se izguba zaradi oslabitve razveljavi na knjigovodsko vrednost, ki bi bila določena, če ne bi bila priznana izguba zaradi oslabitve.

Naložbe v sklade tveganega kapitala

Naložbe v sklade tveganega kapitala

Razvrstitev in merjenje

Razvrstitev in merjenje

Naložbe v sklade tveganega kapitala so razvrščene kot za prodajo razpoložljiva sredstva (glej pojasnilo 1.5.5) in so v skladu s tem izkazane po pošteni vrednosti, dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti (vključno s tečajnimi razlikami), pa se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost.

Upoštevanje poštene vrednosti

Upoštevanje poštene vrednosti

Ker naložbe v sklade tveganega kapitala nimajo kotirane tržne cene na delujočem trgu, se vrednotijo od postavke do postavke po nabavni vrednosti ali pripisani čisti vrednosti sredstva, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti, ki jo upravitelj sklada prijavi do datuma bilance stanja, s čimer se izključi kakršen koli pripisan neiztržen dobiček, ki lahko prevladuje v osnovnem naložbenem portfelju. Naložbe v sklade tveganega kapitala še v zgodnji fazi se vrednotijo na podlagi istih načel, z izjemo neiztrženih izgub, ki so nastale le zaradi upravnih odhodkov, če te neiztržene izgube niso upoštevane.

Neiztrženi dobički, ki izhajajo iz merjenja poštene vrednosti, se pripoznajo skozi rezerve, neiztržene izgube pa se ocenijo glede oslabitve sredstev, da se ugotovi, ali se pripoznajo kot izgube zaradi oslabitve v izkazu poslovnega izida ali kot spremembe rezerve za pošteno vrednost. Pripisana čista vrednost sredstev po pošteni vrednosti se določi z uporabo odstotka lastništva Evropske unije v zadevnem skladu na čisti vrednosti sredstva, ki je prikazana v zadnjem poročilu, ali, kolikor je to mogoče, z uporabo natančne vrednosti deleža na isti datum, ki jo predloži zadevni upravitelj sklada.

1.5.5   
  Finančna sredstva

Finančna sredstva

Razvrstitev

Razvrstitev

Evropska unija svoja finančna sredstva razvršča v naslednje kategorije: finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid; posojila in terjatve; finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo; ter za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Razvrstitev finančnih instrumentov se določi ob začetnem pripoznanju in se ponovno ovrednoti ob vsakem datumu bilance stanja.

(i)   Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid

Finančno sredstvo se v to kategorijo razvrsti, če se pridobi predvsem za namene kratkoročne prodaje ali če tako določi Evropska unija. V to kategorijo so razvrščeni tudi izvedeni finančni instrumenti. Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot kratkoročna sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo prodana v 12 mesecih od datuma bilance stanja.

(ii)   Posojila in terjatve

Posojila in terjatve

Posojila in terjatve so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili, ki ne kotirajo na delujočem trgu. Nastanejo, ko EU zagotovi denarna sredstva, blago ali storitve neposredno dolžniku brez namena trgovanja s terjatvijo. Vključena so v dolgoročna sredstva, razen kadar je zapadlost v 12 mesecih od datuma bilance stanja.

(iii)   Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili in določeno zapadlostjo v plačilo, ki jih Evropska unija namerava in zmore posedovati do zapadlosti. V tem proračunskem letu Evropska unija ni imela nobenih naložb iz te kategorije.

(iv)   Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so neizvedena finančna sredstva, ki so označena za v to kategorijo ali niso razvrščena v nobeno od drugih kategorij. Razvrščena so bodisi kot kratkoročna bodisi kot dolgoročna sredstva glede na časovno obdobje, v katerem jih EU namerava odtujiti. Naložbe v nekonsolidirane subjekte in druge kapitalske naložbe (npr. posli rizičnega kapitala), ki se ne obračunajo po kapitalski metodi, so prav tako razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

Začetno pripoznanje in merjenje

Začetno pripoznanje in merjenje

Nakup in prodaja finančnih sredstev po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, finančnih naložb v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev se pripoznata na datum trgovanja – datum, na katerega se Evropska unija zaveže, da bo kupila ali prodala sredstvo. Posojila se pripoznajo, ko se posojilojemalcu nakažejo denarna sredstva. Finančni instrumenti se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, povečani za stroške posla za vsa finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti skozi poslovni izid. Finančna sredstva, izkazana po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, stroški posla pa se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida.

Poštena vrednost finančnega sredstva pri začetnem pripoznanju je običajno cena posla (tj. poštena vrednost prejetega plačila). Kadar pa se odobri dolgoročno brezobrestno posojilo ali posojilo z obrestmi, nižjimi od tržnih, se lahko njegova poštena vrednost oceni kot sedanja vrednost vseh prihodnjih denarnih prejemkov, diskontirana po prevladujoči tržni obrestni meri za podoben instrument s podobno bonitetno oceno.

Za posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev (t. i. „vzajemni“ posli), so razlike med pogoji in zneski dajanja in najemanja posojil neznatne in se možnost „oportunitetnih stroškov“ ne uporablja, saj EU ne sme vlagati denarja na kapitalskih trgih. Iz navedenih razlogov se ta posojila izmerijo glede na njihov nominalni znesek. Transakcijski stroški, ki jih ima EU in ki se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida.

Pripoznanje finančnih instrumentov se odpravi, kadar pravice do prejemanja denarnih tokov od naložb potečejo ali so se prenesle ter je Evropska unija prenesla večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom.

Poznejše merjenje

Poznejše merjenje

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti kategorije „finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid“, so vključeni v izkaz poslovnega izida v obdobju, v katerem so nastali.

Posojila in terjatve ter finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so izkazane po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. Kadar so posojila odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, se za dana in najeta posojila uporablja ista efektivna obrestna mera, saj imajo ta posojila značilnosti „vzajemnih“ poslov in so razlike med pogoji in zneski dajanja in najemanja posojil neznatne. Transakcijski stroški, ki jih ima EU in ki se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida.

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih sredstev se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost. Kadar so sredstva, ki so razvrščena kot razpoložljiva za prodajo, prodana ali oslabljena, se nabrani popravki poštene vrednosti, ki so bili prej pripoznani v rezervi za pošteno vrednost, pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Dividende na za prodajo razpoložljive kapitalske instrumente se pripoznajo, ko se ugotovi pravica EU do prejema plačila.

Poštene vrednosti naložb, ki kotirajo na delujočih trgih, temeljijo na trenutnih ponujenih nakupnih cenah. Če trg za finančno sredstvo (in za vrednostne papirje, ki ne kotirajo na borzi) ne deluje, Evropska unija določi pošteno vrednost z uporabo metod vrednotenja. Te obsegajo uporabo zadnjih premišljenih poslov, sklicevanje na druge instrumente, ki imajo podobne bistvene značilnosti, analizo diskontiranih denarnih tokov, modele za določanje vrednosti opcij in druge tehnike vrednotenja, ki jih običajno uporabljajo udeleženci na trgu.

Kadar poštene vrednosti naložb v kapitalske instrumente, ki nimajo objavljene tržne cene na delujočem trgu, ni mogoče zanesljivo izmeriti, se te naložbe vrednotijo po nabavni vrednosti, zmanjšani za izgube zaradi oslabitve.

Oslabitev finančnih sredstev

Oslabitev finančnih sredstev

Evropska unija ob vsakem datumu bilance stanja oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oslabljeno. Finančno sredstvo oslabi in izgube zaradi oslabitve nastanejo samo takrat, ko obstajajo nepristranski dokazi o oslabitvi zaradi dogodkov, ki so nastopili po začetnem pripoznanju sredstva, in ti škodni dogodki vplivajo na ocenjene prihodnje denarne tokove finančnega sredstva, ki jih je mogoče zanesljivo oceniti.

(i)   Sredstva, izkazana po odplačni vrednosti

Sredstva, izkazana po odplačni vrednosti

Če obstajajo nepristranski dokazi, da je pri posojilih in terjatvah ali finančnih naložbah v posesti do zapadlosti v plačilo, izkazanih po odplačni vrednosti, nastala izguba zaradi oslabitve, se njen znesek izmeri kot razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in sedanjo vrednostjo ocenjenih prihodnjih denarnih tokov (razen prihodnjih kreditnih izgub, ki še niso nastale), diskontiranih po izvirni efektivni obrestni meri finančnega sredstva. Knjigovodska vrednost sredstva se zmanjša, znesek izgube pa se pripozna v izkazu poslovnega izida. Če ima posojilo ali finančna naložba v posesti do zapadlosti v plačilo spremenljivo obrestno mero, se kot diskontna stopnja za merjenje morebitne izgube zaradi oslabitve uporabi trenutna efektivna obrestna mera, določena s pogodbo. Izračun sedanje vrednosti ocenjenih prihodnjih denarnih tokov zavarovanih finančnih sredstev odraža denarne tokove, ki bi lahko nastali zaradi zasega premoženja, zmanjšane za stroške pridobitve in prodaje varščine, ne glede na to, ali je zaseg verjeten. Če se v poznejšem obdobju znesek izgube zaradi oslabitve zmanjša in je mogoče to zmanjšanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju oslabitve, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz poslovnega izida.

(ii)   Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti

Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti

Kadar so kapitalske naložbe razvrščene kot razpoložljive za prodajo, se pri ugotavljanju oslabitve vrednostnih papirjev upošteva znatno ali stalno (dolgotrajnejše) zmanjšanje poštene vrednosti vrednostnega papirja pod njegovo nabavno vrednost. Če obstajajo kakršni koli taki dokazi glede za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se nabrana izguba, izmerjena kot razlika med nabavno vrednostjo in trenutno pošteno vrednostjo, zmanjšana za morebitne izgube zaradi oslabitve zadevnega finančnega sredstva, ki so bile prej pripoznane v izkazu poslovnega izida, črtajo iz rezerv in pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Izgube zaradi oslabitve, ki se pripoznajo v izkazu poslovnega izida v zvezi s kapitalskimi instrumenti, se ne razveljavijo skozi izkaz poslovnega izida. Če se v poznejšem obdobju poštena vrednost dolžniškega instrumenta, razvrščenega kot razpoložljivega za prodajo, poveča in je mogoče to povečanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju izgube zaradi oslabitve, se izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz poslovnega izida.

1.5.6   
  Zaloge

Zaloge

Zaloge so izkazane po nabavni vrednosti ali čisti iztržljivi vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Nabavna vrednost se določi po metodi „prvi noter, prvi ven“ (FIFO). Nabavna vrednost dokončanih proizvodov in nedokončane proizvodnje zajema stroške surovin in lastne delovne sile ter druge neposredno pripisljive stroške in z njimi povezane splošne proizvodne stroške (na podlagi običajne delovne zmogljivosti). Čista iztržljiva vrednost je ocenjena prodajna cena v rednem poslovanju, zmanjšana za stroške dokončanja in odhodke za prodajo. Kadar se zaloge hranijo za brezplačno distribucijo ali distribucijo po simbolični ceni, se izmerijo po nabavni vrednosti ali dnevni nadomestitveni vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Dnevna nadomestitvena vrednost so stroški, ki bi jih imela Evropska unija za pridobitev sredstva na datum poročanja.

1.5.7   
  Zneski predhodnega financiranja

Zneski predhodnega financiranja

Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno v več plačil v obdobju, ki je določeno v danem sporazumu o predhodnem financiranju. Likvidna sredstva ali predujem se povrnejo ali porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti Evropski uniji. Znesek predhodnega financiranja se zmanjša (v celoti ali delno) s priznanjem upravičenih stroškov in vrnjenih zneskov, tako dobljeni znesek pa se pripozna kot odhodek.

Ob koncu leta se neobračunani zneski predhodnega financiranja vrednotijo po prvotnih plačanih zneskih, zmanjšanih za: vrnjene zneske, obračunane upravičene zneske, ocenjene upravičene zneske, ki ob koncu leta še niso obračunani, in zmanjšanja vrednosti.

Obresti na predhodno financiranje se pripoznajo, ko se natečejo, v skladu z določbami ustreznega sporazuma. Ob koncu leta se na podlagi najzanesljivejših podatkov pripravi ocena prihodkov od natečenih obresti in se vključi v bilanco stanja.

1.5.8   
  Terjatve

Terjatve

Terjatve so izkazane po prvotnem znesku, zmanjšanem za delni odpis zaradi oslabitve. Delni odpis zaradi oslabitve terjatev se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da Evropska unija ne bo mogla izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za terjatve. Znesek delnega odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo, ki ustreza sedanji vrednosti pričakovanih prihodnjih denarnih tokov, diskontirani po tržni obrestni meri za podobne posojilojemalce. Znesek delnega odpisa se pripozna v izkazu poslovnega izida. Pripozna se tudi splošni delni odpis za neporavnane naloge za izterjavo, ki še niso zajeti v posebnem delnem odpisu. Glej tudi pojasnilo 1.5.14 spodaj glede obravnave kratkoročno nezaračunanih prihodkov ob koncu leta.

1.5.9   
  Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti in so opredeljeni kot kratkoročna sredstva. Zajemajo gotovino v blagajni, bančne depozite na odpoklic, druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj in prekoračitve pozitivnega stanja na bančnem računu.

1.5.10   
  Prejemki zaposlenih

Prejemki zaposlenih

Pokojninske obveznosti

Pokojninske obveznosti

Evropska unija upravlja pokojninske načrte z določenimi izplačili. Osebje prispeva iz svojih plač tretjino pričakovanih stroškov pokojnin, vendar se ta obveznost ne financira sproti. Obveznost, ki se pripozna v bilanci stanja za pokojninske načrte z določenimi izplačili, je sedanja vrednost obveznosti iz naslova vnaprej določenih pokojnin na datum bilance stanja. Obveznost iz naslova vnaprej določenih pokojnin izračunajo aktuarji po metodi predvidenih kreditnih točk (projected unit credit method). Sedanja vrednost obveznosti iz naslova vnaprej določenih pokojnin se določi z diskontiranjem ocenjenih prihodnjih denarnih odtokov po obrestnih merah za državne obveznice, ki so izražene v valuti, v kateri bodo pokojnine izplačane, in katerih roki zapadlosti so podobni rokom zapadlosti z njimi povezane pokojninske obveznosti.

Aktuarski dobički in izgube, ki izhajajo iz izkustvenih prilagoditev in sprememb aktuarskih predpostavk, se takoj pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Stroški preteklega službovanja se takoj pripoznajo v izkazu poslovnega izida, če spremembe pokojninskega načrta niso odvisne od tega, da morajo zaposleni ostati v delovnem razmerju še določen čas (čas, potreben za prehod upravičenosti do pokojnine na upravičenca). V tem primeru se stroški preteklega službovanja amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v obdobju, potrebnem za prehod upravičenosti do pokojnine na upravičenca.

Pozaposlitveni prejemki iz naslova zdravstvenega zavarovanja

Pozaposlitveni prejemki iz naslova zdravstvenega zavarovanja

Evropska unija zagotavlja svojim zaposlenim zdravstveno zavarovanje, in sicer v obliki povračila zdravstvenih stroškov. Za tekoče upravljanje je bil ustanovljen poseben sklad (skupni sistem zdravstvenega zavarovanja). Do sredstev tega sistema so upravičeni sedanji zaposleni, upokojenci, vdovci in njihovi vzdrževanci. Prejemki, dodeljeni „nedejavnim osebam“ (upokojencem, sirotam itd.) so razvrščeni kot „pozaposlitveni prejemki zaposlenih“. Glede na naravo teh prejemkov je potreben aktuarski izračun. Obveznost v bilanci stanja je določena na podobni osnovi kot za pokojninske obveznosti (glej zgoraj).

1.5.11   
  Rezervacije

Rezervacije

Rezervacije se pripoznajo, kadar ima Evropska unija pravno ali posredno obvezo do tretjih oseb zaradi preteklih dogodkov, kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok sredstev, in kadar se lahko znesek zanesljivo oceni. Rezervacije se ne pripoznavajo za izgube iz prihodnjega poslovanja. Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveze na datum poročanja. Kadar rezervacija zajema večje število postavk, se obveza oceni z ovrednotenjem vseh možnih izidov glede na z njimi povezane verjetnosti (metoda „pričakovane vrednosti“).

1.5.12   
  Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti so razvrščene kot finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid ali kot finančne obveznosti, izkazane po odplačni vrednosti (najeta posojila). Najeta posojila sestavljajo posojila, najeta pri kreditnih institucijah, in dolgovi, dokazljivi s potrdili. Na začetku se pripoznajo po pošteni vrednosti, ki ustreza njihovemu čistemu prihodku (poštena vrednost prejetih plačil), brez nastalih stroškov posla, pozneje pa se izkažejo po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti; morebitne razlike med prihodki brez stroškov posla in odkupno vrednostjo se pripoznajo v izkazu poslovnega izida med trajanjem najema posojil po metodi efektivnih obresti.

Razvrščene so kot dolgoročne obveznosti, razen kadar je zapadlost manj kot 12 mesecev po datumu bilance stanja. Za posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, metode efektivnih obresti na podlagi premislekov o pomembnosti ni mogoče uporabljati za dana in najeta posojila. Stroški posla, ki jih ima Evropska unija in ki se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida.

Finančne obveznosti, razvrščene po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, vključujejo izvedene finančne instrumente, kadar je njihova poštena vrednost negativna. Računovodsko se obravnavajo na enak način kot finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, glej pojasnilo 1.5.5.

1.5.5

1.5.13   
  Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

Znaten del obveznosti EU iz poslovanja ni povezan z nabavo blaga ali storitev, temveč so to neplačani zahtevki za povračilo stroškov upravičencev do subvencij ali drugih sredstev EU. Ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov, se izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek, po preveritvi pa jih ustrezni finančni posredniki priznajo kot upravičene. V tej fazi se vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku.

Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek, ustrezni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze ko je blago dobavljeno oziroma so storitve opravljene ter jih Evropska unija sprejme.

1.5.14   
  Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Aktivne in pasivne časovne razmejitve

V skladu z računovodskimi pravili Evropske unije se posli in dogodki pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se kratkoročno vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Kratkoročno vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdala Komisija in katerih namen je zagotoviti, da računovodski izkazi prikazujejo resnično in pošteno sliko.

Tudi prihodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, EU pa je že opravila zadevno storitev ali dobavila zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum (na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni kratkoročno nezaračunani prihodki.

Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

1.6   IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

1.6.1   
  Prihodki

Prihodki

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

V to postavko spada velika večina prihodkov EU, ki zajemajo predvsem neposredne in posredne davke ter zneske lastnih sredstev. Poleg davkov lahko Evropska unija prejeme tudi plačila od drugih strank, kot so dajatve, globe in donacije.

Sredstva iz naslova BND in sredstva iz naslova DDV

Sredstva iz naslova BND in sredstva iz naslova DDV

Prihodki se pripoznajo za obdobje, za katero Evropska unija vpokliče sredstva od držav članic in zahteva njihove prispevke. Izmerijo se glede na vpoklicani znesek. Ker sredstva iz naslova DDV in BND temeljijo na ocenah podatkov za zadevno proračunsko leto, se lahko popravijo, kadar se pojavijo spremembe, dokler države članice ne izdajo končnih podatkov. Učinek spremembe ocene se vključi, ko se določa čisti presežek ali primanjkljaj za obdobje, v katerem se je pojavila sprememba.

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva

Terjatve in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, ko so od držav članic prejeta ustrezna mesečna poročila o računih A (ki vključujejo izterjane dajatve ter zapadle zneske, ki so zajamčeni in se ne izpodbijajo). Na datum poročanja se prihodki, ki jih države članice zberejo za zadevno obdobje, vendar še niso izplačani Evropski uniji, ocenijo in pripoznajo kot kratkoročno nezaračunani prihodki. Četrtletna poročila o računih B (ki vključujejo neizterjane in nezajamčene dajatve ter zajamčene zneske, ki jih dolžnik izpodbija), prejeta od držav članic, se pripoznajo kot prihodki, zmanjšani za stroške zbiranja, do katerih so države članice upravičene (25 %). Poleg tega se v izkazu poslovnega izida pripozna zmanjšanje vrednosti za znesek ocenjene vrzeli pri izterjavah.

Globe

Globe

Prihodki od glob se pripoznajo, ko je sprejeta odločitev EU o naložitvi globe in se ta uradno sporoči naslovniku. Če obstajajo dvomi glede dolgoročne plačilne sposobnosti podjetja, se pripozna zmanjšanje vrednosti upravičenosti. Po odločitvi o naložitvi globe imajo dolžniki na voljo dva meseca od datuma obvestila o zadevni odločitvi:

| — | da priznajo to odločitev; v tem primeru morajo plačati globo v za to določenem roku in EU dokončno pobere zadevni znesek, |
| --- | --- |

—

da priznajo to odločitev; v tem primeru morajo plačati globo v za to določenem roku in EU dokončno pobere zadevni znesek,

| — | ali da ne priznajo te odločitve; v tem primeru vložijo pritožbo v skladu s pravom EU. |
| --- | --- |

—

ali da ne priznajo te odločitve; v tem primeru vložijo pritožbo v skladu s pravom EU.

Vendar je treba tudi v primeru pritožbe glavnico globe plačati v predpisanem trimesečnem roku, saj pritožba nima odložilnega učinka (člen 278 Pogodbe EU), ali pa se lahko v nekaterih okoliščinah in na podlagi privolitve računovodje Komisije namesto tega predloži bančno jamstvo za zadevni znesek.

Če se podjetje pritoži zoper odločitev in je že začasno plačalo globo, je znesek razkrit kot pogojna obveznost. Ker pa pritožba naslovnika zoper odločitev EU nima odložilnega učinka, se prejeta denarna sredstva uporabijo za poravnavo terjatve. Če se namesto plačila prejme jamstvo, se globa še naprej obravnava kot terjatev. Če se zdi verjetno, da Splošno sodišče ne bo odločilo v prid EU, se pripozna rezervacija za kritje tega tveganja. Če je bilo namesto tega dano jamstvo, se neporavnana terjatev ustrezno delno odpiše. Skupne obresti, ki jih prejme Evropska unija na bančnih računih, na katera se nakazujejo prejeta plačila, se pripoznajo kot prihodki, morebitne pogojne obveznosti pa se ustrezno povečajo.

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki od prodaje blaga in storitev se pripoznajo, ko se večina tveganj in koristi, povezanih z lastništvom blaga, prenese na kupca. Prihodki, povezani s poslom, ki vključuje opravljanje storitev, se pripoznajo glede na stopnjo dokončanosti posla na datum poročanja.

Prihodki od obresti in odhodki za obresti

Prihodki od obresti in odhodki za obresti

Prihodki od obresti in odhodki za obresti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti. To je metoda izračunavanja odplačne vrednosti finančnega sredstva ali finančne obveznosti in dodeljevanja prihodkov od obresti ali odhodkov za obresti v zadevnem obdobju. Pri izračunavanju efektivne obrestne mere Evropska unija oceni denarne tokove ob upoštevanju vseh pogodbenih pogojev finančnega instrumenta (na primer možnosti predplačila), ne upošteva pa prihodnjih kreditnih izgub. Izračun vključuje vse provizije in točke, plačane ali prejete med pogodbenicama, ki so sestavni del efektivne obrestne mere, stroške posla ter vse druge premije ali popuste.

Ko se finančno sredstvo ali skupina podobnih finančnih sredstev delno odpiše kot posledica izgube zaradi oslabitve, se prihodki od obresti pripoznajo po obrestni meri, ki se uporablja za diskontiranje prihodnjih denarnih tokov za namene merjenja izgube zaradi oslabitve.

Prihodki od dividend

Prihodki od dividend

Prihodki od dividend se pripoznajo, ko se ugotovi pravica do prejema plačila.

1.6.2   
  Odhodki

Odhodki

Odhodki za menjalne posle, ki nastanejo pri nabavi blaga ali storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in jih Evropska unija sprejme. Vrednotijo se po nabavni vrednosti. Odhodki za nemenjalne posle so značilni za Evropsko unijo in zajemajo večino njenih odhodkov. Nanašajo se na prenos na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, prenosi po pogodbi ter subvencije, prispevki in donacije po lastnem preudarku.

Prenosi se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so povzročili prenos, če obstaja uredba (finančna uredba, kadrovski predpisi ali druge uredbe), ki dovoljuje naravo prenosa, ali je podpisana pogodba, ki dovoljuje prenos, če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost, in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek.

Kadar je prejet zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičen znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so že dolgovani upravičencem, vendar še niso prijavljeni, ocenijo in izkažejo kot kratkoročno vnaprej vračunani odhodki.

1.7   POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

1.7.1   
  Pogojna sredstva

Pogojna sredstva

Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom Evropske unije. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali možnih storitev verjeten.

1.7.2   
  Pogojne obveznosti

Pogojne obveznosti

Pogojna obveznost je možna obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom Evropske unije; ali sedanja obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali možne storitve, ali, v redkih okoliščinah, ko zneska obveze ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo.

2.   POJASNILA K BILANCI STANJA

DOLGOROČNA SREDSTVA

DOLGOROČNA SREDSTVA

2.1   NEOPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

NEOPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Znesek |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2008 | 134 |
| Pridobitve | 39 |
| Odtujitve | (3) |
| Prerazporeditve med kategorijami sredstev | 0 |
| Druge spremembe | 1 |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2009 | 171 |
| Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2008 | 78 |
| Stroški amortizacije za zadevno leto | 22 |
| Odtujitve | (1) |
| Prerazporeditve med kategorijami sredstev | 0 |
| Druge spremembe | 0 |
| Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2009 | 99 |
| NETO KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. DECEMBRA 2009 | 72 |
| Neto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2008 | 56 |

v mio. EUR

Znesek

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2008

134

Pridobitve

39

Odtujitve

(3)

Prerazporeditve med kategorijami sredstev

0

Druge spremembe

1

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2009

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2009

171

171

Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2008

78

Stroški amortizacije za zadevno leto

22

Odtujitve

(1)

Prerazporeditve med kategorijami sredstev

0

Druge spremembe

0

Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2009

Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2009

99

99

NETO KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. DECEMBRA 2009

NETO KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. DECEMBRA 2009

72

72

Neto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2008

Neto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2008

56

56

Zneski se nanašajo predvsem na računalniško programsko opremo.

2.2   OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

V nekaterih državah vrednosti zemljišča ni mogoče ločiti od vrednosti zgradbe, saj je bilo oboje kupljeno kot celota. Vrednost zemljišča, ki ni predmet amortizacije, se ne oceni ločeno, razen če to postane nujno, tj. za naknadne odhodke, kot je gradnja nove nepremičnine ali delna prodaja.

Sredstva, povezana s Skupno evropsko geostacionarno navigacijsko storitvijo (EGNOS), so bila leta 2009 prenesena na Komisijo in so vključena v opredmetena osnovna sredstva na dan 31. decembra 2009. Čista knjigovodska vrednost teh sredstev na navedeni dan znaša 11 milijonov EUR (bruto vrednost 40 milijonov EUR, zmanjšana za skupno vrednost amortizacije v višini 29 milijonov EUR).

OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Zemljišča in stavbe | Naprave in oprema | Pohištvo in vozila | Računalniška strojna oprema | Druga opredmetena sredstva | Finančni najemi | Sredstva v gradnji | SKUPAJ |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2008 | 3 902 | 368 | 205 | 466 | 151 | 2 621 | 122 | 7 835 |
| Pridobitve | 39 | 89 | 20 | 57 | 17 | 29 | 141 | 392 |
| Odtujitve | (1) | (15) | (20) | (56) | (6) | 0 | 0 | (98) |
| Prerazporeditve med kategorijami sredstev | 31 | (2) | 0 | 0 | 3 | 0 | (32) | 0 |
| Druge spremembe | 1 | 20 | 10 | 8 | 17 | 5 | 0 | 61 |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2009 | 3 972 | 460 | 215 | 475 | 182 | 2 655 | 231 | 8 190 |
| Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2008 | 1 616 | 300 | 149 | 349 | 92 | 448 | | 2 954 |
| Stroški amortizacije za zadevno leto | 127 | 66 | 16 | 60 | 17 | 163 | | 449 |
| Odpis amortizacije | 0 | 0 | 0 | (2) | 0 | 0 | | (2) |
| Odtujitve | (1) | (13) | (14) | (52) | (5) | 0 | | (85) |
| Prerazporeditve med kategorijami sredstev | 0 | (1) | 0 | 0 | 1 | 0 | | 0 |
| Druge spremembe | 0 | 3 | 4 | 4 | 3 | 1 | | 15 |
| Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2009 | 1 742 | 355 | 155 | 359 | 108 | 612 | | 3 331 |
| ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. DECEMBRA 2009 | 2 230 | 105 | 60 | 116 | 74 | 2 043 | 231 | 4 859 |
| Čista knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2008 | 2 286 | 68 | 56 | 117 | 59 | 2 173 | 122 | 4 881 |

v mio. EUR

Zemljišča in stavbe

Naprave in oprema

Pohištvo in vozila

Računalniška strojna oprema

Druga opredmetena sredstva

Finančni najemi

Sredstva v gradnji

SKUPAJ

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2008

3 902

368

205

466

151

2 621

122

7 835

Pridobitve

39

89

20

57

17

29

141

392

Odtujitve

(1)

(15)

(20)

(56)

(6)

0

0

(98)

Prerazporeditve med kategorijami sredstev

31

(2)

0

0

3

0

(32)

0

Druge spremembe

1

20

10

8

17

5

0

61

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2009

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2009

3 972

3 972

460

460

215

215

475

475

182

182

2 655

2 655

231

231

8 190

8 190

Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2008

1 616

300

149

349

92

448

2 954

Stroški amortizacije za zadevno leto

127

66

16

60

17

163

449

Odpis amortizacije

0

0

0

(2)

0

0

(2)

Odtujitve

(1)

(13)

(14)

(52)

(5)

0

(85)

Prerazporeditve med kategorijami sredstev

0

(1)

0

0

1

0

0

Druge spremembe

0

3

4

4

3

1

15

Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2009

Nabrana amortizacija na dan 31. decembra 2009

1 742

1 742

355

355

155

155

359

359

108

108

612

612

3 331

3 331

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. DECEMBRA 2009

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. DECEMBRA 2009

2 230

2 230

105

105

60

60

116

116

74

74

2 043

2 043

231

231

4 859

4 859

Čista knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2008

Čista knjigovodska vrednost na dan 31. decembra 2008

2 286

68

56

117

59

2 173

122

4 881

Stroški, ki jih je treba še plačati v zvezi s finančnimi najemi in podobnimi upravičenostmi, so v bilanci stanja prikazani pri dolgoročnih in kratkoročnih obveznostih (glej tudi pojasnili 2.15 in 2.18.1). Razčlenitev teh stroškov:

FINANČNI NAJEMI

FINANČNI NAJEMI

| v mio. EUR |
| --- |
| Opis | Kumulativni stroški (A) | Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati | Vrednost skupaj | Naknadni odhodki za sredstva | Vrednost sredstva | Amortizacija | Čista knjigovodska vrednost =A+B+ C+E |
| < 1 leto | > 1 leto | > 5 let | Obveznost skupaj (B) | A + B | (C) | A + B + C | (E) | = A + B +C + E |
| Zemljišča in zgradbe | 785 | 51 | 257 | 1 465 | 1 773 | 2 558 | 61 | 2 619 | (598) | 2 021 |
| Druga opredmetena sredstva | 14 | 8 | 13 | 1 | 22 | 36 | 0 | 36 | (14) | 22 |
| Skupaj na dan 31.12.2009 | 799 | 59 | 270 | 1 466 | 1 795 | 2 594 | 61 | 2 655 | (612) | 2 043 |
| Skupaj na dan 31.12.2008 | 738 | 52 | 250 | 1 520 | 1 822 | 2 560 | 61 | 2 621 | (448) | 2 173 |

v mio. EUR

Opis

Kumulativni stroški (A)

Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati

Vrednost skupaj

Naknadni odhodki za sredstva

Vrednost sredstva

Amortizacija

Čista knjigovodska vrednost =A+B+ C+E

< 1 leto

> 1 leto

> 5 let

Obveznost skupaj (B)

A + B

(C)

A + B + C

(E)

= A + B +C + E

Zemljišča in zgradbe

785

51

257

1 465

1 773

2 558

61

2 619

(598)

2 021

2 021

Druga opredmetena sredstva

14

8

13

1

22

36

0

36

(14)

22

22

Skupaj na dan 31.12.2009

Skupaj na dan 31.12.2009

799

799

59

59

270

270

1 466

1 466

1 795

1 795

2 594

2 594

61

61

2 655

2 655

(612)

(612)

2 043

2 043

Skupaj na dan 31.12.2008

Skupaj na dan 31.12.2008

738

738

52

52

250

250

1 520

1 520

1 822

1 822

2 560

2 560

61

61

2 621

2 621

(448)

(448)

2 173

2 173

2.3   DOLGOROČNE FINANČNE NALOŽBE

DOLGOROČNE FINANČNE NALOŽBE

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Deleži v pridruženih subjektih | 2.3.1 | 382 | 278 |
| Deleži v skupnih podjetjih | 2.3.2 | 196 | 145 |
| Jamstveni sklad | 2.3.3 | 1 240 | 1 091 |
| Za prodajo razpoložljiva sredstva | 2.3.4 | 561 | 564 |
| Naložbe skupaj | | 2 379 | 2 078 |

v mio. EUR

Pojasnilo

31.12.2009

31.12.2008

Deleži v pridruženih subjektih

2.3.1

2.3.1

382

278

Deleži v skupnih podjetjih

2.3.2

2.3.2

196

145

Jamstveni sklad

2.3.3

2.3.3

1 240

1 091

Za prodajo razpoložljiva sredstva

2.3.4

2.3.4

561

564

Naložbe skupaj

Naložbe skupaj

2 379

2 379

2 078

2 078

Ta postavka vključuje naložbe, katerih namen je podpirati dejavnosti EU. Vključuje tudi čista sredstva Jamstvenega sklada.

2.3.1   
  Deleži v pridruženih subjektih

Deleži v pridruženih subjektih

| v mio. EUR |
| --- |
| | EIS | ARTEMIS | Čisto nebo | Skupaj |
| Znesek na dan 31. decembra 2008 | 278 | 0 | 0 | 278 |
| Pridobitve | 26 | 10 | 75 | 111 |
| Delež čistega presežka/(primanjkljaja) | (2) | (3) | (1) | (6) |
| Drugo gibanje lastniškega kapitala | (1) | 0 | 0 | (1) |
| Znesek na dan 31. decembra 2009 | 301 | 7 | 74 | 382 |

v mio. EUR

EIS

ARTEMIS

Čisto nebo

Skupaj

Znesek na dan 31. decembra 2008

278

0

0

278

Pridobitve

26

10

75

111

Delež čistega presežka/(primanjkljaja)

(2)

(3)

(1)

(6)

Drugo gibanje lastniškega kapitala

(1)

0

0

(1)

Znesek na dan 31. decembra 2009

Znesek na dan 31. decembra 2009

301

301

7

7

74

74

382

382

Deleži v pridruženih subjektih se obračunajo po kapitalski metodi – za več informacij glej pojasnilo 1.3. EU je na podlagi njenih deležev v pridruženih subjektih mogoče pripisati naslednje knjigovodske vrednosti:

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Sredstva | 420 | 295 |
| Obveznosti | (38) | (17) |
| Prihodki | 17 | 23 |
| Presežek/(primanjkljaj) | (6) | 10 |

v mio. EUR

31.12.2009

31.12.2008

Sredstva

420

295

Obveznosti

(38)

(17)

Prihodki

17

23

Presežek/(primanjkljaj)

(6)

10

Evropski investicijski sklad (EIS)

Evropski investicijski sklad (EIS)

Evropski investicijski sklad (EIS) je finančna institucija Evropske unije, specializirana za zagotavljanje rizičnega kapitala in jamstev za MSP. Na dan 31. decembra 2009 je Komisija vpisala skupni znesek v višini 861 milijonov EUR (od vsega 2 940 milijonov EUR) osnovnega kapitala za EIS. To pomeni 29,29 % skupnega osnovnega kapitala EIS. Komisija je vplačala 20 %, razlika nevpoklicanega kapitala pa je znašala 689 milijonov EUR – glej tudi pojasnilo 5.13.2. Po sporazumu med Komisijo in Evropsko investicijsko banko (EIB), podpisanem leta 2005, ima Komisija pravico, da lahko kadar koli proda svoje delnice EIB po ceni, ki ustreza vrednotenju EIS, deljenemu s skupnim številom izdanih delnic. Vrednost prodajne možnosti je blizu nič, saj je formula, uporabljena za določanje prodajne cene delnic, podobna formuli, uporabljeni za določanje čistega lastniškega kapitala EIS. Tako je delež EU ovrednoten na 29,29 % čistih sredstev EIS, kar je na dan 31. decembra 2009 znašalo 301 milijon EUR (leta 2008: 278 milijonov EUR), od tega se 2 milijonov EUR nanaša na rezultat za leto 2009 (izguba). Leta 2009 je bila prejeta dividenda v višini 4 milijonov EUR v zvezi s proračunskim letom 2008.

Skupne tehnološke pobude

Skupne tehnološke pobude

Javno-zasebna partnerstva v obliki skupnih tehnoloških pobud, ki jih izvajajo skupna podjetja v smislu člena 171 Pogodbe, so bila ustanovljena za uresničevanje ciljev lizbonske agende za rast in delovna mesta. Skupne tehnološke pobude so javno-zasebna partnerstva, vzpostavljena na evropski ravni za obravnavanje strateških področij, na katerih so raziskave in inovacije bistvene za evropsko konkurenčnost. So nov element sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti in podpirajo obsežnejše mednarodne raziskovalne dejavnosti. Združujejo zasebne in javne partnerje pri določanju skupnih ciljev širšega družbenega pomena ter združevanju financiranja in znanja za uresničitev teh ciljev. Skupne tehnološke pobude so nov način sodelovanja za doseganje ciljev, ki so jih voditelji EU zastavili v lizbonski strategiji za rast in delovna mesta. V letu 2009 so začele delovati prve tri skupne tehnološke pobude, in sicer skupno podjetje ARTEMIS, skupno podjetje Čisto nebo, ki je opisano spodaj, in skupno podjetje IMI, ki je opisano v pojasnilu 2.3.2. Čeprav sta ARTEMIS in Čisto nebo s pravnega vidika skupni podjetji, ju je z računovodskega vidika treba obravnavati kot pridružena subjekta, saj ima Komisija precejšen vpliv nad njima.

Skupno podjetje ARTEMIS

Skupno podjetje ARTEMIS

Subjekt je bil ustanovljen za izvajanje tehnološke pobude na področju vgrajenih računalniških sistemov skupaj z zasebnim sektorjem. Lastniški delež Evropske unije, ki jo zastopa Komisija, je na dan 31. decembra 2009 znašal 100 % oz. 7 milijonov EUR. Največji okvirni prispevek EU znaša 420 milijonov EUR.

Skupno podjetje Čisto nebo

Skupno podjetje Čisto nebo

Namen ustanovitve tega subjekta je pospešiti razvoj, potrjevanje in predstavitev čistih tehnologij zračnega prometa v EU, in zlasti vzpostaviti radikalno inovativen sistem zračnega prometa, katerega cilj je zmanjšati vpliv zračnega prometa na okolje. Lastniški delež Evropske unije, ki jo zastopa Komisija, je na dan 31. decembra 2009 znašal 99,41 % oz. 74 milijonov EUR. Največji okvirni prispevek EU temu podjetju znaša 800 milijonov EUR.

2.3.2   
  Deleži v skupnih podjetjih

Deleži v skupnih podjetjih

| v mio. EUR |
| --- |
| | Galileo | SESAR | ITER | IMI | Skupaj |
| Znesek na dan 31.12. 2008 | 0 | 103 | 42 | 0 | 145 |
| Pridobitve | 0 | 28 | 39 | 81 | 148 |
| Delež čistega izida | 0 | (51) | (46) | 0 | (97) |
| Znesek na dan 31.12.2009 | 0 | 80 | 35 | 81 | 196 |

v mio. EUR

Galileo

SESAR

ITER

IMI

Skupaj

Znesek na dan 31.12. 2008

0

103

42

0

145

Pridobitve

0

28

39

81

148

Delež čistega izida

0

(51)

(46)

0

(97)

Znesek na dan 31.12.2009

Znesek na dan 31.12.2009

0

0

80

80

35

35

81

81

196

196

Deleži v skupnih podjetjih se obračunajo po kapitalski metodi – za več informacij glej pojasnilo 1.3. EU je na podlagi njenih deležev v skupnih podjetjih mogoče pripisati naslednje knjigovodske vrednosti:

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Dolgoročna sredstva | 48 | 0 |
| Kratkoročna sredstva | 192 | 154 |
| Dolgoročne obveznosti | 0 | 0 |
| Kratkoročne obveznosti | (44) | (9) |
| Prihodki | 72 | 37 |
| Odhodki | (169) | (93) |

v mio. EUR

31.12.2009

31.12.2008

Dolgoročna sredstva

48

0

Kratkoročna sredstva

192

154

Dolgoročne obveznosti

0

0

Kratkoročne obveznosti

(44)

(9)

Prihodki

72

37

Odhodki

(169)

(93)

Skupno podjetje Galileo v likvidaciji

Skupno podjetje Galileo v likvidaciji

Konec leta 2006 se je za skupno podjetje Galileo začel postopek likvidacije, ki še ni končan. Čista sredstva skupnega podjetja Galileo v likvidaciji so konec leta znašala 0 EUR. Ker subjekt leta 2009 ni bil dejaven in je bil še vedno v postopku likvidacije, niso nastali nobeni prihodki niti odhodki. Vrednost naložbe na dan 31. decembra 2009 (in 31. decembra 2008) je znašala 0 EUR, kar je naložba v višini 585 milijonov EUR, zmanjšana za delež nakopičenih izgub v višini 585 milijonov EUR.

Nadzorni organ za evropski GNSS (GSA), agencija EU, ustanovljena leta 2004 in vključena v konsolidirani zaključni račun EU, je 1. januarja 2007 prevzela odgovornost od skupnega podjetja Galileo. Z začetkom veljavnosti Uredbe (ES) št. 683/2008 je Komisija prevzela vlogo upravnika programov za evropski GNSS od GSA. Prenos teh dejavnosti in nalog z GSA na Komisijo je začel učinkovati 1. januarja 2009.

Skupno podjetje SESAR

Skupno podjetje SESAR

Cilj tega skupnega podjetja je zagotoviti posodobitev evropskega sistema upravljanja zračnega prometa in hitro izvedbo osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi z usklajevanjem in združevanjem vseh ustreznih raziskovalnih in razvojnih prizadevanj v EU. Na dan 31. decembra 2009 je lastniški delež Komisije v skupnem podjetju SESAR znašal 87,4 % oziroma 80 milijonov EUR (leta 2008: 103 milijone EUR). Skupni (okvirni) prispevek EU, ki je predviden za skupno podjetje SESAR (za obdobje 2007–2013), znaša 700 milijonov EUR.

Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER (ITER)

Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER (ITER)

Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER vključuje EU ter Kitajsko, Indijo, Rusijo, Korejo, Japonsko in ZDA. Organizacija ITER je bila ustanovljena, da upravlja naprave ITER, spodbuja laboratorije, druge ustanove in osebje, ki sodelujejo pri programih članic za raziskave in razvoj fuzijske energije, pri izkoriščanju naprav ITER, krepi javno razumevanje in sprejemanje fuzijske energije ter izvaja vse druge dejavnosti, ki so potrebne za doseganje njenega namena.

Prispevek EU (Euratoma) za Mednarodno organizacijo za fuzijsko energijo ITER je zagotovljen prek agencije Fuzija za energijo in vključuje tudi prispevke držav članic ter Švice. Skupni prispevek je s pravnega vidika prispevek Euratoma za organizacijo ITER, države članice in Švica pa nimajo lastniških deležev v organizaciji ITER. Ker ima EU v pravnem smislu delež v skupnem podjetju Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER, ga mora pripoznati v konsolidiranem računu.

Na dan 31. decembra 2009 je lastniški delež Euratoma v organizaciji ITER znašal 47 % oziroma 35 milijonov EUR (leta 2008: 42 milijonov EUR). Skupni (okvirni) prispevek Euratoma, ki je predviden za organizacijo ITER (obdobje 2007–2041), znaša 7 649 milijonov EUR.

Skupna tehnološka pobuda za inovativna zdravila v okviru skupnega podjetja IMI

Skupna tehnološka pobuda za inovativna zdravila v okviru skupnega podjetja IMI

Skupno podjetje IMI je kot tretja skupna tehnološka pobuda začelo delovati leta 2009, njegov namen pa je podpirati predkonkurenčne farmacevtske raziskave in razvoj v državah članicah in pridruženih državah, pri čemer si bo prizadevalo za povečanje naložb v raziskave na biofarmacevtskem področju, ter spodbujati sodelovanje malih in srednje velikih podjetij (MSP) pri svojih dejavnostih. Lastniški delež Evropske unije, ki jo zastopa Komisija, je na dan 31. decembra 2009 znašal 99,1 % oz. 81 milijonov EUR. Največji okvirni prispevek EU znaša 1 milijardo EUR do 31.12.2017.

2.3.3   
  Jamstveni sklad

Jamstveni sklad

Čista sredstva Jamstvenega sklada

Čista sredstva Jamstvenega sklada

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Za prodajo razpoložljiva sredstva | 1 050 | 887 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 191 | 205 |
| Sredstva skupaj | 1 241 | 1 092 |
| Obveznosti skupaj | (1) | (1) |
| Čista sredstva | 1 240 | 1 091 |

v mio. EUR

31.12.2009

31.12.2008

Za prodajo razpoložljiva sredstva

1 050

887

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

191

205

Sredstva skupaj

Sredstva skupaj

1 241

1 241

1 092

1 092

Obveznosti skupaj

Obveznosti skupaj

(1)

(1)

(1)

(1)

Čista sredstva

Čista sredstva

1 240

1 240

1 091

1 091

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe krije posojila, za katera da EU jamstvo na podlagi sklepa Sveta, zlasti posojila Evropske investicijske banke (EIB) zunaj Evropske unije in posojila v okviru makrofinančne pomoči ter posojila Euratom zunaj Evropske unije. Gre za dolgoročni instrument, ki zajema vsa neodplačana posojila, za katera jamči EU, in se zato lahko obravnava kot dolgoročna naložba. To je razvidno iz dejstva, da je zapadlost skoraj 76 % sredstev, razpoložljivih za prodajo, med 1 in 10 let. Sklad se financira s plačili iz splošnega proračuna EU, ki so enaka 9 % vrednosti investiranega kapitala poslov, prihodkov od obresti na investirana sredstva Sklada in izterjanih zneskov v primeru zamude dolžnikov, za katere je Sklad že moral aktivirati svoje jamstvo. Presežek ciljnega letnega zneska se vrne v posebno postavko v izkazu prihodkov splošnega proračuna EU.

EU mora vključiti rezervo za jamstva za kritje posojil tretjim državam. Namen te rezerve je kriti potrebe Jamstvenega sklada in po potrebi aktiviranih jamstev, ki presegajo razpoložljivi znesek v Skladu, tako da ti zneski lahko bremenijo proračun. Ta rezerva v znesku 1 472 milijonov EUR ustreza ciljnemu znesku v višini 9 % neodplačanih posojil na dan 31. decembra 2009. Čista sredstva Sklada so na dan 31. decembra 2009 znašala 1 240 milijonov EUR. Razlika med čistimi sredstvi in zneskom rezerve ustreza znesku, ki ga je iz proračuna EU treba plačati Skladu, tj. 232 milijonov EUR. Spremembe poštene vrednosti pri portfelju za prodajo razpoložljivih dolžniških vrednostnih papirjev so bile leta 2009 pripoznane v lastniškem kapitalu, in sicer v višini 16 milijonov EUR. Leta 2008 je ustrezni znesek znašal 15 milijonov EUR.

2.3.4   
  Za prodajo razpoložljiva sredstva

Za prodajo razpoložljiva sredstva

Ta postavka vključuje naložbe in udeležbe, ki so bile nabavljene, da bi se upravičencem pomagale razviti njihove poslovne dejavnosti.

Dolgoročna za prodajo razpoložljiva sredstva

Dolgoročna za prodajo razpoložljiva sredstva

| v mio. EUR |
| --- |
| | EBOR | Posli rizičnega kapitala | Sklad za zagon pri ETF | EFSE | Drugo | Skupaj |
| Zneski na dan 31.12.2008 | 157 | 204 | 133 | 67 | 3 | 564 |
| Pridobitve | 0 | 11 | 52 | 26 | 19 | 108 |
| Odtujitve/odtegnitve | 0 | (26) | (4) | 0 | 0 | (30) |
| Prenos revalorizacijskega presežka/(primanjkljaja) v lastniški kapital | 0 | (14) | (14) | 3 | 0 | (25) |
| Negativna tečajna razlika | 0 | (42) | 0 | 0 | 0 | (42) |
| Izguba zaradi oslabitve | 0 | (1) | (13) | 0 | 0 | (14) |
| Zneski na dan 31.12.2009 | 157 | 132 | 154 | 96 | 22 | 561 |

v mio. EUR

EBOR

Posli rizičnega kapitala

Sklad za zagon pri ETF

EFSE

Drugo

Skupaj

Zneski na dan 31.12.2008

157

204

133

67

3

564

Pridobitve

0

11

52

26

19

108

Odtujitve/odtegnitve

0

(26)

(4)

0

0

(30)

Prenos revalorizacijskega presežka/(primanjkljaja) v lastniški kapital

0

(14)

(14)

3

0

(25)

Negativna tečajna razlika

0

(42)

0

0

0

(42)

Izguba zaradi oslabitve

0

(1)

(13)

0

0

(14)

Zneski na dan 31.12.2009

Zneski na dan 31.12.2009

157

157

132

132

154

154

96

96

22

22

561

561

Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD)

Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD)

Komisija je vpisala 3 % skupnega kapitala EBRD v višini 20 milijard EUR. Na datum bilance stanja je vpoklicani kapital znašal 157 milijonov EUR in je bil v celoti plačan. Neporavnana plačila nevpoklicanega kapitala znašajo 443 milijonov EUR (glej tudi pojasnilo 5.13.1). Ker EBRD ne kotira na nobeni borzi in glede na pogodbene omejitve, vključene v statut EBRD, ki se med drugim nanašajo na prodajo deležev, omejeno na nabavno vrednost in dovoljeno samo obstoječim delničarjem, se delež Komisije vrednoti po nabavni vrednosti, zmanjšani za morebitne delne odpise zaradi oslabitve.

Posli rizičnega kapitala

Posli rizičnega kapitala

V okviru poslov rizičnega kapitala so zneski odobreni finančnim posrednikom za financiranje kapitalskih naložb. Upravlja jih Evropska investicijska banka, financirajo pa se v okviru evropske sosedske politike.

Druge naložbe

Druge naložbe

Najpomembnejši zneski zadevajo program za rast in zaposlovanje, večletni program ter program za konkurenčnost in inovacije, ki so pod skrbništvom EIS ter podpirajo ustanavljanje in financiranje zagona MSP z vlaganjem v primerne specializirane sklade tveganega kapitala (154 milijonov EUR). Vključenih je tudi 96 milijonov EUR za Evropski sklad za jugovzhodno Evropo (EFSE), ki je investicijska družba s spremenljivim delniškim kapitalom (SICAV). Splošni cilj sklada EFSE je spodbujanje gospodarskega razvoja in blaginje v jugovzhodni Evropi s trajnostnim zagotavljanjem dodatnega razvojnega financiranja prek lokalnih finančnih posrednikov. Leta 2009 je bila vključena nova naložba v višini 19 milijonov EUR v zvezi s skladom za povečanje energetske učinkovitosti v jugovzhodni Evropi (Southeast Europe Energy Efficiency Fund – SE4F).

2.4   POSOJILA

POSOJILA

Ta postavka zajema zneske posojil, ki se dolgujejo Evropski uniji in zapadejo pozneje kot v enem letu:

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Posojila, odobrena iz proračuna EU in ESPJ | 2.4.1 | 169 | 179 |
| Posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev | 2.4.2 | 10 595 | 3 386 |
| Posojila skupaj | | 10 764 | 3 565 |

v mio. EUR

Pojasnilo

31.12.2009

31.12.2008

Posojila, odobrena iz proračuna EU in ESPJ

2.4.1

2.4.1

169

179

Posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev

2.4.2

2.4.2

10 595

3 386

Posojila skupaj

Posojila skupaj

10 764

10 764

3 565

3 565

2.4.1   
  Posojila, odobrena iz proračuna Evropske unije in ESPJ v likvidaciji

Posojila, odobrena iz proračuna Evropske unije in ESPJ v likvidaciji

| v mio. EUR |
| --- |
| | Posojila s posebnimi pogoji | ESPJ v likvidaciji | Skupaj |
| Skupaj na dan 31.12.2008 | 150 | 29 | 179 |
| Vračila | (19) | (5) | (24) |
| Spremembe knjigovodske vrednosti | 12 | 2 | 14 |
| Skupaj na dan 31.12.2009 | 143 | 26 | 169 |

v mio. EUR

Posojila s posebnimi pogoji

ESPJ v likvidaciji

Skupaj

Skupaj na dan 31.12.2008

150

29

179

Vračila

(19)

(5)

(24)

Spremembe knjigovodske vrednosti

12

2

14

Skupaj na dan 31.12.2009

Skupaj na dan 31.12.2009

143

143

26

26

169

169

Posojila s posebnimi pogoji

Posojila s posebnimi pogoji

Ta postavka zajema posojila s posebnimi pogoji, odobrena po ugodnejših obrestnih merah v okviru sodelovanja z državami nečlanicami. Vsi zneski zapadejo več kot 12 mesecev po koncu leta. Efektivne obrestne mere za ta posojila se gibljejo med 7,73 % in 12,36 %.

Stanovanjska posojila ESPJ v likvidaciji

Stanovanjska posojila ESPJ v likvidaciji

Stanovanjska posojila so posojila, ki jih ESPJ v likvidaciji odobri iz lastnih sredstev v skladu s členom 54 in členom 54(2) Pogodbe ESPJ. Ta posojila so odobrena po fiksni enoodstotni obrestni meri, zato se štejejo za posojila po ugodnejših obrestnih merah. Efektivne obrestne mere za ta posojila se gibljejo med 2,806 % in 22,643 %. Iz praktičnih razlogov in na podlagi premisleka o pomembnosti se kot poštena vrednost teh posojil pri začetnem pripoznanju uporabi cena posla, neodvisno od kakršnih koli odobrenih ugodnejših obrestnih mer.

2.4.2   
  Posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev

Posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev

| v mio. EUR |
| --- |
| | Posojila v okviru makrofinančne pomoči | Euratom posojila | Plačilnobilančna posojila | ESPJ v likvidaciji | Skupaj |
| Skupaj na dan 31.12.2008 | 663 | 494 | 2 004 | 338 | 3 499 |
| Nova posojila | 25 | 7 | 7 200 | 0 | 7 232 |
| Vračila | (95) | (11) | 0 | (88) | (194) |
| Tečajne razlike | 0 | (1) | 0 | 16 | 15 |
| Spremembe knjigovodske vrednosti | (6) | (5) | 99 | (5) | 83 |
| Skupaj na dan 31.12.2009 | 587 | 484 | 9 303 | 261 | 10 635 |
| Rok zapadlosti < 1 leto | 40 | 0 | 0 | 0 | 40 |
| Rok zapadlosti > 1 leto | 547 | 484 | 9 303 | 261 | 10 595 |

v mio. EUR

Posojila v okviru makrofinančne pomoči

Euratom posojila

Plačilnobilančna posojila

ESPJ v likvidaciji

Skupaj

Skupaj na dan 31.12.2008

663

494

2 004

338

3 499

Nova posojila

25

7

7 200

0

7 232

Vračila

(95)

(11)

0

(88)

(194)

Tečajne razlike

0

(1)

0

16

15

Spremembe knjigovodske vrednosti

(6)

(5)

99

(5)

83

Skupaj na dan 31.12.2009

587

484

9 303

261

10 635

Rok zapadlosti < 1 leto

Rok zapadlosti < 1 leto

40

40

0

0

0

0

0

0

40

40

Rok zapadlosti > 1 leto

Rok zapadlosti > 1 leto

547

547

484

484

9 303

9 303

261

261

10 595

10 595

Posojila v okviru makrofinančne pomoči

Posojila v okviru makrofinančne pomoči

Makrofinančna pomoč je na politikah temelječ finančni instrument za nevezano in nenamensko plačilnobilančno in/ali proračunsko podporo partnerskim tretjim državam, ki so geografsko blizu ozemlju EU. Daje se v obliki srednjeročnih/dolgoročnih posojil ali subvencij ali ustrezne kombinacije obeh in ponavadi dopolnjuje financiranje, zagotovljeno v okviru programa prilagajanja in reform, ki ga podpira MDS. Komisija za ta posojila ni prejela jamstev tretjih oseb, vendar zanje jamči Jamstveni sklad (glej pojasnilo 2.3.3).

Posojila Euratom

Posojila Euratom

Euratom je pravni subjekt EU, ki ga zastopa Evropska komisija. Državam članicam daje posojila za financiranje nacionalnih investicijskih projektov, povezanih z industrijsko proizvodnjo električne energije v nuklearnih elektrarnah ter z industrijskimi objekti in napravami v gorivnem ciklusu. Prav tako daje posojila državam nečlanicam za izboljšanje stopnje varnosti in učinkovitosti nuklearnih elektrarn ter objektov in naprav v jedrskem gorivnem ciklusu, ki obratujejo ali se gradijo.

Komisija je prejela 481 milijonov EUR (leta 2008: 486 milijonov EUR) jamstev tretjih oseb, ki so poroki v zvezi s temi posojili.

Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna posojila so na politikah temelječ finančni instrument, ki je bil ponovno uveden za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči državam članicam EU v sedanji gospodarski in finančni krizi. Omogoča odobravanje posojil državam članicam, ki imajo težave glede plačilne bilance ali pretoka kapitala, ali pa obstaja nevarnost, da bi v tovrstne težave zašle. Ta instrument se uporablja le za države članice, ki niso sprejele eura. Največji dovoljeni znesek posojil je 50 milijard EUR, za ta posojila pa jamči splošni proračun EU.

Med novembrom 2008 in koncem leta 2009 so bila odobrena posojila v višini 14,6 milijarde EUR. Madžarski je bila dana na razpolago plačilnobilančna pomoč v višini 6,5 milijarde EUR, pri čemer sta bili leta 2008 izplačani 2 milijardi EUR (rok zapadlosti: december 2011), leta 2009 pa je bilo izplačane dodatne 3,5 milijarde EUR (roka zapadlosti: november 2014 in april 2016). Latviji je bilo dano na razpolago plačilnobilančno posojilo v višini 3,1 milijarde EUR, pri čemer je bilo leta 2009 izplačane 2,2 milijarde EUR (roka zapadlosti: april 2014 in januar 2015), marca 2010 pa je bilo izplačane 0,5 milijarde EUR (rok zapadlosti: maj 2019). Prav tako je bilo 5 milijard EUR danih na razpolago Romuniji, pri čemer je bilo leta 2009 izplačane 1,5 milijarde EUR (rok zapadlosti: januar 2015), dodatna 1 milijarda EUR pa je bila izplačana marca 2010 (rok zapadlosti: maj 2019).

Posojila ESPJ v likvidaciji

Posojila ESPJ v likvidaciji

Ta postavka večinoma zajema posojila, ki jih odobri ESPJ v likvidaciji iz izposojenih finančnih sredstev v skladu s členoma 54 in 56 Pogodbe ESPJ, ter tri dolžniške vrednostne papirje, ki ne kotirajo na borzi in jih je izdala Evropska investicijska banka (EIB) kot nadomestilo za dolžnika, ki je zamujal s plačilom. Ti trije dolžniški vrednostni papirji se bodo do svoje končne zapadlosti (leta 2017 in leta 2019) uporabljali za pokritje storitve najemanja posojil, povezanih z danimi posojili. Spremembe knjigovodske vrednosti ustrezajo spremembi natečenih obresti, povečani za v zadevnem letu opravljeno amortizacijo plačanih premij in stroškov posla, nastalih pri začetnem pripoznanju, pri čemer se za izračun uporabi metoda efektivnih obresti.

Efektivne obrestne mere (izražene kot razpon obrestnih mer) so naslednje:

| Posojila | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinančna pomoč | 0,9625 % – 4,54 % | 3,022 % – 5,29 % |
| Euratom | 1,071 % – 5,76 % | 3,428 % – 5,76 % |
| Plačilnobilančna posojila | 3,125 % – 3,625 % | 3,25 % |
| ESPJ v likvidaciji | 0,346% – 5,8103% | 3,072% – 5,8103% (4) |

Posojila

31.12.2009

31.12.2008

Makrofinančna pomoč

0,9625 % – 4,54 %

3,022 % – 5,29 %

Euratom

1,071 % – 5,76 %

3,428 % – 5,76 %

Plačilnobilančna posojila

3,125 % – 3,625 %

3,25 %

ESPJ v likvidaciji

0,346% – 5,8103%

3,072% – 5,8103% (4)

4

2.5   DOLGOROČNO PREDHODNO FINANCIRANJE

DOLGOROČNO PREDHODNO FINANCIRANJE

Čas izterljivosti ali uporabe predhodnega financiranja določa, ali se slednje razkrije kot kratkoročno ali dolgoročno sredstvo iz naslova predhodnega financiranja. Uporaba je določena z zadevnim sporazumom v zvezi s projektom. Vsako vračilo ali poraba, ki zapade v manj kot dvanajstih mesecih po datumu poročanja, se razkrije kot kratkoročno predhodno financiranje in torej kot kratkoročno sredstvo, saldo pa je dolgoročen.

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Dolgoročno predhodno financiranje (glej spodaj) | 39 750 | 29 023 |
| Dolgoročno predhodno financiranje (glej pojasnilo 2.9) | 9 077 | 10 262 |
| Predhodno financiranje skupaj | 48 827 | 39 285 |

v mio. EUR

31.12.2009

31.12.2008

Dolgoročno predhodno financiranje (glej spodaj)

39 750

29 023

Dolgoročno predhodno financiranje (glej pojasnilo 2.9)

9 077

10 262

Predhodno financiranje skupaj

Predhodno financiranje skupaj

48 827

48 827

39 285

39 285

Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem:

Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem:

To so jamstva, ki jih Evropska unija v nekaterih primerih zahteva od upravičencev ob plačilu predujmov (predhodno financiranje). Pri tej vrsti jamstev je treba razkriti dve vrednosti, in sicer „nominalno“ in „tekočo“. Pri „nominalni“ vrednosti je sprožilni dogodek povezan z obstojem jamstva. Pri „tekoči“ vrednosti je dogodek, ki sproži uveljavljanje jamstva, plačilo in/ali poznejši obračuni predhodnega financiranja. Na dan 31. decembra 2009 je „nominalna“ vrednost jamstev, prejetih v zvezi s predhodnim financiranjem, znašala 936 milijonov EUR, njihova „tekoča“ vrednost pa 724 milijonov EUR. Na dan 31. decembra 2008 sta bili ti vrednosti 968 milijonov EUR oziroma 769 milijonov EUR. Ta razlika dejansko deluje kot kritje za predhodno financiranje, ki je bilo obračunano in knjiženo kot odhodek, vendar pa ga bo v prihodnosti morda treba izterjati.

Nekateri zneski predhodnega financiranja, ki so bili plačani v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (7 OP), se krijejo iz Jamstvenega sklada za udeležence – na dan 31. decembra 2009 so plačani zneski predhodnega financiranja znašali skupno 2,7 milijarde EUR. Navedeni sklad je instrument vzajemne koristi in je bil vzpostavljen za kritje finančnih tveganj, ki jih imajo EU in udeleženci med izvajanjem posrednih ukrepov 7 OP, njegov kapital in obresti pa pomenijo jamstvo za dobro izvedbo ukrepov. Vsi udeleženci posrednih ukrepov v obliki subvencije (in torej zavedenih kot predhodno financiranje v poslovnih knjigah Komisije) prispevajo 5 % skupnega prispevka EU h kapitalu Jamstvenega sklada za udeležence v času trajanja ukrepa. Udeleženci so kot taki lastniki Jamstvenega sklada za udeležence, EU (ki jo zastopa Komisija) pa deluje kot njihova pooblaščenka. Ob koncu posrednega ukrepa se udeležencem v celoti povrne njihov prispevek h kapitalu, razen kadar Jamstveni sklad za udeležence ustvari izgubo zaradi upravičencev, ki ne izpolnjujejo obveznosti – v tem primeru se udeležencem povrne najmanj 80 % njihovega prispevka. Jamstveni sklad za udeležence torej jamči za finančne interese EU in tudi udeležencev. Na dan 31. decembra 2009 so udeleženci prispevali Jamstvenemu skladu za udeležence vsega skupaj 561 milijonov EUR (leta 2008: 274 milijonov EUR) – glej tudi pojasnilo 11.

Dolgoročno predhodno financiranje

Dolgoročno predhodno financiranje

| v mio. EUR |
| --- |
| Vrsta upravljanja | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Neposredno centralizirano upravljanje | 1 148 | 1 351 |
| Posredno centralizirano upravljanje | 486 | 275 |
| Decentralizirano upravljanje | 347 | 90 |
| Deljeno upravljanje | 37 199 | 26 764 |
| Skupno upravljanje | 568 | 543 |
| Predhodno financiranje s strani drugih institucij in agencij | 2 | 0 |
| Dolgoročno predhodno financiranje skupaj | 39 750 | 29 023 |

v mio. EUR

Vrsta upravljanja

31.12.2009

31.12.2008

Neposredno centralizirano upravljanje

1 148

1 351

Posredno centralizirano upravljanje

486

275

Decentralizirano upravljanje

347

90

Deljeno upravljanje

37 199

26 764

Skupno upravljanje

568

543

Predhodno financiranje s strani drugih institucij in agencij

2

0

Dolgoročno predhodno financiranje skupaj

Dolgoročno predhodno financiranje skupaj

39 750

39 750

29 023

29 023

Največji del zneskov dolgoročnega predhodnega financiranja je povezanih s strukturnimi ukrepi za programsko obdobje 2007–2013 v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, Kohezijskega sklada in Evropskega sklada za ribištvo. Ker je veliko teh projektov dolgoročne narave, morajo biti z njimi povezani predujmi na razpolago več kot eno leto. Zato so ti zneski predhodnega financiranja prikazani kot dolgoročna sredstva. Znesek navedenega dolgoročnega predhodnega financiranja, za katerega EU od upravičencev prejme obresti, znaša 1 607 milijonov EUR.

Povečanje v letu 2009 je v glavnem posledica plačila tretje tranše predhodnega financiranja državam članicam v skupnem znesku 5 milijard EUR: 2,6 milijarde EUR v okviru Kohezijskega sklada, 1,8 milijarde EUR v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj in 0,6 milijarde EUR v okviru Evropskega socialnega sklada. Poleg tega so bila zaradi gospodarske krize v okviru svežnja ukrepov za okrevanje za vsak program izvedena dodatna plačila v skupnem znesku 6,2 milijarde EUR, in sicer 3,9 milijarde EUR v okviru Kohezijskega sklada in Evropskega sklada za regionalni razvoj ter 2,3 milijarde EUR v okviru Evropskega socialnega sklada. Povečanje zneskov v zvezi z decentraliziranim upravljanjem je v glavnem posledica izvedenih plačil predhodnega financiranja za države kandidatke v okviru programov instrumenta za predpristopno pomoč.

2.6   DOLGOROČNE TERJATVE

DOLGOROČNE TERJATVE

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Terjatve do držav članic | 26 | 24 |
| Posojila ESPJ zaposlenim | 10 | 13 |
| Drugo | 2 | 2 |
| Jamstva in depoziti | 17 | 6 |
| Skupaj | 55 | 45 |

v mio. EUR

31.12.2009

31.12.2008

Terjatve do držav članic

26

24

Posojila ESPJ zaposlenim

10

13

Drugo

2

2

Jamstva in depoziti

17

6

Skupaj

Skupaj

55

55

45

45

Zneski, ki jih je treba izterjati od držav članic, se nanašajo na zneske, ki jih nekdanje države pristopnice dolgujejo ESPJ v likvidaciji.

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

2.7   ZALOGE

ZALOGE

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Znanstveni materiali | 62 | 73 |
| Drugo | 15 | 12 |
| Skupaj | 77 | 85 |

v mio. EUR

31.12.2009

31.12.2008

Znanstveni materiali

62

73

Drugo

15

12

Skupaj

Skupaj

77

77

85

85

Zalogo znanstvene opreme ima in upravlja Skupno raziskovalno središče (JRC). Večji del sestavlja zaloga jedrskih in nejedrskih referenčnih materialov, ki se nahaja v Geelu. Ta zaloga je strateške narave in se ohranja za morebitne nepredvidljive potrebe, ki bi se v prihodnosti lahko pojavile v kriznih razmerah. Druge zaloge vključujejo zalogo projekta EGNOS, zalogo publikacij, ki jo ima in/ali upravlja Urad za publikacije, ter zalogo cepiv.

2.8   KRATKOROČNE FINANČNE NALOŽBE

KRATKOROČNE FINANČNE NALOŽBE

Kratkoročne naložbe so sestavljene iz za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, kupljenih zaradi njihovega naložbenega donosa ali katerih namen je vzpostaviti posebno strukturo sredstev ali sekundarni vir likvidnosti, in se zato lahko prodajo kot odziv na potrebe po likvidnosti ali spremembe obrestnih mer. Leta 2008 so bila v tej postavki prikazana tudi sredstva v posesti za trgovanje v višini 7 milijonov EUR.

Za prodajo razpoložljiva sredstva

Za prodajo razpoložljiva sredstva

| v mio. EUR |
| --- |
| | ESPJ v likvidaciji | Drugo | Skupaj |
| Zneski na dan 31.12.2008 | 1 464 | 82 | 1 546 |
| Pridobitve | 560 | 255 | 815 |
| Odtujitve in odtegnitve | (573) | (32) | (605) |
| Popravek odplačne vrednosti | (1) | 0 | (1) |
| Spremembe knjigovodske vrednosti | 8 | 3 | 11 |
| Prenos revalorizacijskega presežka v lastniški kapital | 25 | 0 | 25 |
| Zneski na dan 31.12.2009 | 1 483 | 308 | 1 791 |

v mio. EUR

ESPJ v likvidaciji

Drugo

Skupaj

Zneski na dan 31.12.2008

1 464

82

1 546

Pridobitve

560

255

815

Odtujitve in odtegnitve

(573)

(32)

(605)

Popravek odplačne vrednosti

(1)

0

(1)

Spremembe knjigovodske vrednosti

8

3

11

Prenos revalorizacijskega presežka v lastniški kapital

25

0

25

Zneski na dan 31.12.2009

Zneski na dan 31.12.2009

1 483

1 483

308

308

1 791

1 791

Kar zadeva zneske ESPJ v likvidaciji, so vse za prodajo razpoložljive naložbe dolžniški vrednostni papirji, ki so izraženi v EUR in kotirajo na delujočih trgih. Na dan 31. decembra 2009 je vrednost dolžniških vrednostnih papirjev (izražena po pošteni vrednosti), ki dokončno zapadejo v letu 2010, znašala 242 milijonov EUR (leta 2008 je znašala 126 milijonov EUR).

Povečanje drugih zneskov je posledica novih pridobitev Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja (195 milijonov EUR) in Instrumenta za posojilna jamstva za projekte TEN-T (60 milijonov EUR).

2.9   KRATKOROČNO PREDHODNO FINANCIRANJE

KRATKOROČNO PREDHODNO FINANCIRANJE

| v mio. EUR |
| --- |
| Vrsta upravljanja | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Neposredno centralizirano upravljanje | 2 924 | 3 055 |
| Posredno centralizirano upravljanje | 1 990 | 930 |
| Decentralizirano upravljanje | 700 | 326 |
| Deljeno upravljanje | 2 550 | 5 304 |
| Skupno upravljanje | 832 | 608 |
| Predhodno financiranje s strani drugih institucij in agencij | 81 | 39 |
| Kratkoročno predhodno financiranje skupaj | 9 077 | 10 262 |

v mio. EUR

Vrsta upravljanja

31.12.2009

31.12.2008

Neposredno centralizirano upravljanje

2 924

3 055

Posredno centralizirano upravljanje

1 990

930

Decentralizirano upravljanje

700

326

Deljeno upravljanje

2 550

5 304

Skupno upravljanje

832

608

Predhodno financiranje s strani drugih institucij in agencij

81

39

Kratkoročno predhodno financiranje skupaj

Kratkoročno predhodno financiranje skupaj

9 077

9 077

10 262

10 262

Razlog za zmanjšanje kratkoročnega predhodnega financiranja je, da so nekateri projekti, ki se financirajo v okviru strukturnih ukrepov na podlagi deljenega upravljanja, v postopku razpuščanja (programi, povezani z obdobjem 2000–2006), medtem ko je bil tretji obrok predhodnega financiranja za nove projekte (programi, povezani z obdobjem 2007–2013) plačan leta 2009, vendar je bil razvrščen v dolgoročna sredstva, kakor je razloženo v pojasnilu 2.5. Razlog za povečanje kratkoročnega predhodnega financiranja v okviru posrednega centraliziranega upravljanja je prenos dejavnosti Komisije na nove izvajalske agencije, predvsem na področju raziskav in razvoja. Znesek kratkoročnega predhodnega financiranja, za katerega Evropska unija od upravičencev prejme obresti, znaša 4 629 milijonov EUR.

2.10   KRATKOROČNE TERJATVE

KRATKOROČNE TERJATVE

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Kratkoročna posojila | 216 | 114 |
| Kratkoročne terjatve | 4 519 | 6 128 |
| Razne terjatve | 16 | 23 |
| Kratkoročno nezaračunani prihodki in odloženi stroški | 3 912 | 5 655 |
| Skupaj | 8 663 | 11 920 |

v mio. EUR

31.12.2009

31.12.2008

Kratkoročna posojila

216

114

Kratkoročne terjatve

4 519

6 128

Razne terjatve

16

23

Kratkoročno nezaračunani prihodki in odloženi stroški

3 912

5 655

Skupaj

Skupaj

8 663

8 663

11 920

11 920

2.10.1   
  Kratkoročna posojila

Kratkoročna posojila

Ti zneski zadevajo posojila v vrednosti 41 milijonov EUR, pri katerih je preostanek obdobja do končne zapadlosti krajši od 12 mesecev po datumu bilance stanja (40 milijonov EUR v zvezi s posojili v okviru makrofinančne pomoči, glej pojasnilo 2.4 zgoraj). V tej postavki so vključeni tudi vezani depoziti ESPJ v likvidaciji:

Vezani depoziti

Vezani depoziti

| v mio. EUR |
| --- |
| | Skupaj |
| Zneski na dan 31.12.2008 | 0 |
| Povečanje | 174 |
| Nabrani zneski | 1 |
| Zneski na dan 31.12.2009 | 175 |

v mio. EUR

Skupaj

Zneski na dan 31.12.2008

0

Povečanje

174

Nabrani zneski

1

Zneski na dan 31.12.2009

Zneski na dan 31.12.2009

175

175

2.10.2   
  Kratkoročne terjatve

Kratkoročne terjatve

| v mio. EUR |
| --- |
| Kontna skupina | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Bruto znesek | Delni odpis | Čista vrednost | Bruto znesek | Delni odpis | Čista vrednost |
| Stranke | 277 | (76) | 201 | 243 | (79) | 164 |
| Globe | 3 370 | (133) | 3 237 | 4 590 | (96) | 4 494 |
| Države članice | 2 198 | (1 191) | 1 007 | 2 576 | (1 204) | 1 372 |
| Drugo | 76 | (2) | 74 | 111 | (13) | 98 |
| Skupaj | 5 921 | (1 402) | 4 519 | 7 520 | (1 392) | 6 128 |

v mio. EUR

Kontna skupina

31.12.2009

31.12.2008

Bruto znesek

Delni odpis

Čista vrednost

Bruto znesek

Delni odpis

Čista vrednost

Stranke

277

(76)

201

243

(79)

164

Globe

3 370

(133)

3 237

4 590

(96)

4 494

Države članice

2 198

(1 191)

1 007

2 576

(1 204)

1 372

Drugo

76

(2)

74

111

(13)

98

Skupaj

Skupaj

5 921

5 921

(1 402)

(1 402)

4 519

4 519

7 520

7 520

(1 392)

(1 392)

6 128

6 128

Stranke

Stranke

V to postavko spadajo nalogi za izterjavo, ki so vknjiženi na dan 31. decembra 2009 kot ugotovljene upravičenosti za izterjavo in še niso vključeni v druge postavke na strani sredstev v bilanci stanja.

Globe

Globe

Zneski za izterjavo v zvezi z globami, ki jih je naložila Komisija, so znašali skupno 3 370 milijonov EUR. Za navedeni skupni znesek se je uporabil delni odpis v višini 133 milijonov EUR. Povečanje tega odpisa gre pripisati dejstvu, da nekaterih novih naloženih glob glede na gospodarsko in finančno krizo ni bilo mogoče pokriti z začasnimi plačili ali bančnimi jamstvi. Poleg tega v zvezi z nekaterimi globami še potekajo skrajšani postopki pred Sodiščem Evropske unije. Do 31. decembra 2009 so bila v zvezi s temi terjatvami prejeta jamstva v skupni vrednosti 2 952 milijonov EUR (leta 2008: 2 403 milijonov EUR), kar pomeni, da se oseba, ki ji je bila naložena globa, želi zoper to globo pritožiti. Treba je omeniti, da 290 milijonov EUR zgornjih zneskov ni zapadlo v plačilo na dan 31. decembra 2009.

Terjatve do držav članic

Terjatve do držav članic

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Terjatve EKJS |
| Terjatve EKJS | 627 | 684 |
| Delni odpis | (350) | (392) |
| Skupaj | 277 | 292 |
| Plačani DDV, izterljiv od držav članic | 38 | 36 |
| Lastna sredstva |
| Določena na računu A | 89 | 97 |
| Določena na posebnem računu | 1 254 | 1 260 |
| Delni odpis | (841) | (812) |
| Drugo | 25 | 16 |
| Skupaj | 527 | 561 |
| Druge terjatve do držav članic | 165 | 483 |
| Skupaj | 1 007 | 1 372 |

v mio. EUR

31.12.2009

31.12.2008

Terjatve EKJS

Terjatve EKJS

Terjatve EKJS

627

684

Delni odpis

(350)

(392)

Skupaj

Skupaj

277

277

292

292

Plačani DDV, izterljiv od držav članic

Plačani DDV, izterljiv od držav članic

38

38

36

36

Lastna sredstva

Lastna sredstva

Določena na računu A

89

97

Določena na posebnem računu

1 254

1 260

Delni odpis

(841)

(812)

Drugo

25

16

Skupaj

Skupaj

527

527

561

561

Druge terjatve do držav članic

Druge terjatve do držav članic

165

165

483

483

Skupaj

Skupaj

1 007

1 007

1 372

1 372

Terjatve EKJS

Ta postavka zajema terjatve do upravičencev do pomoči iz Jamstvenega oddelka EKJS na dan 31. decembra 2009, kakor so jih prijavile in potrdile države članice 15. oktobra 2009, zmanjšane za 20 % tega zneska, ki jih države članice lahko zadržijo za kritje upravnih stroškov. Prav tako se ocenijo terjatve, nastale po tej prijavi, in sicer do 31. decembra 2009. Komisija oceni tudi delni odpis terjatev do upravičencev, ki jih verjetno ne bo mogoče izterjati. Ta popravek vrednosti ne pomeni, da Komisija odstopa od prihodnje izterjave teh zneskov.

Lastna sredstva

Treba je upoštevati, da lahko države članice zadržijo 25 % tradicionalnih lastnih sredstev za kritje stroškov zbiranja, zato so zgoraj navedeni zneski prikazani brez tega odbitka. Na podlagi ocen, ki so jih poslale države članice, je bil od terjatev do držav članic odštet delni odpis v višini 841 milijonov EUR. Vendar to ne pomeni, da Komisija odstopa od izterjave zneskov, ki jih zajema ta popravek vrednosti.

Druge terjatve do držav članic

Druge terjatve do držav članic vključujejo 72 milijonov EUR stroškov za izterjavo in predujme EKJS v višini 8 milijonov EUR (leta 2008: 120 milijonov EUR stroškov za izterjavo in predujmi EKJS v višini 244 milijonov EUR).

2.10.3   
  Kratkoročno nezaračunani prihodki in odloženi stroški

Kratkoročno nezaračunani prihodki in odloženi stroški

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Kratkoročno nezaračunani prihodki | 3 655 | 5 402 |
| Odloženi stroški | 230 | 223 |
| Drugo | 27 | 30 |
| Skupaj | 3 912 | 5 655 |

v mio. EUR

31.12.2009

31.12.2008

Kratkoročno nezaračunani prihodki

3 655

5 402

Odloženi stroški

230

223

Drugo

27

30

Skupaj

Skupaj

3 912

3 912

5 655

5 655

Glavni znesek, vknjižen v to postavko, so kratkoročno nezaračunani prihodki v višini 3 655 milijonov EUR:

| v mio. EUR |
| --- |
| Kratkoročno nezaračunani prihodki | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Lastna sredstva | 2 209 | 2 576 |
| Namenski prejemki za kmetijstvo za november in december | 940 | 1 261 |
| Prestrukturiranje sektorja sladkorja | 0 | 911 |
| EKJS: neizvršeni sklepi o popravkih zaradi skladnosti | 0 | 368 |
| Kohezijski sklad in sklad za regionalni razvoj: finančni popravki | 404 | 146 |
| Sklad za ribištvo | 0 | 32 |
| Drugi kratkoročno nezaračunani prihodki | 102 | 108 |
| Kratkoročno nezaračunani prihodki skupaj | 3 655 | 5 402 |

v mio. EUR

Kratkoročno nezaračunani prihodki

31.12.2009

31.12.2008

Lastna sredstva

2 209

2 576

Namenski prejemki za kmetijstvo za november in december

940

1 261

Prestrukturiranje sektorja sladkorja

0

911

EKJS: neizvršeni sklepi o popravkih zaradi skladnosti

0

368

Kohezijski sklad in sklad za regionalni razvoj: finančni popravki

404

146

Sklad za ribištvo

0

32

Drugi kratkoročno nezaračunani prihodki

102

108

Kratkoročno nezaračunani prihodki skupaj

Kratkoročno nezaračunani prihodki skupaj

3 655

3 655

5 402

5 402

Drugi kratkoročno nezaračunani prihodki so večinoma prihodki od zamudnih obresti, natečene bančne obresti in natečene obresti na zneske predhodnega financiranja.

V to postavko so vključeni tudi odloženi stroški v višini 230 milijonov EUR, od tega se glavni zneski nanašajo na pričakovana plačila v višini 53 milijonov EUR na podlagi dvostranskih sporazumov o ribolovu s tretjimi državami, 36 milijonov EUR za evropske šole, 44 milijonov EUR za plačilo najema prostorov, 22 milijonov EUR za predelavo prostorov in 17 milijonov EUR obresti iz najemov osnovnih sredstev.

2.11   DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI

DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Denarna sredstva brez omejitev: |
| Računi pri zakladnicah in centralnih bankah | 10 958 | 15 039 |
| Tekoči računi | 1 967 | 1 415 |
| Računi izločenih sredstev | 42 | 35 |
| Prerazporeditve (denarna sredstva na poti) | 9 | 26 |
| Kratkoročni depoziti in drugi ustrezniki denarnih sredstev | 1 486 | 1 456 |
| Skupaj | 14 462 | 17 971 |
| Denarna sredstva z omejitvami | 8 910 | 5 753 |
| Skupaj | 23 372 | 23 724 |

v mio. EUR

31.12.2009

31.12.2008

Denarna sredstva brez omejitev:

Denarna sredstva brez omejitev:

Računi pri zakladnicah in centralnih bankah

10 958

15 039

Tekoči računi

1 967

1 415

Računi izločenih sredstev

42

35

Prerazporeditve (denarna sredstva na poti)

9

26

Kratkoročni depoziti in drugi ustrezniki denarnih sredstev

1 486

1 456

Skupaj

Skupaj

14 462

14 462

17 971

17 971

Denarna sredstva z omejitvami

Denarna sredstva z omejitvami

8 910

8 910

5 753

5 753

Skupaj

Skupaj

23 372

23 372

23 724

23 724

2.11.1   
  Denarna sredstva brez omejitev

Denarna sredstva brez omejitev

Denarna sredstva brez omejitev zajemajo vsa sredstva, ki jih ima EU na svojih računih (pri zakladnici ali centralni banki) v vsaki državi članici in državi Efte ter na tekočih računih, na računih izločenih sredstev, v obliki kratkoročnih bančnih depozitov in v manjših zneskih gotovine.

Saldo pri zakladnicah in centralnih bankah je ob tem koncu leta nižji, ker je bilo treba na podlagi spremembe proračuna št. 10/2009 državam članicam vrniti 3,5 milijarde EUR (leto poprej: 6,6 milijarde EUR). S tem povezana obveznost je prikazana med kratkoročnimi obveznostmi iz poslovanja – glej tudi pojasnilo 2.18.2 spodaj. Na stanje denarnih sredstev ob koncu leta vplivajo tudi denarna sredstva iz še neporabljenih namenskih prejemkov v višini 2,7 milijarde EUR (leta 2008: 5,1 milijarde EUR), ki jih ni mogoče povrniti državam članicam, in znesek v višini 1,4 milijarde EUR (leta 2008: 1,7 milijarde EUR), ki je bil zadržan za kritje odobritev plačil, prenesenih v leto 2010. Državam članicam je prav tako treba vrniti realizacijo proračuna v višini 2,3 milijarde EUR, tako da se jim zmanjšajo njihovi zneski za leto 2010.

Zneski, prikazani kot kratkoročni depoziti, se navezujejo predvsem na denarna sredstva, ki jih v imenu EU upravljajo upravitelji za namene izvajanja posebnih sporazumov, ki se financirajo iz proračuna EU.

2.11.2   
  Denarna sredstva z omejitvami

Denarna sredstva z omejitvami

Denarna sredstva z omejitvami se nanašajo na zneske, prejete v zvezi z globami, ki jih je naložila Komisija, v še odprtih zadevah. Te globe so knjižene na posebnih depozitnih računih, ki se ne uporabljajo za nobeno drugo dejavnost.

DOLGOROČNE OBVEZNOSTI

DOLGOROČNE OBVEZNOSTI

2.12   PREJEMKI ZAPOSLENIH

PREJEMKI ZAPOSLENIH

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Pokojnine – osebje | 33 316 | 32 867 |
| Pokojnine – drugi | 663 | 696 |
| Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja | 3 263 | 3 993 |
| Skupaj | 37 242 | 37 556 |

v mio. EUR

31.12.2009

31.12.2008

Pokojnine – osebje

33 316

32 867

Pokojnine – drugi

663

696

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

3 263

3 993

Skupaj

Skupaj

37 242

37 242

37 556

37 556

2.12.1   
  Pokojnine – osebje

Pokojnine – osebje

V skladu s členom 83 kadrovskih predpisov izplačila dajatev po pokojninskem sistemu zaposlenih (PSEO – pokojninski sistem za evropske uradnike) bremenijo proračun EU. Sistem se ne financira, vendar države članice skupaj jamčijo za izplačilo teh dajatev v skladu z lestvico, določeno za financiranje teh odhodkov. Poleg tega uradniki k dolgoročnemu financiranju tega sistema prispevajo eno tretjino s plačevanjem obveznega prispevka. Znesek tega prispevka se vsako leto pregleda in prilagodi, s čimer se zagotovi, da ti prispevki (ki trenutno znašajo 11,3 % osnovne plače) zadostujejo za vsakoletno financiranje ene tretjine pravic, pridobljenih med letom.

Obveznosti iz naslova pokojninskega sistema so bile ocenjene na podlagi števila zaposlenih in upokojenih uslužbencev na dan 31. decembra 2009 in na ta dan veljavnih pravil iz kadrovskih predpisov. Ta ocena je upoštevala prejemke, povezane z delovno dobo, invalidnostjo in preživelimi družinskimi člani (različne vrste pokojnine in invalidnino). Opravljena je bila v skladu z metodologijo MRSJS 25 (in torej računovodskim pravilom EU št. 12). Ta računovodski standard zahteva, da delodajalec določi svojo obveznost na aktuarski osnovi ter pri tem upošteva pogodbene prejemke v obdobju aktivne zaposlitve in predvidena povečanja plač. Metoda aktuarskega vrednotenja, uporabljena za izračun te obveznosti, je tako imenovana metoda predvidenih kreditnih točk (projected unit credit method).

Glavne aktuarske predpostavke, na razpolago na dan ocenjevanja in uporabljene pri ocenjevanju:

| Aktuarske predpostavke | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| --- | --- | --- |
| Nominalna diskontna stopnja | 4,5 % | 3,9 % |
| Pričakovana stopnja inflacije | 2,5 % | 1,8 % |
| Realna diskontna stopnja | 2,0 % | 2,1 % |
| Verjetnost poroke: moški/ženske | 84 %/38 % | 84 %/38 % |
| Splošna rast plač / revalorizacija pokojnin | 0 % | 0,3 % |

Aktuarske predpostavke

31.12.2009

31.12.2008

Nominalna diskontna stopnja

4,5 %

3,9 %

Pričakovana stopnja inflacije

2,5 %

1,8 %

Realna diskontna stopnja

2,0 %

2,1 %

Verjetnost poroke: moški/ženske

84 %/38 %

84 %/38 %

Splošna rast plač / revalorizacija pokojnin

0 %

0,3 %

Pri izračunu so bile uporabljene tablice umrljivosti za mednarodne javne uslužbence iz leta 2008. Predvideva se, da se uradnik upokoji, ko je upravičen do polnih pravic, ob upoštevanju zmanjšanja za predčasne upokojitve in ob upoštevanju spodbude iz Barcelone za zvišanje upokojitvene starosti, in sicer na največ 65 let. Izračuni bruto pokojnin in družinskih dodatkov temeljijo na kadrovskih predpisih.

Obveznosti zajemajo zgoraj opredeljene pravice za naslednje osebe:

| (1) | aktivno zaposlene na dan 31. decembra 2009 pri vseh institucijah in agencijah, vključenih v pokojninski sistem; |
| --- | --- |

(1)

aktivno zaposlene na dan 31. decembra 2009 pri vseh institucijah in agencijah, vključenih v pokojninski sistem;

| (2) | zaposlene v „odloženem“ položaju, tj. tiste, ki so začasno ali dokončno zapustili institucije, ampak so svoje pokojninske pravice pustili v pokojninskem sistemu (samo za tiste, ki so za institucije delali najmanj 10 let); |
| --- | --- |

(2)

zaposlene v „odloženem“ položaju, tj. tiste, ki so začasno ali dokončno zapustili institucije, ampak so svoje pokojninske pravice pustili v pokojninskem sistemu (samo za tiste, ki so za institucije delali najmanj 10 let);

| (3) | nekdanje uradnike in druge uslužbence, upravičene do starostne pokojnine; |
| --- | --- |

(3)

nekdanje uradnike in druge uslužbence, upravičene do starostne pokojnine;

| (4) | nekdanje uradnike in druge uslužbence, upravičene do invalidske pokojnine; |
| --- | --- |

(4)

nekdanje uradnike in druge uslužbence, upravičene do invalidske pokojnine;

| (5) | nekdanje uradnike in druge uslužbence, upravičene do invalidnine; |
| --- | --- |

(5)

nekdanje uradnike in druge uslužbence, upravičene do invalidnine;

| (6) | prejemnike družinske pokojnine (vdove ali vdovce, sirote, vzdrževane družinske člane). |
| --- | --- |

(6)

prejemnike družinske pokojnine (vdove ali vdovce, sirote, vzdrževane družinske člane).

Glavna gibanja od 31. decembra 2008:

| v mio. EUR |
| --- |
| Gibanje obveznosti iz naslova pokojnin osebja | Znesek |
| Bruto pokojninske obveznosti na dan 31. decembra 2008 | 36 495 |
| Stroški službovanja | 1 360 |
| Stroški obresti | 1 456 |
| Izplačane dajatve | (1 035) |
| Aktuarski dobički | (1 248) |
| Spremembe zaradi novo zaposlenih | 187 |
| Bruto pokojninske obveznosti na dan 31. decembra 2009 | 37 215 |

v mio. EUR

Gibanje obveznosti iz naslova pokojnin osebja

Znesek

Bruto pokojninske obveznosti na dan 31. decembra 2008

36 495

Stroški službovanja

1 360

Stroški obresti

1 456

Izplačane dajatve

(1 035)

Aktuarski dobički

(1 248)

Spremembe zaradi novo zaposlenih

187

Bruto pokojninske obveznosti na dan 31. decembra 2009

Bruto pokojninske obveznosti na dan 31. decembra 2009

37 215

37 215

Glavni poudarki so naslednji:

| — | Bruto aktuarska obveznost je bila na dan 31. decembra 2009 ocenjena na 37 215 milijonov EUR (leta 2008: 36 495 milijonov EUR). Temu je dodan učinek korekcijskega koeficienta v višini 1 079 milijonov EUR (leta 2008: 1 277 milijonov EUR). Davki, ki jih morajo plačati upravičenci, se odštejejo od skupne bruto obveznosti, rezultat te operacije pa je neto obveznost, ki se vključi v bilanco stanja (ker se davek odšteje ob izplačilu pokojnin in se knjiži v dobro prihodkov EU v letu plačila). Ta neto obveznost (bruto obveznost, zmanjšana za davke) na dan 31. decembra 2009 je bila torej ocenjena na 33 316 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

Bruto aktuarska obveznost je bila na dan 31. decembra 2009 ocenjena na 37 215 milijonov EUR (leta 2008: 36 495 milijonov EUR). Temu je dodan učinek korekcijskega koeficienta v višini 1 079 milijonov EUR (leta 2008: 1 277 milijonov EUR). Davki, ki jih morajo plačati upravičenci, se odštejejo od skupne bruto obveznosti, rezultat te operacije pa je neto obveznost, ki se vključi v bilanco stanja (ker se davek odšteje ob izplačilu pokojnin in se knjiži v dobro prihodkov EU v letu plačila). Ta neto obveznost (bruto obveznost, zmanjšana za davke) na dan 31. decembra 2009 je bila torej ocenjena na 33 316 milijonov EUR.

| — | Število članov pokojninskega sistema zaposlenih se je povečalo za 5 082 oseb. To povečanje se navezuje predvsem na začasne in pogodbene uslužbence ter na asistente poslancev Evropskega parlamenta, pri čemer so slednji prvič vključeni v sistem. |
| --- | --- |

—

Število članov pokojninskega sistema zaposlenih se je povečalo za 5 082 oseb. To povečanje se navezuje predvsem na začasne in pogodbene uslužbence ter na asistente poslancev Evropskega parlamenta, pri čemer so slednji prvič vključeni v sistem.

2.12.2   
  Pokojnine – drugi

Pokojnine – drugi

Ta postavka zadeva obveznost, ki se nanaša na pokojninske obveznosti do članov in nekdanjih članov Komisije, Sodišča EU (in Splošnega sodišča) ter Računskega sodišča, generalnih sekretarjev Sveta, Evropskega varuha človekovih pravic, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Sodišča za uslužbence Evropske unije. V to postavko je vključena tudi obveznost, ki se nanaša na pokojninske obveznosti nekaterih poslancev Parlamenta.

2.12.3   
  Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Izračunana je bila tudi ocena obveznosti, ki jo ima EU zaradi prispevka v skupni sistem zdravstvenega zavarovanja v zvezi s svojim upokojenim osebjem. Ta bruto obveznost je bila ocenjena na 3 535 milijonov EUR. Od te bruto obveznosti so bila odšteta sredstva pokojninskega načrta v višini 272 milijonov EUR, da bi se dobil neto znesek. Izračuni upoštevajo aktivne in upokojene uradnike iz različnih institucij in agencij EU ter njihove družinske člane, pa tudi aktivne in upokojene člane Komisije, Računskega sodišča, Sodišča Evropske unije, Sveta, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov ter Evropskega varuha človekovih pravic. V izračunu uporabljeni diskontna stopnja in splošna rast plač sta enaki diskontni stopnji in splošni rasti plač, ki sta bili uporabljeni pri vrednotenju pokojnin osebja (glej zgoraj). Glavni razlog za majhno zmanjšanje obveznosti so aktuarski dobički zaradi sprememb v aktuarskih predpostavkah.

| v mio. EUR |
| --- |
| Gibanje obveznosti iz naslova skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja | Znesek |
| Bruto obveznost na dan 31. decembra 2008 | 4 248 |
| Običajni stroški | 168 |
| Stroški obresti | 169 |
| Izplačane dajatve | (85) |
| Aktuarski dobički | (965) |
| Bruto obveznost na dan 31. decembra 2009 | 3 535 |
| Zmanjšano za sredstva načrta | (272) |
| Neto obveznost na dan 31. decembra 2009 | 3 263 |

v mio. EUR

Gibanje obveznosti iz naslova skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja

Znesek

Bruto obveznost na dan 31. decembra 2008

4 248

Običajni stroški

168

Stroški obresti

169

Izplačane dajatve

(85)

Aktuarski dobički

(965)

Bruto obveznost na dan 31. decembra 2009

3 535

Zmanjšano za sredstva načrta

(272)

Neto obveznost na dan 31. decembra 2009

Neto obveznost na dan 31. decembra 2009

3 263

3 263

2.13   DOLGOROČNE REZERVACIJE

DOLGOROČNE REZERVACIJE

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2008 | Dodatne rezervacije | Razveljavljeni neporabljeni zneski | Porabljeni zneski | Prerazporeditev v kratkoročne rezervacije ali iz njih | Spremembe v ocenah | 31.12.2009 |
| Pravne zadeve | 421 | 54 | (50) | (12) | 0 | 0 | 413 |
| Razgradnja jedrskih objektov | 819 | 0 | 0 | 0 | (22) | 111 | 908 |
| Finančne rezervacije | 12 | 67 | 0 | 0 | (3) | 0 | 76 |
| Drugo | 89 | 45 | (12) | (37) | (13) | 0 | 72 |
| Skupaj | 1 341 | 166 | (62) | (49) | (38) | 111 | 1 469 |

v mio. EUR

31.12.2008

Dodatne rezervacije

Razveljavljeni neporabljeni zneski

Porabljeni zneski

Prerazporeditev v kratkoročne rezervacije ali iz njih

Spremembe v ocenah

31.12.2009

Pravne zadeve

421

54

(50)

(12)

0

0

413

Razgradnja jedrskih objektov

819

0

0

0

(22)

111

908

Finančne rezervacije

12

67

0

0

(3)

0

76

Drugo

89

45

(12)

(37)

(13)

0

72

Skupaj

Skupaj

1 341

1 341

166

166

(62)

(62)

(49)

(49)

(38)

(38)

111

111

1 469

1 469

Pravne zadeve

Pravne zadeve

Gre za oceno zneskov, ki jih bo verjetno treba izplačati po letu 2010 v zvezi z več pravnimi zadevami, ki se obravnavajo. Največji del zneska, 409 milijonov EUR, se navezuje na sodne zadeve, v katerih na dan 31. decembra 2009 sodba še ni bila izrečena, v zvezi s finančnimi popravki za odhodke EKJS in za druge sodne zadeve v zvezi s kmetijskimi odhodki.

Razgradnja jedrskih objektov

Razgradnja jedrskih objektov

Leta 2008 je konzorcij neodvisnih strokovnjakov posodobil študijo ocenjenih stroškov programa razgradnje jedrskih objektov Skupnega raziskovalnega središča in ravnanja z odpadki iz leta 2003. Njihova spremenjena ocena znaša 1 222 milijonov EUR (prej 1 145 milijonov EUR) in je osnova za rezervacije, ki se vključijo v računovodske izkaze. V skladu z računovodskimi pravili EU se ta ocena indeksira za inflacijo in potem diskontira na neto sedanjo vrednost. Na dan 31. decembra 2009 so take rezervacije znašale 930 milijonov EUR, razdeljenih na zneske, ki se bodo po pričakovanjih plačali v letu 2010 (22 milijonov EUR) in pozneje (908 milijonov EUR) Glede na ocenjeno trajanje tega programa (okrog 30 let) je treba poudariti, da je ta ocena nekoliko negotova in da bi bili lahko končni stroški drugačni od trenutno knjiženih zneskov.

Finančne rezervacije

Finančne rezervacije

Iz naslova Jamstvenega sklada za MSP iz leta 1998, Jamstvenega sklada za MSP iz leta 2001 in Jamstvenega sklada za MSP iz leta 2007 v okviru programa za konkurenčnost in inovacije je Evropski investicijski sklad (EIS) pooblaščen za izdajanje jamstev na svoje ime, vendar v imenu in na odgovornost Komisije. Vendar je finančno tveganje, povezano z uveljavljanimi in neuveljavljenimi jamstvi, omejeno. Finančne rezervacije na datum bilance stanja pri navedenih skladih ustrezajo plačilnim obveznostim do finančnih posrednikov, zmanjšanim za neto zneske iz zahtevkov za plačilo, vloženih do tega datuma. Dolgoročne finančne rezervacije se diskontirajo na neto sedanjo vrednost.

Druge rezervacije

Druge rezervacije

Glavni znesek teh rezervacij se nanaša na ocene prispevkov EU za različne države članice iz Veterinarskega sklada za nujne primere za izbruhe nekaterih živalskih bolezni v skupni vrednosti 60 milijonov EUR (leta 2008: 101 milijon EUR), razdeljenih na zneska, ki se bosta poravnala leta 2010 (25 milijonov EUR) in pozneje (35 milijonov EUR).

2.14   DOLGOROČNE FINANČNE OBVEZNOSTI

DOLGOROČNE FINANČNE OBVEZNOSTI

2.14.1   
  Najeta posojila

Najeta posojila

| v mio. EUR |
| --- |
| Naziv | 31.12.2008 | Novo najemanje posojil | Vračila | Tečajne razlike | Spremembe knjigovodske vrednosti | 31.12.2009 |
| Makrofinančna pomoč | 663 | 25 | (95) | — | (6) | 587 |
| Plačilnobilančna posojila | 2 004 | 7 200 | — | — | 99 | 9 303 |
| EURATOM | 494 | 7 | (11) | (1) | (5) | 484 |
| ESPJ v likvidaciji | 282 | — | (67) | 18 | (8) | 225 |
| Skupaj | 3 443 | 7 232 | (173) | 17 | 80 | 10 599 |

v mio. EUR

Naziv

31.12.2008

Novo najemanje posojil

Vračila

Tečajne razlike

Spremembe knjigovodske vrednosti

31.12.2009

Makrofinančna pomoč

663

25

(95)

—

(6)

587

Plačilnobilančna posojila

2 004

7 200

—

—

99

9 303

EURATOM

494

7

(11)

(1)

(5)

484

ESPJ v likvidaciji

282

—

(67)

18

(8)

225

Skupaj

Skupaj

3 443

3 443

7 232

7 232

(173)

(173)

17

17

80

80

10 599

10 599

Razdelitev najetih posojil na dolgoročna in kratkoročna

Razdelitev najetih posojil na dolgoročna in kratkoročna

| v mio. EUR |
| --- |
| Najeta posojila | Zapadlost < 1 leto | Zapadlost > 1 leto | Skupaj na dan 31.12.2009 |
| Makrofinančna pomoč | 40 | 547 | 587 |
| Plačilnobilančna posojila | — | 9 303 | 9 303 |
| EURATOM | — | 484 | 484 |
| ESPJ v likvidaciji | — | 225 | 225 |
| Skupaj | 40 | 10 559 | 10 599 |

v mio. EUR

Najeta posojila

Zapadlost < 1 leto

Zapadlost > 1 leto

Skupaj na dan 31.12.2009

Makrofinančna pomoč

40

547

587

Plačilnobilančna posojila

—

9 303

9 303

EURATOM

—

484

484

ESPJ v likvidaciji

—

225

225

Skupaj

Skupaj

40

40

10 559

10 559

10 599

10 599

Ta postavka vključuje zneske posojil, ki jih dolguje Evropska unija in zapadejo pozneje kot v enem letu. Najeta posojila vključujejo dolgove, dokazljive s potrdili, ki znašajo 10 324 milijonov EUR (leta 2008: 3 131 milijonov EUR). Spremembe knjigovodske vrednosti ustrezajo spremembi natečenih obresti, ki je v primeru najetih posojil ESPJ v likvidaciji povečana za v zadevnem letu opravljeno amortizacijo morebitnih bistvenih stroškov posla, nastalih pri začetnem pripoznanju, pri čemer se za izračun uporabi metoda efektivnih obresti. Efektivne obrestne mere (izražene kot razpon obrestnih mer) so naslednje:

| Najeta posojila | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinančna pomoč | 0,9625 % – 4,54 % | 3,022 % – 5,29 % |
| Euratom | 0,9031 % – 5,6775 % | 3,348 % – 5,6775 % |
| Plačilnobilančna posojila | 3,125 % – 3,625 % | 3,25 % |
| ESPJ v likvidaciji | 0,346 % – 9,2714 % | 4,939 % – 11,875 % (5) |

Najeta posojila

31.12.2009

31.12.2008

Makrofinančna pomoč

0,9625 % – 4,54 %

3,022 % – 5,29 %

Euratom

0,9031 % – 5,6775 %

3,348 % – 5,6775 %

Plačilnobilančna posojila

3,125 % – 3,625 %

3,25 %

ESPJ v likvidaciji

0,346 % – 9,2714 %

4,939 % – 11,875 % (5)

5

2.15   DRUGE DOLGOROČNE OBVEZNOSTI

DRUGE DOLGOROČNE OBVEZNOSTI

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Dolgovi iz finančnih najemov | 1 736 | 1 770 |
| Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih | 395 | 403 |
| Drugo | 47 | 53 |
| Skupaj | 2 178 | 2 226 |

v mio. EUR

31.12.2009

31.12.2008

Dolgovi iz finančnih najemov

1 736

1 770

Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih

395

403

Drugo

47

53

Skupaj

Skupaj

2 178

2 178

2 226

2 226

Ta postavka zajema predvsem obveznosti iz najemov, ki zapadejo pozneje kot v enem letu (glej pojasnilo 2.2 zgoraj). Vključeni so tudi zneski v zvezi z nekaterimi zgradbami, ki jih je kupila Komisija in katerih nakupna cena bo plačana v obrokih – to niso najemne pogodbe, saj je lastninska pravica takoj prešla na Komisijo.

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

2.16   KRATKOROČNE REZERVACIJE

KRATKOROČNE REZERVACIJE

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2008 | Dodatne rezervacije | Razveljavljeni neporabljeni zneski | Porabljeni zneski | Prerazporeditve med postavkami | Spremembe v ocenah | 31.12.2009 |
| Pravne zadeve | 16 | 18 | (3) | (1) | 0 | 0 | 30 |
| Razgradnja jedrskih objektov | 89 | 0 | 0 | (28) | 22 | (61) | 22 |
| Finančne rezervacije | 202 | 14 | (50) | (41) | 3 | 0 | 128 |
| Drugo | 41 | 7 | (23) | (5) | 13 | 0 | 33 |
| Skupaj | 348 | 39 | (76) | (75) | 38 | (61) | 213 |

v mio. EUR

31.12.2008

Dodatne rezervacije

Razveljavljeni neporabljeni zneski

Porabljeni zneski

Prerazporeditve med postavkami

Spremembe v ocenah

31.12.2009

Pravne zadeve

16

18

(3)

(1)

0

0

30

Razgradnja jedrskih objektov

89

0

0

(28)

22

(61)

22

Finančne rezervacije

202

14

(50)

(41)

3

0

128

Drugo

41

7

(23)

(5)

13

0

33

Skupaj

Skupaj

348

348

39

39

(76)

(76)

(75)

(75)

38

38

(61)

(61)

213

213

Ta postavka zajema del rezervacij, ki zapade v plačilo prej kot v enem letu.

2.17   KRATKOROČNE FINANČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE FINANČNE OBVEZNOSTI

Ta postavka vključuje najeta posojila (glej pojasnilo 2.14.1) v višini 40 milijonov EUR, ki zapadejo v 12 mesecih po datumu bilance stanja (leta 2008: 94 milijonov EUR in 25 milijonov EUR v zvezi z obveznostmi v posesti za trgovanje).

2.14.1

40 milijonov

2.18   OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Dolgoročne obveznosti, ki v kratkem zapadejo | 71 | 64 |
| Dolgoročne obveznosti iz poslovanja | 15 260 | 12 026 |
| Razne obveznosti iz poslovanja | 133 | 115 |
| Kratkoročno vnaprej vračunani stroški in odloženi prihodki | 78 420 | 77 472 |
| Skupaj | 93 884 | 89 677 |

v mio. EUR

31.12.2009

31.12.2008

Dolgoročne obveznosti, ki v kratkem zapadejo

71

64

Dolgoročne obveznosti iz poslovanja

15 260

12 026

Razne obveznosti iz poslovanja

133

115

Kratkoročno vnaprej vračunani stroški in odloženi prihodki

78 420

77 472

Skupaj

Skupaj

93 884

93 884

89 677

89 677

2.18.1   
  Dolgoročne obveznosti, ki v kratkem zapadejo

Dolgoročne obveznosti, ki v kratkem zapadejo

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Obveznosti iz finančnih najemov | 59 | 52 |
| Drugo | 12 | 12 |
| Skupaj | 71 | 64 |

v mio. EUR

31.12.2009

31.12.2008

Obveznosti iz finančnih najemov

59

52

Drugo

12

12

Skupaj

Skupaj

71

71

64

64

2.18.2   
  Dolgoročne obveznosti iz poslovanja

Dolgoročne obveznosti iz poslovanja

| v mio. EUR |
| --- |
| Vrsta | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Države članice | 14 903 | 11 386 |
| Dobavitelji in drugo | 944 | 1 175 |
| Zneski, katerih upravičenost je treba preveriti | (587) | (535) |
| Skupaj | 15 260 | 12 026 |

v mio. EUR

Vrsta

31.12.2009

31.12.2008

Države članice

14 903

11 386

Dobavitelji in drugo

944

1 175

Zneski, katerih upravičenost je treba preveriti

(587)

(535)

Skupaj

Skupaj

15 260

15 260

12 026

12 026

Kratkoročne obveznosti iz poslovanja vključujejo izkaze stroškov, ki jih EU prejme v okviru dejavnosti subvencioniranja. V zahtevanem znesku se knjižijo takoj po prejetju zahtevka. Če je nasprotna stranka država članica, se razvrstijo kot takšne. Enak postopek velja za račune in dobropise, prejete v okviru dejavnosti javnega naročanja. Zadevni zahtevki za povračilo stroškov so se upoštevali pri razmejitvenih postopkih ob koncu leta. Na podlagi teh razmejitvenih vpisov so bili ocenjeni upravičeni zneski tako izkazani kot kratkoročno vnaprej vračunani stroški (glej pojasnilo 2.18.3 zgoraj), medtem ko so neupravičeni deli še odprti na računih za „zneske, katerih upravičenost je treba preveriti“. Da ne bi precenili sredstev in obveznosti, je bilo odločeno, da se neto znesek, ki ga je treba plačati, prikaže med kratkoročnimi obveznostmi.

Države članice

Države članice

Osnovni zneski v tej postavki se nanašajo na 11 160 milijonov EUR za neplačane zahtevke za povračilo stroškov za ukrepe strukturnih skladov (leta 2008: 4 660 milijonov EUR). Vključenih je tudi 3 524 milijonov EUR, ki jih je treba vrniti državam članicam na podlagi spremembe proračuna ob koncu leta 2009 (leta 2008: 6 627 milijonov EUR) - ta znesek je bil državam članicam plačan februarja 2010.

Dobavitelji in drugo

Dobavitelji in drugo

V to postavko so vključeni zneski, dolgovani na podlagi dejavnosti subvencioniranja in javnega naročanja, pa tudi obveznosti iz poslovanja do javnih organov in subjektov, ki niso vključeni v konsolidacijo (npr. ERS).

Zneski, katerih upravičenost je treba preveriti

Zneski, katerih upravičenost je treba preveriti

Obveznosti iz poslovanja so se zmanjšale za 587 milijonov EUR, in sicer je bil del prejetih zahtevkov za povračila, ki pa še ni preverjen, ocenjen kot neupravičen. Največji zneski zadevajo strukturne ukrepe generalnih direktoratov.

2.18.3   
  Kratkoročno vnaprej vračunani stroški in odloženi prihodki

Kratkoročno vnaprej vračunani stroški in odloženi prihodki

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Kratkoročno vnaprej vračunani stroški | 76 435 | 77 260 |
| Odloženi prihodki | 1 976 | 50 |
| Drugo | 9 | 162 |
| Skupaj | 78 420 | 77 472 |

v mio. EUR

31.12.2009

31.12.2008

Kratkoročno vnaprej vračunani stroški

76 435

77 260

Odloženi prihodki

1 976

50

Drugo

9

162

Skupaj

Skupaj

78 420

78 420

77 472

77 472

Razdelitev kratkoročno vnaprej vračunanih stroškov je naslednja:

Kratkoročno vnaprej vračunani stroški

Kratkoročno vnaprej vračunani stroški

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Kratkoročno vnaprej vračunani stroški EKJS: |
| Odhodki 16.10.2009 – 31.12.2009 | 32 087 | 30 415 |
| Neposredna pomoč | 12 195 | 12 682 |
| Prestrukturiranje sektorja sladkorja | 735 | 3 787 |
| Drugo | (55) | (13) |
| Skupaj EKJS: | 44 962 | 46 871 |
| Kratkoročno vnaprej vračunani stroški strukturnih ukrepov: |
| EKSRP in EKUJS-U | 9 076 | 7 004 |
| ESRR in inovativni ukrepi | 11 777 | 10 687 |
| Kohezijski sklad | 980 | 2 810 |
| ISPA | 3 | 4 |
| ESS | 5 411 | 4 596 |
| Strukturni skladi skupaj: | 27 247 | 25 101 |
| Drugi kratkoročno vnaprej vračunani stroški: |
| Raziskave in razvoj | 1 687 | 1 978 |
| Drugo | 2 539 | 3 310 |
| Drugo skupaj | 4 226 | 5 288 |
| Kratkoročno vnaprej vračunani stroški skupaj | 76 435 | 77 260 |

v mio. EUR

31.12.2009

31.12.2008

Kratkoročno vnaprej vračunani stroški EKJS:

Kratkoročno vnaprej vračunani stroški EKJS:

Odhodki 16.10.2009 – 31.12.2009

32 087

30 415

Neposredna pomoč

12 195

12 682

Prestrukturiranje sektorja sladkorja

735

3 787

Drugo

(55)

(13)

Skupaj EKJS:

Skupaj EKJS:

44 962

44 962

46 871

46 871

Kratkoročno vnaprej vračunani stroški strukturnih ukrepov:

Kratkoročno vnaprej vračunani stroški strukturnih ukrepov:

EKSRP in EKUJS-U

9 076

7 004

ESRR in inovativni ukrepi

11 777

10 687

Kohezijski sklad

980

2 810

ISPA

3

4

ESS

5 411

4 596

Strukturni skladi skupaj:

Strukturni skladi skupaj:

27 247

27 247

25 101

25 101

Drugi kratkoročno vnaprej vračunani stroški:

Drugi kratkoročno vnaprej vračunani stroški:

Raziskave in razvoj

1 687

1 978

Drugo

2 539

3 310

Drugo skupaj

Drugo skupaj

4 226

4 226

5 288

5 288

Kratkoročno vnaprej vračunani stroški skupaj

Kratkoročno vnaprej vračunani stroški skupaj

76 435

76 435

77 260

77 260

Po počasnem zagonu v prejšnjih letih so programi v okviru strukturnih ukrepov za obdobje 2007–2013 leta 2009 dosegli običajno raven, kar pojasnjuje povečanja v postavki zgoraj. To povečanje se izravna z zmanjšanjem kratkoročno vnaprej vračunanih stroškov za prestrukturiranje sektorja sladkorja, saj je videti, da del teh sredstev dejansko ne bo porabljen.

Razlog za znatno povečanje odloženih prihodkov je ta, da sta dve državi članici predčasno plačali prispevke iz lastnih sredstev za leto 2010.

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

2.19   REZERVE

REZERVE

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Rezerva za pošteno vrednost | 69 | 41 |
| Druge rezerve: |
| Jamstveni sklad | 1 472 | 1 276 |
| Revalorizacijska rezerva | 57 | 57 |
| Najemanje in dajanje posojil | 1 511 | 1 528 |
| Drugo | 214 | 213 |
| Skupaj | 3 254 | 3 074 |
| Skupaj | 3 323 | 3 115 |

v mio. EUR

31.12.2009

31.12.2008

Rezerva za pošteno vrednost

69

69

41

41

Druge rezerve:

Jamstveni sklad

1 472

1 276

Revalorizacijska rezerva

57

57

Najemanje in dajanje posojil

1 511

1 528

Drugo

214

213

Skupaj

Skupaj

3 254

3 254

3 074

3 074

Skupaj

Skupaj

3 323

3 323

3 115

3 115

2.19.1   
  Rezerva za pošteno vrednost

Rezerva za pošteno vrednost

V skladu z računovodskimi pravili se popravek za pošteno vrednost za prodajo razpoložljivih sredstev obračuna skozi rezervo za pošteno vrednost.

2.19.2   
  Druge rezerve

Druge rezerve

Jamstveni sklad

Jamstveni sklad

Glede delovanja Jamstvenega sklada glej tudi pojasnilo 2.3.3. Ta rezerva ustreza ciljnemu znesku v višini 9 % neporavnanih zneskov, za katere jamči Sklad, in jo je treba knjižiti kot sredstva.

Revalorizacijska rezerva

Revalorizacijska rezerva

Revalorizacijska rezerva obsega revalorizacije opredmetenih osnovnih sredstev. Saldo ob koncu leta v višini 57 milijonov EUR izhaja iz revalorizacije zemljišča in zgradb Komisije, ki je bila narejena že pred prehodom na nova računovodska pravila.

Rezerva za najemanje in dajanje posojil

Rezerva za najemanje in dajanje posojil

Ta znesek je povezan z rezervo ESPJ v likvidaciji za sredstva Raziskovalnega sklada za premog in jeklo, ki je bila vzpostavljena v okviru likvidacije ESPJ.

2.20   ZNESKI, KI BODO VPOKLICANI OD DRŽAV ČLANIC

ZNESKI, KI BODO VPOKLICANI OD DRŽAV ČLANIC

| v mio. EUR |
| --- |
| | Znesek |
| Zneski za vpoklic od držav članic na dan 31. decembra 2008 | 50 539 |
| Vračilo proračunskega presežka iz leta 2008 državam članicam | 1 796 |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | 196 |
| Drugo gibanje rezerv | (10) |
| ESPJ v likvidaciji: dodelitev rezultata iz leta 2008 | (15) |
| Poslovni izid (presežek) za zadevno leto | (4 457) |
| Skupni znesek za vpoklic od držav članic, na dan 31. decembra 2009 | 48 049 |
| Razdeljen na: |
| prejemke zaposlenih | 37 242 |
| druge zneske | 10 807 |

v mio. EUR

Znesek

Zneski za vpoklic od držav članic na dan 31. decembra 2008

50 539

50 539

Vračilo proračunskega presežka iz leta 2008 državam članicam

1 796

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

196

Drugo gibanje rezerv

(10)

ESPJ v likvidaciji: dodelitev rezultata iz leta 2008

(15)

Poslovni izid (presežek) za zadevno leto

(4 457)

Skupni znesek za vpoklic od držav članic, na dan 31. decembra 2009

Skupni znesek za vpoklic od držav članic, na dan 31. decembra 2009

48 049

48 049

Razdeljen na:

Razdeljen na:

prejemke zaposlenih

37 242

druge zneske

10 807

Ta znesek pomeni del stroškov, ki jih je imela EU do 31. decembra 2009 in jih bo treba financirati iz prihodnjih proračunov. Veliko odhodkov je po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov pripoznanih v letu N, čeprav so morda dejansko plačani v letu N+1 iz proračuna za leto N+1. Zaradi vključitve teh obveznosti v zaključni račun ter dejstva, da se ustrezni zneski financirajo iz prihodnjih proračunov, obveznosti ob koncu leta močno presegajo sredstva. Najpomembnejši zneski, na katere je treba opozoriti, se nanašajo na dejavnosti EKJS. Znesek plačil, dolgovanih državam članicam za obdobje od 16. oktobra do 31. decembra 2009, je znašal 32 milijard EUR. Države članice večino vpoklicanih zneskov dejansko plačajo prej kot v 12 mesecih po koncu zadevnega proračunskega leta v okviru proračuna za prihodnje leto.

Drugi zneski za vpoklic od držav članic so se glede na prejšnje leto zmanjšali, in sicer znašajo 10,8 milijarde EUR v primerjavi s 13 milijardami EUR leta 2008. Glavni razlog za to je povečanje predhodnega financiranja za 9,5 milijarde EUR (glej pojasnili 2.5 in 2.9), ki se je izravnalo s povečanjem obveznosti iz poslovanja za 4,2 milijarde EUR (glej pojasnilo 2.18) in zmanjšanjem kratkoročnih terjatev za 3,3 milijarde EUR (glej pojasnilo 2.10)

2.5

2.9

2.18

2.10

V glavnem se daljše obdobje plačujejo le prejemki zaposlenih, ki jih je EU dolžna plačati za svoje osebje, ob čemer je treba pojasniti, da za financiranje pokojnin iz letnih proračunov jamčijo države članice. V spodnji razpredelnici je prikazana ocena razdelitev prihodnjih prejemkov zaposlenih, ki je informativne narave:

| v mio. EUR |
| --- |
| | Znesek |
| Kratkoročno: zneski, ki jih bo treba plačati leta 2010 | 1 214 |
| Dolgoročno: zneski, ki jih bo treba plačati po letu 2010 | 36 028 |
| Obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih na dan 31.12.2009 skupaj | 37 242 |

v mio. EUR

Znesek

Kratkoročno: zneski, ki jih bo treba plačati leta 2010

1 214

Dolgoročno: zneski, ki jih bo treba plačati po letu 2010

36 028

Obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih na dan 31.12.2009 skupaj

Obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih na dan 31.12.2009 skupaj

37 242

37 242

Treba je tudi poudariti, da zgoraj navedeno ne vpliva na realizacijo proračuna – proračunski prihodki morajo biti vedno enaki ali večji kot proračunski odhodki in vsak presežek prihodkov se vrne državam članicam.

3.   POJASNILA K IZKAZU POSLOVNEGA IZIDA

3.1   PRIHODKI IZ LASTNIH SREDSTEV IN PRISPEVKOV

PRIHODKI IZ LASTNIH SREDSTEV IN PRISPEVKOV

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 2009 | 2008 |
| Prihodki iz lastnih sredstev: | 3.1.1 | | |
| Sredstva iz BND | | 81 978 | 74 479 |
| Sredstva iz DDV | | 12 795 | 19 008 |
| Tradicionalna lastna sredstva: | | | |
| Kmetijske dajatve | | 0 | 1 184 |
| Carine | | 14 002 | 15 196 |
| Prelevmani na sladkor | | 130 | 702 |
| Tradicionalna lastna sredstva skupaj | | 14 132 | 17 082 |
| Proračunski popravki | 3.1.2 | 1 399 | 1 930 |
| Prispevki tretjih držav (vključno z državami Efte) | | 233 | 214 |
| Skupaj | | 110 537 | 112 713 |

v mio. EUR

Pojasnilo

2009

2008

Prihodki iz lastnih sredstev:

3.1.1

3.1.1

Sredstva iz BND

81 978

74 479

Sredstva iz DDV

12 795

19 008

Tradicionalna lastna sredstva:

Kmetijske dajatve

0

1 184

1 184

Carine

14 002

14 002

15 196

15 196

Prelevmani na sladkor

130

130

702

702

Tradicionalna lastna sredstva skupaj

14 132

17 082

Proračunski popravki

3.1.2

3.1.2

1 399

1 930

Prispevki tretjih držav (vključno z državami Efte)

233

214

Skupaj

Skupaj

110 537

110 537

112 713

112 713

Prihodki iz lastnih sredstev so poglavitni element prihodkov Evropske unije iz poslovanja. Večina odhodkov se tako financira iz lastnih sredstev, saj drugi prihodki pomenijo le manjši del skupnega financiranja.

3.1.1   
  Prihodki iz lastnih sredstev

Prihodki iz lastnih sredstev

Lastna sredstva se delijo v tri kategorije: tradicionalna lastna sredstva, sredstva iz naslova DDV in sredstva iz naslova BND. Tradicionalna lastna sredstva obsegajo prelevmane na sladkor in carine. Del sistema virov lastnih sredstev sta tudi mehanizem popravkov za proračunska neravnovesja (rabat za Združeno kraljestvo) in bruto znižanje letnih prispevkov iz naslova BND, ki se uporablja za Nizozemsko in Švedsko. Države članice za kritje stroškov zbiranja zadržijo 25 % tradicionalnih lastnih sredstev. Od zgoraj navedenih zneskov je bil odbitek že odštet.

Lastna sredstva iz naslova DDV izhajajo iz uporabe enotne stopnje 0,30 %, ki velja za vse države članice, na usklajeni osnovi za odmero DDV (razen za obdobje 2007–2013, v katerem je vpoklicna stopnja za Avstrijo določena na 0,225 %, za Nemčijo na 0,15 % ter za Nizozemsko in Švedsko na 0,10 %), ki je omejena na 50 % BND za vse države članice. Sredstva iz naslova BND so spremenljiva sredstva, namenjena zagotavljanju potrebnih prihodkov v vsakem danem letu za kritje odhodkov, ki presegajo zbrani znesek iz tradicionalnih lastnih sredstev, sredstev iz naslova DDV in raznih prihodkov. Prihodki izhajajo iz uporabe enotne stopnje na skupnem BND vseh držav članic.

V primerjavi z letom 2008 je na eni strani prišlo do zmanjšanja prihodkov iz naslova DDV za 6,2 milijarde EUR, na drugi strani pa do povečanja prihodkov iz naslova BND za 7,5 milijarde EUR. Razlog za ti gibanji so predvsem različne določbe iz Sklepa Sveta št. 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (SLS iz leta 2007), ki so nadomestile določbe iz prejšnjega sklepa o virih lastnih sredstev iz leta 2000. Za leto 2009 niso knjiženi nobeni prihodki iz naslova kmetijskih dajatev, saj se te dajatve na podlagi SLS iz leta 2007, ki je začel veljati leta 2009, zdaj obravnavajo kot carine. V primerjavi z letom 2008 je mogoče opaziti zmanjšanje prihodka iz naslova carin za 1,1 milijarde EUR, ki je posledica znatnega zmanjšanja vrednosti uvoza v EU–27 v letu 2009, in zmanjšanje prihodka iz naslova prelevmanov na sladkor za 572 milijonov EUR, saj so dodatni prihodki leta 2008 izvirali iz enkratnih zneskov za dodatne kvote za sladkor.

3.1.2   
  Proračunski popravki

Proračunski popravki

Proračunski popravki zajemajo proračunski presežek iz leta 2008 (1 796 milijonov EUR), ki se posredno povrne državam članicam tako, da se jim zmanjšajo zneski lastnih sredstev, ki jih morajo prenesti na EU naslednje leto – torej je to prihodek za leto 2009. V skladu s SLS iz leta 2007 je Združenemu kraljestvu odobren popravek za proračunska neravnovesja. Ker ta znesek financirajo druge države članice, ne bi smelo biti na proračunsko realizacijo ali poslovni izid nobenega neto učinka. Znesek v višini 319 milijonov EUR pa je bil vknjižen v to postavko zaradi razlik med tečaji eura, uporabljenimi za namene proračuna (glej člen 10(3) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000), in tečaji, ki so veljali, ko so države članice, ki niso del EMU, dejansko izvedle svoja plačila.

3.2   DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA

DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 2009 | 2008 |
| Globe | 3.2.1 | 2 648 | 3 171 |
| Kmetijski prelevmani | 3.2.2 | 705 | 2 299 |
| Izterjava stroškov: | 3.2.3 | | |
| Neposredno centralizirano upravljanje | | 63 | 61 |
| Posredno centralizirano upravljanje | | 6 | 4 |
| Decentralizirano upravljanje | | 41 | 90 |
| Deljeno upravljanje | | 1 066 | 1 349 |
| Skupaj | | 1 176 | 1 504 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja: | 3.2.4 | | |
| Osebje | | 1 010 | 974 |
| Prihodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi | | 33 | 25 |
| Drugi prihodki iz upravnega poslovanja | | 165 | 149 |
| Skupaj | | 1 208 | 1 148 |
| Razni prihodki iz poslovanja: | 3.2.5 | | |
| Popravki/rezervacije | | 150 | 71 |
| Pozitivne tečajne razlike | | 618 | 269 |
| Drugo | | 1 027 | 1 269 |
| Skupaj | | 1 795 | 1 609 |
| Skupaj | | 7 532 | 9 731 |

v mio. EUR

Pojasnilo

2009

2008

Globe

3.2.1

3.2.1

2 648

3 171

Kmetijski prelevmani

3.2.2

3.2.2

705

2 299

Izterjava stroškov:

3.2.3

3.2.3

Neposredno centralizirano upravljanje

63

61

Posredno centralizirano upravljanje

6

4

Decentralizirano upravljanje

41

90

Deljeno upravljanje

1 066

1 349

Skupaj

Skupaj

1 176

1 176

1 504

1 504

Prihodki iz upravnega poslovanja:

3.2.4

3.2.4

Osebje

1 010

974

Prihodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi

33

25

Drugi prihodki iz upravnega poslovanja

165

149

Skupaj

Skupaj

1 208

1 208

1 148

1 148

Razni prihodki iz poslovanja:

3.2.5

3.2.5

Popravki/rezervacije

150

71

Pozitivne tečajne razlike

618

269

Drugo

1 027

1 269

Skupaj

Skupaj

1 795

1 795

1 609

1 609

Skupaj

Skupaj

7 532

7 532

9 731

9 731

3.2.1   
  Globe

Globe

Ti prihodki se nanašajo na globe, ki jih je Komisija naložila za kršitve pravil konkurence. Terjatve in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, ko je sprejeta odločitev Komisije o naložitvi globe in se ta uradno sporoči naslovniku.

3.2.2   
  Kmetijski prelevmani

Kmetijski prelevmani

Ti zneski se nanašajo na prelevmane na mleko v višini 99 milijonov EUR (leta 2008: 338 milijonov EUR) in prelevmane na sladkor v višini 606 milijonov EUR (leta 2008: 1 961 milijonov EUR). Prelevmani na mleko so instrument na področju upravljanja trga, namenjen kaznovanju proizvajalcev mleka, ki prekoračijo svoje referenčne količine. Ker niso povezani s predhodnimi plačili Komisije, se v praksi štejejo kot prihodki za posebne namene. Mlečne kvote se postopoma ukinjajo, zato so tudi prihodki iz naslova prelevmanov manjši. S kmetijskim letom 2008/2009 se bodo kvote na letni ravni povečevale za 1 % vse do njihove popolne odprave leta 2015.

Prelevmani na sladkor se nanašajo na sklad za prestrukturiranje sektorja sladkorja, pri čemer se je z reformo sektorja sladkorja znižala notranja cena sladkorja, da bi se zmanjšala vrzel med ceno EU in mednarodno ceno. Sklad za prestrukturiranje je bil vzpostavljen za spodbujanje manj konkurenčnih proizvajalcev sladkorja, da zapustijo trg, financira pa se iz lastnih sredstev, to je prihodkov, ki izhajajo iz začasnega davka, zaračunanega proizvajalcem sladkorja, ki se obravnavajo kot namenski prejemki. Plačila po tem sistemu se bodo nadaljevala do septembra 2012, države članice pa so do 31. decembra 2009 že prijavile vse prihodke v zvezi s skladom za prestrukturiranje sladkorja.

3.2.3   
  Izterjava stroškov

Izterjava stroškov

Ta postavka pomeni naloge za izterjavo, ki jih izda Komisija, in odbitek od poznejših plačil, ki se vknjižijo v njen računovodski sistem, za izterjavo odhodkov, predhodno plačanih iz splošnega proračuna, in sicer na podlagi kontrol, zaključenih revizij ali analiz upravičenosti, skupaj z nalogi za izterjavo, ki jih izdajo države članice upravičencem do odhodkov EKJS. Vključuje tudi spremembo ocen kratkoročno nezaračunanih prihodkov od konca prejšnjega leta do tekočega leta. V tej postavki pa niso prikazane vse izterjave glede odhodkov EU, zlasti za bistvena področja porabe strukturnih ukrepov, pri katerih so vzpostavljeni posebni mehanizmi za zagotavljanje vračanja neupravičenih denarnih sredstev, s tem da večina teh mehanizmov ne vključuje izdajanja nalogov za izterjavo. Tudi izterjava zneskov predhodnega financiranja se v skladu z računovodskimi pravili EU ne šteje med prihodke.

Glavni znesek v višini 1 066 milijonov EUR je povezan z deljenim upravljanjem in je sestavljen iz zneska 453 milijonov EUR za Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) ter zneska 613 milijonov EUR za strukturne ukrepe.

(a)   Kmetijstvo: Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

Kmetijstvo: Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

V okviru kmetijstva znašajo zneski, knjiženi kot letni prihodki pod to postavko, 453 milijonov EUR, in sicer so to:

| — | popravki zaradi skladnosti, ki so bili sprejeti med letom, v višini 347 milijonov EUR, |
| --- | --- |

—

popravki zaradi skladnosti, ki so bili sprejeti med letom, v višini 347 milijonov EUR,

| — | goljufije in nepravilnosti v višini 106 milijonov EUR: povračila, ki so jih prijavile države članice in izterjale med letom, in sicer v višini 163 milijonov EUR, od česar se odšteje zmanjšanje neporavnanih zneskov, ki so jih v zvezi z goljufijami in nepravilnostmi prijavile države članice in naj bi se izterjali ob koncu leta, v višini 57 milijonov EUR (627 milijonov EUR ob koncu leta 2009 v primerjavi s 684 milijoni EUR ob koncu leta 2008) – glej tudi pojasnilo 2.10.2. |
| --- | --- |

—

goljufije in nepravilnosti v višini 106 milijonov EUR: povračila, ki so jih prijavile države članice in izterjale med letom, in sicer v višini 163 milijonov EUR, od česar se odšteje zmanjšanje neporavnanih zneskov, ki so jih v zvezi z goljufijami in nepravilnostmi prijavile države članice in naj bi se izterjali ob koncu leta, v višini 57 milijonov EUR (627 milijonov EUR ob koncu leta 2009 v primerjavi s 684 milijoni EUR ob koncu leta 2008) – glej tudi pojasnilo 2.10.2.

Na dan 31. decembra 2009 je znesek odhodkov EKJS, ki se lahko v prihodnje popravi na podlagi revizij, ki še niso bile zaključene, skupaj znašal 2,8 milijarde EUR (glej pojasnilo 6.4.1).

(b)   Strukturni ukrepi

Strukturni ukrepi

Izterjava odhodkov v okviru strukturnih ukrepov, vključenih v to postavko, je znašala 613 milijonov EUR (leta 2008: 349 milijonov EUR). Ta podpostavka vključuje naloge za izterjavo, ki jih je Komisija izdala za izterjavo neupravičenih odhodkov iz prejšnjih let, in sicer v višini 406 milijonov EUR, ter spremembo (povečanje) kratkoročno nezaračunanih prihodkov ob koncu leta v višini 206 milijonov EUR.

Nalogi za izterjavo se izdajo samo v primeru:

| — | uradnih odločitev Komisije o finančnih popravkih na podlagi odkritja nepravilnih odhodkov pri zneskih iz zahtevkov držav članic, |
| --- | --- |

—

uradnih odločitev Komisije o finančnih popravkih na podlagi odkritja nepravilnih odhodkov pri zneskih iz zahtevkov držav članic,

| — | popravkov ob zaključku programa, na podlagi katerih se zmanjša prispevek EU, kadar država članica ne prijavi dovolj upravičenih odhodkov, da bi utemeljila celoten znesek predhodnega financiranja, vmesna plačila pa so že bila opravljena; taki posli se lahko opravijo brez uradne odločitve Komisije, če se država članica z njimi strinja, |
| --- | --- |

—

popravkov ob zaključku programa, na podlagi katerih se zmanjša prispevek EU, kadar država članica ne prijavi dovolj upravičenih odhodkov, da bi utemeljila celoten znesek predhodnega financiranja, vmesna plačila pa so že bila opravljena; taki posli se lahko opravijo brez uradne odločitve Komisije, če se država članica z njimi strinja,

| — | vračila izterjanih zneskov po zaključku programa na podlagi zaključenega sodnega postopka, ki je ob zaključku programa še potekal. |
| --- | --- |

—

vračila izterjanih zneskov po zaključku programa na podlagi zaključenega sodnega postopka, ki je ob zaključku programa še potekal.

Drugi nalogi za izterjavo, izdani v okviru strukturnih ukrepov, se nanašajo na izterjavo zneskov predhodnega financiranja. Ti zneski niso prikazani kot prihodki, temveč so knjiženi v dobro postavke za predhodno financiranje v bilanci stanja.

Na dan 31. decembra 2009 je znesek morebitnih finančnih popravkov, ki so še v postopku potrjevanja, ocenjen na 1,1 milijarde EUR – za več informacij glej pojasnilo 6.4.2.

3.2.4   
  Prihodki iz upravnega poslovanja

Prihodki iz upravnega poslovanja

Ti prihodki izhajajo v glavnem iz odbitkov od plač osebja in vključujejo predvsem dva zneska – pokojninske prispevke in davke od dohodka.

3.2.5   
  Razni prihodki iz poslovanja

Razni prihodki iz poslovanja

Znesek v višini 376 milijonov EUR (leta 2008: 321 milijonov EUR) se nanaša na zneske, prejete od držav pristopnic. Glavni razlog za povečanje raznih prihodkov iz poslovanja v primerjavi z lanskim letom je povečanje pozitivnih tečajnih razlik (glej spodaj). To se je nekoliko izravnalo z zmanjšanjem starih zneskov predhodnega financiranja, ki so prvič vključeni v bilanco stanja, s protiknjižbo v tej postavki (5 milijonov EUR v primerjavi z 241 milijoni EUR leta 2008).

V to postavko so vključene tudi pozitivne tečajne razlike, razen pri finančnih dejavnostih, ki so obravnavane v pojasnilu 3.5 spodaj. Te pozitivne tečajne razlike izhajajo iz vsakodnevnih dejavnosti in z njimi povezanih poslov, opravljenih v drugih valutah kot v eurih, ter iz revalorizacije ob koncu leta, ki je potrebna za pripravo zaključnega računa. Pozitivne tečajne razlike vključujejo iztržene in neiztržene dobičke.

Z vidika neto pozicije je bil to leto ustvarjen neto dobiček iz naslova tečajnih razlik v višini 185 milijonov EUR (leta 2008: neto izguba v višini 504 milijonov EUR). Ta znesek je razdeljen med realizirane in nerealizirane zneske, skoraj vse zneske pa je obračunala Komisija.

Neto nerealizirane pozitivne tečajne razlike:

Neto nerealizirane pozitivne tečajne razlike:

Neto dobiček v višini 132 milijonov EUR je posledica revalorizacije odprtih pozicij v tujih valutah ob koncu leta. Večina dobička (87 milijonov EUR) je povezana z valutama GBP in SEK, ki sta leta 2009 pridobili vrednost v razmerju do EUR.

Komisija ima ob koncu leta na bančnih računih lastnih sredstev znatna sredstva v tujih valutah, vključno z GBP in SEK. V skladu z Uredbo Sveta št. 1150/2000 ima ta sredstva Komisija na svojih računih lastnih sredstev, kamor jih vplačujejo države članice, črpa pa jih v obsegu, potrebnem za kritje svojih denarnih potreb, ki izhajajo iz izvrševanja proračuna.

Neto realizirane pozitivne tečajne razlike:

Neto realizirane pozitivne tečajne razlike:

Večji del celotnega dobička iz naslova tečajnih razlik, ki znaša 53 milijonov EUR, izhaja iz računovodskih transakcij v zvezi z lastnimi sredstvi, ki so jih države, ki niso članice euroobmočja, plačale v drugih nacionalnih valutah kot v EUR, in je posledica razlike med računovodskim menjalnim tečajem, po katerem Komisija obračuna te zneske, ko jih prejme, in tržnimi menjalnimi tečaji, po katerih so zneski preračunani v eure, preden se porabijo za kritje plačil Komisije. Računovodski menjalni tečaj za kateri koli mesec se določi na podlagi tržnih menjalnih tečajev, ki so veljali na predzadnji dan v mesecu pred tem. Lastna sredstva se obračunajo po takih menjalnih tečajih, ko so prejeta, in se pozneje preračunajo v EUR po tržnih menjalnih tečajih.

Leta 2009 se je vrednost več evropskih valut, vključno z GBP in RON, pomembno povečala. Zaradi tega so bili tržni menjalni tečaji, ki so bili v nekaterih obdobjih uporabljeni za preračunavanje lastnih sredstev Komisije v teh valutah, redno višji od računovodskih tečajev, po katerih so bili obračunani ob prejemu. Preostali del razlike je povezan z drugimi računovodskimi transakcijami, vključno s plačili, ki jih Komisija izvršuje v drugih valutah kot v EUR.

Sprememba v tečajnih razlikah med letoma 2008 in 2009 iz neto izgube v neto dobiček je posledica pomembne spremembe menjalnih tečajev v navedenih letih. Leta 2008 je več evropskih valut znatno izgubljalo vrednost v razmerju do EUR, medtem ko se je leta 2009 to gibanje delno obrnilo.

3.3   UPRAVNI ODHODKI

UPRAVNI ODHODKI

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| Odhodki za osebje | 4 898 | 4 563 |
| Amortizacija in izgube zaradi oslabitve | 436 | 330 |
| Drugi upravni odhodki | 2 799 | 2 827 |
| Skupaj | 8 133 | 7 720 |

v mio. EUR

2009

2008

Odhodki za osebje

4 898

4 563

Amortizacija in izgube zaradi oslabitve

436

330

Drugi upravni odhodki

2 799

2 827

Skupaj

Skupaj

8 133

8 133

7 720

7 720

To so upravni odhodki, ki so nastali v okviru dejavnosti EU ter zajemajo stroške osebja, stroške amortizacije in druge stroške, povezane z delovanjem institucij in agencij (kot so stroški najema, stroški vzdrževanja, zaloge, stroški usposabljanj ipd.).

3.4   ODHODKI IZ POSLOVANJA

ODHODKI IZ POSLOVANJA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 2009 | 2008 |
| Poglavitni odhodki iz poslovanja: | 3.4.1 | | |
| Neposredno centralizirano upravljanje | | 8 744 | 7 998 |
| Posredno centralizirano upravljanje | | 3 605 | 3 077 |
| Decentralizirano upravljanje | | 137 | 1 278 |
| Deljeno upravljanje | | 89 681 | 81 839 |
| Skupno upravljanje | | 1 655 | 1 188 |
| Skupaj | | 103 822 | 95 380 |
| Drugi odhodki iz poslovanja: | 3.4.2 | | |
| Popravki/rezervacije | | 199 | 278 |
| Negativne tečajne razlike | | 432 | 773 |
| Drugo | | 481 | 783 |
| Skupaj | | 1 112 | 1 834 |
| Skupaj | | 104 934 | 97 214 |

v mio. EUR

Pojasnilo

2009

2008

Poglavitni odhodki iz poslovanja:

Poglavitni odhodki iz poslovanja:

3.4.1

3.4.1

Neposredno centralizirano upravljanje

8 744

7 998

Posredno centralizirano upravljanje

3 605

3 077

Decentralizirano upravljanje

137

1 278

Deljeno upravljanje

89 681

81 839

Skupno upravljanje

1 655

1 188

Skupaj

Skupaj

103 822

103 822

95 380

95 380

Drugi odhodki iz poslovanja:

Drugi odhodki iz poslovanja:

3.4.2

3.4.2

Popravki/rezervacije

199

278

Negativne tečajne razlike

432

773

Drugo

481

783

Skupaj

Skupaj

1 112

1 112

1 834

1 834

Skupaj

Skupaj

104 934

104 934

97 214

97 214

3.4.1   
  Poglavitni odhodki iz poslovanja

Poglavitni odhodki iz poslovanja

Odhodki Evropske unije iz poslovanja zajemajo vse različne razdelke finančnega okvira in imajo različne oblike, odvisno od tega, kako se denar izplača in upravlja. Večina odhodkov, in sicer 86 %, je zajetih v postavki „deljeno upravljanje“, ki vključuje prenos nalog na države članice in zajema področja, kot je poraba EKJS, ter ukrepe, financirane v okviru različnih strukturnih ukrepov (Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, Kohezijskega sklada in Evropskega sklada za ribištvo).

Povečanje v letu 2009 je mogoče pripisati predvsem strukturnim ukrepom za programsko obdobje 2007–2013. Po počasnem zagonu v prvih letih so ti programi leta 2009 dosegli običajno raven, ukrepi za obdobje 2000–2006 pa se zaključujejo.

3.4.2   
  Drugi odhodki iz poslovanja

Drugi odhodki iz poslovanja

Negativne tečajne razlike, razen pri finančnih dejavnostih, ki so obravnavane v pojasnilu 3.6 spodaj, nastanejo pri vsakodnevnih dejavnostih in z njimi povezanih poslih, opravljenih v drugih valutah kot v eurih, ter pri revalorizaciji ob koncu leta, ki je potrebna za pripravo zaključnega računa, ter so realizirane in nerealizirane.

3.5   PRIHODKI IZ FINANČNIH POSLOV

PRIHODKI IZ FINANČNIH POSLOV

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| Prihodki od dividend (iz skladov tveganega kapitala) | 14 | 22 |
| Prihodki od obresti: |
| Na predhodno financiranje | 59 | 50 |
| Na zamude pri plačilu | 132 | 26 |
| Na zamenjave (swaps) | 2 | 13 |
| Na za prodajo razpoložljiva sredstva | 100 | 102 |
| Na dana posojila | 265 | 105 |
| Na denarna sredstva in njihove ustreznike | 158 | 349 |
| Drugo | 3 | 3 |
| Skupaj | 719 | 648 |
| Drugi prihodki iz finančnih poslov: |
| Iztrženi dobiček od prodaje finančnih sredstev | 10 | 4 |
| Drugo | 76 | 11 |
| Skupaj | 86 | 15 |
| Popravki sedanje vrednosti | 10 | 3 |
| Pozitivne tečajne razlike | 6 | 10 |
| Skupaj | 835 | 698 |

v mio. EUR

2009

2008

Prihodki od dividend (iz skladov tveganega kapitala)

Prihodki od dividend

14

14

22

22

Prihodki od obresti:

Prihodki od obresti:

Na predhodno financiranje

59

50

Na zamude pri plačilu

132

26

Na zamenjave (swaps)

2

13

Na za prodajo razpoložljiva sredstva

100

102

Na dana posojila

265

105

Na denarna sredstva in njihove ustreznike

158

349

Drugo

3

3

Skupaj

Skupaj

719

719

648

648

Drugi prihodki iz finančnih poslov:

Drugi prihodki iz finančnih poslov:

Iztrženi dobiček od prodaje finančnih sredstev

10

4

Drugo

76

11

Skupaj

Skupaj

86

86

15

15

Popravki sedanje vrednosti

Popravki sedanje vrednosti

10

10

3

3

Pozitivne tečajne razlike

Pozitivne tečajne razlike

6

6

10

10

Skupaj

Skupaj

835

835

698

698

3.6   ODHODKI ZA FINANČNE POSLE

ODHODKI ZA FINANČNE POSLE

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| Odhodki od obresti: |
| Na najeme | 95 | 91 |
| Na zamenjave (swaps) | 2 | 10 |
| Na najeta posojila | 248 | 90 |
| Drugo | 20 | 9 |
| Skupaj | 365 | 200 |
| Drugi odhodki za finančne posle: |
| Popravki finančnih rezervacij | 39 | 12 |
| Finančni stroški proračunskih instrumentov | 73 | 50 |
| Iztržena izguba pri prodaji finančnih sredstev | 0 | 8 |
| Izguba zaradi oslabitve finančnih sredstev | 15 | 11 |
| Drugo | 57 | 56 |
| Skupaj | 184 | 137 |
| Popravki sedanje vrednosti | 0 | 118 |
| Negativne tečajne razlike | 45 | 12 |
| Skupaj | 594 | 467 |

v mio. EUR

2009

2008

Odhodki od obresti:

Odhodki od obresti:

Na najeme

95

91

Na zamenjave (swaps)

2

10

Na najeta posojila

248

90

Drugo

20

9

Skupaj

Skupaj

365

365

200

200

Drugi odhodki za finančne posle:

Drugi odhodki za finančne posle:

Popravki finančnih rezervacij

39

12

Finančni stroški proračunskih instrumentov

73

50

Iztržena izguba pri prodaji finančnih sredstev

0

8

Izguba zaradi oslabitve finančnih sredstev

15

11

Drugo

57

56

Skupaj

Skupaj

184

184

137

137

Popravki sedanje vrednosti

Popravki sedanje vrednosti

0

0

118

118

Negativne tečajne razlike

Negativne tečajne razlike

45

45

12

12

Skupaj

Skupaj

594

594

467

467

3.7   DELEŽ ČISTEGA PRESEŽKA/(PRIMAJKLJAJA) PRIDRUŽENIH SUBJEKTOV IN SKUPNIH PODJETIJ

DELEŽ ČISTEGA PRESEŽKA/(PRIMAJKLJAJA) PRIDRUŽENIH SUBJEKTOV IN SKUPNIH PODJETIJ

EU na podlagi kapitalske metode obračunavanja v svoj izkaz poslovnega izida vključi svoj delež čistega presežka/primanjkljaja pridruženih subjektov in skupnih podjetij (glej tudi pojasnili 2.3.1 in 2.3.2).

3.8   POROČANJE PO ODSEKIH

POROČANJE PO ODSEKIH

Poročilo po odsekih vsebuje razdelitev prihodkov in odhodkov iz poslovanja znotraj Komisije po področjih na podlagi proračunske strukture po dejavnostih. Ta področja so za namene predstavitve računovodskih izkazov razvrščena v tri večje skupine – „dejavnosti znotraj Evropske unije“, „dejavnosti zunaj Evropske unije“ ter „storitve in drugo“.

Največja izmed teh skupin so „dejavnosti znotraj Evropske unije“, saj pokrivajo številna področja znotraj Evropske unije. „Dejavnosti zunaj Evropske unije“ zadevajo politike, ki se izvajajo zunaj EU, kot sta trgovina in pomoč. „Storitve in drugo“ so notranje in horizontalne dejavnosti, potrebne za delovanje institucij in organov EU.

Agencije, ki so vključene v konsolidacijo, so priključene različnim področjem. Druge institucije razen Komisije so združene v posebno področje. Za posamezna področja so prikazani bruto zneski pred konsolidacijskimi izločitvami, konsolidacijske izločitve pa so izračunane skupaj v enem stolpcu.

Poudariti je treba, da lastna sredstva in prispevki niso razdeljeni med različne dejavnosti, saj jih obračunavajo, zbirajo in upravljajo osrednje službe Komisije. Tukaj so prikazani, da bi se omogočila primerjava čistega izida s tistim iz izkaza poslovnega izida.

POROČANJE PO ODSEKIH – POVZETEK

POROČANJE PO ODSEKIH – POVZETEK

| v mio. EUR |
| --- |
| | Dejavnosti znotraj EU | Dejavnosti zunaj EU | Storitve in drugo | ESPJ v likvidaciji | Druge institucije | Konsolidacijske izločitve | Skupaj |
| Drugi prihodki iz poslovanja: |
| Globe | 2 648 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 648 |
| Kmetijski prelevmani | 705 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 705 |
| Izterjava stroškov | 1 110 | 64 | 2 | 0 | 0 | 0 | 1 176 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja | 79 | 37 | 840 | 0 | 377 | (125) | 1 208 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | 1 930 | 81 | 707 | 2 | 1 | (926) | 1 795 |
| DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA | 6 472 | 182 | 1 549 | 2 | 378 | (1 051) | 7 532 |
| Upravni odhodki: |
| Odhodki za osebje | (1 732) | (737) | (1 151) | 0 | (1 287) | 9 | (4 898) |
| Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi | (70) | (18) | (118) | 0 | (230) | 0 | (436) |
| Drugi upravni odhodki | (658) | (311) | (853) | 0 | (1 225) | 248 | (2 799) |
| | (2 460) | (1 066) | (2 122) | 0 | (2 742) | 257 | (8 133) |
| Odhodki iz poslovanja: |
| Neposredno centralizirano upravljanje | (6 279) | (2 843) | (278) | 0 | 0 | 656 | (8 744) |
| Posredno centralizirano upravljanje | (2 971) | (616) | (4) | 0 | 0 | (14) | (3 605) |
| Decentralizirano upravljanje | (32) | (105) | 0 | 0 | 0 | 0 | (137) |
| Deljeno upravljanje | (89 546) | (9) | (126) | 0 | 0 | 0 | (89 681) |
| Skupno upravljanje | (368) | (1 287) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 655) |
| Drugi odhodki iz poslovanja | (726) | (9) | (468) | (61) | 0 | 152 | (1 112) |
| | (99 922) | (4 869) | (876) | (61) | 0 | 794 | (104 934) |
| ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | (102 382) | (5 935) | (2 998) | (61) | (2 742) | 1 051 | (113 067) |
| ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA | (95 910) | (5 753) | (1 449) | (59) | (2 364) | 0 | (105 535) |
| Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov | 110 537 |
| Presežek iz poslovanja | 5 002 |
| Čisti finančni prihodki | 241 |
| Gibanje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih | (683) |
| Delež rezultatov pridruženih subjektov/skupnih podjetij | (103) |
| Poslovni izid za zadevno leto | 4 457 |

v mio. EUR

Dejavnosti znotraj EU

Dejavnosti zunaj EU

Storitve in drugo

ESPJ v likvidaciji

Druge institucije

Konsolidacijske izločitve

Skupaj

Drugi prihodki iz poslovanja:

Globe

2 648

0

0

0

0

0

2 648

Kmetijski prelevmani

705

0

0

0

0

0

705

Izterjava stroškov

1 110

64

2

0

0

0

1 176

Prihodki iz upravnega poslovanja

79

37

840

0

377

(125)

1 208

Drugi prihodki iz poslovanja

1 930

81

707

2

1

(926)

1 795

DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA

6 472

6 472

182

182

1 549

1 549

2

2

378

378

(1 051)

(1 051)

7 532

7 532

Upravni odhodki:

Odhodki za osebje

(1 732)

(737)

(1 151)

0

(1 287)

9

(4 898)

Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi

(70)

(18)

(118)

0

(230)

0

(436)

Drugi upravni odhodki

(658)

(311)

(853)

0

(1 225)

248

(2 799)

(2 460)

(2 460)

(1 066)

(1 066)

(2 122)

(2 122)

0

0

(2 742)

(2 742)

257

257

(8 133)

(8 133)

Odhodki iz poslovanja:

Neposredno centralizirano upravljanje

(6 279)

(2 843)

(278)

0

0

656

(8 744)

Posredno centralizirano upravljanje

(2 971)

(616)

(4)

0

0

(14)

(3 605)

Decentralizirano upravljanje

(32)

(105)

0

0

0

0

(137)

Deljeno upravljanje

(89 546)

(9)

(126)

0

0

0

(89 681)

Skupno upravljanje

(368)

(1 287)

0

0

0

0

(1 655)

Drugi odhodki iz poslovanja

(726)

(9)

(468)

(61)

0

152

(1 112)

(99 922)

(99 922)

(4 869)

(4 869)

(876)

(876)

(61)

(61)

0

0

794

794

(104 934)

(104 934)

ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

(102 382)

(102 382)

(5 935)

(5 935)

(2 998)

(2 998)

(61)

(61)

(2 742)

(2 742)

1 051

1 051

(113 067)

(113 067)

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

(95 910)

(95 910)

(5 753)

(5 753)

(1 449)

(1 449)

(59)

(59)

(2 364)

(2 364)

0

0

(105 535)

(105 535)

Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov

110 537

110 537

Presežek iz poslovanja

Presežek iz poslovanja

5 002

5 002

Čisti finančni prihodki

241

Gibanje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

(683)

Delež rezultatov pridruženih subjektov/skupnih podjetij

(103)

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

4 457

4 457

POROČANJE PO ODSEKIH – DEJAVNOSTI ZNOTRAJ EU

POROČANJE PO ODSEKIH – DEJAVNOSTI ZNOTRAJ EU

| v mio. EUR |
| --- |
| | Gospodarske in finančne zadeve | Podjetništvo in industrija | Konkurenca | Zaposlovanje | Kmetijstvo | Promet in energetika | Okolje | Raziskave | Informacijska družba |
| Drugi prihodki iz poslovanja: |
| Globe | 0 | 8 | 2 626 | 0 | 0 | 2 | 10 | 0 | 0 |
| Kmetijski prelevmani | 0 | 0 | 0 | 0 | 705 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Izterjava stroškov | 3 | 5 | 0 | 60 | 492 | 3 | 1 | 6 | 12 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja | 0 | 9 | 0 | 0 | 0 | 17 | 0 | 1 | 4 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | 7 | 261 | 0 | 33 | 84 | 203 | 35 | 513 | 5 |
| DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA | 10 | 283 | 2 626 | 93 | 1 281 | 225 | 46 | 520 | 21 |
| Upravni odhodki: | (53) | (243) | (74) | (102) | (108) | (265) | (100) | (292) | (127) |
| Odhodki za osebje | (46) | (161) | (68) | (75) | (88) | (178) | (74) | (197) | (96) |
| Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi | 0 | (15) | 0 | (1) | 0 | (9) | (1) | (2) | 0 |
| Drugi upravni odhodki | (7) | (67) | (6) | (26) | (20) | (78) | (25) | (93) | (31) |
| Odhodki iz poslovanja: | (35) | (358) | (16) | (8 153) | (55 539) | (1 726) | (192) | (3 646) | (1 220) |
| Neposredno centralizirano upravljanje | (35) | (159) | 0 | (182) | (43) | (607) | (173) | (2 647) | (1 108) |
| Posredno centralizirano upravljanje | 0 | (39) | 0 | 0 | 0 | (667) | (4) | (922) | (103) |
| Decentralizirano upravljanje | 0 | 0 | 0 | (3) | (8) | (11) | 0 | 0 | 0 |
| Deljeno upravljanje | 0 | 0 | 0 | (7 952) | (55 427) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Skupno upravljanje | 0 | (68) | 0 | 0 | 0 | (285) | 0 | 0 | 0 |
| Drugi odhodki iz poslovanja | 0 | (92) | (16) | (16) | (61) | (156) | (15) | (77) | (9) |
| ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | (88) | (601) | (90) | (8 255) | (55 647) | (1 991) | (292) | (3 938) | (1 347) |
| ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA | (78) | (318) | 2 536 | (8 162) | (54 366) | (1 766) | (246) | (3 418) | (1 326) |

v mio. EUR

Gospodarske in finančne zadeve

Podjetništvo in industrija

Konkurenca

Zaposlovanje

Kmetijstvo

Promet in energetika

Okolje

Raziskave

Informacijska družba

Drugi prihodki iz poslovanja:

Drugi prihodki iz poslovanja:

Globe

0

8

2 626

0

0

2

10

0

0

Kmetijski prelevmani

0

0

0

0

705

0

0

0

0

Izterjava stroškov

3

5

0

60

492

3

1

6

12

Prihodki iz upravnega poslovanja

0

9

0

0

0

17

0

1

4

Drugi prihodki iz poslovanja

7

261

0

33

84

203

35

513

5

DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA

10

10

283

283

2 626

2 626

93

93

1 281

1 281

225

225

46

46

520

520

21

21

Upravni odhodki:

Upravni odhodki:

(53)

(53)

(243)

(243)

(74)

(74)

(102)

(102)

(108)

(108)

(265)

(265)

(100)

(100)

(292)

(292)

(127)

(127)

Odhodki za osebje

(46)

(161)

(68)

(75)

(88)

(178)

(74)

(197)

(96)

Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi

0

(15)

0

(1)

0

(9)

(1)

(2)

0

Drugi upravni odhodki

(7)

(67)

(6)

(26)

(20)

(78)

(25)

(93)

(31)

Odhodki iz poslovanja:

Odhodki iz poslovanja:

(35)

(35)

(358)

(358)

(16)

(16)

(8 153)

(8 153)

(55 539)

(55 539)

(1 726)

(1 726)

(192)

(192)

(3 646)

(3 646)

(1 220)

(1 220)

Neposredno centralizirano upravljanje

(35)

(159)

0

(182)

(43)

(607)

(173)

(2 647)

(1 108)

Posredno centralizirano upravljanje

0

(39)

0

0

0

(667)

(4)

(922)

(103)

Decentralizirano upravljanje

0

0

0

(3)

(8)

(11)

0

0

0

Deljeno upravljanje

0

0

0

(7 952)

(55 427)

0

0

0

0

Skupno upravljanje

0

(68)

0

0

0

(285)

0

0

0

Drugi odhodki iz poslovanja

0

(92)

(16)

(16)

(61)

(156)

(15)

(77)

(9)

ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

(88)

(88)

(601)

(601)

(90)

(90)

(8 255)

(8 255)

(55 647)

(55 647)

(1 991)

(1 991)

(292)

(292)

(3 938)

(3 938)

(1 347)

(1 347)

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

(78)

(78)

(318)

(318)

2 536

2 536

(8 162)

(8 162)

(54 366)

(54 366)

(1 766)

(1 766)

(246)

(246)

(3 418)

(3 418)

(1 326)

(1 326)

| | Skupno raziskovalno središče | Ribištvo | Notranji trg | Regionalna politika | Obdavčenje in carine | Izobraževanje in kultura | Varstvo potrošnikov in zdravja | Pravica, svoboda in varnost | Dejavnosti znotraj EU skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Drugi prihodki iz poslovanja: |
| Globe | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 648 |
| Kmetijski prelevmani | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 705 |
| Izterjava stroškov | 0 | 23 | 0 | 497 | 0 | 4 | 1 | 3 | 1 110 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja | 45 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 79 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | 159 | 8 | 190 | (1) | 1 | 156 | 136 | 140 | 1 930 |
| DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA | 204 | 31 | 192 | 496 | 1 | 161 | 138 | 144 | 6 472 |
| Upravni odhodki: | (308) | (39) | (161) | (69) | (49) | (177) | (177) | (116) | (2 460) |
| Odhodki za osebje | (226) | (32) | (105) | (55) | (40) | (88) | (120) | (83) | (1 732) |
| Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi | (28) | 0 | (4) | 0 | (2) | (1) | (4) | (3) | (70) |
| Drugi upravni odhodki | (54) | (7) | (52) | (14) | (7) | (88) | (53) | (30) | (658) |
| Odhodki iz poslovanja: | (143) | (544) | (36) | (25 789) | (65) | (1 341) | (495) | (624) | (99 922) |
| Neposredno centralizirano upravljanje | (29) | (282) | (7) | (37) | (65) | (157) | (395) | (353) | (6 279) |
| Posredno centralizirano upravljanje | 0 | 0 | 0 | (17) | 0 | (1 179) | (40) | 0 | (2 971) |
| Decentralizirano upravljanje | 0 | 0 | 0 | (10) | 0 | 0 | 0 | 0 | (32) |
| Deljeno upravljanje | 0 | (260) | 0 | (25 710) | 0 | 0 | 0 | (197) | (89 546) |
| Skupno upravljanje | 0 | 0 | 0 | (15) | 0 | 0 | 0 | 0 | (368) |
| Drugi odhodki iz poslovanja | (114) | (2) | (29) | 0 | 0 | (5) | (60) | (74) | (726) |
| ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | (451) | (583) | (197) | (25 858) | (114) | (1 518) | (672) | (740) | (102 382) |
| ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA | (247) | (552) | (5) | (25 362) | (113) | (1 357) | (534) | (596) | (95 910) |

Skupno raziskovalno središče

Ribištvo

Notranji trg

Regionalna politika

Obdavčenje in carine

Izobraževanje in kultura

Varstvo potrošnikov in zdravja

Pravica, svoboda in varnost

Dejavnosti znotraj EU skupaj

Drugi prihodki iz poslovanja:

Drugi prihodki iz poslovanja:

Globe

0

0

2

0

0

0

0

0

2 648

Kmetijski prelevmani

0

0

0

0

0

0

0

0

705

Izterjava stroškov

0

23

0

497

0

4

1

3

1 110

Prihodki iz upravnega poslovanja

45

0

0

0

0

1

1

1

79

Drugi prihodki iz poslovanja

159

8

190

(1)

1

156

136

140

1 930

DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA

204

204

31

31

192

192

496

496

1

1

161

161

138

138

144

144

6 472

6 472

Upravni odhodki:

Upravni odhodki:

(308)

(308)

(39)

(39)

(161)

(161)

(69)

(69)

(49)

(49)

(177)

(177)

(177)

(177)

(116)

(116)

(2 460)

(2 460)

Odhodki za osebje

(226)

(32)

(105)

(55)

(40)

(88)

(120)

(83)

(1 732)

Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi

(28)

0

(4)

0

(2)

(1)

(4)

(3)

(70)

Drugi upravni odhodki

(54)

(7)

(52)

(14)

(7)

(88)

(53)

(30)

(658)

Odhodki iz poslovanja:

Odhodki iz poslovanja:

(143)

(143)

(544)

(544)

(36)

(36)

(25 789)

(25 789)

(65)

(65)

(1 341)

(1 341)

(495)

(495)

(624)

(624)

(99 922)

(99 922)

Neposredno centralizirano upravljanje

(29)

(282)

(7)

(37)

(65)

(157)

(395)

(353)

(6 279)

Posredno centralizirano upravljanje

0

0

0

(17)

0

(1 179)

(40)

0

(2 971)

Decentralizirano upravljanje

0

0

0

(10)

0

0

0

0

(32)

Deljeno upravljanje

0

(260)

0

(25 710)

0

0

0

(197)

(89 546)

Skupno upravljanje

0

0

0

(15)

0

0

0

0

(368)

Drugi odhodki iz poslovanja

(114)

(2)

(29)

0

0

(5)

(60)

(74)

(726)

ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

(451)

(451)

(583)

(583)

(197)

(197)

(25 858)

(25 858)

(114)

(114)

(1 518)

(1 518)

(672)

(672)

(740)

(740)

(102 382)

(102 382)

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

(247)

(247)

(552)

(552)

(5)

(5)

(25 362)

(25 362)

(113)

(113)

(1 357)

(1 357)

(534)

(534)

(596)

(596)

(95 910)

(95 910)

POROČANJE PO ODSEKIH – DEJAVNOSTI ZUNAJ EU

POROČANJE PO ODSEKIH – DEJAVNOSTI ZUNAJ EU

| v mio. EUR |
| --- |
| | Zunanje zadeve | Trgovina | Razvoj | Širitev | Humanitarna pomoč | Dejavnosti zunaj EU skupaj |
| Drugi prihodki iz poslovanja: |
| Izterjava stroškov | 14 | 0 | 9 | 39 | 2 | 64 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja | 37 | 0 | 0 | 0 | 0 | 37 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | 81 | 0 | (1) | 1 | 0 | 81 |
| DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA | 132 | 0 | 8 | 40 | 2 | 182 |
| Upravni odhodki: | (799) | (50) | (146) | (45) | (26) | (1 066) |
| Odhodki za osebje | (511) | (45) | (129) | (36) | (16) | (737) |
| Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi | (18) | 0 | 0 | 0 | 0 | (18) |
| Drugi upravni odhodki | (270) | (5) | (17) | (9) | (10) | (311) |
| Odhodki iz poslovanja: | (2 924) | (12) | (939) | (142) | (852) | (4 869) |
| Neposredno centralizirano upravljanje | (1 514) | (6) | (610) | (296) | (417) | (2 843) |
| Posredno centralizirano upravljanje | (563) | 0 | (1) | (52) | 0 | (616) |
| Decentralizirano upravljanje | (185) | 0 | (122) | 202 | 0 | (105) |
| Deljeno upravljanje | (26) | 0 | 17 | 0 | 0 | (9) |
| Skupno upravljanje | (634) | (6) | (218) | 6 | (435) | (1 287) |
| Drugi odhodki iz poslovanja | (2) | 0 | (5) | (2) | 0 | (9) |
| ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | (3 723) | (62) | (1 085) | (187) | (878) | (5 935) |
| ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA | (3 591) | (62) | (1 077) | (147) | (876) | (5 753) |

v mio. EUR

Zunanje zadeve

Trgovina

Razvoj

Širitev

Humanitarna pomoč

Dejavnosti zunaj EU skupaj

Drugi prihodki iz poslovanja:

Drugi prihodki iz poslovanja:

Izterjava stroškov

14

0

9

39

2

64

Prihodki iz upravnega poslovanja

37

0

0

0

0

37

Drugi prihodki iz poslovanja

81

0

(1)

1

0

81

DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA

132

132

0

0

8

8

40

40

2

2

182

182

Upravni odhodki:

Upravni odhodki:

(799)

(799)

(50)

(50)

(146)

(146)

(45)

(45)

(26)

(26)

(1 066)

(1 066)

Odhodki za osebje

(511)

(45)

(129)

(36)

(16)

(737)

Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi

(18)

0

0

0

0

(18)

Drugi upravni odhodki

(270)

(5)

(17)

(9)

(10)

(311)

Odhodki iz poslovanja:

Odhodki iz poslovanja:

(2 924)

(2 924)

(12)

(12)

(939)

(939)

(142)

(142)

(852)

(852)

(4 869)

(4 869)

Neposredno centralizirano upravljanje

(1 514)

(6)

(610)

(296)

(417)

(2 843)

Posredno centralizirano upravljanje

(563)

0

(1)

(52)

0

(616)

Decentralizirano upravljanje

(185)

0

(122)

202

0

(105)

Deljeno upravljanje

(26)

0

17

0

0

(9)

Skupno upravljanje

(634)

(6)

(218)

6

(435)

(1 287)

Drugi odhodki iz poslovanja

(2)

0

(5)

(2)

0

(9)

ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

(3 723)

(3 723)

(62)

(62)

(1 085)

(1 085)

(187)

(187)

(878)

(878)

(5 935)

(5 935)

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

(3 591)

(3 591)

(62)

(62)

(1 077)

(1 077)

(147)

(147)

(876)

(876)

(5 753)

(5 753)

POROČANJE PO ODSEKIH – STORITVE IN DRUGO

POROČANJE PO ODSEKIH – STORITVE IN DRUGO

| v mio. EUR |
| --- |
| | Tisk in komunikacije | Evropski urad za boj proti goljufijam | Usklajevanje | Osebje in uprava | Statistični urad Evropskih skupnosti | Proračun | Revizija | Jeziki | Drugo | Storitve in drugo skupaj |
| Drugi prihodki iz poslovanja: |
| Izterjava stroškov | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| Prihodki iz upravnega poslovanja | 0 | 6 | 0 | 692 | 0 | 50 | 0 | 92 | 0 | 840 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | (2) | 0 | 6 | 54 | (1) | (2) | 0 | 47 | 605 | 707 |
| DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA | (1) | 6 | 6 | 747 | (1) | 48 | 0 | 139 | 605 | 1 549 |
| Upravni odhodki: | (96) | (49) | (148) | (1 360) | (65) | (51) | (8) | (380) | 35 | (2 122) |
| Odhodki za osebje | (61) | (36) | (129) | (564) | (60) | (38) | (8) | (290) | 35 | (1 151) |
| Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi | (2) | 0 | 0 | (116) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (118) |
| Drugi upravni odhodki | (33) | (13) | (19) | (680) | (5) | (13) | 0 | (90) | 0 | (853) |
| Odhodki iz poslovanja: | (98) | (13) | 0 | (36) | (30) | (261) | 0 | (14) | (424) | (876) |
| Neposredno centralizirano upravljanje | (94) | (13) | 0 | (32) | (29) | (109) | 0 | (1) | 0 | (278) |
| Posredno centralizirano upravljanje | (4) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (4) |
| Deljeno upravljanje | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (126) | 0 | 0 | 0 | (126) |
| Drugi odhodki iz poslovanja | 0 | 0 | 0 | (4) | (1) | (26) | 0 | (13) | (424) | (468) |
| ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ | (194) | (62) | (148) | (1 396) | (95) | (312) | (8) | (394) | (389) | (2 998) |
| ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA | (195) | (56) | (142) | (649) | (96) | (264) | (8) | (255) | 216 | (1 449) |

v mio. EUR

Tisk in komunikacije

Evropski urad za boj proti goljufijam

Usklajevanje

Osebje in uprava

Statistični urad Evropskih skupnosti

Proračun

Revizija

Jeziki

Drugo

Storitve in drugo skupaj

Drugi prihodki iz poslovanja:

Drugi prihodki iz poslovanja:

Izterjava stroškov

1

0

0

1

0

0

0

0

0

2

Prihodki iz upravnega poslovanja

0

6

0

692

0

50

0

92

0

840

Drugi prihodki iz poslovanja

(2)

0

6

54

(1)

(2)

0

47

605

707

DRUGI PRIHODKI IZ POSLOVANJA

(1)

(1)

6

6

6

6

747

747

(1)

(1)

48

48

0

0

139

139

605

605

1 549

1 549

Upravni odhodki:

Upravni odhodki:

(96)

(96)

(49)

(49)

(148)

(148)

(1 360)

(1 360)

(65)

(65)

(51)

(51)

(8)

(8)

(380)

(380)

35

35

(2 122)

(2 122)

Odhodki za osebje

(61)

(36)

(129)

(564)

(60)

(38)

(8)

(290)

35

(1 151)

Odhodki, povezani z neopredmetenimi sredstvi in opredmetenimi osnovnimi sredstvi

(2)

0

0

(116)

0

0

0

0

0

(118)

Drugi upravni odhodki

(33)

(13)

(19)

(680)

(5)

(13)

0

(90)

0

(853)

Odhodki iz poslovanja:

Odhodki iz poslovanja:

(98)

(98)

(13)

(13)

0

0

(36)

(36)

(30)

(30)

(261)

(261)

0

0

(14)

(14)

(424)

(424)

(876)

(876)

Neposredno centralizirano upravljanje

(94)

(13)

0

(32)

(29)

(109)

0

(1)

0

(278)

Posredno centralizirano upravljanje

(4)

0

0

0

0

0

0

0

0

(4)

Deljeno upravljanje

0

0

0

0

0

(126)

0

0

0

(126)

Drugi odhodki iz poslovanja

0

0

0

(4)

(1)

(26)

0

(13)

(424)

(468)

ODHODKI IZ POSLOVANJA SKUPAJ

(194)

(194)

(62)

(62)

(148)

(148)

(1 396)

(1 396)

(95)

(95)

(312)

(312)

(8)

(8)

(394)

(394)

(389)

(389)

(2 998)

(2 998)

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

ČISTI ODHODKI IZ POSLOVANJA

(195)

(195)

(56)

(56)

(142)

(142)

(649)

(649)

(96)

(96)

(264)

(264)

(8)

(8)

(255)

(255)

216

216

(1 449)

(1 449)

4.   POJASNILA K IZKAZU DENARNIH TOKOV

4.1   NAMEN IN PRIPRAVA IZKAZA DENARNIH TOKOV

NAMEN IN PRIPRAVA IZKAZA DENARNIH TOKOV

Podatki o denarnih tokovih se uporabljajo kot osnova za oceno sposobnosti EU, da ustvari denarna sredstva in njihove ustreznike, ter za oceno njenih potreb po porabi teh denarnih sredstev.

Izkaz denarnih tokov je pripravljen po posredni metodi. To pomeni, da se čisti presežek ali primanjkljaj za zadevno proračunsko leto popravi glede na vpliv nedenarnih poslov, morebitne časovne razmejitve preteklih ali prihodnjih denarnih prejemkov ali plačil iz poslovanja in prihodkovne ali odhodkovne postavke, povezane z denarnimi tokovi pri naložbenju. Denarni tokovi, ki nastanejo pri poslih v tuji valuti, se izkazujejo v predstavitveni valuti EU (euro); znesek v tuji valuti se preračuna po menjalnem tečaju med eurom in to tujo valuto na dan nastanka denarnega toka.

Razpredelnica z izkazom denarnih tokov prikazuje denarne tokove v zadevnem obdobju, in sicer razčlenjeno na denarne tokove pri poslovanju in naložbenju (EU nima dejavnosti financiranja).

4.2   POSLOVANJE

POSLOVANJE

Poslovanje zajema dejavnosti EU, ki ne vključujejo naložbenja. To pomeni večino izvajanih dejavnosti. Posojila, odobrena upravičencem (in z njimi povezana najeta posojila, če obstajajo), ne štejejo kot naložbenje (ali financiranje), saj so del splošnih ciljev in s tem vsakodnevnih poslov EU. Poslovanje vključuje tudi naložbe, kot so EIS, EBOR in skladi tveganega kapitala. Dejansko je cilj teh dejavnosti prispevati k doseganju rezultatov, za katere si prizadevajo politike.

4.3   NALOŽBENJE

NALOŽBENJE

Naložbenje je pridobitev in odtujitev neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev ter drugih naložb, ki niso vključene med denarne ustreznike. Ne vključuje posojil, odobrenih upravičencem. Cilj tega dela je prikazati dejanske naložbe EU.

Treba je omeniti, da znesek 8 910 milijonov EUR saldov denarnih sredstev in njihovih ustreznikov pri Komisiji ni na razpolago za uporabo EU. To so denarna sredstva, prejeta kot plačila naloženih glob, kadar se je druga stranka pritožila zoper naloženo globo. Ti zneski so jasno razkriti kot „denarna sredstva z omejitvami“ v pojasnilu 2.11 zgoraj.

5.   POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA RAZKRITJA

POGOJNA SREDSTVA

POGOJNA SREDSTVA

| v mio. EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Prejeta jamstva | 5.1 | 279 | 260 |
| Pogojna sredstva, povezana s primeri goljufij in nepravilnosti | 5.2 | 1 944 | 2 010 |
| Še nepotrjeni finančni popravki (v pričakovanju končne odločitve) | 5.3 | 0 | 4 390 |
| Druga pogojna sredstva | 5.4 | 18 | 43 |
| Pogojna sredstva skupaj | | 2 241 | 6 703 |

v mio. EUR

Pojasnilo

31.12.2009

31.12.2008

Prejeta jamstva

5.1

5.1

279

260

Pogojna sredstva, povezana s primeri goljufij in nepravilnosti

5.2

5.2

1 944

2 010

Še nepotrjeni finančni popravki (v pričakovanju končne odločitve)

5.3

5.3

0

4 390

Druga pogojna sredstva

5.4

5.4

18

43

Pogojna sredstva skupaj

Pogojna sredstva skupaj

2 241

2 241

6 703

6 703

POGOJNE OBVEZNOSTI

POGOJNE OBVEZNOSTI

| v mio. EUR |
| --- |
| Pogojne obveznosti | Pojasnilo | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Dana jamstva | 5.5 | 19 330 | 17 510 |
| Globe – pritožbe, vložene pri Sodišču | 5.6 | 11 969 | 10 198 |
| EKJS – postopki pred izrekom sodbe | 5.7 | 1 945 | 1 609 |
| Zneski, povezani s pravnimi zadevami in drugimi spori | 5.8 | 416 | 281 |
| Druge pogojne obveznosti | 5.9 | 12 | 18 |
| Pogojne obveznosti skupaj | | 33 672 | 29 616 |
| Vse pogojne obveznosti bi v primeru, da bi zapadle v plačilo, financiral proračun EU v prihodnjih letih. Proračun EU financirajo države članice. |

v mio. EUR

Pogojne obveznosti

Pojasnilo

31.12.2009

31.12.2008

Dana jamstva

5.5

5.5

19 330

17 510

Globe – pritožbe, vložene pri Sodišču

5.6

5.6

11 969

10 198

EKJS – postopki pred izrekom sodbe

5.7

5.7

1 945

1 609

Zneski, povezani s pravnimi zadevami in drugimi spori

5.8

5.8

416

281

Druge pogojne obveznosti

5.9

5.9

12

18

Pogojne obveznosti skupaj

Pogojne obveznosti skupaj

33 672

33 672

29 616

29 616

Vse pogojne obveznosti bi v primeru, da bi zapadle v plačilo, financiral proračun EU v prihodnjih letih. Proračun EU financirajo države članice.

POGOJNA SREDSTVA

POGOJNA SREDSTVA

5.1   PREJETA JAMSTVA

PREJETA JAMSTVA

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Garancije za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti | 252 | 239 |
| Drugo | 27 | 21 |
| Skupaj | 279 | 260 |

v mio. EUR

31.12.2009

31.12.2008

Garancije za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti

252

239

Drugo

27

21

Skupaj

Skupaj

279

279

260

260

Včasih se zahtevajo garancije za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti za zagotovitev, da upravičenci do financiranja EU izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z EU.

5.2   GOLJUFIJE IN NEPRAVILNOSTI

GOLJUFIJE IN NEPRAVILNOSTI

Spodnja razpredelnica prikazuje potencialni znesek izterjav, ki jih lahko opravijo države članice na podlagi odkritja nepravilnih zahtevkov v okviru strukturnih skladov. Razpredelnica temelji na uradnih poročilih, ki so jih predložile države članice v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1681/94, zneski v njej pa so razčlenjeni po državah članicah.

Pogojna sredstva: primeri goljufij in nepravilnosti

Pogojna sredstva: primeri goljufij in nepravilnosti

| v mio. EUR |
| --- |
| Država članica | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Avstrija | 8 | 13 |
| Belgija | 2 | 16 |
| Češka | 13 | 13 |
| Danska | 2 | 10 |
| Estonija | 3 | 2 |
| Finska | 2 | 3 |
| Francija | 15 | 12 |
| Nemčija | 468 | 581 |
| Grčija | 25 | 62 |
| Madžarska | 6 | 5 |
| Irska | 1 | 1 |
| Italija | 436 | 441 |
| Latvija | 5 | 4 |
| Litva | 5 | 2 |
| Malta | 1 | 1 |
| Nizozemska | 15 | 14 |
| Poljska | 18 | 13 |
| Portugalska | 82 | 114 |
| Slovaška | 39 | 9 |
| Slovenija | 7 | 1 |
| Španija | 277 | 279 |
| Švedska | 2 | 2 |
| Združeno kraljestvo | 347 | 257 |
| Skupaj | 1 779 | 1 855 |

v mio. EUR

Država članica

31.12.2009

31.12.2008

Avstrija

8

13

Belgija

2

16

Češka

13

13

Danska

2

10

Estonija

3

2

Finska

2

3

Francija

15

12

Nemčija

468

581

Grčija

25

62

Madžarska

6

5

Irska

1

1

Italija

436

441

Latvija

5

4

Litva

5

2

Malta

1

1

Nizozemska

15

14

Poljska

18

13

Portugalska

82

114

Slovaška

39

9

Slovenija

7

1

Španija

277

279

Švedska

2

2

Združeno kraljestvo

347

257

Skupaj

Skupaj

1 779

1 855

Zneski, navedeni v tej razpredelnici, pomenijo prej teoretične najvišje zneske kot pa zneske, ki bodo dejansko dani na razpolago proračunu EU, in sicer iz naslednjih razlogov:

| — | države članice ne poročajo vedno o rezultatih svojih postopkov izterjave; |
| --- | --- |

—

države članice ne poročajo vedno o rezultatih svojih postopkov izterjave;

| — | čeprav morajo države članice Komisijo obvestiti o verjetnosti izterjave, je nemogoče natančno določiti, kolikšen delež zneskov, ki jih je treba še izterjati, bo dejansko izterjan. Nacionalne zakonodaje včasih določajo 30-letni zastaralni rok, kar lahko pripravi nacionalne organe do tega, da odlagajo odpis dolga, tudi če so možnosti za izterjavo zgolj teoretične. Za strukturne ukrepe morajo zdaj države članice Komisiji vsako leto poslati poročilo o zneskih, ki čakajo na izterjavo (člen 8 Uredbe (ES) št. 438/2001), da bi se prikazala natančnejša slika dejanskega stanja; |
| --- | --- |

—

čeprav morajo države članice Komisijo obvestiti o verjetnosti izterjave, je nemogoče natančno določiti, kolikšen delež zneskov, ki jih je treba še izterjati, bo dejansko izterjan. Nacionalne zakonodaje včasih določajo 30-letni zastaralni rok, kar lahko pripravi nacionalne organe do tega, da odlagajo odpis dolga, tudi če so možnosti za izterjavo zgolj teoretične. Za strukturne ukrepe morajo zdaj države članice Komisiji vsako leto poslati poročilo o zneskih, ki čakajo na izterjavo (člen 8 Uredbe (ES) št. 438/2001), da bi se prikazala natančnejša slika dejanskega stanja;

| — | tudi če zadevna država članica sproži postopek izterjave pravočasno, pozitiven izid ni zagotovljen. To še zlasti velja, kadar se nalogi za izterjavo izpodbijajo pred sodišči; |
| --- | --- |

—

tudi če zadevna država članica sproži postopek izterjave pravočasno, pozitiven izid ni zagotovljen. To še zlasti velja, kadar se nalogi za izterjavo izpodbijajo pred sodišči;

| — | individualni projekti se sofinancirajo kot del večletnih programov. Dokler se večletni program ne zaključi, ni mogoče določiti natančnega zneska za izterjavo, ker se lahko sredstva, porabljena za nepravilne odhodke, v nekaterih okoliščinah prerazporedijo na druge, zakonite projekte in ker se lahko posledična obročna plačila, zlasti končna plačila, včasih uporabijo kot sredstvo za popravek prejšnjih nepravilnih odhodkov. Zneski v teh razpredelnicah so začasni zneski, ki temeljijo na poročilih, prejetih in obdelanih do konca februarja 2010. Ti zneski se lahko še spremenijo v skladu z nadaljnjimi zapoznelimi poročili. |
| --- | --- |

—

individualni projekti se sofinancirajo kot del večletnih programov. Dokler se večletni program ne zaključi, ni mogoče določiti natančnega zneska za izterjavo, ker se lahko sredstva, porabljena za nepravilne odhodke, v nekaterih okoliščinah prerazporedijo na druge, zakonite projekte in ker se lahko posledična obročna plačila, zlasti končna plačila, včasih uporabijo kot sredstvo za popravek prejšnjih nepravilnih odhodkov. Zneski v teh razpredelnicah so začasni zneski, ki temeljijo na poročilih, prejetih in obdelanih do konca februarja 2010. Ti zneski se lahko še spremenijo v skladu z nadaljnjimi zapoznelimi poročili.

Možnosti izterjave v posameznih primerih ni mogoče dovolj natančno oceniti na podlagi podatkov, ki so jih poslale države članice. Glavna gibanja od leta 2008 se navezujejo na povečanja v zvezi z državami „EU-10“. Kohezijska politika se je začela polno izvajati leta 2004, vse odtlej pa je zaradi večje stopnje izvajanja in okrepljenih kontrol sofinanciranih dejavnosti naraščalo tudi število prijavljenih nepravilnosti. Druga pomembna razlika v zvezi z letom 2008 se navezuje na Združeno kraljestvo, ki po obširnih revizijah financiranih dejavnosti poroča o vse večjem številu nepravilnosti.

V tej postavki je vključenih tudi 165 milijonov EUR v zvezi z EKJS (leta 2008: 153 milijonov EUR). Države članice so Komisiji sporočile zneske, vključene v njihove knjige terjatev, in tudi zneske, ki so bili šele v začetni fazi preverjanja. V tej postavki so torej razkriti ti začasni zneski.

5.3   ŠE NEPOTRJENI FINANČNI POPRAVKI (V PRIČAKOVANJU KONČNE ODLOČITVE)

ŠE NEPOTRJENI FINANČNI POPRAVKI (V PRIČAKOVANJU KONČNE ODLOČITVE)

Podatki, ki zadevajo izterjavo odhodkov EU, so skupaj z informacijami, ki so s tem povezane, razkriti v pojasnilu 6 k tem računovodskim izkazom.

6

5.4   DRUGA POGOJNA SREDSTVA

DRUGA POGOJNA SREDSTVA

V tej postavki so vključeni drugi manjši zneski pogojnih sredstev, ki jih ni mogoče razvrstiti v zgornje postavke.

POGOJNE OBVEZNOSTI

POGOJNE OBVEZNOSTI

5.5   DANA JAMSTVA

DANA JAMSTVA

5.5.1   
  Za posojila, ki jih je odobrila Evropska investicijska banka (EIB) iz svojih lastnih sredstev

Za posojila, ki jih je odobrila Evropska investicijska banka (EIB) iz svojih lastnih sredstev

| v mio. EUR |
| --- |
| | Delitev tveganja 31.12.2009 | Nedelitev tveganja 31.12.2009 | Neporavnano 31.12.2009
  Skupaj | Neporavnano 31.12.2008 |
| javni organ | zasebno podjetje |
| Jamstvo v višini 65 % | 3 127 | 9 126 | 2 692 | 14 945 | 12 429 |
| Jamstvo v višini 70 % | 109 | 1 981 | 506 | 2 596 | 2 908 |
| Jamstvo v višini 75 % | 0 | 617 | 233 | 850 | 1 049 |
| Jamstvo v višini 100 % | 0 | 625 | 196 | 821 | 1 008 |
| Skupaj | 3 236 | 12 349 | 3 627 | 19 212 | 17 394 |

v mio. EUR

Delitev tveganja 31.12.2009

Nedelitev tveganja 31.12.2009

Neporavnano 31.12.2009

Skupaj

Neporavnano 31.12.2008

javni organ

zasebno podjetje

Jamstvo v višini 65 %

3 127

9 126

2 692

14 945

14 945

12 429

Jamstvo v višini 70 %

109

1 981

506

2 596

2 596

2 908

Jamstvo v višini 75 %

0

617

233

850

850

1 049

Jamstvo v višini 100 %

0

625

196

821

821

1 008

Skupaj

Skupaj

3 236

3 236

12 349

12 349

3 627

3 627

19 212

19 212

17 394

17 394

Proračun EU jamči za posojila, ki jih je EIB podpisala in odobrila iz svojih lastnih sredstev tretjim državam na dan 31. decembra 2009 (vključno s posojili, odobrenimi državam članicam pred pristopom). Vendar je to jamstvo EU omejeno na odstotek najvišjega zneska odobrenih kreditnih linij: 65 %, 70 %, 75 % ali 100 %. Kadar ta najvišji znesek ni dosežen, jamstvo EU krije celoten znesek. Na dan 31. decembra 2009 je neporavnani znesek skupaj znašal 19 212 milijonov EUR, kar je torej največji možni znesek, na katerega je omejeno tveganje EU.

Za posojila, ki jih krije jamstvo proračuna EU, dobi EIB tudi jamstva tretjih oseb (držav, javnih ali zasebnih finančnih ustanov); v teh primerih je Komisija sekundarni porok. Jamstvo proračuna EU krije le politično tveganje jamstev, zagotovljenih v okviru „delitve tveganja“. Druga tveganja krije EIB, če primarni porok ne spoštuje danih zavez. Za jamstva, zagotovljena v okviru „nedelitve tveganja“ (non-risk sharing), vsa tveganja, če primarni porok ne spoštuje danih zavez, krije proračun EU. Če je primarni porok javni organ, so ta tveganja praviloma omejena na politično tveganje, ko pa jamstvo da institucija ali zasebna družba, je verjetno, da bo moral proračun EU kriti tudi gospodarsko tveganje.

5.5.2   
  Druga dana jamstva

Druga dana jamstva

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) | 94 | 48 |
| MEDA: jamstva za Maroko | 17 | 66 |
| Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T | 6 | 1 |
| Drugo | 1 | 1 |
| Skupaj | 118 | 116 |

v mio. EUR

31.12.2009

31.12.2008

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF)

94

48

MEDA: jamstva za Maroko

17

66

Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T

6

1

Drugo

1

1

Skupaj

Skupaj

118

118

116

116

Prispevek Komisije v okviru Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja (The Risk Sharing Finance Facility, RSFF) se uporabi za rezervacije za finančna tveganja za posojila in jamstva, ki jih EIB zagotovi upravičenim raziskovalnim projektom. Skupni predvideni proračun Komisije za obdobje 2007–2013 znaša do 1 milijarde EUR, od tega do 800 milijonov EUR izhaja iz posebnega programa „Sodelovanje“, do 200 milijonov EUR pa iz posebnega programa „Zmogljivosti“. EIB se je zavezala, da bo zagotovila enak znesek. Znesek v višini 94 milijonov EUR je Komisija blokirala kot „razporeditev kapitala“. V to razporeditev kapitala so vključene nepričakovane izgube iz posojil in jamstev, ki jih je EIB dala v okviru RSFF. To je največja izguba, ki jo Komisija lahko utrpi v primeru neizpolnjevanja obveznosti iz naslova odobrenih posojil ali jamstev. Je najvišji znesek jamstva, ki ga Komisija da v okviru RSFF, in se tako šteje kot pogojna obveznost EU.

V okviru programa MEDA je Komisija ustvarila jamstveni mehanizem na podlagi posebnega sklada, katerega upravičenki bosta maroški organizaciji Caisse Centrale de Garantie in Fonds Dar Ad-Damane. Na dan 31. decembra 2009 je pod jamstvo Komisije spadalo 17 milijonov EUR.

Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T (LGTT) (2007-2013) je namenjen izdajanju jamstev za blažitev prihodkovnih tveganj v začetni fazi izvajanja projektov vseevropskega prometnega omrežja. Jamstvo naj bi zlasti v celoti krilo stand-by kreditne linije, ki bi se lahko črpale, kadar denarni tokovi projekta ne bi zadostovali za servisiranje prednostnega dolga. Ta instrument bo skupen finančni proizvod Komisije in EIB, dodeljenih pa mu bo 500 milijonov EUR iz proračuna EU. EIB bo dodelila dodatnih 500 milijonov EUR, tako da bo celotni znesek, ki bo na razpolago, znašal 1 milijardo EUR. Znesek, vključen v tej postavki, to je 6 milijonov EUR, je prispevek k oblikovanju rezervacij za nepričakovane izgube v zvezi s poslovanjem LGTT.

5.6   GLOBE

GLOBE

Ti zneski se nanašajo na globe, ki jih je Komisija naložila za kršitev pravil konkurence in so bile začasno plačane ter je bila zoper njih vložena pritožba oziroma še ni znano, ali bo pritožba vložena. Pogojna obveznost se ohrani, dokler sodba Sodišča EU o zadevi ne postane pravnomočna. Natečene obresti na začasna plačila (460 milijonov EUR) so vključene v poslovni izid za zadevno leto in tudi kot pogojna obveznost, da se prikaže negotovost upravičenosti Komisije do teh zneskov.

5.7   EKJS – POSTOPKI PRED IZREKOM SODBE

EKJS – POSTOPKI PRED IZREKOM SODBE

To so pogojne obveznosti do držav članic, povezane s sklepi o skladnosti pri EKJS pred izrekom sodbe Sodišča EU. Določitev končnega zneska obveznosti in leta, v katerem bo učinek uspešnih pritožb bremenil proračun, je odvisna od trajanja postopka pred Sodiščem EU. Zneski, ki jih bo po ocenah verjetno treba plačati, so vključeni v bilanco stanja kot dolgoročne rezervacije – glej pojasnilo 2.13.

2.13

5.8   ZNESKI, POVEZANI S PRAVNIMI ZADEVAMI IN DRUGIMI SPORI

ZNESKI, POVEZANI S PRAVNIMI ZADEVAMI IN DRUGIMI SPORI

Ta postavka se nanaša na odškodninske tožbe, ki so trenutno vložene proti EU, druge pravne spore in ocenjene pravne stroške.

Zneski so povezani s spori, ki vključujejo dobavitelje, pogodbene izvajalce in nekdanje osebje. Treba je omeniti, da mora v odškodninski tožbi v skladu s členom 288 Pogodbe ES tožnik dokazati, da je institucija dovolj resno kršila pravno pravilo, ki podeljuje pravice posameznikom, da je tožnik utrpel dejansko škodo in da obstaja neposredna vzročna zveza med nezakonitim dejanjem in škodo.

5.9   DRUGE POGOJNE OBVEZNOSTI

DRUGE POGOJNE OBVEZNOSTI

V tej postavki so vključeni drugi manjši zneski pogojnih obveznosti, ki jih ni mogoče razvrstiti v zgornje postavke.

DRUGA POMEMBNA RAZKRITJA

DRUGA POMEMBNA RAZKRITJA

5.10   FINANČNE DEJAVNOSTI, POVEZANE Z NEČRPANIMI OBVEZNOSTMI

FINANČNE DEJAVNOSTI, POVEZANE Z NEČRPANIMI OBVEZNOSTMI

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Finančne dejavnosti, povezane z nečrpanimi obveznostmi | 5 733 | 4 885 |

v mio. EUR

31.12.2009

31.12.2008

Finančne dejavnosti, povezane z nečrpanimi obveznostmi

5 733

4 885

To so sporazumi o danem posojilu ali o kapitalski naložbi, ki jih je sklenila Komisija (in jih ne krijejo neporavnane obveznosti), vendar druga stranka teh sredstev do konca leta še ni črpala. Glavni zneski se navezujejo na sporazume o plačilnobilančnem posojilu, ki so bili podpisani v letih 2008 in 2009, vendar zneski do konca leta še niso bili izplačani (5,4 milijarde EUR na dan 31. decembra 2009).

5.11   PREVZETE PRORAČUNSKE OBVEZNOSTI, KI ŠE NISO BILE PLAČANE

PREVZETE PRORAČUNSKE OBVEZNOSTI, KI ŠE NISO BILE PLAČANE

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Prevzete proračunske obveznosti, ki še niso bile plačane | 134 689 | 120 023 |

v mio. EUR

31.12.2009

31.12.2008

Prevzete proračunske obveznosti, ki še niso bile plačane

134 689

120 023

Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek že prevzetih obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Neporavnane proračunske obveznosti so običajna posledica obstoja večletnih programov. Na dan 31. decembra 2009 so znašale skupaj 177 272 milijonov EUR. Zgornji skupni znesek je znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti, zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot odhodki v izkaz poslovnega izida za leto 2009.

5.12   POMEMBNE PRAVNE OBVEZNOSTI

POMEMBNE PRAVNE OBVEZNOSTI

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Strukturni ukrepi | 275 761 | 332 995 |
| Protokoli s sredozemskimi državami | 263 | 263 |
| Sporazumi o ribolovu | 249 | 401 |
| Program Galileo | 1 517 | 2 023 |
| Program GMES | 556 | 624 |
| TEN-T | 4 289 | 4 571 |
| Druge pogodbene obveznosti | 1 325 | 983 |
| Skupaj | 283 960 | 341 860 |

v mio. EUR

31.12.2009

31.12.2008

Strukturni ukrepi

275 761

332 995

Protokoli s sredozemskimi državami

263

263

Sporazumi o ribolovu

249

401

Program Galileo

1 517

2 023

Program GMES

556

624

TEN-T

4 289

4 571

Druge pogodbene obveznosti

1 325

983

Skupaj

Skupaj

283 960

283 960

341 860

341 860

Te obveznosti so nastale, ker se je EU odločila, da bo prevzela dolgoročne pravne obveznosti v zvezi z zneski, ki jih še niso krile odobritve za prevzem obveznosti v proračunu. Lahko so povezane z večletnimi programi, kot so programi strukturnih ukrepov, ali pa z zneski, ki se jih je Evropska unija zavezala plačati v prihodnosti v okviru upravnih pogodb, obstoječih na datum bilance stanja (npr. pogodbe v zvezi z zagotavljanjem storitev na področju varovanja, čiščenja ipd., pa tudi pogodbene obveznosti glede posebnih projektov, kot so gradbena dela). Nekateri večletni programi ne vsebujejo obveznosti, ki zahtevajo vključitev v to postavko, ker so odhodki v prihodnjih letih odvisni od letnih odločitev proračunskega organa ali sprememb zadevnih pravil.

5.12.1   
  Strukturni ukrepi

Strukturni ukrepi

Spodnja razpredelnica prikazuje primerjavo med pravnimi obveznostmi, za katere obveznosti v breme proračuna še niso bile prevzete, in najvišjim zneskom obveznosti v povezavi z zneski, predvidenimi v finančnem okviru za obdobje 2007–2013. Strukturni ukrepi pomenijo pomoč, načrtovano za obdobje 2007–2013. Oblika in cilji obdobja finančnega okvira, ki se je začelo leta 2007, se razlikujejo od oblike in ciljev iz prejšnjega obdobja.

| v mio. EUR |
| --- |
| | Zneski finančnega okvira 2007–2013
  (A) | Sklenjene pravne obveznosti
  (B) | Proračunske obveznosti 2007-2009
  (C) | Pravne obveznosti, zmanjšane za proračunske obveznosti
  (=B–C) | Najvišji znesek obveznosti
  (=A–C) |
| Skladi kohezijske politike | 346 543 | 346 136 | 140 318 | 205 818 | 206 225 |
| Naravni viri | 100 624 | 98 388 | 39 533 | 58 855 | 61 091 |
| Instrument za predpristopno pomoč | 10 958 | 5 195 | 2 513 | 2 682 | 8 445 |
| Skupaj | 458 125 | 449 719 | 182 364 | 267 355 | 275 761 |

v mio. EUR

Zneski finančnega okvira 2007–2013

(A)

Sklenjene pravne obveznosti

(B)

Proračunske obveznosti 2007-2009

(C)

Pravne obveznosti, zmanjšane za proračunske obveznosti

(=B–C)

Najvišji znesek obveznosti

(=A–C)

Skladi kohezijske politike

346 543

346 136

140 318

205 818

206 225

Naravni viri

100 624

98 388

39 533

58 855

61 091

Instrument za predpristopno pomoč

10 958

5 195

2 513

2 682

8 445

Skupaj

Skupaj

458 125

458 125

449 719

449 719

182 364

182 364

267 355

267 355

275 761

275 761

5.12.2   
  Protokoli s sredozemskimi državami

Protokoli s sredozemskimi državami

Te obveznosti skupaj znašajo 263 milijonov EUR in so povezane s finančnimi protokoli, ki so bili sklenjeni s sredozemskimi državami nečlanicami. Znesek, vključen v to postavko, je razlika med skupnim zneskom iz podpisanih protokolov in zneskom obveznosti v breme proračuna, vknjiženih v zaključni račun. Ti protokoli so mednarodne pogodbe, ki ne morejo biti razveljavljene brez soglasja obeh pogodbenic, čeprav postopek njihove razveljavitve poteka.

5.12.3   
  Sporazumi o ribolovu

Sporazumi o ribolovu

Te obveznosti so bile prevzete s tretjimi državami in so namenjene ukrepom v okviru mednarodnih sporazumov o ribolovu ter skupaj znašajo 249 milijonov EUR.

5.12.4   
  Program Galileo

Program Galileo

Galileo je globalni navigacijski satelitski sistem (GNSS), ki ga trenutno razvijata Evropska unija in Evropska vesoljska agencija (ESA). Program Galileo se zdaj v celoti financira iz proračuna EU, upravlja pa ga Komisija v imenu EU. Prva faza programa, to je faza validacije v orbiti, naj bi bila zaključena v letu 2012, pri čemer bodo ustvarjena sredstva prenesena na Komisijo.

Treba je omeniti, da je Komisija do konca leta 2009 in vključno s prej navedeno naložbo v skupno podjetje Galileo plačala 1 028 milijonov EUR za fazo validacije v orbiti programa Galileo. Ker je ta program trenutno še v raziskovalni fazi, je bil porabljeni denar v skladu z računovodskimi pravili EU prikazan kot odhodki, pripoznala se niso nobena neopredmetena dolgoročna sredstva. Skupen (okvirni) prispevek Komisije, ki je predviden za naslednjo fazo programa Galileo (obdobje 2008–2013), znaša 2 645 milijonov EUR.

5.12.5   
  Program GMES

Program GMES

Komisija je z Evropsko vesoljsko agencijo sklenila pogodbo o izvajanju vesoljske komponente v okviru Globalnega spremljanja okolja in varnosti (GMES) za obdobje 2008–2013. Skupni okvirni znesek za navedeno obdobje znaša 624 milijonov EUR. Leta 2009 je bilo Evropski vesoljski agenciji plačanih 68 milijonov EUR.

5.12.6   
  Prevzete obveznosti za projekte TEN-T

Prevzete obveznosti za projekte TEN-T

Ta znesek se navezuje na subvencije na področju vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) za obdobje 2007–2013. Program se uporablja za projekte, ki so bili izbrani za razvoj vseevropskega prometnega omrežja, da bi se podprli infrastrukturni projekti ter projekti na področju raziskav in inovacij, s čimer bi se spodbujalo vključevanje novih tehnologij in inovativnih procesov pri uporabi nove prometne infrastrukture. Skupni okvirni znesek za ta program znaša 8 013 milijonov EUR.

5.12.7   
  Druge pogodbene obveznosti

Druge pogodbene obveznosti

Vključeni zneski ustrezajo prevzetim obveznostim, ki jih je treba še plačati v obdobju veljavnosti pogodb. V to postavko je vključena neporavnana pogodbena obveznost v višini 117 milijonov EUR v zvezi s pogodbami Sveta o nepremičninah in 441 milijonov EUR v zvezi s pogodbami Parlamenta o nepremičninah. Druga pomembna zneska v tej postavki sta 480 milijonov EUR v zvezi z dogovori o javnih naročilih med agencijo Fuzija za energijo (Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije) in Mednarodno organizacijo za fuzijsko energijo ITER ter 165 milijonov EUR v zvezi z dogovori o javnih naročilih, podpisanimi med agencijo Fuzija za energijo, japonsko agencijo za atomsko energijo (JAEA) in Mednarodno organizacijo za fuzijsko energijo ITER.

5.13   PRISPEVKI ZA POVEZANE ORGANIZACIJE

PRISPEVKI ZA POVEZANE ORGANIZACIJE

Ta znesek pomeni neporavnana plačila nevpoklicanega kapitala, ki ga je vpisala Komisija.

5.13.1   
  Nevpoklicani kapital: EBOR

Nevpoklicani kapital: EBOR

| v mio. EUR |
| --- |
| EBRD | Kapital EBOR skupaj | Kapital, ki ga je vpisala Komisija |
| Kapital | 19 794 | 600 |
| Vplačano | (5 198) | (157) |
| Nevpoklicano | 14 596 | 443 |

v mio. EUR

EBRD

Kapital EBOR skupaj

Kapital, ki ga je vpisala Komisija

Kapital

19 794

600

Vplačano

(5 198)

(157)

Nevpoklicano

14 596

443

443

5.13.2   
  Nevpoklicani kapital: EIS

Nevpoklicani kapital: EIS

| v mio. EUR |
| --- |
| EIS | Kapital EIS skupaj | Kapital, ki ga je vpisala Komisija |
| Kapital | 2 940 | 861 |
| Vplačano | (588) | (172) |
| Nevpoklicano | 2 352 | 689 |

v mio. EUR

EIS

Kapital EIS skupaj

Kapital, ki ga je vpisala Komisija

Kapital

2 940

861

Vplačano

(588)

(172)

Nevpoklicano

2 352

689

689

Po tem, ko je EIS leta 2007 izdal 1 000 novih delnic, je EU leta 2009 vpisala dodatnih 75 delnic z nominalno vrednostjo 1 milijon EUR na delnico, pri čemer je 20 % nominalnega zneska in premijo plačala leta 2009. Udeležba EU je omejena na 900 delnic (900 milijonov EUR). Glej tudi pojasnilo 2.3.1.

5.14   OBVEZNOSTI IZ POSLOVNEGA NAJEMA

OBVEZNOSTI IZ POSLOVNEGA NAJEMA

| v mio. EUR |
| --- |
| Opis | Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati |
| < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | skupaj |
| Zgradbe | 334 | 1 236 | 842 | 2 412 |
| Informacijski materiali in druga oprema | 6 | 7 | 0 | 13 |
| Skupaj | 340 | 1 243 | 842 | 2 425 |

v mio. EUR

Opis

Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

skupaj

Zgradbe

334

1 236

842

2 412

Informacijski materiali in druga oprema

6

7

0

13

Skupaj

Skupaj

340

340

1 243

1 243

842

842

2 425

2 425

Ta postavka zajema zgradbe in drugo opremo, ki so najete po pogodbah o poslovnem najemu in ne izpolnjujejo pogojev za vključitev na strani sredstev v bilanci stanja. Navedeni zneski ustrezajo obveznostim, ki jih je treba še plačati v obdobju veljavnosti pogodb.

Znesek 364 milijonov EUR je bil leta 2009 pripoznan kot odhodek v izkazu poslovnega izida glede poslovnih najemov.

6.   FINANČNI POPRAVKI IN IZTERJANII ZNESKI NA PODLAGI ODKRITIH NEPRAVILNOSTI

Pri izvajanju proračuna EU je treba zagotoviti preprečevanje, odkrivanje ter popravljanje nepravilnosti in goljufij. To pojasnilo daje pregled različnih postopkov, predvidenih v veljavni zakonodaji za postopek obravnavanja nepravilnosti, ki jih odkrijejo Komisija in države članice, ter najboljšo oceno skupnih zadevnih zneskov. Gre za zadnjo fazo delovanja kontrolnih sistemov, ki je bistvena za zagotovitev dobrega finančnega poslovodenja.

6.1   UVOD

UVOD

6.1.1   
  Pregled postopka finančnih popravkov in izterjav po vrstah upravljanja

Pregled postopka finančnih popravkov in izterjav po vrstah upravljanja

Izterjave in finančni popravki se lahko izvajajo na podlagi kontrol in revizij v kateri koli fazi kontrolnega sistema, torej na podlagi revizij na ravni EU (Komisija, Evropsko računsko sodišče, urad OLAF) ali na podlagi revizij v državah članicah v primeru deljenega upravljanja. Čeprav se nepravilnosti lahko pojavijo v kateri koli fazi projekta, se lahko odkrijejo šele v zadnji fazi, ko upravičenec predloži končni zahtevek, ki se navadno preveri na kraju samem in/ali ga potrdi neodvisen revizor. Vendar je treba na podlagi ustrezne sektorske zakonodaje razlikovati med izterjavami in finančnimi popravki, pri čemer je treba upoštevati razlike med vrstami upravljanja.

Izterjave

Izterjave

V skladu s členom 71(3) finančne uredbe se nepravilno plačani zneski izterjajo. Izterjava v tem kontekstu je dejanska izterjava denarnih sredstev, ki jo opravijo Komisija ali države članice zaradi odkritih neupravičenih ali nepravilnih odhodkov.

Finančni popravki

Finančni popravki

Kakor je določeno v ustrezni sektorski zakonodaji za veliko področij odhodkov EU (predvsem v okviru deljenega upravljanja), se nepravilnosti popravljajo z uporabo mehanizma finančnih popravkov. Namen finančnih popravkov, ki jih izvedejo Komisija ali države članice, je ponovna vzpostavitev stanja, ko 100 % odhodkov, prijavljenih za financiranje ali sofinanciranje (kohezijska politika), izpolnjuje merila iz veljavnih nacionalnih pravil in predpisov ter pravil in predpisov EU.

V okviru deljenega upravljanja so za izvajanje potrebnih finančnih popravkov glede posameznih ali sistematičnih nepravilnosti, odkritih v operativnih programih, v prvi vrsti odgovorne države članice. Komisija je odgovorna za zagotavljanje, da so sistemi, ki so jih vzpostavili nacionalni organi, učinkoviti, in če niso, državam članicam naloži finančne popravke.

Ko so neupravičena plačila upravičencem ugotovljena na podlagi kontrol EU, so finančni popravki prvi korak v dejanskem postopku izterjave, saj veljavna zakonodaja od držav članic zahteva, da ukrepajo glede naloženih finančnih popravkov in same izterjajo denarna sredstva od končnih upravičencev. Pri revizijah, ki jih opravijo nacionalni organi, za države članice prav tako velja pravna obveznost, da opravijo izterjave na ravni končnega upravičenca.

V nadaljevanju sledi povzetek različnih postopkov na področju dejavnosti izterjave in finančnih popravkov po vrsti upravljanja ter njihov vpliv na zaključni račun EU.

6.1.2   
  Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

Kadar Komisija neposredno upravlja proračun, se neupravičeni odhodki bodisi izterjajo od upravičenca, bodisi odštejejo od naslednjega izkaza stroškov. Če upravičenci sami odštejejo neupravičeni znesek, preden predložijo izkaz stroškov, ta podatek ni zajet v računovodskem sistemu. To je zelo pogost primer, saj mora večina upravičencev Komisiji predložiti potrjeni ali revidirani končni izkaz stroškov, preden lahko prejmejo končno plačilo. V tem potrjenem izkazu morajo biti popravljene vse opažene nepravilnosti.

6.1.3   
  Deljeno upravljanje

Deljeno upravljanje

Približno 80 % proračuna EU upravljajo skupaj Evropska komisija in države članice, sem pa spadajo predvsem odhodki na področju kmetijstva in razvoja podeželja, kohezijske politike ter ribištva.

Za odhodke v okviru deljenega upravljanja so naloge in odgovornosti v zvezi z izvajanjem prenesene na države članice, ki so v prvi vrsti odgovorne za odkrivanje in popravljanje nepravilnosti, ki jih storijo upravičenci, in posledično za zagotavljanje pravilnosti odhodkov, prijavljenih Komisiji. Države članice torej izvedejo finančne popravke in so v primeru, da na podlagi lastnih revizij ali kontrol EU odkrijejo neupravičena plačila upravičencem, pravno zavezane začeti postopek izterjave proti zadevnim upravičencem.

Evropska komisija ima splošno nadzorno vlogo: preverja učinkovitost delovanja upravljavskih in kontrolnih sistemov držav članic in po potrebi sprejme popravne ukrepe, da lahko prevzame svojo odgovornost za izvrševanje proračuna (člen 53b(4) finančne uredbe). Komisija lahko tudi sprejme formalno odločitev, da za državo članico uporabi finančne popravke, če sama država članica ni izvedla zahtevanih popravkov ali če imajo upravljavski in kontrolni sistemi hude pomanjkljivosti, ki lahko povzročijo sistemske nepravilnosti.

Komisija naloži finančne popravke v zvezi s posameznimi odkritimi nepravilnostmi, vendar ima tudi pooblastila za uporabo ekstrapoliranih ali pavšalnih popravkov. Ekstrapolacija se uporablja, kadar so na voljo rezultati, pridobljeni iz reprezentativnega vzorca v zvezi s sistemsko nepravilnostjo. Pavšalni popravki se uporabljajo pri posameznih kršitvah ali sistemskih nepravilnostih, kadar finančnega učinka ni mogoče natančno količinsko določiti in kadar bi bili administrativni stroški določanja natančnega zneska nesorazmerni. V obeh primerih, tudi če izterjave od upravičencev niso mogoče, so ti popravki pomemben instrument za izboljšanje pomanjkljivosti v sistemih držav članic in torej za preprečevanje ali odkrivanje in izterjavo nepravilnih plačil upravičencem.

6.1.4   
  Druge vrste upravljanja

Druge vrste upravljanja

Za odhodke v okviru decentraliziranega upravljanja in neposrednega centraliziranega upravljanja je odgovornost za izterjavo nepravilno plačanih zneskov prenesena na države članice, tretje države ali agencije. Korektivni mehanizmi za odhodke v okviru skupnega upravljanja so določeni v sporazumih, ki so bili sklenjeni z mednarodnimi organizacijami. Podobno kot pri deljenem upravljanju lahko Komisija v primerih nepravilne uporabe pravil glede shem odhodkov EU izvede finančne popravke.

6.1.5   
  Povzetek izterjav in finančnih popravkov v letu 2009

Povzetek izterjav in finančnih popravkov v letu 2009

Povzetek izterjav in finančnih popravkov, potrjenih/sprejetih v letu 2009

Povzetek izterjav in finančnih popravkov, potrjenih/sprejetih v letu 2009

| v mio. EUR |
| --- |
| Finančni popravki | Pojasnilo | 2009 | 2008 |
| EKUJS/EKJS/EKSRP | 6.2.2 | 462 | 917 |
| Kohezijska politika (dejavnosti organov EU) |
| — | programi za obdobje 1994–1999 |

v mio. EUR

Finančni popravki

Pojasnilo

2009

2008

EKUJS/EKJS/EKSRP

6.2.2

6.2.2

462

917

Kohezijska politika (dejavnosti organov EU)

—

programi za obdobje 1994–1999

6.2.4

6.2.4

521

414

| — | programi za obdobje 2000–2006 |
| --- | --- |

—

programi za obdobje 2000–2006

6.2.4

6.2.4

1 890

1 173

| — | Vmesni seštevek Kohezijska politika |
| --- | --- |

—

Vmesni seštevek Kohezijska politika

2 411

1 587

Finančni popravki skupaj

Finančni popravki skupaj

2 873

2 873

2 504

2 504

| v mio. EUR |
| --- |
| Izterjave | Pojasnilo | 2009 | 2008 |
| EKUJS/EKJS/EKSRP (odkrile DČ) | 6.3 | 163 | 360 |
| Kohezijska politika (dejavnosti organov EU) | 6.3 | 102 | 31 |
| Druge vrste upravljanja | 6.3 | 181 | 72 |
| Izterjave skupaj | | 446 | 463 |
| Zaščita proračuna EU skupaj | | 3 319 | 2 967 |

v mio. EUR

Izterjave

Pojasnilo

2009

2008

EKUJS/EKJS/EKSRP (odkrile DČ)

6.3

6.3

163

360

Kohezijska politika (dejavnosti organov EU)

6.3

6.3

102

31

Druge vrste upravljanja

6.3

6.3

181

72

Izterjave skupaj

Izterjave skupaj

446

446

463

463

Zaščita proračuna EU skupaj

Zaščita proračuna EU skupaj

3 319

3 319

2 967

2 967

Ta razpredelnica ne vključuje izterjav in odtegnitev, ki so jih na področju kohezijske politike izvedle države članice na podlagi svojih kontrol. Čeprav so države članice obvezane Komisiji predložiti podatke o odtegnitvah in izterjavah, pa jih zakonodaja za programe za obdobje 2000–2006 ne zavezuje, da posebej označijo izterjave, ki izhajajo iz njihovih kontrol. Zaradi tega, pa tudi da bi se preprečilo prekrivanje s finančnimi popravki, izterjave in odtegnitve, ki jih opravijo države članice (leta 2009: 1 233 milijonov EUR), niso vključene (glej pojasnilo 6.5).

6.5

Povzetek izterjav in finančnih popravkov, izvedenih v letu 2009

Povzetek izterjav in finančnih popravkov, izvedenih v letu 2009

| v mio. EUR |
| --- |
| Finančni popravki | Pojasnilo | Potrjeni leta 2009 | Potrjeni pred letom 2009 | Skupaj |
| EKUJS/EKJS/ EKSRP | 6.2.2 | 274 | 429 | 703 |
| Kohezijska politika |
| — | programi za obdobje 1994–99 |

v mio. EUR

Finančni popravki

Pojasnilo

Potrjeni leta 2009

Potrjeni pred letom 2009

Skupaj

EKUJS/EKJS/ EKSRP

6.2.2

6.2.2

274

429

703

703

Kohezijska politika

—

programi za obdobje 1994–99

6.2.4

6.2.4

163

137

300

300

| — | programi za obdobje 2000–2006 |
| --- | --- |

—

programi za obdobje 2000–2006

6.2.4

6.2.4

313

96

409

409

| — | Vmesni seštevek Kohezijska politika |
| --- | --- |

—

Vmesni seštevek Kohezijska politika

476

233

709

709

Finančni popravki skupaj

Finančni popravki skupaj

750

750

662

662

1 412

1 412

| v mio. EUR |
| --- |
| Izterjave | Pojasnilo | Potrjene leta 2009 | Potrjene pred letom 2009 | Skupaj |
| EKUJS/EKJS/EKSRP | 6.3. | 117 | 31 | 148 |
| Kohezijska politika | 6.3. | 102 | 0 | 102 |
| Druge vrste upravljanja | 6.3. | 147 | 34 | 181 |
| Izterjave skupaj | | 366 | 65 | 431 |
| Zaščita proračuna EU skupaj | | 1 116 | 727 | 1 843 |

v mio. EUR

Izterjave

Pojasnilo

Potrjene leta 2009

Potrjene pred letom 2009

Skupaj

EKUJS/EKJS/EKSRP

6.3.

6.3.

117

31

148

148

Kohezijska politika

6.3.

6.3.

102

0

102

102

Druge vrste upravljanja

6.3.

6.3.

147

34

181

181

Izterjave skupaj

Izterjave skupaj

366

366

65

65

431

431

Zaščita proračuna EU skupaj

Zaščita proračuna EU skupaj

1 116

1 116

727

727

1 843

1 843

6.2   FINANČNI POPRAVKI V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA

FINANČNI POPRAVKI V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA

Finančni popravki v okviru deljenega upravljanja se izvajajo v treh glavnih korakih:

| (1) | znesek je še v postopku potrjevanja s pravnimi in kontradiktornimi postopki („še nepotrjen“ – glej pojasnilo 6.4 spodaj); |
| --- | --- |

(1)

znesek je še v postopku potrjevanja s pravnimi in kontradiktornimi postopki („še nepotrjen“ – glej pojasnilo 6.4 spodaj);

„še nepotrjen“

6.4

| (2) | znesek je določen in v zvezi z njim je bila sprejeta končna odločitev („sprejet“ s sklepom Komisije ali „potrjen“, kadar je bil z državami članicami dosežen dogovor v okviru deljenega upravljanja) ter |
| --- | --- |

(2)

znesek je določen in v zvezi z njim je bila sprejeta končna odločitev („sprejet“ s sklepom Komisije ali „potrjen“, kadar je bil z državami članicami dosežen dogovor v okviru deljenega upravljanja) ter

„sprejet“

„potrjen“

| (3) | znesek je dejansko izterjan v obliki gotovine, ki jo zagotovi država članica (sprejet popravek), ali kot odbitek (odtegnitev/izterjava), ki ga država članica izvede od prihodnjega zahtevka za plačilo („izveden“); za še neizvedene finančne popravke glej pojasnilo 6.2.4. |
| --- | --- |

(3)

znesek je dejansko izterjan v obliki gotovine, ki jo zagotovi država članica (sprejet popravek), ali kot odbitek (odtegnitev/izterjava), ki ga država članica izvede od prihodnjega zahtevka za plačilo („izveden“); za še neizvedene finančne popravke glej pojasnilo 6.2.4.

izveden

6.2.1   
  Kmetijstvo in razvoj podeželja

Kmetijstvo in razvoj podeželja

Zadevna zakonodaja predvideva, da v finančne popravke okviru EKJS in EKSRP, ki sta nadomestila Jamstveni oddelek EKUJS, izvaja Komisija s postopkom potrditve obračunov.

Postopek potrditve obračunov

Postopek potrditve obračunov

Postopek potrditve obračunov izvaja Komisija. Vključuje letno finančno potrditev obračunov za vsako plačilno agencijo in večletno potrditev skladnosti, ki zajema skladnost odhodkov, ki jih prijavi država članica, s pravili EU. V primeru EKJS se vsi ti zneski knjižijo v izkazu poslovnega izida Komisije kot prihodki. Za EKSRP se lahko zneski, ki jih izterjajo države članice same, pa tudi zneski, ki izhajajo iz letne finančne potrditve obračunov, praviloma ponovno uporabijo za zadevni program.

Finančna potrditev: Komisija sprejme letno odločitev o potrditvi obračuna, s katero se formalno strinja z zaključnimi računi plačilnih agencij na podlagi preverjanj, ki jih izvedejo uprave, ter potrdil in poročil, ki jih izdajo certifikacijski organi.

Potrditev skladnosti je namenjena temu, da se odhodki, ki niso bili izplačani v skladu s pravili EU, izključijo iz financiranja EU. Potrditev skladnosti zato ni mehanizem, s katerim bi se nepravilna plačila izterjala neposredno od končnih upravičencev, temveč močna spodbuda državam članicam, da izboljšujejo svoje upravljavske in kontrolne sisteme ter s tem preprečujejo ali odkrivajo in izterjajo nepravilna plačila končnim upravičencem. Poleg tega popravek zaradi skladnosti države članice ne razbremeni obveznosti ukrepanja glede ugotovljenih nepravilnosti. Potrditev skladnosti nima letnega značaja, saj zajema odhodke, ki so nastali v več kot enem proračunskem letu.

Finančna potrditev plačil, ki so bila izvršena ob neupoštevanju predpisanih rokov: Upoštevanje rokov za plačila držav članic upravičencem se sistematično preverja trikrat letno v skladu s členom 9 Uredbe št. 883/06. Komisija v primeru neupoštevanja rokov izvede znižanja, pri čemer se upoštevajo nekatera nadomestila za posebne primere in izjemne okoliščine ter sorazmernost. Ti finančni popravki se obravnavajo kot „negativna plačila“ in se v izkazu poslovnega izida knjižijo kot znižanje odhodkov.

6.2.2   
  Finančni popravki na področju kmetijstva in razvoja podeželja v letu 2009

Finančni popravki na področju kmetijstva in razvoja podeželja v letu 2009

Skupni sprejeti finančni popravki za kmetijstvo in razvoj podeželja v letu 2009

Skupni sprejeti finančni popravki za kmetijstvo in razvoj podeželja v letu 2009

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| Postopek potrditve obračunov: |
| Finančna potrditev in nespoštovani plačilni roki | 103 | 58 |
| Potrditev skladnosti | 359 | 859 |
| Skupaj | 462 | 917 |

v mio. EUR

2009

2008

Postopek potrditve obračunov:

Finančna potrditev in nespoštovani plačilni roki

Finančna potrditev in nespoštovani plačilni roki

103

58

Potrditev skladnosti

Potrditev skladnosti

359

859

Skupaj

Skupaj

462

462

917

917

Zgornji zneski zadevajo EKJS, finančni popravki za EKSRP pa so v letu 2009 znašali le okoli 0,4 milijona EUR. Ti zneski so zajeti v izkazu poslovnega izida. Za njihovo razčlenitev po državah članicah glej Prilogo 1.

Razlog za zmanjšanje zneskov v okviru potrditve skladnosti med letoma 2008 in 2009 so neizvedeni sklepi o skladnosti ob koncu leta 2008 v skupnem znesku 368 milijonov EUR.

Izvedeni finančni popravki na področju kmetijstva in razvoja podeželja v letu 2009

Izvedeni finančni popravki na področju kmetijstva in razvoja podeželja v letu 2009

| v mio. EUR |
| --- |
| | Izvedba v letu 2009 |
| Postopek potrditve obračunov: |
| Finančna potrditev in nespoštovani plačilni roki | 103 |
| Potrditev skladnosti | 600 |
| Skupaj | 703 |

v mio. EUR

Izvedba v letu 2009

Postopek potrditve obračunov:

Finančna potrditev in nespoštovani plačilni roki

Finančna potrditev in nespoštovani plačilni roki

103

Potrditev skladnosti

Potrditev skladnosti

600

Skupaj

Skupaj

703

703

Za razčlenitev zgornjih zneskov po državah članicah glej Prilogo 2.

6.2.3   
  Kohezijska politika

Kohezijska politika

V zakonodaji na področju kohezijske politike je predvideno, da ukrepe za izvedbo finančnih popravkov sprejmejo države članice in Komisija.

| — | Države članice lahko izvedejo finančni popravek na dva načina. Lahko:






  — | nemudoma umaknejo odhodke iz programa, tako da jih odštejejo od naslednje izjave o odhodkih, ki je predložena Komisiji, s čimer se takoj sprostijo sredstva EU za financiranje drugih dejavnosti, ali pa |
| --- | --- | --- |

—

Države članice lahko izvedejo finančni popravek na dva načina. Lahko:

—

nemudoma umaknejo odhodke iz programa, tako da jih odštejejo od naslednje izjave o odhodkih, ki je predložena Komisiji, s čimer se takoj sprostijo sredstva EU za financiranje drugih dejavnosti, ali pa

| — | odhodke začasno pustijo v programu do zaključka postopka za izterjavo neupravičeno plačanega zneska od upravičencev. Izterjava se opravi s pridobitvijo povračila zadevnih zneskov ali z odbitkom zadevnih zneskov od nadaljnjih plačil istemu upravičencu. Za več informacij o teh izterjavah glej pojasnilo 6.5 spodaj. |
| --- | --- |

—

odhodke začasno pustijo v programu do zaključka postopka za izterjavo neupravičeno plačanega zneska od upravičencev. Izterjava se opravi s pridobitvijo povračila zadevnih zneskov ali z odbitkom zadevnih zneskov od nadaljnjih plačil istemu upravičencu. Za več informacij o teh izterjavah glej pojasnilo 6.5 spodaj.

| — | Države članice morajo Komisiji predložiti podatke o finančnih popravkih v obliki zneskov, ki so bili odtegnjeni iz sofinanciranja, ter izterjanih zneskov. Navedena sklopa podatkov sta ločena in se dopolnjujeta, saj se med odtegnitve vključijo le odhodki, ki so bili odtegnjeni, ne da bi se čakalo na izid postopka izterjave, med izterjave pa se vključijo le odhodki, ki prvotno niso bili odtegnjeni, temveč so ostali v prijavljenih odhodkih do izterjave, in sicer ko je izterjava izvedena. Države članice niso obvezane posebej označevati popravkov, ki so posledica dejavnosti organov EU, in tistih, ki so posledica njihovih lastnih revizijskih dejavnosti. Ta zahteva glede poročanja je bila uvedena šele za programsko obdobje 2007–2013. |
| --- | --- |

—

Države članice morajo Komisiji predložiti podatke o finančnih popravkih v obliki zneskov, ki so bili odtegnjeni iz sofinanciranja, ter izterjanih zneskov. Navedena sklopa podatkov sta ločena in se dopolnjujeta, saj se med odtegnitve vključijo le odhodki, ki so bili odtegnjeni, ne da bi se čakalo na izid postopka izterjave, med izterjave pa se vključijo le odhodki, ki prvotno niso bili odtegnjeni, temveč so ostali v prijavljenih odhodkih do izterjave, in sicer ko je izterjava izvedena. Države članice niso obvezane posebej označevati popravkov, ki so posledica dejavnosti organov EU, in tistih, ki so posledica njihovih lastnih revizijskih dejavnosti. Ta zahteva glede poročanja je bila uvedena šele za programsko obdobje 2007–2013.

| — | Finančni popravki na podlagi revizij in kontrol EU se izvedejo na naslednji način:






  — | če se država članica strinja z izvedbo popravka na podlagi kontrole ali revizije EU, lahko odtegne že prijavljene nepravilne odhodke v naslednjem zahtevku za plačilo (ki je kumulativen za vsak program ali projekt kohezijskega sklada posebej) in ponovno uporabi sredstva EU, ki so bila sproščena, za druge upravičene odhodke v okviru zadevnega programa, vendar ne v zvezi z dejavnostjo, na katero se je popravek nanašal. |
| --- | --- | --- |

—

Finančni popravki na podlagi revizij in kontrol EU se izvedejo na naslednji način:

—

če se država članica strinja z izvedbo popravka na podlagi kontrole ali revizije EU, lahko odtegne že prijavljene nepravilne odhodke v naslednjem zahtevku za plačilo (ki je kumulativen za vsak program ali projekt kohezijskega sklada posebej) in ponovno uporabi sredstva EU, ki so bila sproščena, za druge upravičene odhodke v okviru zadevnega programa, vendar ne v zvezi z dejavnostjo, na katero se je popravek nanašal.

| — | Komisija za izvedbo finančnih popravkov izda nalog za izterjavo:






  — | po sprejetju formalnih odločitev o finančnih popravkih, |
| --- | --- | --- |

—

Komisija za izvedbo finančnih popravkov izda nalog za izterjavo:

—

po sprejetju formalnih odločitev o finančnih popravkih,

| — | ob zaključku programa ter |
| --- | --- |

—

ob zaključku programa ter

| — | po zaključku programa, ko so države članice izterjale zneske od upravičencev. |
| --- | --- |

—

po zaključku programa, ko so države članice izterjale zneske od upravičencev.

V takih primerih nalogi za izterjavo vplivajo na zaključni račun Komisije.

| — | Komisija pri drugih finančnih popravkih ne izda naloga za izterjavo, predvsem če države članice sprejmejo in izvedejo finančni popravek. V tem primeru ta podatek ni zajet v računovodskem sistemu Komisije. |
| --- | --- |

—

Komisija pri drugih finančnih popravkih ne izda naloga za izterjavo, predvsem če države članice sprejmejo in izvedejo finančni popravek. V tem primeru ta podatek ni zajet v računovodskem sistemu Komisije.

6.2.4   
  Finančni popravki na področju kohezijske politike v letu 2009

Finančni popravki na področju kohezijske politike v letu 2009

Opozoriti je treba, da spodnja razpredelnica ne vključuje rezultatov preverjanj, ki so jih izvedle same države članice glede odhodkov za strukturne ukrepe.

Potrjeni finančni popravki v letu 2009

Potrjeni finančni popravki v letu 2009

| v mio. EUR |
| --- |
| | ESRR | KS | ESS | FIUR | EKUJS Usmerjevalni oddelek | Skupaj |
| Finančni popravki 1994–99: |
| Izvedeni | 87 | 10 | 21 | 41 | 4 | 163 |
| Še neizvedeni | 358 | 0 | 0 | 0 | 0 | 358 |
| Vmesni seštevek za obdobje 1994–99 | 445 | 10 | 21 | 41 | 4 | 521 |
| Finančni popravki 2000–2006: |
| Izvedeni | 82 | 63 | 141 | 2 | 25 | 313 |
| Še neizvedeni | 1 534 | 13 | 18 | 3 | 9 | 1 577 |
| Vmesni seštevek za obdobje 2000–2006 | 1 616 | 76 | 159 | 5 | 34 | 1 890 |
| Finančni popravki skupaj za leto 2009 | 2 061 | 86 | 180 | 46 | 38 | 2 411 |
| Finančni popravki skupaj za leto 2008 | 949 | 92 | 522 | 19 | 5 | 1 587 |
| OPOMBA: podatki o potrjenih finančnih popravkih v letu 2009 vključujejo finančne popravke v višini 90 milijonov EUR, ki so bili sprejeti/potrjeni leta 2008 in pred tem še niso bili vključeni v zaključni račun. |

v mio. EUR

ESRR

KS

ESS

FIUR

EKUJS Usmerjevalni oddelek

Skupaj

Finančni popravki 1994–99:

Izvedeni

87

10

21

41

4

163

Še neizvedeni

358

0

0

0

0

358

Vmesni seštevek za obdobje 1994–99

Vmesni seštevek za obdobje 1994–99

445

445

10

10

21

21

41

41

4

4

521

521

Finančni popravki 2000–2006:

Izvedeni

82

63

141

2

25

313

Še neizvedeni

1 534

13

18

3

9

1 577

Vmesni seštevek za obdobje 2000–2006

Vmesni seštevek za obdobje 2000–2006

1 616

1 616

76

76

159

159

5

5

34

34

1 890

1 890

Finančni popravki skupaj za leto 2009

Finančni popravki skupaj za leto 2009

2 061

2 061

86

86

180

180

46

46

38

38

2 411

2 411

Finančni popravki skupaj za leto 2008

Finančni popravki skupaj za leto 2008

949

92

522

19

5

1 587

OPOMBA: podatki o potrjenih finančnih popravkih v letu 2009 vključujejo finančne popravke v višini 90 milijonov EUR, ki so bili sprejeti/potrjeni leta 2008 in pred tem še niso bili vključeni v zaključni račun.

Povečanje zneskov, potrjenih med letoma 2008 in 2009 za ESRR, je posledica strogih ukrepov, izvedenih na podlagi Akcijskega načrta za krepitev nadzorne vloge Komisije v okviru deljenega upravljanja strukturnih ukrepov (COM(2010) 52), in sprejetja večjega finančnega popravka za Španijo novembra 2009.

Zmanjšanje potrjenih zneskov v zvezi z ESS v letu 2009 v primerjavi z zneski za leto 2008 je posledica izvajanja prej navedenega akcijskega načrta Komisije v letu 2008, da bi se pospešili postopki odločanja o še nepotrjenih finančnih popravkih, zaradi česar se je znižalo število popravkov, ki jih je bilo treba sprejeti za leto 2009. Treba je opomniti, da je izvedba finančnih popravkov za ESS v letu 2008 znašala 518 milijonov EUR od skupno 522 milijonov EUR finančnih popravkov, potrjenih v navedenem letu.

Zneski v predhodnih razpredelnicah so določeni na podlagi nastanka poslovnega dogodka, kar pomeni, da so bili nekateri teh zneskov že izvedeni v letu 2009 (709 milijonov EUR za vse sklade), medtem ko bodo preostali izvedeni v naslednjih letih.

Potrjeni finančni popravki – kumulativni zneski

Potrjeni finančni popravki – kumulativni zneski

| v mio. EUR |
| --- |
| | Obdobje 2000–2006 | Obdobje 1994–1999 | Skupaj |
| 31.12.2009 | 31.12.2009 | 31.12.2009 |
| Kohezijski sklad | 233 | 273 | 506 |
| ESRR | 3 797 | 1 633 | 5 430 |
| ESS | 1 130 | 392 | 1 522 |
| FIUR | 7 | 97 | 104 |
| Usmerjevalni oddelek EKUJS | 36 | 121 | 157 |
| Skupaj | 5 203 | 2 516 | 7 719 |

v mio. EUR

Obdobje 2000–2006

Obdobje 1994–1999

Skupaj

31.12.2009

31.12.2009

31.12.2009

Kohezijski sklad

233

273

506

506

ESRR

3 797

1 633

5 430

5 430

ESS

1 130

392

1 522

1 522

FIUR

7

97

104

104

Usmerjevalni oddelek EKUJS

36

121

157

157

Skupaj

Skupaj

5 203

5 203

2 516

2 516

7 719

7 719

Za razčlenitev zgornjih zneskov po državah članicah glej Prilogo 3.

Finančni popravki, potrjeni na dan 31. decembra 2009, ki še niso bili izvedeni na dan 31. decembra 2009 (kumulativni zneski)

Finančni popravki, potrjeni na dan 31. decembra 2009, ki še niso bili izvedeni na dan 31. decembra 2009 (kumulativni zneski)

Izterjava ali finančni popravek je „še neizveden“, kadar je bil sprejet ali potrjen, vendar znesek še ni bil izterjan, odštet ali odtegnjen.

| v mio. EUR |
| --- |
| Še neizvedeni na dan 31.12.2009 | ESRR | KS | ESS | FIUR | EKUJS Usmerjevalni oddelek | Skupaj |
| Finančni popravki 1994–99: | 359 | 11 | 1 | 0 | 0 | 371 |
| Finančni popravki 2000–2006: | 1 904 | 23 | 22 | 3 | 9 | 1 961 |
| Skupaj še neizvedeni na dan 31.12.2009 | 2 263 | 34 | 23 | 3 | 9 | 2 332 |

v mio. EUR

Še neizvedeni na dan 31.12.2009

ESRR

KS

ESS

FIUR

EKUJS Usmerjevalni oddelek

Skupaj

Finančni popravki 1994–99:

359

11

1

0

0

371

371

Finančni popravki 2000–2006:

1 904

23

22

3

9

1 961

1 961

Skupaj še neizvedeni na dan 31.12.2009

Skupaj še neizvedeni na dan 31.12.2009

2 263

2 263

34

34

23

23

3

3

9

9

2 332

2 332

Nizka stopnja izvedbe sklepov leta 2009 je povezana z ESRR.

Kar zadeva programsko obdobje 1994–1999, se večina finančnih popravkov, ki še niso bili izvedeni v letu 2009, nanaša na odločitve o finančnih popravkih, sprejete v zadnjem četrtletju leta 2009. Izvedba bo potekala v prvem četrtletju leta 2010.

Kar zadeva programsko obdobje 2000–2006, lahko država članica, če se strinja z izvedbo popravka na podlagi kontrole EU, za izvedbo tega finančnega popravka odtegne znesek nepravilnih odhodkov v naslednji izjavi o odhodkih in ga nadomesti z drugimi upravičenimi odhodki v okviru istega programa. Ker je bil prag za plačila dosežen za večino programov ESRR in projektov kohezijskega sklada (2000–2006), bo odbitek neupravičenih odhodkov zajet le v zaključni dokumentaciji (končna potrditev odhodkov, izjava o zaključku in končno poročilo o izvajanju), ki jo morajo države članice predložiti v naslednjih mesecih.

Izvedeni finančni popravki v letu 2009 (potrjeni v letu 2009 in v predhodnih letih)

Izvedeni finančni popravki v letu 2009 (potrjeni v letu 2009 in v predhodnih letih)

| v mio. EUR |
| --- |
| | ESRR | KS | ESS | FIUR | EKUJS Usmerjevalni oddelek | Skupaj |
| Finančni popravki 1994–99: |
| Potrjeni leta 2009 | 87 | 10 | 21 | 40 | 5 | 163 |
| Potrjeni v prejšnjih letih | 131 | 0 | 0 | 6 | 0 | 137 |
| Vmesni seštevek 1994–99 | 218 | 10 | 21 | 46 | 5 | 300 |
| Finančni popravki 2000–2006: |
| Potrjeni leta 2009 | 82 | 63 | 141 | 2 | 25 | 313 |
| Potrjeni v prejšnjih letih | 34 | 16 | 44 | 2 | 0 | 96 |
| Vmesni seštevek 2000–2006 | 116 | 79 | 185 | 4 | 25 | 409 |
| Finančni popravki skupaj, izvedeni v letu 2009 | 334 | 89 | 206 | 50 | 30 | 709 |

v mio. EUR

ESRR

KS

ESS

FIUR

EKUJS Usmerjevalni oddelek

Skupaj

Finančni popravki 1994–99:

Potrjeni leta 2009

87

10

21

40

5

163

163

Potrjeni v prejšnjih letih

131

0

0

6

0

137

137

Vmesni seštevek 1994–99

Vmesni seštevek 1994–99

218

218

10

10

21

21

46

46

5

5

300

300

Finančni popravki 2000–2006:

Potrjeni leta 2009

82

63

141

2

25

313

313

Potrjeni v prejšnjih letih

34

16

44

2

0

96

96

Vmesni seštevek 2000–2006

Vmesni seštevek 2000–2006

116

116

79

79

185

185

4

4

25

25

409

409

Finančni popravki skupaj, izvedeni v letu 2009

Finančni popravki skupaj, izvedeni v letu 2009

334

334

89

89

206

206

50

50

30

30

709

709

Za razčlenitev zgornjih zneskov po državah članicah glej Prilogo 4.

6.3   IZTERJAVE, KI JIH OPRAVIJO KOMISIJA ALI DRŽAVE ČLANICE

IZTERJAVE, KI JIH OPRAVIJO KOMISIJA ALI DRŽAVE ČLANICE

Ta postavka zajema izterjavo neupravičeno plačanih zneskov zaradi napak ali nepravilnosti, ki jih odkrijejo Komisija, države članice, Evropsko računsko sodišče ali urad OLAF.

Potrjene izterjave v letu 2009

Potrjene izterjave v letu 2009

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| Deljeno upravljanje |
| Kmetijstvo: EKUJS/EKJS | 163 | 360 |
| Kohezijska politika | 102 | 31 |
| Vmesni seštevek | 265 | 391 |
| Druge vrste upravljanja: |
| — | zunanji ukrepi |

v mio. EUR

2009

2008

Deljeno upravljanje

Deljeno upravljanje

Kmetijstvo: EKUJS/EKJS

163

360

Kohezijska politika

102

31

Vmesni seštevek

Vmesni seštevek

265

265

391

391

Druge vrste upravljanja:

Druge vrste upravljanja:

—

zunanji ukrepi

81

32

| — | notranje politike |
| --- | --- |

—

notranje politike

100

40

Vmesni seštevek

Vmesni seštevek

181

181

72

72

Skupaj

Skupaj

446

446

463

463

Izterjave, izvedene v letu 2009

Izterjave, izvedene v letu 2009

| v mio. EUR |
| --- |
| | Potrjene v letu 2009 | Potrjene pred letom 2009 | Skupaj |
| Deljeno upravljanje |
| Kmetijstvo: EKUJS/EKJS | 117 | 31 | 148 |
| Kohezijska politika | 102 | 0 | 102 |
| Vmesni seštevek | 219 | 31 | 250 |
| Druge vrste upravljanja |
| — | zunanji ukrepi |

v mio. EUR

Potrjene v letu 2009

Potrjene pred letom 2009

Skupaj

Deljeno upravljanje

Kmetijstvo: EKUJS/EKJS

117

31

148

148

Kohezijska politika

102

0

102

102

Vmesni seštevek

Vmesni seštevek

219

219

31

31

250

250

Druge vrste upravljanja

—

zunanji ukrepi

60

21

81

81

| — | notranje politike |
| --- | --- |

—

notranje politike

87

13

100

100

Vmesni seštevek

Vmesni seštevek

147

147

34

34

181

181

Skupaj

Skupaj

366

366

65

65

431

431

6.3.1   
  Kmetijstvo: Izterjava na podlagi nepravilnosti, ki jih odkrijejo države članice

Kmetijstvo: Izterjava na podlagi nepravilnosti, ki jih odkrijejo države članice

Države članice morajo v skladu z nacionalnimi pravili in postopki določiti in izterjati zneske, izgubljene zaradi nepravilnosti. Če zneske za ukrepe, ki se financirajo iz EKJS, od upravičencev uspešno izterjajo, jih knjižijo v dobro Komisiji in zadevni zneski se v izkazu poslovnega izida knjižijo kot prihodek. Kar zadeva EKSRP, se izterjani zneski odštejejo od naslednjega zahtevka za plačilo in zato se zadevna vsota lahko ponovno uporabi za program. Če država članica ne izvaja izterjave ali svojih ukrepov ne izvaja dosledno, lahko Komisija sklene, da bo ukrepala na podlagi postopka potrditve skladnosti in od zadevne države članice zahtevala finančni popravek.

Zmanjšanje prihodkov iz naslova nepravilnosti je večinoma posledica pozitivnih vplivov učinkovitejših kontrolnih sistemov v državah članicah, vključno z učinkom pravila 50 % (člen 32(5) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005).

6.3.2   
  Kohezijska politika

Kohezijska politika

Države članice so v prvi vrsti odgovorne za preprečevanje, odkrivanje in popravljanje nepravilnosti ter izterjavo neupravičeno plačanih zneskov, po potrebi skupaj z zamudnimi obrestmi. Zneski izterjav, ki so jih izvedle države članice, niso vključeni v zgornji razpredelnici (glej pojasnilo 6.5). Znesek izterjav, vključenih v tej postavki, zadeva izterjave, ki jih je neposredno opravila Komisija.

6.3.3   
  Druge vrste upravljanja

Druge vrste upravljanja

Izterjave nepravilnosti, odkritih v okviru drugih vrst upravljanja, se opravijo na podlagi izdaje naloga za izterjavo ali z odbitkom pri naslednjem plačilu. Če se od upravičenca zahteva, da pošlje popravljeni končni izkaz stroškov, znesek nepravilnosti ni nujno zajet v računovodskem sistemu Komisije.

6.4   ŠE NEPOTRJENI FINANČNI POPRAVKI NA PODLAGI KONTROL EU

ŠE NEPOTRJENI FINANČNI POPRAVKI NA PODLAGI KONTROL EU

6.4.1   
  Kmetijstvo

Kmetijstvo

| v mio. EUR |
| --- |
| | Še nepotrjeni finančni popravki na dan 31.12.2008 | Novi še nepotrjeni finančni popravki v letu 2009 | Sprejeti finančni popravki v letu 2009 | Prilagoditve sprejetih ali še nepotrjenih finančnih popravkov na dan 31.12.2008 | Še nepotrjeni finančni popravki na dan 31.12.2009 |
| EKUJS | 1 733 | 657 | – 317 | 690 | 2 763 |

v mio. EUR

Še nepotrjeni finančni popravki na dan 31.12.2008

Novi še nepotrjeni finančni popravki v letu 2009

Sprejeti finančni popravki v letu 2009

Prilagoditve sprejetih ali še nepotrjenih finančnih popravkov na dan 31.12.2008

Še nepotrjeni finančni popravki na dan 31.12.2009

EKUJS

1 733

657

– 317

690

2 763

Komisija vsako leto določi ukrepe in države članice, ki bodo revidirane glede skladnosti na podlagi letne analize tveganja, opravljene na celotnem področju kmetijskih odhodkov. Postopek potrditve skladnosti traja nekaj let; do konca leta 2009 so bile dejavnosti potrjevanja skladnosti glede odhodkov, nastalih pred letom 2003, večinoma zaključene. Revizije za obdobje med letoma 2003 in 2009 še vedno potekajo.

Komisija lahko v skladu s svojimi računovodskimi politikami in splošno sprejetimi računovodskimi načeli pri pripravi zaključnega računa uporabi ocene. To je storila pri znesku odhodkov, ki bo verjetno izključen iz financiranja EU s prihodnjimi sklepi o skladnosti. Ta ocena upošteva najzanesljivejše razpoložljive informacije. Popravki za EKJS se sprejemajo po proračunskem letu odhodka, zato je mogoče izračunati povprečno stopnjo popravkov na zaključeno proračunsko leto in ekstrapolirati ta odstotek na zadnjih nekaj proračunskih let, v zvezi s katerimi kontrole še potekajo. Zanesljivost te ocene se izmeri na podlagi primerjave z zneski „še nepotrjenih popravkov“ za leta, za katera so ti podatki na razpolago, in preveri glede na rezultate revizij skladnosti, izvedenih v zadevnem letu. Poleg tega je treba omeniti, da je povprečna stopnja popravkov na zaključeno proračunsko leto sorazmerno stabilna ter se giblje med 1,1 % in 1,9 %.

Znesek v višini 2 763 milijonov EUR je ocena zneska, ki bo prejet na podlagi prihodnjih sklepov o skladnosti v zvezi z revizijami, ki zajemajo odhodke med letoma 2003 in 2009. Od tega je 2,1 milijarde EUR še nepotrjenih finančnih popravkov, za katere je znesek izračunan na podlagi še nedokončanih revizij (in se večinoma nanašajo na odhodke med letoma 2003 in 2007).

Povečanje v zgornji oceni je posledica povečanja povprečne stopnje popravkov v razmerju do odhodkov, in sicer z 1,1 % na 1,5 % v primerjavi z leti poprej. Zadnji razpoložljivi podatki o „še nepotrjenih popravkih“ za leta 2003, 2004, 2005, 2006 in 2007 potrjujejo to stopnjo in kažejo celo višjo povprečno stopnjo popravkov od 1,5 %. Finančne posledice uvedbe sheme enotnega plačila leta 2005 je na tej stopnji težko predvideti. Po eni strani je mogoče domnevati, da bo v številnih primerih manj popravkov, po drugi strani pa imajo lahko pavšalni popravki za ukrepe sheme enotnega plačila večji učinek s finančnega vidika. Ker ti zneski še niso dokončni, v bilanci stanja niso pripoznani.

6.4.2   
  Strukturni ukrepi

Strukturni ukrepi

| v mio. EUR |
| --- |
| | Še nepotrjeni finančni popravki na dan 31.12.2008 | Novi še nepotrjeni finančni popravki v letu 2009 | Potrjeni finančni popravki v letu 2009 | Prilagoditve potrjenih ali še nepotrjenih finančnih popravkov na dan 31.12.2008 | Še nepotrjeni finančni popravki na dan 31.12.2009 |
| Strukturni skladi in Kohezijski sklad (programi 1994–1999 in programi 2000–2006) |
| ESRR | 1 771 | 89 | –1 087 | – 343 | 430 |
| Kohezijski sklad | 178 | 98 | –80 | –47 | 149 |
| ESS | 630 | 2 | –56 | – 250 | 326 |
| FIUR | 35 | 0 | –33 | 0 | 2 |
| Usmerjevalni oddelek EKUJS + EKSRP | 4 | 221 | –38 | 4 | 191 |
| Skupaj | 2 618 | 410 | –1 294 | – 636 | 1 098 |

v mio. EUR

Še nepotrjeni finančni popravki na dan 31.12.2008

Novi še nepotrjeni finančni popravki v letu 2009

Potrjeni finančni popravki v letu 2009

Prilagoditve potrjenih ali še nepotrjenih finančnih popravkov na dan 31.12.2008

Še nepotrjeni finančni popravki na dan 31.12.2009

Strukturni skladi in Kohezijski sklad (programi 1994–1999 in programi 2000–2006)

ESRR

1 771

89

–1 087

– 343

430

Kohezijski sklad

178

98

–80

–47

149

ESS

630

2

–56

– 250

326

FIUR

35

0

–33

0

2

Usmerjevalni oddelek EKUJS + EKSRP

4

221

–38

4

191

Skupaj

Skupaj

2 618

2 618

410

410

–1 294

–1 294

– 636

– 636

1 098

1 098

Zgornji znesek temelji na revizijskih ugotovitvah Komisije in Računskega sodišča ali urada OLAF, glede vseh pa zadevni GD ukrepajo s formalnopravnimi postopki ter tekočimi kontradiktornimi postopki z zadevnimi državami članicami. To je najboljša ocena, ki upošteva dejansko stanje pri ukrepanju na podlagi revizij in izdanih dopisov o končnih stališčih (ali dopisov pred začasnim prenehanjem plačil) na dan 31. decembra 2009. Ta znesek se lahko spremeni glede na kontradiktorni postopek za začasno prenehanje plačil in finančne popravke, v okviru katerega imajo države članice možnost, da na predložijo dodatne dokaze v podporo svojim zahtevkom.

6.5   DEJAVNOSTI V ZVEZI Z IZTERJAVAMI IN FINANČNIMI POPRAVKI PO DRŽAVAH ČLANICAH NA PODROČJU STRUKTURNIH UKREPOV IN KOHEZIJSKE POLITIKE

DEJAVNOSTI V ZVEZI Z IZTERJAVAMI IN FINANČNIMI POPRAVKI PO DRŽAVAH ČLANICAH NA PODROČJU STRUKTURNIH UKREPOV IN KOHEZIJSKE POLITIKE

Na področju kohezijske politike se popravki, ki jih izvedejo države članice na podlagi lastnih revizij ali revizij EU, ne beležijo v računovodski sistem Komisije, saj lahko države članice te zneske ponovno uporabijo za druge upravičene odhodke. Vendar pa morajo države članice Komisiji zagotoviti najnovejše informacije o odtegnitvah, izterjavah in še neizterjanih plačilih v zvezi s strukturnimi skladi za leto 2009 ter kumulativno za obdobji 2000–2006 in 2007–2013, in sicer za vse štiri sklade (ESRR, ESS, Usmerjevalni oddelek EKUJS in FIUR). Pri tem jim ni treba posebej označiti popravkov, ki so posledica dejavnosti organov EU. Finančni popravki, ki jih izvedejo države članice, zato niso dodani tistim, ki jih izvede Komisija.

Po podatkih, ki so jih države članice v skladu z obveznostjo iz Uredb št. 438/2001 in 448/2001 posredovale za leto 2009, znašajo odtegnitve 986 milijonov EUR in izterjave 247 milijonov EUR, skupna vrednost odtegnitev in izterjav pa je 1 233 milijonov EUR. Ti zneski upoštevajo rezultate prve analize, ki jo je opravila Komisija in je bila podlaga za popravke nekaterih podatkov. Pregledi podatkov držav članic na kraju samem, ki jih je Komisija leta 2009 opravila v devetih državah članicah (leta 2008 v 10 državah članicah), je pokazala, da sistemi beleženja in sporočanja podatkov še niso povsem zanesljivi v vseh državah članicah, vendar pa obstajajo dokazi, da se njihova kakovost izboljšuje in da je bil v primerjavi s prejšnjimi leti dosežen določen napredek. Poleg tega so podatki nepopolni, zlasti kar zadeva podatke za celotno programsko obdobje, saj nekatere velike države članice še niso sporočile popravkov, ki so jih izvedle v prvih letih programskega obdobja. Vendar pa je bil celo v zvezi s popolnostjo podatkov dosežen napredek v primerjavi s predhodnimi leti in države članice so se strinjale, da zagotovijo popolne podatke ob zaključku.

Kar zadeva finančne popravke za obdobje 2000–2006, obstaja možnost prekrivanja med zneski, sporočenimi na podlagi dejavnosti organov EU (revizije, ki jih opravljata Komisija in Računsko sodišče, ter preiskave urada OLAF), in zneski, ki jih sporočijo države članice na podlagi svojih dejavnosti. To gre pripisati dejstvu, da države članice velik delež finančnih popravkov, ki so posledica dejavnosti organov EU, sprejmejo in izvedejo brez formalne odločitve Komisije, in sicer tako, da zadevne odhodke odtegnejo v svojih izjavah o odhodkih. Ker se od držav članic ne zahteva, da razlikujejo med popravki na podlagi dejavnosti organov EU in popravki, ki jih izvedejo na podlagi svojih lastnih kontrol in revizij, ni mogoče natančno določiti obsega tega prekrivanja. Poleg tega se lahko zgodi, da država članica popravka, ki ga je sprejela, ne izvede nujno v istem letu, zato je morebitno prekrivanje zgolj ocena. Na podlagi primerjave med zneski, ki so jih države članice sporočile za leto 2009, in zneski popravkov na podlagi dejavnosti organov EU, ki so jih države članice sprejele za isto leto, je mogoče sklepati, da prekrivanje ne more biti večje kot 465 milijonov EUR. Prekrivanje za leto 2008 ni moglo presegati 600 milijonov EUR.

Komisija je v programskem obdobju 2007-2013 vključila letno poročanje v svoje informacijske sisteme. To pomeni, da bo podatke prejela v elektronski obliki neposredno od držav članic. Sektorski predpisi od držav članic prav tako zahtevajo, da posebej označijo popravke, ki so jih izvedle na podlagi dejavnosti organov EU, da se prepreči vsakršno prekrivanje.

Pojasnilo 6 –   Priloga 1: Skupni finančni popravki in izterjave na področju kmetijstva in razvoja podeželja, sprejeti v letu 2009

Pojasnilo 6 –

Priloga 1: Skupni finančni popravki in izterjave na področju kmetijstva in razvoja podeželja, sprejeti v letu 2009

Razčlenitev po državah članicah

Razčlenitev po državah članicah

| v mio. EUR |
| --- |
| Država članica | Finančna potrditev | Potrditev skladnosti | Prijavljene nepravilnosti | Skupaj |
| Belgija | 0 | 12 | 2 | 15 |
| Bolgarija | 0 | 0 | 5 | 5 |
| Češka | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Danska | 0 | 101 | 4 | 104 |
| Nemčija | 0 | 2 | 15 | 17 |
| Estonija | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Irska | –2 | 3 | 2 | 4 |
| Grčija | 2 | 18 | 1 | 21 |
| Španija | 7 | 62 | 38 | 106 |
| Francija | 3 | 73 | 35 | 111 |
| Italija | –3 | 5 | 13 | 15 |
| Ciper | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Latvija | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Litva | 0 | 2 | 1 | 4 |
| Luksemburg | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Madžarska | 6 | 13 | 2 | 22 |
| Malta | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Nizozemska | 1 | 30 | 5 | 36 |
| Avstrija | 0 | 2 | 1 | 3 |
| Poljska | 0 | 11 | 2 | 13 |
| Portugalska | 0 | 9 | 8 | 18 |
| Romunija | 5 | 0 | 9 | 14 |
| Slovenija | 0 | 1 | 0 | 2 |
| Slovaška | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Finska | 2 | 0 | 0 | 2 |
| Švedska | 0 | 0 | 2 | 2 |
| Združeno kraljestvo | 83 | 12 | 14 | 109 |
| Sprejeto skupaj | 103 | 359 | 163 | 625 |
| OPOMBA: zgornji zneski so zaokroženi na milijon EUR in vrednost 0 pomeni zneske, ki so nižji od 500 000 EUR. |

v mio. EUR

Država članica

Finančna potrditev

Potrditev skladnosti

Prijavljene nepravilnosti

Skupaj

Belgija

0

12

2

15

Bolgarija

0

0

5

5

Češka

0

0

0

1

Danska

0

101

4

104

Nemčija

0

2

15

17

Estonija

0

0

0

0

Irska

–2

3

2

4

Grčija

2

18

1

21

Španija

7

62

38

106

Francija

3

73

35

111

Italija

–3

5

13

15

Ciper

0

0

0

0

Latvija

0

0

0

0

Litva

0

2

1

4

Luksemburg

0

0

0

0

Madžarska

6

13

2

22

Malta

0

0

0

0

Nizozemska

1

30

5

36

Avstrija

0

2

1

3

Poljska

0

11

2

13

Portugalska

0

9

8

18

Romunija

5

0

9

14

Slovenija

0

1

0

2

Slovaška

0

0

1

1

Finska

2

0

0

2

Švedska

0

0

2

2

Združeno kraljestvo

83

12

14

109

Sprejeto skupaj

Sprejeto skupaj

103

103

359

359

163

163

625

625

OPOMBA: zgornji zneski so zaokroženi na milijon EUR in vrednost 0 pomeni zneske, ki so nižji od 500 000 EUR.

Pojasnilo 6 –   Priloga 2: Skupni finančni popravki in izterjave na področju kmetijstva in razvoja podeželja, izvedeni v letu 2009

Pojasnilo 6 –

Priloga 2: Skupni finančni popravki in izterjave na področju kmetijstva in razvoja podeželja, izvedeni v letu 2009

Razčlenitev po državah članicah

Razčlenitev po državah članicah

| v mio. EUR |
| --- |
| Država članica | Finančna potrditev in neupoštevani plačilni roki | Potrditev skladnosti | Nepravilnosti, ki jih prijavijo države članice (povrnjene EU) | Skupaj |
| Belgija | 0 | 12 | 2 | 14 |
| Bolgarija | 0 | — | 1 | 1 |
| Češka | 0 | — | 0 | 0 |
| Danska | 0 | 101 | 4 | 105 |
| Nemčija | 0 | 1 | 16 | 18 |
| Estonija | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Irska | –2 | 5 | 2 | 5 |
| Grčija | 2 | 189 | 5 | 196 |
| Španija | 7 | 23 | 30 | 59 |
| Francija | 3 | 46 | 34 | 82 |
| Italija | –3 | 167 | 13 | 177 |
| Ciper | — | 0 | 0 | 1 |
| Latvija | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Litva | 0 | 0 | 2 | 2 |
| Luksemburg | 0 | — | 0 | 0 |
| Madžarska | 6 | — | 3 | 9 |
| Malta | — | — | 0 | 0 |
| Nizozemska | 1 | 2 | 6 | 9 |
| Avstrija | 0 | — | 1 | 1 |
| Poljska | 0 | — | 2 | 2 |
| Portugalska | 0 | 0 | 7 | 7 |
| Romunija | 5 | — | 7 | 12 |
| Slovenija | 0 | 1 | 0 | 2 |
| Slovaška | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Finska | 2 | 0 | 1 | 2 |
| Švedska | 0 | 12 | 2 | 14 |
| Združeno kraljestvo | 83 | 41 | 9 | 133 |
| Izvedeno skupaj | 103 | 600 | 148 | 851 |
| OPOMBA: zgornji zneski so zaokroženi na milijon EUR in vrednost 0 pomeni zneske, ki so nižji od 500 000 EUR. |

v mio. EUR

Država članica

Finančna potrditev in neupoštevani plačilni roki

Potrditev skladnosti

Nepravilnosti, ki jih prijavijo države članice (povrnjene EU)

Skupaj

Belgija

0

12

2

14

Bolgarija

0

—

1

1

Češka

0

—

0

0

Danska

0

101

4

105

Nemčija

0

1

16

18

Estonija

0

0

0

0

Irska

–2

5

2

5

Grčija

2

189

5

196

Španija

7

23

30

59

Francija

3

46

34

82

Italija

–3

167

13

177

Ciper

—

0

0

1

Latvija

0

0

0

0

Litva

0

0

2

2

Luksemburg

0

—

0

0

Madžarska

6

—

3

9

Malta

—

—

0

0

Nizozemska

1

2

6

9

Avstrija

0

—

1

1

Poljska

0

—

2

2

Portugalska

0

0

7

7

Romunija

5

—

7

12

Slovenija

0

1

0

2

Slovaška

0

0

0

0

Finska

2

0

1

2

Švedska

0

12

2

14

Združeno kraljestvo

83

41

9

133

Izvedeno skupaj

Izvedeno skupaj

103

103

600

600

148

148

851

851

OPOMBA: zgornji zneski so zaokroženi na milijon EUR in vrednost 0 pomeni zneske, ki so nižji od 500 000 EUR.

Pojasnilo 6 –   Priloga 3: Skupni finančni popravki za strukturne ukrepe, potrjeni v letu 2009

Pojasnilo 6 –

Priloga 3: Skupni finančni popravki za strukturne ukrepe, potrjeni v letu 2009

Razčlenitev po državah članicah

Razčlenitev po državah članicah

| v mio. EUR |
| --- |
| | Kumulativno 2008 | Potrjeni finančni popravki v letu 2009 | Kumulativno 2009 |
| Država članica | | ESRR | KS | ESS | FIUR | Usmerjevalni oddelek EKUJS | Skupaj | |
| Obdobje 1994–1999 | 1 995 | 445 | 10 | 21 | 41 | 4 | 521 | 2 516 |
| Belgija | 5 | — | — | 0 | — | — | 0 | 5 |
| Danska | 3 | 0 | — | — | — | — | 0 | 3 |
| Nemčija | 286 | 49 | — | — | — | 4 | 53 | 339 |
| Irska | 42 | 0 | — | — | — | — | 0 | 42 |
| Grčija | 526 | — | — | — | — | 0 | 0 | 526 |
| Španija | 244 | 250 | 5 | 17 | 32 | 0 | 304 | 548 |
| Francija | 83 | 0 | — | 0 | — | — | 1 | 84 |
| Italija | 442 | 63 | — | — | — | — | 63 | 505 |
| Luksemburg | 1 | 0 | — | 4 | — | — | 4 | 5 |
| Nizozemska | 168 | 1 | — | — | 9 | — | 9 | 177 |
| Avstrija | 2 | 0 | — | — | — | 0 | 0 | 2 |
| Portugalska | 113 | 19 | 5 | — | — | — | 24 | 137 |
| Finska | 1 | — | — | 0 | — | 0 | 0 | 1 |
| Švedska | 1 | 0 | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Združeno kraljestvo | 77 | 54 | — | — | — | — | 54 | 131 |
| INTERREG | 1 | 9 | — | — | — | — | 9 | 10 |
| Obdobje 2000–2006 | 3 313 | 1 616 | 76 | 159 | 5 | 34 | 1 890 | 5 203 |
| Belgija | 5 | 2 | — | 3 | — | — | 5 | 10 |
| Bolgarija | — | — | 2 | — | — | — | 2 | 2 |
| Češka | — | — | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Danska | — | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| Nemčija | 10 | 0 | — | 2 | — | — | 2 | 12 |
| Estonija | — | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Irska | 26 | 16 | — | — | — | — | 16 | 42 |
| Grčija | 867 | 37 | 2 | 14 | — | — | 53 | 920 |
| Španija | 1 246 | 1 200 | 22 | 24 | 3 | 8 | 1 257 | 2 503 |
| Francija | 249 | 3 | — | 9 | 0 | — | 12 | 261 |
| Italija | 608 | 135 | — | 80 | 2 | — | 217 | 825 |
| Ciper | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Latvija | 3 | 1 | — | 0 | — | — | 1 | 4 |
| Litva | 1 | — | 1 | — | — | — | 1 | 2 |
| Luksemburg | — | — | — | 2 | — | — | 2 | 2 |
| Madžarska | — | 4 | 41 | 7 | — | 0 | 52 | 52 |
| Malta | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Nizozemska | 1 | 0 | — | — | — | 1 | 1 | 2 |
| Avstrija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Poljska | 37 | 85 | — | 12 | 0 | 11 | 108 | 145 |
| Portugalska | 95 | 31 | 0 | 0 | — | — | 31 | 126 |
| Romunija | 2 | — | 8 | — | — | 14 | 22 | 24 |
| Slovenija | 2 | — | — | 0 | — | — | 0 | 2 |
| Slovaška | 1 | 38 | — | — | — | — | 38 | 39 |
| Finska | — | 0 | — | — | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Švedska | 11 | — | — | 0 | — | — | 0 | 11 |
| Združeno kraljestvo | 149 | 63 | — | 5 | — | — | 68 | 217 |
| INTERREG | — | 1 | — | — | — | — | 1 | 1 |
| Skupaj potrjeni | 5 308 | 2 061 | 86 | 180 | 46 | 38 | 2 411 | 7 719 |
| OPOMBA: zgornji zneski so zaokroženi na milijon EUR in vrednost 0 pomeni zneske, ki so nižji od 500 000 EUR. |

v mio. EUR

Kumulativno 2008

Potrjeni finančni popravki v letu 2009

Kumulativno 2009

Država članica

ESRR

KS

ESS

FIUR

Usmerjevalni oddelek EKUJS

Skupaj

Obdobje 1994–1999

Obdobje 1994–1999

1 995

1 995

445

445

10

10

21

21

41

41

4

4

521

521

2 516

2 516

Belgija

5

—

—

0

—

—

0

5

Danska

3

0

—

—

—

—

0

3

Nemčija

286

49

—

—

—

4

53

339

Irska

42

0

—

—

—

—

0

42

Grčija

526

—

—

—

—

0

0

526

Španija

244

250

5

17

32

0

304

548

Francija

83

0

—

0

—

—

1

84

Italija

442

63

—

—

—

—

63

505

Luksemburg

1

0

—

4

—

—

4

5

Nizozemska

168

1

—

—

9

—

9

177

Avstrija

2

0

—

—

—

0

0

2

Portugalska

113

19

5

—

—

—

24

137

Finska

1

—

—

0

—

0

0

1

Švedska

1

0

—

—

—

—

0

1

Združeno kraljestvo

77

54

—

—

—

—

54

131

INTERREG

1

9

—

—

—

—

9

10

Obdobje 2000–2006

Obdobje 2000–2006

3 313

3 313

1 616

1 616

76

76

159

159

5

5

34

34

1 890

1 890

5 203

5 203

Belgija

5

2

—

3

—

—

5

10

Bolgarija

—

—

2

—

—

—

2

2

Češka

—

—

0

—

—

—

0

0

Danska

—

—

—

0

0

—

0

0

Nemčija

10

0

—

2

—

—

2

12

Estonija

—

0

—

—

—

—

0

0

Irska

26

16

—

—

—

—

16

42

Grčija

867

37

2

14

—

—

53

920

Španija

1 246

1 200

22

24

3

8

1 257

2 503

Francija

249

3

—

9

0

—

12

261

Italija

608

135

—

80

2

—

217

825

Ciper

—

—

—

—

—

—

—

—

Latvija

3

1

—

0

—

—

1

4

Litva

1

—

1

—

—

—

1

2

Luksemburg

—

—

—

2

—

—

2

2

Madžarska

—

4

41

7

—

0

52

52

Malta

—

—

—

—

—

—

—

—

Nizozemska

1

0

—

—

—

1

1

2

Avstrija

—

—

—

—

—

—

—

—

Poljska

37

85

—

12

0

11

108

145

Portugalska

95

31

0

0

—

—

31

126

Romunija

2

—

8

—

—

14

22

24

Slovenija

2

—

—

0

—

—

0

2

Slovaška

1

38

—

—

—

—

38

39

Finska

—

0

—

—

0

0

0

0

Švedska

11

—

—

0

—

—

0

11

Združeno kraljestvo

149

63

—

5

—

—

68

217

INTERREG

—

1

—

—

—

—

1

1

Skupaj potrjeni

Skupaj potrjeni

5 308

5 308

2 061

2 061

86

86

180

180

46

46

38

38

2 411

2 411

7 719

7 719

OPOMBA: zgornji zneski so zaokroženi na milijon EUR in vrednost 0 pomeni zneske, ki so nižji od 500 000 EUR.

Pojasnilo 6 –   Priloga 4: Skupni finančni popravki, izvedeni v letu 2009: strukturni ukrepi

Pojasnilo 6 –

Priloga 4: Skupni finančni popravki, izvedeni v letu 2009: strukturni ukrepi

Razčlenitev po državah članicah

Razčlenitev po državah članicah

| v mio. EUR |
| --- |
| | Sklepi, izvedeni v letu 2009 |
| Država članica | ESRR | KS | ESS | FIUR | Usmerjevalni oddelek EKUJS | Skupaj |
| Obdobje 1994–1999 | 218 | 10 | 21 | 46 | 5 | 300 |
| Belgija | — | — | 0 | — | — | 0 |
| Danska | 2 | — | — | — | — | 2 |
| Nemčija | 109 | — | — | 0 | 4 | 113 |
| Irska | 0 | — | — | 0 | — | 1 |
| Grčija | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Španija | 3 | 5 | 17 | 32 | 0 | 57 |
| Francija | 1 | — | 0 | 5 | — | 6 |
| Italija | 41 | — | — | — | — | 41 |
| Luksemburg | 0 | — | 4 | — | — | 4 |
| Nizozemska | 7 | — | — | 9 | — | 16 |
| Avstrija | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Portugalska | 1 | 5 | — | — | — | 6 |
| Finska | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Švedska | 0 | — | — | — | — | 0 |
| Združeno kraljestvo | 52 | — | — | — | — | 52 |
| INTERREG | 2 | — | — | — | — | 2 |
| Obdobje 2000–2006 | 116 | 79 | 185 | 4 | 25 | 409 |
| Belgija | — | — | 3 | — | — | 3 |
| Bolgarija | — | 3 | — | — | — | 3 |
| Češka | — | 0 | — | — | — | 0 |
| Danska | — | — | — | — | — | — |
| Nemčija | — | — | — | — | — | — |
| Estonija | — | 0 | — | — | — | 0 |
| Irska | — | — | — | — | — | — |
| Grčija | 47 | 5 | 14 | — | — | 66 |
| Španija | 7 | 14 | 38 | 0 | — | 59 |
| Francija | 1 | — | 0 | — | — | 2 |
| Italija | 10 | — | 80 | 4 | — | 93 |
| Ciper | — | — | — | — | — | — |
| Latvija | — | — | 0 | — | — | 0 |
| Litva | — | 1 | — | — | — | 1 |
| Luksemburg | — | — | 2 | — | — | 2 |
| Madžarska | — | 40 | 1 | — | 0 | 41 |
| Malta | — | — | — | — | — | — |
| Nizozemska | — | — | — | — | — | — |
| Avstrija | — | — | — | — | — | — |
| Poljska | 42 | — | 42 | — | 11 | 95 |
| Portugalska | 9 | 9 | — | — | — | 18 |
| Romunija | — | 6 | — | — | 14 | 20 |
| Slovenija | — | — | — | — | — | — |
| Slovaška | — | — | — | — | — | — |
| Finska | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Švedska | — | — | — | — | — | — |
| Združeno kraljestvo | — | — | 5 | — | — | 5 |
| INTERREG | 0 | — | — | — | — | 0 |
| Skupaj izvedeno | 334 | 89 | 206 | 50 | 30 | 709 |
| OPOMBA: zgornji zneski so zaokroženi na milijon EUR in vrednost 0 pomeni zneske, ki so nižji od 500 000 EUR. |

v mio. EUR

Sklepi, izvedeni v letu 2009

Država članica

ESRR

KS

ESS

FIUR

Usmerjevalni oddelek EKUJS

Skupaj

Obdobje 1994–1999

Obdobje 1994–1999

218

218

10

10

21

21

46

46

5

5

300

300

Belgija

—

—

0

—

—

0

Danska

2

—

—

—

—

2

Nemčija

109

—

—

0

4

113

Irska

0

—

—

0

—

1

Grčija

—

—

—

—

0

0

Španija

3

5

17

32

0

57

Francija

1

—

0

5

—

6

Italija

41

—

—

—

—

41

Luksemburg

0

—

4

—

—

4

Nizozemska

7

—

—

9

—

16

Avstrija

0

—

—

—

0

0

Portugalska

1

5

—

—

—

6

Finska

—

—

0

—

0

0

Švedska

0

—

—

—

—

0

Združeno kraljestvo

52

—

—

—

—

52

INTERREG

2

—

—

—

—

2

Obdobje 2000–2006

Obdobje 2000–2006

116

116

79

79

185

185

4

4

25

25

409

409

Belgija

—

—

3

—

—

3

Bolgarija

—

3

—

—

—

3

Češka

—

0

—

—

—

0

Danska

—

—

—

—

—

—

Nemčija

—

—

—

—

—

—

Estonija

—

0

—

—

—

0

Irska

—

—

—

—

—

—

Grčija

47

5

14

—

—

66

Španija

7

14

38

0

—

59

Francija

1

—

0

—

—

2

Italija

10

—

80

4

—

93

Ciper

—

—

—

—

—

—

Latvija

—

—

0

—

—

0

Litva

—

1

—

—

—

1

Luksemburg

—

—

2

—

—

2

Madžarska

—

40

1

—

0

41

Malta

—

—

—

—

—

—

Nizozemska

—

—

—

—

—

—

Avstrija

—

—

—

—

—

—

Poljska

42

—

42

—

11

95

Portugalska

9

9

—

—

—

18

Romunija

—

6

—

—

14

20

Slovenija

—

—

—

—

—

—

Slovaška

—

—

—

—

—

—

Finska

—

—

—

—

0

0

Švedska

—

—

—

—

—

—

Združeno kraljestvo

—

—

5

—

—

5

INTERREG

0

—

—

—

—

0

Skupaj izvedeno

Skupaj izvedeno

334

334

89

89

206

206

50

50

30

30

709

709

OPOMBA: zgornji zneski so zaokroženi na milijon EUR in vrednost 0 pomeni zneske, ki so nižji od 500 000 EUR.

7.   OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ

V nadaljevanju opisana razkritja glede obvladovanja finančnih tveganj Evropske unije (EU) se navezujejo na:

| — | zakladniško poslovanje Evropske komisije za izvrševanje proračuna EU, |
| --- | --- |

—

zakladniško poslovanje Evropske komisije za izvrševanje proračuna EU,

| — | posojila, ki jih Evropska komisija daje in najema v okviru makrofinančne pomoči, plačilnobilančnih posojil in dejavnosti Euratoma, |
| --- | --- |

—

posojila, ki jih Evropska komisija daje in najema v okviru makrofinančne pomoči, plačilnobilančnih posojil in dejavnosti Euratoma,

| — | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe ter |
| --- | --- |

—

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe ter

| — | posojila, ki jih Evropska unija daje in najema, ter zakladniške posle, ki jih opravlja prek Evropske skupnosti za premog in jeklo (v likvidaciji). |
| --- | --- |

—

posojila, ki jih Evropska unija daje in najema, ter zakladniške posle, ki jih opravlja prek Evropske skupnosti za premog in jeklo (v likvidaciji).

7.1   STRATEGIJE OBVLADOVANJA TVEGANJ

STRATEGIJE OBVLADOVANJA TVEGANJ

7.1.1   
  Zakladniško poslovanje

Zakladniško poslovanje

Pravila in načela vodenja zakladniškega poslovanja Komisije so določena v Uredbi (ES, Euratom) št. 1150/2000 (kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 2028/2004) ter finančni uredbi (Uredba (ES, Euratom) št. 1605/2002, spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006) in njenih izvedbenih določbah (Uredba (ES, Euratom) št. 2342/2002, spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 478/2007).

Kot rezultat zgornjih uredb se uporabljajo naslednja glavna načela:

| — | lastna sredstva plačajo države članice na račune, ki so bili v ta namen odprti v imenu Komisije pri zakladnici ali organu, ki ga imenuje posamezna država članica. Komisija lahko črpa z zgornjih računov samo, da krije svoje denarne potrebe, |
| --- | --- |

—

lastna sredstva plačajo države članice na račune, ki so bili v ta namen odprti v imenu Komisije pri zakladnici ali organu, ki ga imenuje posamezna država članica. Komisija lahko črpa z zgornjih računov samo, da krije svoje denarne potrebe,

| — | lastna sredstva plačajo države članice v svojih nacionalnih valutah, medtem ko so plačila Komisije večinoma izražena v eurih, |
| --- | --- |

—

lastna sredstva plačajo države članice v svojih nacionalnih valutah, medtem ko so plačila Komisije večinoma izražena v eurih,

| — | bančnih računov, odprtih v imenu Komisije, se ne sme prekoračiti, |
| --- | --- |

—

bančnih računov, odprtih v imenu Komisije, se ne sme prekoračiti,

| — | preostala sredstva na računih, ki se vodijo v drugih valutah in ne v eurih, se bodisi uporabljajo za plačila v istih valutah ali so periodično preračunana v eure. |
| --- | --- |

—

preostala sredstva na računih, ki se vodijo v drugih valutah in ne v eurih, se bodisi uporabljajo za plačila v istih valutah ali so periodično preračunana v eure.

Poleg računov lastnih sredstev ima Komisija tudi druge bančne račune, odprte pri centralnih in poslovnih bankah z namenom izvrševanja plačil in prejemanja prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun.

Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Da se zagotovita varnost sistema in delitev nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranjega nadzora Komisije in revizijskimi načeli, se uporabljajo posebni postopki.

Upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven nadzora. Te smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja (na primer izvrševanje plačil in upravljanje denarnih sredstev, napovedovanje denarnih tokov, neprekinjeno poslovanje ipd.) in njihovo upoštevanje se redno preverja. Poleg tega so organizirani sestanki med GD za proračun in GD za ekonomske in finančne zadeve, na katerih potekajo razprave o izmenjavi informacij na področju obvladovanja tveganj in najboljših praks.

7.1.2   
  Najemanje in dajanje posojil (makrofinančna pomoč, plačilnobilančna posojila in Euratom)

Najemanje in dajanje posojil (makrofinančna pomoč, plačilnobilančna posojila in Euratom)

EU izvaja posle dajanja in najemanja posojil ter s tem povezano upravljanje zakladnice v skladu z ustreznimi sklepi Sveta, če je to primerno, in notranjimi smernicami. Pisna navodila za postopke, ki veljajo za posebna področja, kot so najemanje in dajanje posojil ter upravljanje zakladnice, so razvile ustrezne poslovne enote, ki jih tudi uporabljajo. Finančna in poslovna tveganja se opredelijo in ocenijo, upoštevanje notranjih smernic in postopkov pa se redno preverja. Praviloma se ne izvajajo nobene dejavnosti za izravnavanje obrestnih ali valutnih nihanj (t.i. varovanje pred tveganji), saj se dana posojila financirajo z vzajemnimi posli („back-to-back“), in torej ni odprtih obrestnih ali valutnih pozicij.

7.1.3   
  Jamstveni sklad

Jamstveni sklad

Pravila in načela za upravljanje sredstev Jamstvenega sklada (glej pojasnilo 2.3.3) so določena v Sporazumu med Evropsko komisijo in Evropsko investicijsko banko (EIB) z dne 25. novembra 1994 ter v poznejših spremembah z dne 17. in 23. septembra 1996, 8. maja 2002 ter 25. februarja 2008. Jamstveni sklad posluje zgolj v EUR. Da bi se izognil vsakršnemu valutnemu tveganju, opravlja naložbe izključno v tej valuti. Upravljanje sredstev temelji na tradicionalnih pravilih previdnosti, ki veljajo za finančne dejavnosti. Posebno pozornost je treba namenjati zmanjšanju tveganj in zagotavljanju, da se upravljana sredstva lahko odtujijo ali prenesejo brez večjega odloga, pri čemer se upoštevajo krite obveznosti.

7.1.4   
  ESPJ v likvidaciji

ESPJ v likvidaciji

Evropska komisija upravlja likvidacijo obveznosti in predvidena niso nobena nova posojila ali financiranje teh posojil za ESPJ v likvidaciji. Novo najemanje posojil ESPJ je omejeno na refinanciranje za zmanjšanje stroškov sredstev. Kar zadeva zakladniško poslovanje, se uporabljajo načela skrbnega upravljanja za omejitev finančnih tveganj.

7.2   TRŽNO TVEGANJE

TRŽNO TVEGANJE

Tržno tveganje je tveganje nihanja poštene vrednosti ali prihodnjih denarnih tokov finančnega instrumenta zaradi sprememb tržnih cen. Pomeni ne le tveganje za izgubo, ampak tudi možnost za dobiček. Obsega valutno tveganje, obrestno tveganje in tveganje spremembe drugih cen. EU nima pomembnih tveganj spremembe drugih cen.

7.2.1   
  Valutno tveganje

Valutno tveganje

Valutno tveganje je tveganje, da bodo na posle EU ali vrednost njenih naložb vplivale spremembe menjalnih tečajev. To tveganje izhaja iz spremembe cene ene valute v razmerju do druge.

7.2.1.1   
  Zakladniško poslovanje

Zakladniško poslovanje

Lastna sredstva, ki jih plačajo države članice v drugih valutah, kot je EUR, se hranijo na računih lastnih sredstev v skladu z uredbo o virih lastnih sredstev. V eure se preračunajo, ko se pojavi potreba po kritju izvrševanja plačil. Postopki, ki se uporabljajo za upravljanje teh sredstev, so določeni v prej navedeni uredbi. V omejenem številu primerov se ta sredstva neposredno uporabijo za izvedbo plačil v isti valuti.

Komisija ima pri poslovnih bankah odprtih več računov v drugih valutah EU, kot je EUR, in v USD za namene izvedbe plačil, izraženih v teh valutah. Ti računi se polnijo glede na število plačil, ki jih je treba izvesti. Stanje depozitov čez noč na teh računih je zelo nizko, da se kar najbolj zmanjša izpostavljenost nihanjem menjalnih tečajev.

Ko se razni prejemki (z izjemo lastnih sredstev) prejmejo v drugih valutah, kot je EUR, se bodisi prenesejo na račune Komisije, ki se vodijo v isti valuti, če so potrebni za kritje izvedbe plačil, bodisi se preračunajo v eure in prenesejo na račune v EUR. Računi izločenih sredstev, ki se vodijo v drugih valutah, kot je EUR, se polnijo glede na ocenjene kratkoročne lokalne plačilne potrebe v isti valuti. Preostanek sredstev na teh računih se vzdržuje v okviru njihovih ustreznih zgornjih meja.

Ker so vse začasno plačane globe naložene in plačane v EUR, ni nobenega valutnega tveganja.

7.2.1.2   
  Najemanje in dajanje posojil (makrofinančna pomoč, plačilnobilančna posojila in Euratom)

Najemanje in dajanje posojil (makrofinančna pomoč, plačilnobilančna posojila in Euratom)

Večina finančnih sredstev in obveznosti je izražena v EUR, zato EU v teh primerih ni izpostavljena valutnemu tveganju. Vendar pa EU v okviru finančnega instrumenta Euratom daje posojila v USD, ki se financirajo z najetimi posojili v ustreznem znesku USD („vzajemni“ posel). EU na datum bilance stanja ni izpostavljena valutnemu tveganju v zvezi z instrumentom Euratom.

7.2.1.3   
  Jamstveni sklad

Jamstveni sklad

Finančna sredstva Jamstvenega sklada so izražena v EUR in EU v zvezi z njim ni izpostavljena valutnemu tveganju.

7.2.1.4   
  ESPJ v likvidaciji

ESPJ v likvidaciji

ESPJ v likvidaciji ima manjšo neto izpostavljenost valutnemu tveganju, ki ustreza vrednosti 2,2 milijona EUR in izhaja iz stanovanjskih posojil v protivrednosti 1,5 milijona EUR, ter saldov tekočih računov v protivrednosti 0,7 milijona EUR.

7.2.2   
  Obrestno tveganje

Obrestno tveganje

Obrestno tveganje je možnost zmanjšanja vrednosti vrednostnega papirja, zlasti obveznice, zaradi povečanja obrestnih mer. Višje obrestne mere na splošno povzročijo zmanjšanje cen obveznic s fiksno obrestno mero in obratno.

7.2.2.1   
  Zakladniško poslovanje

Zakladniško poslovanje

Zakladnica Komisije ne najema posojil, zato ni izpostavljena obrestnemu tveganju. Prejema pa obresti od sredstev, ki jih ima na različnih bančnih računih. Komisija je zato uvedla ukrepe, ki zagotavljajo, da obresti, ki se redno obračunavajo, odražajo tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja. Računi, odprti pri zakladnicah držav članic ali nacionalnih centralnih bankah za prejemke lastnih sredstev se ne obrestujejo in so brez stroškov. Za vse druge račune, odprte pri nacionalnih centralnih bankah, je donos odvisen od posebnih pogojev, ki jih ponuja posamezna banka; uporabljene obrestne mere so spremenljive in se prilagajajo nihanjem na trgu.

Stanje depozitov čez noč na računih poslovnih bank se dnevno obrestuje. Obrestovanje stanj na teh računih temelji na spremenljivih tržnih obrestnih merah, ki se jim doda pogodbeni pribitek (pozitiven ali negativen). Za večino računov je izračun obresti vezan na mejno obrestno mero ECB za njene operacije glavnega refinanciranja in sledi nihanjem te obrestne mere. Izračun obresti za nekatere druge račune je povezan z evropsko medbančno obrestno mero za depozite čez noč EONIA. Zato ni nobenega tveganja, da bi se sredstva Komisija obrestovala po nižji obrestni meri od tržne.

7.2.2.2   
  Najemanje in dajanje posojil (makrofinančna pomoč, plačilnobilančna posojila in Euratom)

Najemanje in dajanje posojil (makrofinančna pomoč, plačilnobilančna posojila in Euratom)

Najeta in dana posojila s spremenljivo obrestno mero

Najeta in dana posojila s spremenljivo obrestno mero

EU ima zaradi narave svojega najemanja in dajanja posojil veliko sredstev in obveznosti, ki se obrestujejo. Zaradi posojil s spremenljivo obrestno mero, ki so bila najeta v okviru makrofinančne pomoči in instrumenta Euratom, je izpostavljena obrestnemu tveganju. Vendar se obrestna tveganja, ki izhajajo iz najetih posojil, izravnajo z danimi posojili z enakovrednimi pogoji („vzajemni“ posli). Na datum bilance stanja ima EU 0,96 milijarde EUR danih posojil (v nominalni vrednosti) s spremenljivo obrestno mero (leta 2008: 1,05 milijarde EUR), pri čemer se posojila ponovno ocenijo vsakih 6 mesecev.

Najeta in dana posojila s fiksno obrestno mero

Najeta in dana posojila s fiksno obrestno mero

EU ima v okviru makrofinančne pomoči in Euratoma tudi dana posojila s fiksno obrestno mero v skupni vrednosti 110 milijonov EUR leta 2009 (leta 2008: 85 milijonov EUR) ter s končno zapadlostjo od enega do pet let (25 milijonov EUR) in več kot pet let (85 milijonov EUR).

Kar je še pomembneje, v okviru plačilnobilančnega finančnega instrumenta ima EU šest danih posojil s fiksno obrestno mero v skupni vrednosti 9,2 milijarde EUR leta 2009 (leta 2008: 2 milijardi EUR) ter s končno zapadlostjo od enega do pet let (5 milijard EUR) in več kot pet let (4,2 milijarde EUR).

7.2.2.3   
  Jamstveni sklad

Jamstveni sklad

V okviru Jamstvenega sklada izdani dolžniški vrednosti papirji s spremenljivo obrestno mero so izpostavljeni nestanovitnosti obrestne mere, medtem ko so dolžniški vrednostni papirji s fiksno obrestno mero izpostavljeni tveganju glede njihove poštene vrednosti. Na datum bilance stanja predstavljajo obveznice s fiksno obrestno mero približno 97 % naložbenega portfelja (leta 2008: 96 %).

7.2.2.4   
  ESPJ v likvidaciji

ESPJ v likvidaciji

ESPJ v likvidaciji je zaradi narave svojih dejavnosti izpostavljena obrestnemu tveganju. Obrestna tveganja, ki izhajajo iz najetih posojil, se v glavnem izravnajo z danimi posojili z enakovrednimi pogoji. Kar zadeva dejavnosti upravljanja sredstev, predstavljajo obveznice s fiksno obrestno mero približno 97 % naložbenega portfelja na datum bilance stanja (leta 2008: 97 %).

7.3   KREDITNO TVEGANJE

KREDITNO TVEGANJE

Kreditno tveganje je tveganje nastanka izgube zaradi neplačila posojila ali druge kreditne linije (glavnice ali obresti (kuponov) ali obojega) s strani dolžnika/posojilojemalca ali zaradi druge neizpolnitve pogodbenih obveznosti. Kot dogodek neizpolnjevanja obveznosti štejejo zamude pri plačilu, prerazporeditev plačil in stečaj.

7.3.1   
  Zakladniško poslovanje

Zakladniško poslovanje

Večina zakladniških sredstev Komisije se hrani v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 o virih lastnih sredstev, in sicer na računih, ki so jih odprle države članice za plačilo svojih prispevkov (lastna sredstva). Vsi taki računi so odprti pri zakladnicah ali nacionalnih centralnih bankah držav članic. Te institucije pomenijo najnižje kreditno tveganje (ali tveganje nasprotne stranke) za Komisijo, saj ima izpostavljenost do svojih držav članic.

Pri tistem delu zakladniških sredstev Komisije, ki se hranijo pri poslovnih bankah za kritje izvedbe plačil, se ti računi polnijo sproti in se avtomatično upravljajo prek sistema za upravljanje denarnih sredstev, ki ga ima zakladnica. Na vsakem računu se vzdržuje minimalno stanje denarnih sredstev, sorazmerno s povprečnim zneskom dnevnih plačil, ki se izvršujejo prek tega računa. Posledica tega je, da je stanje depozitov čez noč na teh računih stalno nizko (na splošno med 50 milijoni EUR in 150 milijoni EUR, porazdeljenimi med več kot 30 računov), tako da je izpostavljenost Komisije tveganju omejena. Te zneske bi bilo treba pregledati glede na skupno stanje zakladnice, ki niha med 1 milijardo EUR in 35 milijardami EUR, in skupni znesek plačil, izvršenih leta 2009, ki je znašal 130 milijard EUR.

Poleg tega se za izbiro poslovnih bank uporabljajo posebne smernice, da bi se dodatno zmanjšalo tveganje nasprotne stranke, ki mu je izpostavljena Komisija:

| — | vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna (S&P A-1 ali Fitch F1). V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko zahteva nižja stopnja; |
| --- | --- |

—

vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna (S&P A-1 ali Fitch F1). V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko zahteva nižja stopnja;

| — | za poslovne banke, ki so bile izbrane posebej za pologe začasno plačanih glob, se prav tako praviloma zahteva minimalna dolgoročna kreditna ocena S&P AA ali njej enakovredna, pri poslabšanju ocene bank v tej skupini pa se uporabijo posebni ukrepi; |
| --- | --- |

—

za poslovne banke, ki so bile izbrane posebej za pologe začasno plačanih glob, se prav tako praviloma zahteva minimalna dolgoročna kreditna ocena S&P AA ali njej enakovredna, pri poslabšanju ocene bank v tej skupini pa se uporabijo posebni ukrepi;

| — | zakladniške službe Komisije so v letu 2009 vzpostavile alternativni sistem za upravljanje začasno plačanih glob, ki je namenjen ravno zmanjševanju tveganj na tem področju. Na podlagi sklepa Komisije C(2009) 4264 se bodo globe, naložene s 1. januarjem 2010, upravljale po novem sistemu in se ne bodo več polagale na račune pri poslovnih bankah; |
| --- | --- |

—

zakladniške službe Komisije so v letu 2009 vzpostavile alternativni sistem za upravljanje začasno plačanih glob, ki je namenjen ravno zmanjševanju tveganj na tem področju. Na podlagi sklepa Komisije C(2009) 4264 se bodo globe, naložene s 1. januarjem 2010, upravljale po novem sistemu in se ne bodo več polagale na račune pri poslovnih bankah;

| — | računi izločenih sredstev so odprti pri lokalnih bankah, ki so izbrane s poenostavljenim razpisnim postopkom. Zahteve v zvezi z oceno so odvisne od lokalnih okoliščin in se lahko precej razlikujejo med državami. Za omejitev izpostavljenosti tveganju se višina preostalih sredstev na teh računih ohranja na najnižji možni ravni (z upoštevanjem potreb poslovanja); računi se redno polnijo in uporabljene zgornje meje se pregledujejo na letni osnovi; |
| --- | --- |

—

računi izločenih sredstev so odprti pri lokalnih bankah, ki so izbrane s poenostavljenim razpisnim postopkom. Zahteve v zvezi z oceno so odvisne od lokalnih okoliščin in se lahko precej razlikujejo med državami. Za omejitev izpostavljenosti tveganju se višina preostalih sredstev na teh računih ohranja na najnižji možni ravni (z upoštevanjem potreb poslovanja); računi se redno polnijo in uporabljene zgornje meje se pregledujejo na letni osnovi;

| — | kreditne ocene poslovnih bank, pri katerih ima Komisija račune, se pregledujejo vsaj enkrat na mesec, lahko pa tudi pogosteje, če in ko se pojavi potreba. Zaradi finančne krize so bili sprejeti ukrepi okrepljenega spremljanja, ki so se izvajali v celem letu 2009. |
| --- | --- |

—

kreditne ocene poslovnih bank, pri katerih ima Komisija račune, se pregledujejo vsaj enkrat na mesec, lahko pa tudi pogosteje, če in ko se pojavi potreba. Zaradi finančne krize so bili sprejeti ukrepi okrepljenega spremljanja, ki so se izvajali v celem letu 2009.

7.3.2   
  Najemanje in dajanje posojil (makrofinančna pomoč, plačilnobilančna posojila in Euratom)

Najemanje in dajanje posojil (makrofinančna pomoč, plačilnobilančna posojila in Euratom)

Izpostavljenost kreditnemu tveganju se najprej obvladuje s pridobitvijo državnih jamstev v primeru Euratoma, nato prek Jamstvenega sklada (makrofinančna pomoč in Euratom) ter nazadnje prek proračuna EU (plačilnobilančna posojila in, če drugi ukrepi ne zadostujejo, makrofinančna pomoč in Euratom). Zakonodaja o virih lastnih sredstev, ki je veljala leta 2009, je določala zgornjo mejo za sredstva iz naslova BND na 1,24 % BND držav članic in leta 2009 je bilo dejansko porabljenega 1,01 % za kritje odobritev plačil. To pomeni, da je na dan 31. decembra 2009 obstajala razpoložljiva razlika 0,23 % za kritje tega jamstva. Treba je opozoriti, da se z letom 2010 ta zgornja meja zmanjša na 1,23 %. Jamstveni sklad za zunanje ukrepe je bil ustanovljen leta 1994, da bi pokrival tveganja za zamude pri plačilih, povezanih z najetimi posojili, s katerimi se financirajo posojila državam zunaj Evropske unije. V vsakem primeru se izpostavljenost kreditnemu tveganju ublaži z možnostjo uporabe proračunskih sredstev EU, če dolžnik ne bi zmogel v celoti vrniti dolgovanih zneskov. V ta namen lahko EU zahteva sredstva od držav članic, da izpolni pravno obveznost EU do svojih posojilodajalcev.

Glavne upravičenke do teh podojil so Madžarska, Latvija in Romunija. Te države predstavljajo približno 54 %, 21 % in 18 % celotnega obsega posojil v tem zaporedju. Kar zadeva zakladniško poslovanje, je treba uporabljati smernice o izbiri nasprotnih strank. Tako lahko poslovna enota posluje le z upravičenimi bankami, ki imajo zadostne omejitve glede nasprotnih strank.

7.3.3   
  Jamstveni sklad

Jamstveni sklad

V skladu s Sporazumom med EU in EIB o upravljanju Jamstvenega sklada morajo imeti vse medbančne naložbe minimalno bonitetno oceno Moody's P-1 ali njej enakovredno. Na dan 31. decembra 2009 so bile vse naložbe (153 milijonov EUR) opravljene s takimi nasprotnimi strankami (leta 2008: 183 milijonov EUR). Na dan 31. decembra 2009 je Sklad opravil naložbo v štiri kratkoročne finančne instrumente in vse take naložbe (37 milijonov EUR) so bile opravljene z nasprotnimi strankami, ki imajo minimalno bonitetno oceno Moody's P-1 ali njej enakovredno. Vsi vrednostni papirji v portfelju za prodajo razpoložljivih naložb so skladni s smernicami za upravljanje.

7.3.4   
  ESPJ v likvidaciji

ESPJ v likvidaciji

Izpostavljenost kreditnemu tveganju se obvladuje z redno analizo sposobnosti posojilojemalcev, da izpolnjujejo obveznosti glede plačevanja obresti in odplačevanja glavnice. Izpostavljenost kreditnemu tveganju se obvladuje tudi s pridobitvijo varščin ter državnih jamstev, jamstev podjetij in osebnih jamstev. Jamstva držav članic ali enakovrednih organov (npr. javnih ustanov) krijejo 52 % vseh neporavnanih posojil. Bankam je bilo dodeljenih 36 % neporavnanih posojil oziroma so zanje dale jamstva. Kar zadeva zakladniško poslovanje, je treba uporabljati smernice o izbiri nasprotnih strank. Poslovna enota lahko posluje le z bankami, ki imajo zadostne omejitve glede nasprotnih strank.

7.4   LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

Likvidnostno tveganje je tveganje, ki izhaja iz težavnosti prodaje sredstva, na primer tveganje, da trgovanje z danim vrednostnim papirjem ali sredstvom na trgu ne bo dovolj hitro, da bi se preprečila izguba ali neizpolnitev obveznosti.

7.4.1   
  Zakladniško poslovanje

Zakladniško poslovanje

Proračunska načela EU zagotavljajo, da skupna denarna sredstva za dano leto vedno zadostujejo za izvedbo vseh plačil. Dejansko so skupni prispevki držav članic enaki znesku odobritev plačil za zadevno proračunsko leto. Države članice vsako leto plačajo prispevke v dvanajstih mesečnih obrokih, vendar na plačila deloma vplivajo sezonski dejavniki.

Zaradi zagotavljanja, da zakladniška sredstva vedno zadostujejo za kritje plačil, ki jih je treba izvesti v danem mesecu, so vzpostavljeni postopki za redno napovedovanje denarnih sredstev in pod nekaterimi pogoji je mogoče lastna sredstva vnaprej vpoklicati od držav članic, če je to potrebno.

Poleg navedenega pa v okviru dnevnega zakladniškega poslovanja Komisije avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo, da so na vseh bančnih računih Komisije dnevno na voljo zadostna likvidna sredstva.

7.4.2   
  Najemanje in dajanje posojil (makrofinančna pomoč, plačilnobilančna posojila in Euratom)

Najemanje in dajanje posojil (makrofinančna pomoč, plačilnobilančna posojila in Euratom)

Likvidnostno tveganje, ki izhaja iz najetih posojil, se v glavnem izravna z danimi posojili z enakovrednimi pogoji („vzajemni“ posli). Za posojila v okviru makrofinančne pomoči in Euratoma služi Jamstveni sklad kot likvidnostna rezerva (ali varnostna mreža) pri neplačilu ali zamudah pri plačilu na strani posojilojemalcev. Za plačilnobilančna posojila je v Uredbi Sveta (ES) št. 431/2009 predviden postopek, ki daje dovolj časa za mobilizacijo sredstev iz proračuna EU.

7.4.3   
  Jamstveni sklad

Jamstveni sklad

Sklad se upravlja po načelu, da imajo sredstva zadostno stopnjo likvidnosti in možnost mobilizacije v zvezi z zadevnimi obveznostmi. Sklad mora ohranjati najmanj 100 milijonov EUR v portfelju z zapadlostjo v manj kot 12 mesecih, ki se bodo naložili v denarne instrumente. Te naložbe so na dan 31. decembra 2009 znašale skupaj 190 milijonov EUR. Poleg tega vsaj 20 % nominalne vrednosti sklada obsega denarne instrumente, obveznice s fiksno obrestno mero s preostalo zapadlostjo do največ enega leta in obveznice s spremenljivo obrestno mero. To razmerje je bilo na dan 31. decembra 2009 27-odstotno.

7.4.4   
  ESPJ v likvidaciji

ESPJ v likvidaciji

Likvidnostno tveganje, ki izhaja iz najetih posojil, se v glavnem izravna z danimi posojili z enakovrednimi pogoji („vzajemni“ posli). Kar zadeva upravljanje sredstev in obveznosti ESPJ v likvidaciji, upravlja Komisija likvidnostne zahteve na podlagi napovedi izplačil, ki jo pridobi na podlagi posvetovanj s pristojnimi službami Komisije.

7.5   RAZKRITJA POŠTENE VREDNOSTI

RAZKRITJA POŠTENE VREDNOSTI

7.5.1   
  Najemanje in dajanje posojil (makrofinančna pomoč, plačilnobilančna posojila in Euratom)

Najemanje in dajanje posojil (makrofinančna pomoč, plačilnobilančna posojila in Euratom)

Začetno stanje:

Začetno stanje:

Treba je opozoriti, da se zgoraj navedena dana posojila v skladu z računovodskim načelom EU št. 11 na začetku pripoznajo po nominalnem znesku. Če bi se namesto tega uporabljal računovodski standard za zasebni sektor MRS 39, bi se dana posojila na začetku pripoznala po njihovi pošteni vrednosti. Razlika med računovodskima obravnavama plačilnobilančnih posojil na dan njihove izdaje je prikazana v spodnji razpredelnici:

| v mio. EUR |
| --- |
| | Računovodsko pravilo EU št. 11 | MRS 39 (poštena vrednost) | Razlika med računovodskima obravnavama |
| Vrednotenje plačilnobilančnih posojil ob izdaji leta 2009 | 7 200 | 6 649 | 551 |
| Vrednotenje plačilnobilančnih posojil ob izdaji leta 2008 | 2 000 | 1 767 | 233 |

v mio. EUR

Računovodsko pravilo EU št. 11

MRS 39 (poštena vrednost)

Razlika med računovodskima obravnavama

Vrednotenje plačilnobilančnih posojil ob izdaji leta 2009

7 200

6 649

551

551

Vrednotenje plačilnobilančnih posojil ob izdaji leta 2008

2 000

1 767

233

233

Razlogi za uporabo računovodske obravnave na podlagi računovodskega pravila EU št. 11 so:

| — | med danimi in najetimi posojili prihaja zaradi njihove narave „vzajemnih poslov“ do izravnalnih učinkov. Tako so efektivne obresti za dano posojilo enake efektivni obrestni meri za najeta posojila, ki so z njimi povezana; |
| --- | --- |

—

med danimi in najetimi posojili prihaja zaradi njihove narave „vzajemnih poslov“ do izravnalnih učinkov. Tako so efektivne obresti za dano posojilo enake efektivni obrestni meri za najeta posojila, ki so z njimi povezana;

| — | razlika ob začetnem pripoznanju upošteva oportunitetne stroške, ki bi sicer nastali z alternativno naložbo na kapitalskem trgu. Ker EU ne sme vlagati denarja na kapitalskih trgih, se ta „možnost“ oportunitetnih stroškov ne uporablja in torej ne odraža ustrezno vsebine poslov. |
| --- | --- |

—

razlika ob začetnem pripoznanju upošteva oportunitetne stroške, ki bi sicer nastali z alternativno naložbo na kapitalskem trgu. Ker EU ne sme vlagati denarja na kapitalskih trgih, se ta „možnost“ oportunitetnih stroškov ne uporablja in torej ne odraža ustrezno vsebine poslov.

| — | zgoraj prikazano razliko ob začetnem pripoznanju bi izravnali prihodki od obresti v naslednjih letih. |
| --- | --- |

—

zgoraj prikazano razliko ob začetnem pripoznanju bi izravnali prihodki od obresti v naslednjih letih.

Trenutno stanje na dan 31.12.2009:

Trenutno stanje na dan 31.12.2009:

Ocenjena poštena vrednost se določi na naslednji način:

| — | za dana posojila: z uporabo modela diskontiranega denarnega toka, pri čemer se uporabijo krivulje donosnosti po posameznih državah, ki so prilagojene na preostanek obdobja do zapadlosti posojil; |
| --- | --- |

—

za dana posojila: z uporabo modela diskontiranega denarnega toka, pri čemer se uporabijo krivulje donosnosti po posameznih državah, ki so prilagojene na preostanek obdobja do zapadlosti posojil;

| — | za najeta posojila: z uporabo modela diskontiranega denarnega toka, pri čemer se uporabijo krivulje donosnosti z oceno AAA, ki so prilagojene na preostanek obdobja do zapadlosti posojil; |
| --- | --- |

—

za najeta posojila: z uporabo modela diskontiranega denarnega toka, pri čemer se uporabijo krivulje donosnosti z oceno AAA, ki so prilagojene na preostanek obdobja do zapadlosti posojil;

| — | za posojila s spremenljivo obrestno mero se šteje, da se njihova poštena vrednost približuje njihovi nominalni vrednosti, saj se posojila vsakih 6 mesecev ponovno ocenijo po tržnih obrestnih merah. |
| --- | --- |

—

za posojila s spremenljivo obrestno mero se šteje, da se njihova poštena vrednost približuje njihovi nominalni vrednosti, saj se posojila vsakih 6 mesecev ponovno ocenijo po tržnih obrestnih merah.

V spodnji razpredelnici je prikazana ocenjena poštena vrednost ob koncu leta za posojila v okviru makrofinančne pomoči, plačilnobilančna posojila ter posojila Euratom s fiksno obrestno mero na način, ki omogoča primerjavo z ustrezno knjigovodsko vrednostjo v bilanci stanja:

| v mio. EUR |
| --- |
| | Dana posojila 31/12/2009 | Dana posojila 31/12/2008 | Najeta posojila 31/12/2009 | Najeta posojila 31/12/2008 |
| Poštena vrednost | 8 785 | 1 863 | 9 626 | 2 118 |
| Knjigovodska vrednost | 9 416 | 2 091 | 9 416 | 2 091 |
| Razlika | (631) | (228) | 210 | 27 |

v mio. EUR

Dana posojila 31/12/2009

Dana posojila 31/12/2008

Najeta posojila 31/12/2009

Najeta posojila 31/12/2008

Poštena vrednost

8 785

1 863

9 626

2 118

Knjigovodska vrednost

9 416

2 091

9 416

2 091

Razlika

Razlika

(631)

(631)

(228)

(228)

210

210

27

27

Na datum bilance stanja so plačilnobilančna posojila znašala 98,8 % teh najetih in danih posojil. V zgornji razpredelnici je upoštevano dejstvo, da je glede na kreditno oceno AAA, ki jo ima EU, in trenutno višje tržne obrestne mere od tistih, po katerih je EU najela posojila, poštena vrednost njenih najetih posojil večja od nominalnega zneska. Ker imajo Madžarska, Latvija in Romunija, ki so glavne prejemnice teh posojil, nižje ocene od AAA, je poštena vrednost danih posojil nižja od njihovega nominalnega zneska, kljub temu, da so tržne obrestne mere trenutno višje od tistih, ki jih je določila EU.

7.5.2   
  ESPJ v likvidaciji

ESPJ v likvidaciji

Ocenjena poštena vrednost danih in najetih posojil se določi po modelu diskontiranega denarnega toka. Po tem modelu se pričakovani prihodnji denarni tokovi diskontirajo z uporabo krivulj donosnosti z oceno AAA, ki so primerne za preostanek obdobja do zapadlosti posojil. Za ocenjeno pošteno vrednost posojil s spremenljivo obrestno mero se šteje, da se približuje njihovi knjigovodski vrednosti, saj se posojila vsake 3 ali 6 mesecev ponovno ocenijo po tržnih obrestnih merah. Ocenjene poštene vrednosti najetih in danih posojil s fiksno obrestno mero ni bilo mogoče pridobiti in razkriti, ker podatki, potrebni za izračun teh vrednosti, niso bili na voljo.

Za prodajo razpoložljivi vrednostni papirji so prikazani po pošteni vrednosti, kar je tržna vrednost, povečana za natečene obresti. Finančnih instrumentov, izmerjenih po pošteni vrednosti z uporabo metode vrednotenja, ki je ne podpirajo preverljive tržne cene ali obrestne mere, ni. Za nominalno vrednost poslovnih terjatev, zmanjšano za rezervacijo za oslabitev, in za nominalno vrednost poslovnih obveznosti se šteje, da se približujeta njunima poštenima vrednostma. Poštena vrednost denarnih sredstev in njihovih ustreznikov, vključno s tekočimi računi in kratkoročnimi depoziti (za manj kot tri mesece), je njihova knjigovodska vrednost.

8.   RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

8.1   POVEZANE STRANKE

POVEZANE STRANKE

Povezane stranke EU so njeni subjekti, ki so vključeni v konsolidacijo, in ključno vodstveno osebje teh subjektov (glej spodaj). Posli med temi subjekti potekajo kot del običajnega poslovanja EU in zato v skladu z računovodskimi pravili EU niso potrebne posebne zahteve po njihovem razkritju. Seznam subjektov, vključenih v konsolidacijo, je v pojasnilu 10.

8.2   UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVENEGA OSEBJA

UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVENEGA OSEBJA

Za predstavitev podatkov v zvezi s posli povezanih strank, ki zadevajo ključno vodstveno osebje Evropske unije, so take osebe tukaj prikazane v okviru petih kategorij:

Kategorija 1: predsednik Sveta, predsednik Komisije in predsednik Sodišča

Kategorija 2: podpredsednik Komisije in visoki predstavnik Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter drugi podpredsedniki Komisije

Kategorija 3: generalni sekretar Sveta, člani Komisije, sodniki in generalni pravobranilci Sodišča, predsednik in člani Splošnega sodišča, predsednik in člani Sodišča za uslužbence Evropske unije, evropski varuh človekovih pravic ter evropski nadzornik za varstvo podatkov

Kategorija 4: predsednik in člani Računskega sodišča

Kategorija 5: najvišji javni uslužbenci institucij in agencij

Povzetek njihovih upravičenosti je prikazan spodaj – dodatne informacije so na voljo v Uradnem listu Evropske unije ((ES) 187 8/8/1967, nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 202/2005 z dne 18.1.2005 ((ES) L 33 5.2.2005) in (ES) L 268 20.10.1977, nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1293/2004 z dne 30.4.2004 ((ES) L 243 15.7.2004)). Dodatne informacije so na voljo tudi v kadrovskih predpisih, objavljenih na spletni strani Europa, ki so uradni dokument z opisom pravic in obveznosti vseh uradnikov EU. Ključno vodstveno osebje ni prejelo preferenčnih posojil od EU.

Uradnem listu Evropske unije

Finančne upravičenosti ključnega vodstva

Finančne upravičenosti ključnega vodstva

| v EUR |
| --- |
| Upravičenost (na zaposlenega) | Kategorija 1 | Kategorija 2 | Kategorija 3 | Kategorija 4 | Kategorija 5 |
| Osnovna plača (na mesec) | 24 874,61 | 22 531,36 – 23 432,62 | 18 025,08 – 20 278,22 | 19 467,10 – 20 728,85 | 11 461,32 – 18 025,09 |
| Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Družinski dodatki: |
| gospodinjski dodatek (v % plače) | 2 % + 167,31 | 2 % + 167,31 | 2 % + 167,31 | 2 % + 167,31 | 2 % + 167,31 |
| otroški dodatek | 365,60 | 365,60 | 365,60 | 365,60 | 365,60 |
| dodatek za predšolsko | 89,31 | 89,31 | 89,31 | 89,31 | 89,31 |
| izobraževanje ali | 248,06 | 248,06 | 248,06 | 248,06 | 248,06 |
| dodatek za šolanje zunaj kraja | 496,12 | 496,12 | 496,12 | 496,12 | 496,12 |
| Dodatek za predsedujoče sodnike | se ne uporablja | se ne uporablja | 500 - 810,74 | se ne uporablja | se ne uporablja |
| Dodatek za reprezentančne stroške | 1 418,07 | 0 - 911,38 | 500 - 607,71 | se ne uporablja | se ne uporablja |
| Letni potni stroški | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | da |
| Nakazila v države članice: |
| dodatek za šolanje (6) | da | da | da | da | da |
| % plače (6) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % plače brez korekcijskega koeficienta | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % |
| Reprezentančni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | se ne uporablja | se ne uporablja |
| Začetek dela: |
| stroški nastanitve | 49 749,22 | 45 062,72 – 46 865,24 | 36 050,16 – 40 556,44 | 38 934,20 – 41 457,70 | povrnjeno |
| družinski potni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| stroški selitve | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Prenehanje dela: |
| stroški selitve ob prenehanju zaposlitve | 24 874,61 | 22 531,36 – 23 432,62 | 18 025,08 – 20 278,22 | 19 467,10 – 20 728,85 | povrnjeno |
| družinski potni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| stroški selitve | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| prehod (v % plače) (7) | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | se ne uporablja |
| zdravstveno zavarovanje | krito | krito | krito | krito | izbirno |
| Pokojnina (v % plače, pred davki) | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % |
| Odbitki: |
| davek Skupnosti | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % |
| zdravstveno zavarovanje (v % plače) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| posebna dajatev na plačo | 4,64 % | 4,64 % | 4,64 % | 4,64 % | 4,64 % |
| odbitek za pokojnino | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | 11,3 % |
| Število oseb na dan 31.12.2009 | 3 | 7 | 91 | 27 | 81 |

v EUR

Upravičenost (na zaposlenega)

Kategorija 1

Kategorija 2

Kategorija 3

Kategorija 4

Kategorija 5

Osnovna plača (na mesec)

Osnovna plača

24 874,61

22 531,36 – 23 432,62

18 025,08 – 20 278,22

19 467,10 – 20 728,85

11 461,32 – 18 025,09

Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek

Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Družinski dodatki:

Družinski dodatki:

gospodinjski dodatek (v % plače)

2 % + 167,31

2 % + 167,31

2 % + 167,31

2 % + 167,31

2 % + 167,31

otroški dodatek

365,60

365,60

365,60

365,60

365,60

dodatek za predšolsko

89,31

89,31

89,31

89,31

89,31

izobraževanje ali

248,06

248,06

248,06

248,06

248,06

dodatek za šolanje zunaj kraja

496,12

496,12

496,12

496,12

496,12

Dodatek za predsedujoče sodnike

Dodatek za predsedujoče sodnike

se ne uporablja

se ne uporablja

500 - 810,74

se ne uporablja

se ne uporablja

Dodatek za reprezentančne stroške

Dodatek za reprezentančne stroške

1 418,07

0 - 911,38

500 - 607,71

se ne uporablja

se ne uporablja

Letni potni stroški

Letni potni stroški

se ne uporablja

se ne uporablja

se ne uporablja

se ne uporablja

da

Nakazila v države članice:

Nakazila v države članice:

dodatek za šolanje (6)

6

da

da

da

da

da

% plače (6)

6

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% plače brez korekcijskega koeficienta

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

Reprezentančni stroški

Reprezentančni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

se ne uporablja

se ne uporablja

Začetek dela:

Začetek dela:

stroški nastanitve

49 749,22

45 062,72 – 46 865,24

36 050,16 – 40 556,44

38 934,20 – 41 457,70

povrnjeno

družinski potni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

stroški selitve

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Prenehanje dela:

Prenehanje dela:

stroški selitve ob prenehanju zaposlitve

24 874,61

22 531,36 – 23 432,62

18 025,08 – 20 278,22

19 467,10 – 20 728,85

povrnjeno

družinski potni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

stroški selitve

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

prehod (v % plače) (7)

7

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

se ne uporablja

zdravstveno zavarovanje

krito

krito

krito

krito

izbirno

Pokojnina (v % plače, pred davki)

Pokojnina

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

Odbitki:

Odbitki:

davek Skupnosti

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

zdravstveno zavarovanje (v % plače)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

posebna dajatev na plačo

4,64 %

4,64 %

4,64 %

4,64 %

4,64 %

odbitek za pokojnino

se ne uporablja

se ne uporablja

se ne uporablja

se ne uporablja

11,3 %

Število oseb na dan 31.12.2009

Število oseb na dan 31.12.2009

3

3

7

7

91

91

27

27

81

81

9.   DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA

Do dne sprejetja tega zaključnega računa računovodja Komisije razen informacij, ki so opisane v nadaljevanju, ni opazil nobenih drugih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij in to je upoštevano v predstavljenih informacijah.

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM)

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM)

Svet je 11. maja 2010 sprejel Uredbo o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, da bi se ohranila finančna stabilnost v Evropi (Uredba Sveta (EU) št. 407/2010). Mehanizem temelji na členu 122(2) Pogodbe in omogoča odobritev finančne pomoči državi članici, ki je v težavah ali ji zaradi izjemnih okoliščin, nad katerimi nima nikakršnega nadzora, resno grozijo hude težave. Pomoč je lahko v obliki posojila ali kreditne linije, za katero jamči proračun EU. Komisija v primeru aktivacije mehanizma najame posojila na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah v imenu EU in nato ta sredstva posodi upravičeni državi članici. S sklepi Sveta za ekonomske in finančne zadeve je bil ta mehanizem omejen na 60 milijard EUR. Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo je bil vzpostavljen poleg že obstoječega plačilnobilančnega instrumenta, ki zagotavlja finančno pomoč državam članicam, ki niso del euroobmočja.

Čeprav to ne vpliva na računovodstvo ali na proračun EU, je vredno omeniti, da so države članice euroobmočja in druge sodelujoče države članice vzpostavile podoben paket finančne pomoči, tj. evropski instrument za finančno stabilnost. Ta potencialna pomoč državam članicam euroobmočja bi se zagotavljala prek posebnega namenskega podjetja in sodelujoče države članice dajejo jamstva do vrednosti 440 milijard EUR za to podjetje. Ta instrument se izteče junija 2013.

Poleg prej navedenega in brez vpliva na računovodstvo ali proračun EU bo v zgornjih ukrepih sodeloval tudi Mednarodni denarni sklad, s čimer naj bi se zagotovilo dodatnih 250 milijard EUR možne pomoči.

10.   SUBJEKTI, KI SO VKLJUČENI V KONSOLIDACIJO

A.   NADZOROVANI SUBJEKTI

NADZOROVANI SUBJEKTI

1.   
  Institucije in posvetovalni organi

Institucije in posvetovalni organi

| | Odbor regij |
| --- | --- |

Odbor regij

| | Svet Evropske unije |
| --- | --- |

Svet Evropske unije

| | Sodišče Evropske unije |
| --- | --- |

Sodišče Evropske unije

| | Evropska komisija |
| --- | --- |

Evropska komisija

| | Evropsko računsko sodišče |
| --- | --- |

Evropsko računsko sodišče

| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| --- | --- |

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| --- | --- |

Evropski ekonomsko-socialni odbor

| | Evropski varuh človekovih pravic |
| --- | --- |

Evropski varuh človekovih pravic

| | Evropski parlament |
| --- | --- |

Evropski parlament

2.   
  Agencije EU

Agencije EU

| | Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu |
| --- | --- |

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

| | Evropska agencija za varnost v letalstvu |
| --- | --- |

Evropska agencija za varnost v letalstvu

| | Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni |
| --- | --- |

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

| | Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja |
| --- | --- |

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

| | Evropska agencija za okolje |
| --- | --- |

Evropska agencija za okolje

| | Evropska agencija za varnost hrane |
| --- | --- |

Evropska agencija za varnost hrane

| | Evropska fundacija za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer |
| --- | --- |

Evropska fundacija za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer

| | Evropska agencija za pomorsko varnost |
| --- | --- |

Evropska agencija za pomorsko varnost

| | Evropska agencija za zdravila |
| --- | --- |

Evropska agencija za zdravila

| | Evropska agencija za kemikalije |
| --- | --- |

Evropska agencija za kemikalije

| | Fuzija za energijo (Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije) |
| --- | --- |

Fuzija za energijo (Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije)

| | Eurojust (8) |
| --- | --- |

Eurojust (8)

8

| | Agencija Evropske unije za temeljne pravice |
| --- | --- |

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

| | Evropska agencija za varnost omrežij in informacij |
| --- | --- |

Evropska agencija za varnost omrežij in informacij

| | Evropska fundacija za usposabljanje |
| --- | --- |

Evropska fundacija za usposabljanje

| | Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije |
| --- | --- |

Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije

| | Prevajalski center za organe Evropske unije |
| --- | --- |

Prevajalski center za organe Evropske unije

| | Nadzorni organ za evropski GNSS |
| --- | --- |

Nadzorni organ za evropski GNSS

| | Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) |
| --- | --- |

Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli)

| | Evropska železniška agencija |
| --- | --- |

Evropska železniška agencija

| | Urad Skupnosti za rastlinske sorte |
| --- | --- |

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

| | Agencija Skupnosti za nadzor ribištva |
| --- | --- |

Agencija Skupnosti za nadzor ribištva

| | Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami |
| --- | --- |

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

| | Evropska policijska akademija (CEPOL) (8) |
| --- | --- |

Evropska policijska akademija (CEPOL) (8)

8

| | Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost |
| --- | --- |

Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost

| | Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo |
| --- | --- |

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

| | Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta (9) |
| --- | --- |

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta (9)

9

| | Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike |
| --- | --- |

Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike

| | Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje |
| --- | --- |

Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje

| | Izvajalska agencija za raziskave (9) |
| --- | --- |

Izvajalska agencija za raziskave (9)

9

3.   
  Drugi nadzorovani subjekti

Drugi nadzorovani subjekti

Evropska skupnost za premog in jeklo (v likvidaciji)

B.   PRIDRUŽENI SUBJEKTI

PRIDRUŽENI SUBJEKTI

| | Evropski investicijski sklad |
| --- | --- |

Evropski investicijski sklad

| | Skupno podjetje Čisto nebo (9) |
| --- | --- |

Skupno podjetje Čisto nebo (9)

9

| | Skupno podjetje ARTEMIS (9) |
| --- | --- |

Skupno podjetje ARTEMIS (9)

9

C.   SKUPNA PODJETJA

SKUPNA PODJETJA

| | Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER |
| --- | --- |

Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER

| | Skupno podjetje SESAR |
| --- | --- |

Skupno podjetje SESAR

| | Skupno podjetje Galileo v likvidaciji |
| --- | --- |

Skupno podjetje Galileo v likvidaciji

| | Skupno podjetje IMI (9) |
| --- | --- |

Skupno podjetje IMI (9)

9

11.   SUBJEKTI, KI NISO VKLJUČENI V KONSOLIDACIJO

Čeprav EU upravlja sredstva spodaj omenjenih subjektov, ti ne izpolnjujejo pogojev za konsolidacijo in zato niso vključeni v zaključni račun Evropske unije.

11.1   EVROPSKI RAZVOJNI SKLAD (ERS)

EVROPSKI RAZVOJNI SKLAD (ERS)

Evropski razvojni sklad (ERS) je glavni instrument zagotavljanja pomoči Evropske unije za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam (države AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem (ČDO). Ustanovitev Sklada je bila predvidena že z Rimsko pogodbo iz leta 1957, in sicer za zagotavljanje tehnične in finančne podpore, sprva namenjene le afriškim državam, katerimi so nekatere države članice povezovale zgodovinske vezi.

ERS se ne financira iz proračuna Evropske unije, ampak z neposrednimi prispevki držav članic, ki so dogovorjeni na pogajanjih na medvladni ravni. Sredstva ERS upravljata Komisija in EIB. Vsak ERS je sklenjen za približno pet let. Od sklenitve prve konvencije o partnerstvu leta 1964 so programski cikli ERS na splošno sledili ciklu sporazumov oziroma konvencij o partnerstvu.

ERS ureja posebna finančna uredba (UL L 78, 19.3.2008), ki predvideva predložitev posebnih računovodskih izkazov, ločeno od računovodskih izkazov EU. Zunanji nadzor nad zaključnim računom in upravljanjem sredstev ERS izvajata Računsko sodišče in Parlament. V informativne namene sta prikazani bilanca stanja in izkaz poslovnega izida 8., 9. in 10. ERS:

Bilanca stanja – 8., 9. in 10. ERS

Bilanca stanja – 8., 9. in 10. ERS

| v mio. EUR |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| DOLGOROČNA SREDSTVA | 196 | 269 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | 1 389 | 957 |
| Sredstva skupaj | 1 585 | 1 226 |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | (860) | (709) |
| Obveznosti skupaj | (860) | (709) |
| ČISTA SREDSTVA | 725 | 517 |
| SREDSTVA IN REZERVE |
| Vpoklicani kapital Sklada | 20 381 | 17 079 |
| Druge rezerve | 2 252 | 2 252 |
| Rezultati, preneseni iz prejšnjih let | (18 814) | (15 784) |
| Rezultat za zadevno leto | (3 094) | (3 030) |
| Čista sredstva | 725 | 517 |

v mio. EUR

31.12.2009

31.12.2008

DOLGOROČNA SREDSTVA

196

269

KRATKOROČNA SREDSTVA

1 389

957

Sredstva skupaj

Sredstva skupaj

1 585

1 585

1 226

1 226

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

(860)

(709)

Obveznosti skupaj

Obveznosti skupaj

(860)

(860)

(709)

(709)

ČISTA SREDSTVA

725

517

SREDSTVA IN REZERVE

Vpoklicani kapital Sklada

20 381

17 079

Druge rezerve

2 252

2 252

Rezultati, preneseni iz prejšnjih let

(18 814)

(15 784)

Rezultat za zadevno leto

(3 094)

(3 030)

Čista sredstva

Čista sredstva

725

725

517

517

Izkaz poslovnega izida – 8., 9. in 10. ERS

Izkaz poslovnega izida – 8., 9. in 10. ERS

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| PRIHODKI IZ POSLOVANJA | 49 | 23 |
| ODHODKI IZ POSLOVANJA | (3 192) | (3 066) |
| PRIMANJKLJAJ IZ POSLOVANJA | (3 143) | (3 043) |
| FINANCIRANJE | 49 | 13 |
| REZULTAT ZA ZADEVNO LETO | (3 094) | (3 030) |

v mio. EUR

2009

2008

PRIHODKI IZ POSLOVANJA

49

23

ODHODKI IZ POSLOVANJA

(3 192)

(3 066)

PRIMANJKLJAJ IZ POSLOVANJA

(3 143)

(3 043)

FINANCIRANJE

49

13

REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

(3 094)

(3 094)

(3 030)

(3 030)

11.2   SISTEM ZDRAVSTVENEGA ZAVAROVANJA

SISTEM ZDRAVSTVENEGA ZAVAROVANJA

Sistem zdravstvenega zavarovanja je sistem, ki zagotavlja zdravstveno zavarovanje za osebje različnih organov Evropske unije. Sredstva tega sistema so lastno premoženje sistema in jih Evropska unija ne nadzoruje, čeprav finančna sredstva sistema upravlja Komisija. Sistem se financira s prispevki članov sistema (osebje) in delodajalcev (institucije/agencije/organi). Vsi presežki ostanejo znotraj sistema.

Sistem sestavljajo štirje ločeni sistemi – glavni sistem, ki krije osebje institucij in agencij Evropske unije, ter trije manjši sistemi, ki krijejo osebje Evropske univerze v Firencah, osebje evropskih šol in osebje zunaj EU, kot je na primer osebje v delegacijah EU. Na dan 31. decembra 2009 so skupna sredstva sistema znašala 297 milijonov EUR (leta 2008: 288 milijonov EUR).

11.3   JAMSTVENI SKLAD ZA UDELEŽENCE

JAMSTVENI SKLAD ZA UDELEŽENCE

Nekateri zneski predhodnega financiranja, ki so bili plačani v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (7 OP), se krijejo iz Jamstvenega sklada za udeležence. Navedeni sklad je instrument vzajemne koristi in je bil vzpostavljen za kritje finančnih tveganj, ki jih imajo EU in udeleženci pri izvajanju posrednih ukrepov 7 OP, njegov kapital in obresti pa pomenijo jamstvo za dobro izvedbo ukrepov. Vsi udeleženci posrednih ukrepov v obliki subvencije prispevajo 5 % celotnega prispevka EU h kapitalu Jamstvenega sklada za udeležence za čas trajanja ukrepa. Udeleženci so kot taki lastniki Jamstvenega sklada za udeležence in EU (ki jo zastopa Komisija) deluje zgolj kot njihova pooblaščenka. Sredstva Jamstvenega sklada za udeležence so na dan 31. decembra 2009 znašala skupaj 580 milijonov EUR (leta 2008: 283 milijonov EUR). So lastno premoženje Sklada in jih Evropska unija ne nadzoruje, četudi finančna sredstva Sklada upravlja Komisija.

DEL II

KONSOLIDIRANA POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA EVROPSKE UNIJE IN POJASNILA

KONSOLIDIRANA POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA EVROPSKE UNIJE IN POJASNILA

KAZALO

| A. | Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna |
| --- | --- |

A.

Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna

| 1. | Realizacija proračuna |
| --- | --- |

1.

| 2. | Primerjava proračunskih napovedi in dejanskih zneskov |
| --- | --- |

2.

Prihodki:

Prihodki:

| 3. | Konsolidirani povzetek izvrševanja proračunskih prihodkov |
| --- | --- |

3.

Odhodki:

Odhodki:

| 4. | Razčlenitev in spremembe odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil po razdelkih finančnega okvira |
| --- | --- |

4.

| 5. | Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti po razdelkih finančnega okvira |
| --- | --- |

5.

| 6. | Izvrševanje odobritev plačil po razdelkih finančnega okvira |
| --- | --- |

6.

| 7. | Gibanje neporavnanih obveznosti po razdelkih finančnega okvira |
| --- | --- |

7.

| 8. | Razčlenitev neporavnanih obveznosti po letih nastanka in po razdelkih finančnega okvira |
| --- | --- |

8.

| 9. | Razčlenitev in spremembe odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil po področjih |
| --- | --- |

9.

| 10. | Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti po področjih |
| --- | --- |

10.

| 11. | Izvrševanje odobritev plačil po področjih |
| --- | --- |

11.

| 12. | Gibanje neporavnanih obveznosti po področjih |
| --- | --- |

12.

| 13. | Razčlenitev neporavnanih obveznosti po letih nastanka in po področjih |
| --- | --- |

13.

Institucije:

Institucije:

| 14. | Konsolidirani povzetek izvrševanja proračunskih prihodkov po institucijah |
| --- | --- |

14.

| 15. | Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil po institucijah |
| --- | --- |

15.

Agencije:

Agencije:

| 16. | Prihodki agencij: proračunske napovedi, upravičenosti in prejeti zneski |
| --- | --- |

16.

| 17. | Odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil po agencijah |
| --- | --- |

17.

| 18. | Realizacija proračuna, vključno z agencijami |
| --- | --- |

18.

| B. | Pojasnila h konsolidiranim poročilom o izvrševanju proračuna |
| --- | --- |

B.

Pojasnila h konsolidiranim poročilom o izvrševanju proračuna

| 1. | Proračunska načela, struktura in odobritve |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pojasnila k poročilom o izvrševanju proračuna |
| --- | --- |

2.

ODDELEK A:   KONSOLIDIRANA POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA (10)

10

REZULTAT IZVRŠEVANJA PRORAČUNA

1:   Realizacija proračuna za leto 2009

Realizacija proračuna za leto 2009

| v mio. EUR |
| --- |
| | Skupaj 2009 | Skupaj 2008 |
| Prihodki za zadevno proračunsko leto | 117 626 | 121 584 |
| Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto | (116 579) | (115 550) |
| Odobritve plačil, prenesene v leto N+1 | (1 759) | (3 914) |
| Zapadle neporabljene odobritve plačil, prenesene iz leta N–1 | 2 791 | 188 |
| Tečajne razlike za zadevno leto | 185 | (498) |
| Realizacija proračuna
   (11) | 2 264 | 1 810 |

v mio. EUR

Skupaj 2009

Skupaj 2008

Prihodki za zadevno proračunsko leto

117 626

117 626

121 584

121 584

Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto

(116 579)

(116 579)

(115 550)

(115 550)

Odobritve plačil, prenesene v leto N+1

(1 759)

(1 759)

(3 914)

(3 914)

Zapadle neporabljene odobritve plačil, prenesene iz leta N–1

2 791

2 791

188

188

Tečajne razlike za zadevno leto

185

185

(498)

(498)

Realizacija proračuna
   (11)

Realizacija proračuna

11

2 264

2 264

1 810

1 810

Proračunski presežek Evropskih skupnosti se vrne državam članicam v naslednjem letu kot odbitek od njihovih obveznosti za navedeno leto.

2.   Primerjava proračunskih napovedi in dejanskih zneskov prihodki

Primerjava proračunskih napovedi in dejanskih zneskov prihodki

prihodki

prihodki

| v mio. EUR |
| --- |
| Naslov | Prvotni proračun | Končni proračun | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Razlika končno– dejansko | Prejemki kot % proračuna | Neporavnano |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2-4 | 6=4/2 | 7=3-4 |
| 1. | Lastna sredstva |

v mio. EUR

Naslov

Prvotni proračun

Končni proračun

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Razlika končno– dejansko

Prejemki kot % proračuna

Neporavnano

1

2

3

4

5=2-4

6=4/2

7=3-4

1.

Lastna sredstva

114 736

110 238

110 462

110 373

– 135

100,12 %

89

| 3. | Presežki, neporabljena sredstva in popravki |
| --- | --- |

3.

Presežki, neporabljena sredstva in popravki

0

410

330

330

80

80,56 %

0

| 4. | Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Skupnosti |
| --- | --- |

4.

Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Skupnosti

1 120

1 120

1 033

1 025

94

91,59 %

7

| 5. | Prihodki iz upravnega poslovanja institucij |
| --- | --- |

5.

Prihodki iz upravnega poslovanja institucij

77

85

436

335

– 250

394,05 %

101

| 6. | Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Skupnosti |
| --- | --- |

6.

Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Skupnosti

10

368

4 834

4 559

–4 191

1 238,97 %

275

| 7. | Zamudne obresti in globe |
| --- | --- |

7.

Zamudne obresti in globe

123

757

12 774

933

– 176

123,25 %

11 841

| 8. | Najemanje in dajanje posojil |
| --- | --- |

8.

Najemanje in dajanje posojil

0

0

80

4

–4

—

76

| 9. | Razni prihodki |
| --- | --- |

9.

Razni prihodki

30

58

85

66

–8

114,11 %

19

Skupaj

Skupaj

116 096

116 096

113 035

113 035

130 032

130 032

117 626

117 626

–4 590

–4 590

104,06 %

104,06 %

12 407

12 407

Odhodki – po razdelkih finančnega okvira

Odhodki – po razdelkih finančnega okvira

| v mio. EUR |
| --- |
| Razdelek finančnega okvira | Prvotni proračun | Končni proračun (12) | izvedena plačila | Razlika končno– dejansko | % | prenesene odobritve | Odobritve, ki zapadejo |
| 1 | 2 | 3 | 4=2-3 | 5=3/2 | 6 | 7=2-3-6 |
| 1. | Trajnostna rast |

v mio. EUR

Razdelek finančnega okvira

Prvotni proračun

Končni proračun (12)

12

izvedena plačila

Razlika končno– dejansko

%

prenesene odobritve

Odobritve, ki zapadejo

1

2

3

4=2-3

5=3/2

6

7=2-3-6

1.

Trajnostna rast

46 000

47 520

44 684

2 837

94,03 %

2 381

456

| 2. | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov |
| --- | --- |

2.

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

52 566

57 107

55 877

1 230

97,85 %

986

244

| 3. | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica |
| --- | --- |

3.

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

1 296

2 174

1 993

181

91,66 %

75

106

| 4. | EU kot globalni akter |
| --- | --- |

4.

EU kot globalni akter

8 324

8 804

7 983

821

90,67 %

220

601

| 5. | Uprava |
| --- | --- |

5.

Uprava

7 701

8 754

7 615

1 139

86,99 %

857

281

| 6. | Nadomestila |
| --- | --- |

6.

Nadomestila

209

209

209

0

100,00 %

0

0

Skupaj

Skupaj

116 096

116 096

124 569

124 569

118 361

118 361

6 208

6 208

95,02 %

95,02 %

4 519

4 519

1 688

1 688

Odhodki – po področjih

Odhodki – po področjih

| v mio. EUR |
| --- |
| Področje | Prvotni proračun | Končni proračun (13) | Izvedena plačila | Razlika končno– dejansko | V % | Prenesene odobritve | Odobritve, ki zapadejo |
| 1 | 2 | 3 | 4=2-3 | 5=3/2 | 6 | 7=2-3-6 |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve |

v mio. EUR

Področje

Prvotni proračun

Končni proračun (13)

13

Izvedena plačila

Razlika končno– dejansko

V %

Prenesene odobritve

Odobritve, ki zapadejo

1

2

3

4=2-3

5=3/2

6

7=2-3-6

01

Gospodarske in finančne zadeve

487

345

327

18

94,82 %

14

4

| 02 | Podjetništvo |
| --- | --- |

02

Podjetništvo

601

705

558

147

79,21 %

89

58

| 03 | Konkurenca |
| --- | --- |

03

Konkurenca

90

107

95

12

88,32 %

10

2

| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve |
| --- | --- |

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

11 203

9 929

8 906

1 023

89,70 %

755

268

| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja |
| --- | --- |

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

51 478

56 413

55 209

1 204

97,87 %

954

249

| 06 | Energetika in promet |
| --- | --- |

06

Energetika in promet

2 481

2 480

2 253

227

90,84 %

177

51

| 07 | Okolje |
| --- | --- |

07

Okolje

496

409

356

52

87,17 %

30

22

| 08 | Raziskave |
| --- | --- |

08

Raziskave

4 960

5 644

4 826

818

85,50 %

789

30

| 09 | Informacijska družba in mediji |
| --- | --- |

09

Informacijska družba in mediji

1 356

1 552

1 375

177

88,58 %

173

5

| 10 | Neposredne raziskave |
| --- | --- |

10

Neposredne raziskave

366

735

411

324

55,87 %

314

10

| 11 | Ribištvo in pomorske zadeve |
| --- | --- |

11

Ribištvo in pomorske zadeve

927

715

592

122

82,87 %

19

103

| 12 | Notranji trg |
| --- | --- |

12

Notranji trg

66

76

66

10

86,89 %

7

3

| 13 | Regionalna politika |
| --- | --- |

13

Regionalna politika

24 570

26 793

26 740

53

99,80 %

15

38

| 14 | Obdavčenje in carinska unija |
| --- | --- |

14

Obdavčenje in carinska unija

106

131

120

11

91,54 %

9

3

| 15 | Izobraževanje in kultura |
| --- | --- |

15

Izobraževanje in kultura

1 363

1 654

1 495

159

90,38 %

153

6

| 16 | Komuniciranje |
| --- | --- |

16

Komuniciranje

211

229

204

25

89,22 %

16

8

| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov |
| --- | --- |

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

582

632

526

106

83,25 %

35

71

| 18 | Območje svobode, varnosti in pravice |
| --- | --- |

18

Območje svobode, varnosti in pravice

678

830

744

86

89,64 %

16

70

| 19 | Zunanji odnosi |
| --- | --- |

19

Zunanji odnosi

3 579

3 805

3 673

131

96,55 %

72

59

| 20 | Trgovina |
| --- | --- |

20

Trgovina

79

88

77

10

88,09 %

8

3

| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP |
| --- | --- |

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

1 680

1 872

1 698

174

90,68 %

138

37

| 22 | Širitev |
| --- | --- |

22

Širitev

1 661

1 437

1 308

128

91,08 %

18

110

| 23 | Humanitarna pomoč |
| --- | --- |

23

Humanitarna pomoč

797

859

800

59

93,13 %

47

12

| 24 | Boj proti goljufijam |
| --- | --- |

24

Boj proti goljufijam

74

80

71

9

88,65 %

7

2

| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje |
| --- | --- |

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

188

212

185

27

87,27 %

20

7

| 26 | Upravna služba Komisije |
| --- | --- |

26

Upravna služba Komisije

986

1 226

1 034

192

84,34 %

164

28

| 27 | Proračun |
| --- | --- |

27

Proračun

278

285

271

14

95,19 %

12

1

| 28 | Revizija |
| --- | --- |

28

Revizija

11

12

10

1

90,05 %

1

0

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

101

138

120

18

87,27 %

15

3

| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki |
| --- | --- |

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

1 160

1 136

1 117

19

98,36 %

0

19

| 31 | Jezikovne službe |
| --- | --- |

31

Jezikovne službe

389

479

422

58

87,91 %

53

5

| 40 | Rezerve |
| --- | --- |

40

Rezerve

244

229

0

229

0,00 %

0

229

| 90 | Druge institucije |
| --- | --- |

90

Druge institucije

2 848

3 334

2 771

563

83,12 %

392

171

Skupaj

Skupaj

116 096

116 096

124 569

124 569

118 361

118 361

6 208

6 208

95,02 %

95,02 %

4 519

4 519

1 688

1 688

3.   Povzetek izvrševanja proračunskih prihodkov za leto 2009

Povzetek izvrševanja proračunskih prihodkov za leto 2009

| v mio. EUR |
| --- |
| Naslov | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot % proračuna | Neporavnano |
| začetne | končne | tekoče leto | prenesene odobritve | skupaj | od upravičenosti za tekoče leto | od prenesenih upravičenosti | skupaj |
| 1. | Lastna sredstva |

v mio. EUR

Naslov

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot % proračuna

Neporavnano

začetne

končne

tekoče leto

prenesene odobritve

skupaj

od upravičenosti za tekoče leto

od prenesenih upravičenosti

skupaj

1.

Lastna sredstva

114 736

110 238

109 103

1 358

110 462

109 098

1 275

110 373

100,12 %

89

| 3. | Presežki, neporabljena sredstva in popravki |
| --- | --- |

3.

Presežki, neporabljena sredstva in popravki

0

410

330

0

330

330

0

330

80,56 %

0

| 4. | Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Skupnosti |
| --- | --- |

4.

Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Skupnosti

1 120

1 120

1 026

7

1 033

1 020

6

1 025

91,59 %

7

| 5. | Prihodki iz upravnega poslovanja institucij |
| --- | --- |

5.

Prihodki iz upravnega poslovanja institucij

77

85

345

90

436

309

26

335

394,05 %

101

| 6. | Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Skupnosti |
| --- | --- |

6.

Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Skupnosti

10

368

4 430

404

4 834

4 277

282

4 559

1 238,97 %

275

| 7. | Zamudne obresti in globe |
| --- | --- |

7.

Zamudne obresti in globe

123

757

2 836

9 938

12 774

193

740

933

123,25 %

11 841

| 8. | Najemanje in dajanje posojil |
| --- | --- |

8.

Najemanje in dajanje posojil

0

0

53

27

80

1

3

4

76

| 9. | Razni prihodki |
| --- | --- |

9.

Razni prihodki

30

58

53

32

85

47

20

66

114,11 %

19

Skupaj

Skupaj

116 096

116 096

113 035

113 035

118 175

118 175

11 857

11 857

130 032

130 032

115 274

115 274

2 351

2 351

117 626

117 626

104,06 %

104,06 %

12 407

12 407

| Podrobni podatki za naslov 1: Lastna sredstva |
| --- |
| Poglavje | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot % proračuna | Neporavnano |
| začetne | končne | tekoče leto | prenesene odobritve | skupaj | od upravičenosti za tekoče leto | od prenesenih upravičenosti | skupaj |
| 10. | Kmetijske dajatve |

Podrobni podatki za naslov 1: Lastna sredstva

Poglavje

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot % proračuna

Neporavnano

začetne

končne

tekoče leto

prenesene odobritve

skupaj

od upravičenosti za tekoče leto

od prenesenih upravičenosti

skupaj

10.

Kmetijske dajatve

1 404

0

– 350

350

0

– 350

350

0

—

0

| 11. | Prelevmani na sladkor |
| --- | --- |

11.

Prelevmani na sladkor

147

139

104

28

132

104

28

132

94,40 %

0

| 12. | Carine |
| --- | --- |

12.

Carine

17 656

14 441

13 505

980

14 485

13 499

897

14 397

99,69 %

89

| 13. | DDV |
| --- | --- |

13.

DDV

19 616

13 668

13 743

0

13 743

13 743

0

13 743

100,54 %

0

| 14. | BND |
| --- | --- |

14.

BND

75 914

81 989

82 413

0

82 413

82 413

0

82 413

100,52 %

0

| 15. | Popravek proračunskih neravnovesij |
| --- | --- |

15.

Popravek proračunskih neravnovesij

0

0

– 315

0

– 315

– 315

0

– 315

—

0

| 16. | Zmanjšanje prispevka iz naslova BND za NL in SW |
| --- | --- |

16.

Zmanjšanje prispevka iz naslova BND za NL in SW

0

0

4

0

4

4

0

4

—

0

Skupaj

Skupaj

114 736

114 736

110 238

110 238

109 103

109 103

1 358

1 358

110 462

110 462

109 098

109 098

1 275

1 275

110 373

110 373

100,12 %

100,12 %

89

89

| Podrobni podatki za naslov 3: Presežki, neporabljena sredstva in popravki |
| --- |
| Poglavje | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot % proračuna | Neporavnano |
| začetne | končne | tekoče leto | prenesene odobritve | skupaj | od upravičenosti za tekoče leto | od prenesenih upravičenosti | skupaj |
| 30. | Presežek iz prejšnjega leta |

Podrobni podatki za naslov 3: Presežki, neporabljena sredstva in popravki

Poglavje

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot % proračuna

Neporavnano

začetne

končne

tekoče leto

prenesene odobritve

skupaj

od upravičenosti za tekoče leto

od prenesenih upravičenosti

skupaj

30.

Presežek iz prejšnjega leta

0

1 796

1 796

0

1 796

1 796

0

1 796

100,00 %

0

| 31. | Saldi DDV |
| --- | --- |

31.

Saldi DDV

0

– 954

– 946

0

– 946

– 946

0

– 946

99,17 %

0

| 32. | Saldi BND |
| --- | --- |

32.

Saldi BND

0

– 432

– 431

0

– 431

– 431

0

– 431

99,70 %

0

| 34. | Popravek za neudeležbo na področju PNZ |
| --- | --- |

34.

Popravek za neudeležbo na področju PNZ

0

0

6

0

6

6

0

6

—

0

| 35. | Popravek za Združeno kraljestvo – popravki |
| --- | --- |

35.

Popravek za Združeno kraljestvo – popravki

0

0

–6

0

–6

–6

0

–6

—

0

| 37. | Popravki lastnih sredstev Sklep 2007/436/ES |
| --- | --- |

37.

Popravki lastnih sredstev Sklep 2007/436/ES

0

0

–89

0

–89

–89

0

–89

—

0

Skupaj

Skupaj

0

0

410

410

330

330

0

0

330

330

330

330

0

0

330

330

80,56 %

80,56 %

0

0

4.   Razčlenitev in spremembe odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil po razdelkih finančnega okvira

Razčlenitev in spremembe odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil po razdelkih finančnega okvira

| v mio. EUR |
| --- |
| | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| razdelek finančnega okvira | sprejete odobritve | spremembe (prerazporeditve in SP) | prenesene odobritve | namenski prejemki | dodatne odobritve skupaj | vse odobritve skupaj | sprejete odobritve | spremembe (prerazporeditve in SP) | prenesene odobritve | namenski prejemki | dodatne odobritve skupaj | vse odobritve skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 1 | Trajnostna rast |

v mio. EUR

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

razdelek finančnega okvira

sprejete odobritve

spremembe (prerazporeditve in SP)

prenesene odobritve

namenski prejemki

dodatne odobritve skupaj

vse odobritve skupaj

sprejete odobritve

spremembe (prerazporeditve in SP)

prenesene odobritve

namenski prejemki

dodatne odobritve skupaj

vse odobritve skupaj

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

1

Trajnostna rast

60 196

2 003

19

1 705

1 724

63 923

46 000

– 795

176

2 139

2 315

47 520

| 2 | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov |
| --- | --- |

2

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

56 121

585

0

6 011

6 012

62 718

52 566

–2 290

829

6 002

6 831

57 107

| 3 | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica |
| --- | --- |

3

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

1 515

617

83

113

196

2 328

1 296

725

23

131

153

2 174

| 4 | EU kot globalni akter |
| --- | --- |

4

EU kot globalni akter

8 104

0

271

339

610

8 714

8 324

– 224

378

326

704

8 804

| 5 | Uprava |
| --- | --- |

5

Uprava

7 701

– 100

8

416

424

8 025

7 701

– 101

725

429

1 154

8 754

| 6 | Nadomestila |
| --- | --- |

6

Nadomestila

209

0

0

0

0

209

209

0

0

0

0

209

Skupaj

Skupaj

133 846

133 846

3 105

3 105

381

381

8 585

8 585

8 966

8 966

145 917

145 917

116 096

116 096

–2 686

–2 686

2 132

2 132

9 026

9 026

11 158

11 158

124 569

124 569

5.   Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti po razdelkih finančnega okvira

Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti po razdelkih finančnega okvira

| v mio. EUR |
| --- |
| Razdelek finančnega okvira | Odobritve za prevzem obveznosti obveznosti | Prevzete obveznosti | Odobritve, prenesene v leto 2010 | Odobritve, ki zapadejo |
| iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | iz namenskih prejemkov | skupaj | v % | namenski prejemki | prenosi na podlagi sklepa | skupaj | v % | iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | namenski prejemki (Efta) | skupaj | v % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 1 | Trajnostna rast |

v mio. EUR

Razdelek finančnega okvira

Odobritve za prevzem obveznosti obveznosti

Prevzete obveznosti

Odobritve, prenesene v leto 2010

Odobritve, ki zapadejo

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

iz namenskih prejemkov

skupaj

v %

namenski prejemki

prenosi na podlagi sklepa

skupaj

v %

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

namenski prejemki (Efta)

skupaj

v %

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

1

Trajnostna rast

63 923

61 630

19

796

62 444

97,69 %

908

64

972

1,52 %

505

0

1

507

0,79 %

| 2 | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov |
| --- | --- |

2

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

62 718

56 413

0

5 072

61 484

98,03 %

940

253

1 193

1,90 %

41

0

0

41

0,07 %

| 3 | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica |
| --- | --- |

3

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

2 328

2 118

83

63

2 264

97,27 %

50

0

50

2,15 %

14

0

0

14

0,59 %

| 4 | EU kot globalni akter |
| --- | --- |

4

EU kot globalni akter

8 714

8 038

271

173

8 481

97,34 %

166

0

166

1,91 %

66

0

0

66

0,76 %

| 5 | Uprava |
| --- | --- |

5

Uprava

8 025

7 398

8

255

7 662

95,48 %

161

11

172

2,14 %

191

0

0

191

2,38 %

| 6 | Nadomestila |
| --- | --- |

6

Nadomestila

209

209

0

0

209

100,00 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Skupaj

Skupaj

145 917

145 917

135 806

135 806

381

381

6 358

6 358

142 545

142 545

97,69 %

97,69 %

2 225

2 225

328

328

2 553

2 553

1,75 %

1,75 %

817

817

0

0

2

2

819

819

0,56 %

0,56 %

6.   Izvrševanje odobritev plačil po razdelkih finančnega okvira

Izvrševanje odobritev plačil po razdelkih finančnega okvira

| v mio. EUR |
| --- |
| Razdelek finančnega okvira | Odobritve plačil | Izvedena plačila | Odobritve, prenesene v leto 2010 | Odobritve, ki zapadejo |
| iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | iz namenskih prejemkov | Skupaj | v % | samodejni prenosi | prenosi na podlagi sklepa | namenski prejemki | skupaj | v % | iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | namenski prejemki (Efta) | skupaj | v % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| 1 | Trajnostna rast |

v mio. EUR

Razdelek finančnega okvira

Odobritve plačil

Izvedena plačila

Odobritve, prenesene v leto 2010

Odobritve, ki zapadejo

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

iz namenskih prejemkov

Skupaj

v %

samodejni prenosi

prenosi na podlagi sklepa

namenski prejemki

skupaj

v %

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

namenski prejemki (Efta)

skupaj

v %

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

1

Trajnostna rast

47 520

43 866

133

684

44 684

94,03 %

129

808

1 443

2 381

5,01 %

401

43

12

456

0,96 %

| 2 | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov |
| --- | --- |

2

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

57 107

50 026

773

5 078

55 877

97,85 %

47

15

924

986

1,73 %

188

56

0

244

0,43 %

| 3 | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica |
| --- | --- |

3

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

2 174

1 915

15

63

1 993

91,66 %

7

2

67

75

3,46 %

98

7

1

106

4,88 %

| 4 | EU kot globalni akter |
| --- | --- |

4

EU kot globalni akter

8 804

7 564

224

195

7 983

90,67 %

43

46

131

220

2,50 %

447

154

0

601

6,83 %

| 5 | Uprava |
| --- | --- |

5

Uprava

8 754

6 745

637

233

7 615

86,99 %

651

11

196

857

9,79 %

193

88

0

281

3,21 %

| 6 | Nadomestila |
| --- | --- |

6

Nadomestila

209

209

0

0

209

100,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Skupaj

Skupaj

124 569

124 569

110 325

110 325

1 782

1 782

6 253

6 253

118 361

118 361

95,02 %

95,02 %

877

877

882

882

2 760

2 760

4 519

4 519

3,63 %

3,63 %

1 326

1 326

350

350

13

13

1 688

1 688

1,36 %

1,36 %

7.   Gibanje neporavnanih obveznosti po razdelkih finančnega okvira

Gibanje neporavnanih obveznosti po razdelkih finančnega okvira

| v mio. EUR |
| --- |
| | Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta | Obveznosti za zadevno leto | |
| Razdelek finančnega okvira | obveznosti, prenesene iz prejšnjih let | sprostitev prevzetih obveznosti/revalorizacija/zapadle obveznosti | plačila | neporavnane obveznosti ob koncu leta | prevzete obveznosti v letu | plačila | zapadle obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti | neporavnane obveznosti ob koncu leta | neporavnane obveznosti ob koncu leta skupaj |
| 1 | Trajnostna rast |

v mio. EUR

Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta

Obveznosti za zadevno leto

Razdelek finančnega okvira

obveznosti, prenesene iz prejšnjih let

sprostitev prevzetih obveznosti/revalorizacija/zapadle obveznosti

plačila

neporavnane obveznosti ob koncu leta

prevzete obveznosti v letu

plačila

zapadle obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti

neporavnane obveznosti ob koncu leta

neporavnane obveznosti ob koncu leta skupaj

1

Trajnostna rast

119 797

– 647

–39 892

79 259

62 444

–4 792

–10

57 642

136 901

| 2 | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov |
| --- | --- |

2

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

14 123

– 189

–7 370

6 564

61 484

–48 507

–0

12 977

19 541

| 3 | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica |
| --- | --- |

3

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

1 535

– 144

– 560

830

2 264

–1 433

0

832

1 662

| 4 | EU kot globalni akter |
| --- | --- |

4

EU kot globalni akter

18 840

– 876

–5 455

12 509

8 481

–2 528

–1

5 953

18 462

| 5 | Uprava |
| --- | --- |

5

Uprava

750

–90

– 646

15

7 662

–6 970

–1

692

706

| 6 | Nadomestila |
| --- | --- |

6

Nadomestila

0

0

0

0

209

– 209

0

0

0

Skupaj

Skupaj

155 045

155 045

–1 946

–1 946

–53 923

–53 923

99 177

99 177

142 545

142 545

–64 438

–64 438

–12

–12

78 095

78 095

177 272

177 272

8.   Razčlenitev neporavnanih obveznosti po letih nastanka obveznosti in po razdelkih finančnega okvira

Razčlenitev neporavnanih obveznosti po letih nastanka obveznosti in po razdelkih finančnega okvira

| v mio. EUR |
| --- |
| Razdelek finančnega okvira | < 2003 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Skupaj |
| 1 | Trajnostna rast |

v mio. EUR

Razdelek finančnega okvira

< 2003

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Skupaj

1

Trajnostna rast

626

624

1 268

2 814

18 348

11 584

43 995

57 642

136 901

| 2 | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov |
| --- | --- |

2

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

73

23

27

98

1 912

167

4 264

12 977

19 541

| 3 | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica |
| --- | --- |

3

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

18

15

36

45

86

257

373

832

1 662

| 4 | EU kot globalni akter |
| --- | --- |

4

EU kot globalni akter

991

431

711

1 020

2 632

2 455

4 270

5 953

18 462

| 5 | Uprava |
| --- | --- |

5

Uprava

0

0

0

0

0

1

14

692

706

Skupaj

Skupaj

1 709

1 709

1 093

1 093

2 042

2 042

3 977

3 977

22 978

22 978

14 463

14 463

52 915

52 915

78 095

78 095

177 272

177 272

9.   Razčlenitev in spremembe odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil po področjih

Razčlenitev in spremembe odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil po področjih

| v mio. EUR |
| --- |
| Področje | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| sprejete odobritve | spremembe (prerazporeditve/SP) | prenesene odobritve | namenski prejemki | dodatne odobritve skupaj | vse odobritve skupaj | sprejete odobritve | spremembe (prerazporeditve/SP) | prenesene odobritve | namenski prejemki | dodatne odobritve skupaj | vse odobritve skupaj |
| 1 | 1 | 3 | 4 | 5 = 3 + 4 | 6 = 1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 = 9 + 10 | 12 = 7 + 8 + 11 |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve |

v mio. EUR

Področje

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

sprejete odobritve

spremembe (prerazporeditve/SP)

prenesene odobritve

namenski prejemki

dodatne odobritve skupaj

vse odobritve skupaj

sprejete odobritve

spremembe (prerazporeditve/SP)

prenesene odobritve

namenski prejemki

dodatne odobritve skupaj

vse odobritve skupaj

1

1

3

4

5 = 3 + 4

6 = 1 + 2 + 5

7

8

9

10

11 = 9 + 10

12 = 7 + 8 + 11

01

Gospodarske in finančne zadeve

442

–17

0

20

20

445

487

– 179

16

21

37

345

| 02 | Podjetništvo |
| --- | --- |

02

Podjetništvo

663

–2

0

96

96

757

601

–22

20

105

125

705

| 03 | Konkurenca |
| --- | --- |

03

Konkurenca

90

–0

0

4

4

94

90

–0

13

4

17

107

| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve |
| --- | --- |

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

11 188

51

2

14

16

11 255

11 203

–1 305

18

13

31

9 929

| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja |
| --- | --- |

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

54 682

586

0

5 993

5 993

61 260

51 478

–2 030

972

5 993

6 964

56 413

| 06 | Energetika in promet |
| --- | --- |

06

Energetika in promet

2 740

1 998

1

120

121

4 859

2 481

– 171

21

150

171

2 480

| 07 | Okolje |
| --- | --- |

07

Okolje

483

–23

0

27

27

488

496

– 126

20

19

39

409

| 08 | Raziskave |
| --- | --- |

08

Raziskave

4 665

70

0

654

654

5 388

4 960

– 411

46

1 049

1 095

5 644

| 09 | Informacijska družba in mediji |
| --- | --- |

09

Informacijska družba in mediji

1 512

–71

0

168

168

1 609

1 356

–71

16

252

267

1 552

| 10 | Neposredne raziskave |
| --- | --- |

10

Neposredne raziskave

371

0

0

424

424

795

366

–5

38

337

374

735

| 11 | Ribištvo in pomorske zadeve |
| --- | --- |

11

Ribištvo in pomorske zadeve

1 014

–35

0

6

6

985

927

– 222

4

6

10

715

| 12 | Notranji trg |
| --- | --- |

12

Notranji trg

66

–0

0

2

2

68

66

–0

7

2

10

76

| 13 | Regionalna politika |
| --- | --- |

13

Regionalna politika

37 901

629

24

6

30

38 560

24 570

2 027

192

3

195

26 793

| 14 | Obdavčenje in carinska unija |
| --- | --- |

14

Obdavčenje in carinska unija

131

–1

0

3

3

134

106

13

9

3

12

131

| 15 | Izobraževanje in kultura |
| --- | --- |

15

Izobraževanje in kultura

1 401

–2

0

292

292

1 691

1 363

–38

17

312

328

1 654

| 16 | Komuniciranje |
| --- | --- |

16

Komuniciranje

214

–0

0

4

4

217

211

–3

17

3

20

229

| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov |
| --- | --- |

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

624

49

0

22

22

695

582

–1

30

22

52

632

| 18 | Območje svobode, varnosti in pravice |
| --- | --- |

18

Območje svobode, varnosti in pravice

924

1

75

31

107

1 032

678

110

14

28

43

830

| 19 | Zunanji odnosi |
| --- | --- |

19

Zunanji odnosi

4 072

–12

0

107

107

4 168

3 579

91

50

84

134

3 805

| 20 | Trgovina |
| --- | --- |

20

Trgovina

80

–2

0

2

2

81

79

1

6

2

9

88

| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP |
| --- | --- |

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

1 894

93

265

178

443

2 430

1 680

–21

32

180

213

1 872

| 22 | Širitev |
| --- | --- |

22

Širitev

1 081

0

6

45

51

1 132

1 661

– 296

16

56

72

1 437

| 23 | Humanitarna pomoč |
| --- | --- |

23

Humanitarna pomoč

797

110

0

8

8

915

797

49

6

7

13

859

| 24 | Boj proti goljufijam |
| --- | --- |

24

Boj proti goljufijam

78

0

0

0

0

78

74

0

6

0

6

80

| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje |
| --- | --- |

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

188

–2

0

8

8

194

188

–2

18

8

25

212

| 26 | Upravna služba Komisije |
| --- | --- |

26

Upravna služba Komisije

981

12

0

99

99

1 093

986

13

126

101

227

1 226

| 27 | Proračun |
| --- | --- |

27

Proračun

278

–9

0

5

5

274

278

–9

10

5

16

285

| 28 | Revizija |
| --- | --- |

28

Revizija

11

–0

0

1

1

11

11

–0

1

1

1

12

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

133

–1

0

11

11

143

101

14

7

16

23

138

| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki |
| --- | --- |

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

1 160

–24

0

0

0

1 136

1 160

–24

0

0

0

1 136

| 31 | Jezikovne službe |
| --- | --- |

31

Jezikovne službe

389

–10

0

77

77

456

389

–10

24

77

101

479

| 40 | Rezerve |
| --- | --- |

40

Rezerve

744

– 241

0

0

0

503

244

–15

0

0

0

229

| 90 | Druge institucije |
| --- | --- |

90

Druge institucije

2 848

–43

8

156

164

2 970

2 848

–43

361

167

528

3 334

Skupaj

Skupaj

133 846

133 846

3 105

3 105

381

381

8 585

8 585

8 966

8 966

145 917

145 917

116 096

116 096

–2 686

–2 686

2 132

2 132

9 026

9 026

11 158

11 158

124 569

124 569

10.   Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti po področjih

Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti po področjih

| v mio. EUR |
| --- |
| Področje | Odobrene odobritve za prevzem obveznosti | Prevzete obveznosti | Odobritve, prenesene v leto 2010 | Odobritve, ki zapadejo |
| iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | namenski prejemki | skupaj | v % | namenski prejemki | prenosi na podlagi sklepa | skupaj | v % | iz odobritev za zad. leto | iz prenosov | namenski prejemki (Efta) | skupaj | v % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve |

v mio. EUR

Področje

Odobrene odobritve za prevzem obveznosti

Prevzete obveznosti

Odobritve, prenesene v leto 2010

Odobritve, ki zapadejo

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

namenski prejemki

skupaj

v %

namenski prejemki

prenosi na podlagi sklepa

skupaj

v %

iz odobritev za zad. leto

iz prenosov

namenski prejemki (Efta)

skupaj

v %

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

= 11 + 12 + 13

15 = 14/1

01

Gospodarske in finančne zadeve

445

421

0

19

440

98,90 %

2

0

2

0,35 %

3

0

0

3

0,76 %

| 02 | Podjetništvo |
| --- | --- |

02

Podjetništvo

757

657

0

41

698

92,12 %

55

0

55

7,32 %

4

0

0

4

0,56 %

| 03 | Konkurenca |
| --- | --- |

03

Konkurenca

94

90

0

2

92

97,29 %

2

0

2

1,96 %

1

0

0

1

0,75 %

| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve |
| --- | --- |

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

11 255

11 186

2

8

11 196

99,47 %

6

40

46

0,41 %

13

0

0

13

0,12 %

| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja |
| --- | --- |

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

61 260

54 989

0

5 065

60 054

98,03 %

928

252

1 180

1,93 %

26

0

0

26

0,04 %

| 06 | Energetika in promet |
| --- | --- |

06

Energetika in promet

4 859

4 727

1

76

4 803

98,86 %

44

0

44

0,91 %

11

0

0

12

0,24 %

| 07 | Okolje |
| --- | --- |

07

Okolje

488

451

0

9

460

94,25 %

19

0

19

3,83 %

9

0

0

9

1,92 %

| 08 | Raziskave |
| --- | --- |

08

Raziskave

5 388

4 732

0

352

5 084

94,35 %

301

0

301

5,59 %

3

0

0

3

0,06 %

| 09 | Informacijska družba in mediji |
| --- | --- |

09

Informacijska družba in mediji

1 609

1 440

0

115

1 556

96,68 %

52

0

52

3,25 %

1

0

0

1

0,07 %

| 10 | Neposredne raziskave |
| --- | --- |

10

Neposredne raziskave

795

365

0

67

433

54,39 %

357

4

361

45,37 %

2

0

0

2

0,24 %

| 11 | Ribištvo in pomorske zadeve |
| --- | --- |

11

Ribištvo in pomorske zadeve

985

974

0

2

976

99,07 %

4

1

4

0,45 %

5

0

0

5

0,48 %

| 12 | Notranji trg |
| --- | --- |

12

Notranji trg

68

65

0

1

66

96,60 %

1

0

1

1,62 %

1

0

0

1

1,78 %

| 13 | Regionalna politika |
| --- | --- |

13

Regionalna politika

38 560

38 495

24

5

38 523

99,90 %

2

20

22

0,06 %

15

0

0

15

0,04 %

| 14 | Obdavčenje in carinska unija |
| --- | --- |

14

Obdavčenje in carinska unija

134

125

0

1

126

94,45 %

2

0

2

1,22 %

6

0

0

6

4,33 %

| 15 | Izobraževanje in kultura |
| --- | --- |

15

Izobraževanje in kultura

1 691

1 397

0

169

1 566

92,61 %

123

0

124

7,30 %

1

0

0

1

0,08 %

| 16 | Komuniciranje |
| --- | --- |

16

Komuniciranje

217

212

0

2

214

98,32 %

1

0

1

0,64 %

2

0

0

2

1,04 %

| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov |
| --- | --- |

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

695

665

0

11

675

97,17 %

11

0

11

1,59 %

9

0

0

9

1,24 %

| 18 | Območje svobode, varnosti in pravice |
| --- | --- |

18

Območje svobode, varnosti in pravice

1 032

916

75

17

1 008

97,67 %

15

0

15

1,42 %

9

0

0

9

0,91 %

| 19 | Zunanji odnosi |
| --- | --- |

19

Zunanji odnosi

4 168

4 052

0

53

4 105

98,51 %

54

0

54

1,29 %

8

0

0

8

0,20 %

| 20 | Trgovina |
| --- | --- |

20

Trgovina

81

76

0

1

78

96,18 %

1

0

1

1,63 %

2

0

0

2

2,20 %

| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP |
| --- | --- |

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

2 430

1 982

265

78

2 325

95,68 %

100

0

100

4,11 %

5

0

0

5

0,21 %

| 22 | Širitev |
| --- | --- |

22

Širitev

1 132

1 079

6

35

1 120

98,96 %

10

1

10

0,91 %

1

0

0

1

0,12 %

| 23 | Humanitarna pomoč |
| --- | --- |

23

Humanitarna pomoč

915

906

0

7

913

99,79 %

1

0

1

0,11 %

1

0

0

1

0,10 %

| 24 | Boj proti goljufijam |
| --- | --- |

24

Boj proti goljufijam

78

77

0

0

77

98,64 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

1,36 %

| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje |
| --- | --- |

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

194

183

0

4

187

96,65 %

4

0

4

1,97 %

3

0

0

3

1,38 %

| 26 | Upravna služba Komisije |
| --- | --- |

26

Upravna služba Komisije

1 093

985

0

63

1 048

95,92 %

36

0

36

3,34 %

8

0

0

8

0,74 %

| 27 | Proračun |
| --- | --- |

27

Proračun

274

268

0

3

272

99,07 %

2

0

2

0,74 %

1

0

0

1

0,19 %

| 28 | Revizija |
| --- | --- |

28

Revizija

11

10

0

0

11

96,77 %

0

0

0

1,93 %

0

0

0

0

1,30 %

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

143

129

0

4

133

92,73 %

7

0

7

4,94 %

3

0

0

3

2,33 %

| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki |
| --- | --- |

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

1 136

1 117

0

0

1 117

98,36 %

0

0

0

0,00 %

19

0

0

19

1,64 %

| 31 | Jezikovne službe |
| --- | --- |

31

Jezikovne službe

456

375

0

49

424

93,01 %

28

0

28

6,25 %

3

0

0

3

0,74 %

| 40 | Rezerve |
| --- | --- |

40

Rezerve

503

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

503

0

0

503

100,00 %

| 90 | Druge institucije |
| --- | --- |

90

Druge institucije

2 970

2 659

8

100

2 767

93,16 %

56

10

66

2,22 %

137

0

0

137

4,62 %

Skupaj

Skupaj

145 917

145 917

135 806

135 806

381

381

6 358

6 358

142 545

142 545

97,69 %

97,69 %

2 225

2 225

328

328

2 553

2 553

1,75 %

1,75 %

817

817

0

0

2

2

819

819

0,56 %

0,56 %

11.   Izvrševanje odobritev plačil po področjih

Izvrševanje odobritev plačil po področjih

| v mio. EUR |
| --- |
| Področje | Odobritve odobritve obveznosti | Izvedena plačila | Odobritve, prenesene v leto 2010 | Odobritve, ki zapadejo |
| iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | namenski prejemki | skupaj | v % | samodejni prenosi | prenosi na podlagi sklepa | namenski prejemki | skupaj | v % | iz odobritev za zadev. leto | iz prenosov | namenski prejemki (Efta) | skupaj | v % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve |

v mio. EUR

Področje

Odobritve odobritve obveznosti

Izvedena plačila

Odobritve, prenesene v leto 2010

Odobritve, ki zapadejo

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

namenski prejemki

skupaj

v %

samodejni prenosi

prenosi na podlagi sklepa

namenski prejemki

skupaj

v %

iz odobritev za zadev. leto

iz prenosov

namenski prejemki (Efta)

skupaj

v %

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

01

Gospodarske in finančne zadeve

345

300

15

13

327

94,82 %

6

0

9

14

4,10 %

3

1

0

4

1,08 %

| 02 | Podjetništvo |
| --- | --- |

02

Podjetništvo

705

514

16

28

558

79,21 %

13

0

76

89

12,57 %

52

4

2

58

8,22 %

| 03 | Konkurenca |
| --- | --- |

03

Konkurenca

107

82

11

2

95

88,32 %

8

0

2

10

9,40 %

1

2

0

2

2,28 %

| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve |
| --- | --- |

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

9 929

8 886

13

7

8 906

89,70 %

17

732

6

755

7,60 %

263

5

0

268

2,70 %

| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja |
| --- | --- |

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

56 413

49 365

780

5 064

55 209

97,87 %

26

0

929

954

1,69 %

58

192

0

249

0,44 %

| 06 | Energetika in promet |
| --- | --- |

06

Energetika in promet

2 480

2 177

16

61

2 253

90,84 %

17

75

85

177

7,12 %

41

5

4

51

2,04 %

| 07 | Okolje |
| --- | --- |

07

Okolje

409

328

16

12

356

87,17 %

18

6

7

30

7,40 %

19

3

0

22

5,44 %

| 08 | Raziskave |
| --- | --- |

08

Raziskave

5 644

4 490

36

300

4 826

85,50 %

44

0

745

789

13,97 %

16

10

4

30

0,53 %

| 09 | Informacijska družba in mediji |
| --- | --- |

09

Informacijska družba in mediji

1 552

1 268

13

94

1 375

88,58 %

15

0

158

173

11,13 %

2

2

0

5

0,30 %

| 10 | Neposredne raziskave |
| --- | --- |

10

Neposredne raziskave

735

321

34

56

411

55,87 %

32

2

280

314

42,73 %

6

4

0

10

1,40 %

| 11 | Ribištvo in pomorske zadeve |
| --- | --- |

11

Ribištvo in pomorske zadeve

715

588

3

2

592

82,87 %

4

11

4

19

2,69 %

102

1

0

103

14,45 %

| 12 | Notranji trg |
| --- | --- |

12

Notranji trg

76

59

6

1

66

86,89 %

6

0

1

7

9,47 %

1

1

0

3

3,64 %

| 13 | Regionalna politika |
| --- | --- |

13

Regionalna politika

26 793

26 564

174

1

26 740

99,80 %

13

0

2

15

0,06 %

20

18

0

38

0,14 %

| 14 | Obdavčenje in carinska unija |
| --- | --- |

14

Obdavčenje in carinska unija

131

111

8

1

120

91,54 %

7

0

2

9

6,53 %

1

1

0

3

1,92 %

| 15 | Izobraževanje in kultura |
| --- | --- |

15

Izobraževanje in kultura

1 654

1 310

15

171

1 495

90,38 %

14

0

140

153

9,27 %

3

2

1

6

0,35 %

| 16 | Komuniciranje |
| --- | --- |

16

Komuniciranje

229

189

13

2

204

89,22 %

15

0

2

16

7,17 %

5

4

0

8

3,61 %

| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov |
| --- | --- |

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

632

484

28

14

526

83,25 %

28

0

7

35

5,58 %

68

2

0

71

11,16 %

| 18 | Območje svobode, varnosti in pravice |
| --- | --- |

18

Območje svobode, varnosti in pravice

830

718

7

19

744

89,64 %

6

0

9

16

1,89 %

63

7

0

70

8,47 %

| 19 | Zunanji odnosi |
| --- | --- |

19

Zunanji odnosi

3 805

3 576

38

59

3 673

96,55 %

43

6

24

72

1,90 %

46

12

0

59

1,54 %

| 20 | Trgovina |
| --- | --- |

20

Trgovina

88

71

5

1

77

88,09 %

6

0

1

8

8,56 %

2

1

0

3

3,35 %

| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP |
| --- | --- |

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

1 872

1 588

27

83

1 698

90,68 %

40

0

98

138

7,37 %

31

5

0

37

1,95 %

| 22 | Širitev |
| --- | --- |

22

Širitev

1 437

1 250

11

48

1 308

91,08 %

9

1

8

18

1,25 %

106

5

0

110

7,67 %

| 23 | Humanitarna pomoč |
| --- | --- |

23

Humanitarna pomoč

859

788

5

7

800

93,13 %

6

40

1

47

5,42 %

12

0

0

12

1,45 %

| 24 | Boj proti goljufijam |
| --- | --- |

24

Boj proti goljufijam

80

67

4

0

71

88,65 %

7

0

0

7

8,51 %

1

2

0

2

2,84 %

| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje |
| --- | --- |

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

212

167

14

3

185

87,27 %

15

0

4

20

9,32 %

3

4

0

7

3,42 %

| 26 | Upravna služba Komisije |
| --- | --- |

26

Upravna služba Komisije

1 226

875

108

50

1 034

84,34 %

113

0

51

164

13,35 %

10

18

0

28

2,30 %

| 27 | Proračun |
| --- | --- |

27

Proračun

285

259

9

2

271

95,19 %

9

0

3

12

4,29 %

1

1

0

1

0,52 %

| 28 | Revizija |
| --- | --- |

28

Revizija

12

10

0

0

10

90,05 %

1

0

0

1

7,43 %

0

0

0

0

2,52 %

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

138

107

6

7

120

87,27 %

6

0

8

15

10,63 %

2

1

0

3

2,09 %

| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki |
| --- | --- |

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

1 136

1 117

0

0

1 117

98,36 %

0

0

0

0

0,00 %

19

0

0

19

1,64 %

| 31 | Jezikovne službe |
| --- | --- |

31

Jezikovne službe

479

354

22

45

422

87,91 %

21

0

32

53

11,02 %

3

2

0

5

1,07 %

| 40 | Rezerve |
| --- | --- |

40

Rezerve

229

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

229

0

0

229

100,00 %

| 90 | Druge institucije |
| --- | --- |

90

Druge institucije

3 334

2 344

327

100

2 771

83,12 %

315

10

67

392

11,75 %

137

34

0

171

5,13 %

Skupaj

Skupaj

124 569

124 569

110 325

110 325

1 782

1 782

6 253

6 253

118 361

118 361

95,02 %

95,02 %

877

877

882

882

2 760

2 760

4 519

4 519

3,63 %

3,63 %

1 326

1 326

350

350

13

13

1 688

1 688

1,36 %

1,36 %

12.   Gibanje neporavnanih obveznosti po področjih

Gibanje neporavnanih obveznosti po področjih

| v mio. EUR |
| --- |
| Področje | Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta | Obveznosti za zadevno leto | neporavnane obveznosti ob koncu leta skupaj |
| obveznosti, prenesene iz prejšnjih let | sprostitev prevzetih obveznosti/revalorizacija/zapadle obveznosti | plačila | neporavnane obveznosti ob koncu leta | prevzete obveznosti v letu | plačila | zapadle obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti | neporavnane obveznosti ob koncu leta |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve |

v mio. EUR

Področje

Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta

Obveznosti za zadevno leto

neporavnane obveznosti ob koncu leta skupaj

obveznosti, prenesene iz prejšnjih let

sprostitev prevzetih obveznosti/revalorizacija/zapadle obveznosti

plačila

neporavnane obveznosti ob koncu leta

prevzete obveznosti v letu

plačila

zapadle obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti

neporavnane obveznosti ob koncu leta

01

Gospodarske in finančne zadeve

329

–17

– 129

183

440

– 199

–0

241

424

| 02 | Podjetništvo |
| --- | --- |

02

Podjetništvo

653

–25

– 238

390

698

– 321

–0

377

767

| 03 | Konkurenca |
| --- | --- |

03

Konkurenca

13

–1

–11

1

92

–83

–0

8

9

| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve |
| --- | --- |

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

24 080

–90

–8 675

15 315

11 196

– 231

–0

10 964

26 279

| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja |
| --- | --- |

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

12 408

–98

–6 854

5 457

60 054

–48 355

–0

11 699

17 155

| 06 | Energetika in promet |
| --- | --- |

06

Energetika in promet

4 302

– 139

–1 471

2 692

4 803

– 782

–0

4 021

6 714

| 07 | Okolje |
| --- | --- |

07

Okolje

682

–36

– 225

421

460

– 131

–0

329

750

| 08 | Raziskave |
| --- | --- |

08

Raziskave

8 253

– 103

–3 319

4 831

5 084

–1 507

–7

3 569

8 400

| 09 | Informacijska družba in mediji |
| --- | --- |

09

Informacijska družba in mediji

2 255

–24

– 947

1 283

1 556

– 428

–1

1 127

2 411

| 10 | Neposredne raziskave |
| --- | --- |

10

Neposredne raziskave

146

–10

–87

49

433

– 324

–0

109

158

| 11 | Ribištvo in pomorske zadeve |
| --- | --- |

11

Ribištvo in pomorske zadeve

1 347

–99

– 364

884

976

– 229

–1

747

1 631

| 12 | Notranji trg |
| --- | --- |

12

Notranji trg

17

–2

–13

2

66

–53

–0

13

15

| 13 | Regionalna politika |
| --- | --- |

13

Regionalna politika

81 674

– 225

–25 542

55 907

38 523

–1 198

–0

37 325

93 232

| 14 | Obdavčenje in carinska unija |
| --- | --- |

14

Obdavčenje in carinska unija

90

–13

–54

23

126

–67

–1

59

82

| 15 | Izobraževanje in kultura |
| --- | --- |

15

Izobraževanje in kultura

563

–48

– 232

283

1 566

–1 263

–0

303

586

| 16 | Komuniciranje |
| --- | --- |

16

Komuniciranje

88

–8

–68

13

214

– 136

–0

77

90

| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov |
| --- | --- |

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

614

–58

– 289

268

675

– 237

–0

438

706

| 18 | Območje svobode, varnosti in pravice |
| --- | --- |

18

Območje svobode, varnosti in pravice

866

–81

– 308

477

1 008

– 436

–0

572

1 049

| 19 | Zunanji odnosi |
| --- | --- |

19

Zunanji odnosi

8 785

– 183

–2 492

6 110

4 105

–1 181

–0

2 924

9 034

| 20 | Trgovina |
| --- | --- |

20

Trgovina

21

–2

–14

5

78

–63

–0

14

19

| 21 | Razvoj/odnosi z državami AKP |
| --- | --- |

21

Razvoj/odnosi z državami AKP

2 818

–54

– 790

1 974

2 325

– 908

–0

1 417

3 391

| 22 | Širitev |
| --- | --- |

22

Širitev

3 905

– 543

– 989

2 373

1 120

– 320

–0

800

3 173

| 23 | Humanitarna pomoč |
| --- | --- |

23

Humanitarna pomoč

422

–23

– 248

151

913

– 551

–0

362

513

| 24 | Boj proti goljufijam |
| --- | --- |

24

Boj proti goljufijam

29

–3

–16

10

77

–55

0

22

32

| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje |
| --- | --- |

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

21

–4

–16

1

187

– 169

–0

19

19

| 26 | Upravna služba Komisije |
| --- | --- |

26

Upravna služba Komisije

173

–18

– 136

19

1 048

– 898

–1

149

168

| 27 | Proračun |
| --- | --- |

27

Proračun

10

–1

–9

0

272

– 262

–0

10

10

| 28 | Revizija |
| --- | --- |

28

Revizija

1

–0

–0

0

11

–10

–0

1

1

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

92

–4

–44

45

133

–77

–0

56

101

| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki |
| --- | --- |

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

0

0

0

0

1 117

–1 117

0

0

0

| 31 | Jezikovne službe |
| --- | --- |

31

Jezikovne službe

24

–2

–22

0

424

– 400

–0

24

24

| 90 | Druge institucije |
| --- | --- |

90

Druge institucije

366

–34

– 321

11

2 767

–2 450

0

317

328

Skupaj

Skupaj

155 045

155 045

–1 946

–1 946

–53 923

–53 923

99 177

99 177

142 545

142 545

–64 438

–64 438

–12

–12

78 095

78 095

177 272

177 272

13.   Razčlenitev neporavnanih obveznosti po letih nastanka obveznosti in po področjih

Razčlenitev neporavnanih obveznosti po letih nastanka obveznosti in po področjih

| v mio. EUR |
| --- |
| Področje | <2003 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Skupaj |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve |

v mio. EUR

Področje

<2003

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Skupaj

01

Gospodarske in finančne zadeve

0

0

0

17

93

32

41

241

424

| 02 | Podjetništvo |
| --- | --- |

02

Podjetništvo

12

8

7

19

37

88

219

377

767

| 03 | Konkurenca |
| --- | --- |

03

Konkurenca

0

0

0

0

0

0

1

8

9

| 04 | Zaposlovanje in socialne zadeve |
| --- | --- |

04

Zaposlovanje in socialne zadeve

133

17

28

466

4 283

1 363

9 024

10 964

26 279

| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja |
| --- | --- |

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

35

0

2

26

1 737

4

3 653

11 699

17 155

| 06 | Energetika in promet |
| --- | --- |

06

Energetika in promet

80

31

100

172

302

743

1 264

4 021

6 714

| 07 | Okolje |
| --- | --- |

07

Okolje

1

7

17

43

66

112

175

329

750

| 08 | Raziskave |
| --- | --- |

08

Raziskave

84

235

238

440

841

1 232

1 761

3 569

8 400

| 09 | Informacijska družba in mediji |
| --- | --- |

09

Informacijska družba in mediji

3

16

29

113

195

329

598

1 127

2 411

| 10 | Neposredne raziskave |
| --- | --- |

10

Neposredne raziskave

1

1

0

5

8

8

26

109

158

| 11 | Ribištvo in pomorske zadeve |
| --- | --- |

11

Ribištvo in pomorske zadeve

39

17

9

34

301

32

451

747

1 631

| 12 | Notranji trg |
| --- | --- |

12

Notranji trg

0

0

0

0

0

0

2

13

15

| 13 | Regionalna politika |
| --- | --- |

13

Regionalna politika

412

476

1 085

1 825

13 108

7 765

31 235

37 325

93 232

| 14 | Obdavčenje in carinska unija |
| --- | --- |

14

Obdavčenje in carinska unija

0

0

0

0

1

6

16

59

82

| 15 | Izobraževanje in kultura |
| --- | --- |

15

Izobraževanje in kultura

12

8

7

23

43

54

136

303

586

| 16 | Komuniciranje |
| --- | --- |

16

Komuniciranje

0

0

0

0

0

2

11

77

90

| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov |
| --- | --- |

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

4

9

14

8

23

45

164

438

706

| 18 | Območje svobode, varnosti in pravice |
| --- | --- |

18

Območje svobode, varnosti in pravice

5

1

9

19

32

156

256

572

1 049

| 19 | Zunanji odnosi |
| --- | --- |

19

Zunanji odnosi

579

166

330

386

987

1 439

2 222

2 924

9 034

| 20 | Trgovina |
| --- | --- |

20

Trgovina

0

0

0

0

0

2

3

14

19

| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP |
| --- | --- |

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

131

56

103

215

346

442

682

1 417

3 391

| 22 | Širitev |
| --- | --- |

22

Širitev

174

45

62

164

561

566

801

800

3 173

| 23 | Humanitarna pomoč |
| --- | --- |

23

Humanitarna pomoč

2

0

0

0

4

25

120

362

513

| 24 | Boj proti goljufijam |
| --- | --- |

24

Boj proti goljufijam

0

0

0

0

0

4

5

22

32

| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje |
| --- | --- |

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

0

0

0

0

0

0

0

19

19

| 26 | Upravna služba Komisije |
| --- | --- |

26

Upravna služba Komisije

0

0

0

0

0

5

13

149

168

| 27 | Proračun |
| --- | --- |

27

Proračun

0

0

0

0

0

0

0

10

10

| 28 | Revizija |
| --- | --- |

28

Revizija

0

0

0

0

0

0

0

1

1

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

1

0

0

3

7

9

25

56

101

| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki |
| --- | --- |

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 31 | Jezikovne službe |
| --- | --- |

31

Jezikovne službe

0

0

0

0

0

0

–0

24

24

| 90 | Druge institucije |
| --- | --- |

90

Druge institucije

0

0

0

0

0

0

11

317

328

Skupaj

Skupaj

1 709

1 709

1 093

1 093

2 042

2 042

3 977

3 977

22 978

22 978

14 463

14 463

52 915

52 915

78 095

78 095

177 272

177 272

14.   Povzetek izvrševanja proračunskih prihodkov po institucijah

Povzetek izvrševanja proračunskih prihodkov po institucijah

| v mio. EUR |
| --- |
| Institucija | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot % proračuna | Neporavnano |
| začetne | končne | tekoče leto | preneseno | skupaj | od upravičenosti za tekoče leto | od prenesenih upravičenosti | Skupaj |
| Evropski parlament | 99 | 99 | 164 | 86 | 250 | 137 | 4 | 141 | 142,54 % | 109 |
| Svet | 53 | 53 | 96 | 12 | 108 | 90 | 12 | 102 | 192,94 % | 6 |
| Komisija | 115 869 | 112 808 | 117 818 | 11 758 | 129 576 | 114 950 | 2 335 | 117 285 | 103,97 % | 12 291 |
| Sodišče | 38 | 38 | 41 | 0 | 41 | 41 | 0 | 41 | 106,26 % | 0 |
| Računsko sodišče | 19 | 19 | 19 | 1 | 19 | 18 | 0 | 19 | 98,50 % | 0 |
| Ekonomsko-socialni odbor | 10 | 10 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 164,23 % | 0 |
| Odbor regij | 7 | 7 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 309,74 % | 0 |
| Evropski varuh človekovih pravic | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 112,93 % | 0 |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 78,73 % | 0 |
| Skupaj | 116 096 | 113 035 | 118 175 | 11 857 | 130 032 | 115 274 | 2 351 | 117 626 | 104,06 % | 12 407 |

v mio. EUR

Institucija

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot % proračuna

Neporavnano

začetne

končne

tekoče leto

preneseno

skupaj

od upravičenosti za tekoče leto

od prenesenih upravičenosti

Skupaj

Evropski parlament

99

99

164

86

250

137

4

141

142,54 %

109

Svet

53

53

96

12

108

90

12

102

192,94 %

6

Komisija

115 869

112 808

117 818

11 758

129 576

114 950

2 335

117 285

103,97 %

12 291

Sodišče

38

38

41

0

41

41

0

41

106,26 %

0

Računsko sodišče

19

19

19

1

19

18

0

19

98,50 %

0

Ekonomsko-socialni odbor

10

10

16

0

16

16

0

16

164,23 %

0

Odbor regij

7

7

20

0

20

20

0

20

309,74 %

0

Evropski varuh človekovih pravic

1

1

1

0

1

1

0

1

112,93 %

0

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

1

1

1

0

1

1

0

1

78,73 %

0

Skupaj

Skupaj

116 096

116 096

113 035

113 035

118 175

118 175

11 857

11 857

130 032

130 032

115 274

115 274

2 351

2 351

117 626

117 626

104,06 %

104,06 %

12 407

12 407

15.   Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil po institucijah

Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil po institucijah

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve za prevzem obveznosti

| v mio. EUR |
| --- |
| Institucija | Odobrene odobritve za prevzem obveznosti | Prevzete obveznosti | Odobritve, prenesene v leto 2010 | Odobritve, ki zapadejo |
| iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | iz namenskih prejemkov | skupaj | v % | iz namenskih prejemkov | prenosi na podlagi sklepa | skupaj | v % | iz odobritev za zadevno leto | prenesene odobritve | namenski prejemki (Efta) | skupaj | v % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| Evropski parlament | 1 596 | 1 418 | 8 | 42 | 1 467 | 91,94 % | 16 | 10 | 26 | 1,65 % | 102 | 0 | 0 | 102 | 6,42 % |
| Svet | 642 | 551 | 0 | 41 | 593 | 92,33 % | 38 | 0 | 38 | 5,88 % | 12 | 0 | 0 | 12 | 1,80 % |
| Komisija | 142 947 | 133 147 | 373 | 6 258 | 139 779 | 97,78 % | 2 169 | 318 | 2 487 | 1,74 % | 680 | 0 | 2 | 682 | 0,48 % |
| Sodišče | 318 | 311 | 0 | 1 | 313 | 98,50 % | 1 | 0 | 1 | 0,37 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 1,14 % |
| Računsko sodišče | 188 | 173 | 0 | 0 | 173 | 92,19 % | 0 | 0 | 0 | 0,21 % | 14 | 0 | 0 | 14 | 7,59 % |
| Ekonomsko-socialni odbor | 122 | 117 | 0 | 3 | 120 | 98,02 % | 0 | 0 | 0 | 0,33 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,65 % |
| Odbor regij | 88 | 75 | 0 | 12 | 87 | 98,37 % | 0 | 0 | 0 | 0,08 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,56 % |
| Evropski varuh človekovih pravic | 9 | 8 | 0 | 0 | 8 | 91,98 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 8,02 % |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 7 | 5 | 0 | 0 | 5 | 81,44 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 18,56 % |
| Skupaj | 145 917 | 135 806 | 381 | 6 358 | 142 545 | 97,69 % | 2 225 | 328 | 2 553 | 1,75 % | 817 | 0 | 2 | 819 | 0,56 % |

v mio. EUR

Institucija

Odobrene odobritve za prevzem obveznosti

Prevzete obveznosti

Odobritve, prenesene v leto 2010

Odobritve, ki zapadejo

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

iz namenskih prejemkov

skupaj

v %

iz namenskih prejemkov

prenosi na podlagi sklepa

skupaj

v %

iz odobritev za zadevno leto

prenesene odobritve

namenski prejemki (Efta)

skupaj

v %

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

Evropski parlament

1 596

1 418

8

42

1 467

91,94 %

16

10

26

1,65 %

102

0

0

102

6,42 %

Svet

642

551

0

41

593

92,33 %

38

0

38

5,88 %

12

0

0

12

1,80 %

Komisija

142 947

133 147

373

6 258

139 779

97,78 %

2 169

318

2 487

1,74 %

680

0

2

682

0,48 %

Sodišče

318

311

0

1

313

98,50 %

1

0

1

0,37 %

4

0

0

4

1,14 %

Računsko sodišče

188

173

0

0

173

92,19 %

0

0

0

0,21 %

14

0

0

14

7,59 %

Ekonomsko-socialni odbor

122

117

0

3

120

98,02 %

0

0

0

0,33 %

2

0

0

2

1,65 %

Odbor regij

88

75

0

12

87

98,37 %

0

0

0

0,08 %

1

0

0

1

1,56 %

Evropski varuh človekovih pravic

9

8

0

0

8

91,98 %

0

0

0

1

0

0

1

8,02 %

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

7

5

0

0

5

81,44 %

0

0

0

1

0

0

1

18,56 %

Skupaj

Skupaj

145 917

145 917

135 806

135 806

381

381

6 358

6 358

142 545

142 545

97,69 %

97,69 %

2 225

2 225

328

328

2 553

2 553

1,75 %

1,75 %

817

817

0

0

2

2

819

819

0,56 %

0,56 %

Odobritve plačil

Odobritve plačil

| v mio. EUR |
| --- |
| Institucija | Odobrene odobritve plačil | Izvedena plačila | Odobritve, prenesene v leto 2010 | Odobritve, ki zapadejo |
| iz odobritev za zadevno leto | iz prenosov | iz namenskih prejemkov | skupaj | v % | samodejni prenosi | prenosi na podlagi sklepa | iz namenskih prejemkov | skupaj | v % | iz odobritev za zadev. leto | iz prenosov | namenski prejemki (Efta) | skupaj | v % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| Evropski parlament | 1 799 | 1 237 | 186 | 43 | 1 466 | 81,50 % | 180 | 10 | 22 | 212 | 11,78 % | 102 | 19 | 0 | 121 | 6,72 % |
| Svet | 762 | 510 | 108 | 41 | 659 | 86,44 % | 41 | 0 | 42 | 83 | 10,86 % | 12 | 9 | 0 | 21 | 2,70 % |
| Komisija | 121 235 | 107 981 | 1 455 | 6 154 | 115 590 | 95,34 % | 562 | 872 | 2 693 | 4 127 | 3,40 % | 1 189 | 316 | 13 | 1 517 | 1,25 % |
| Sodišče | 332 | 293 | 13 | 1 | 307 | 92,47 % | 18 | 0 | 1 | 19 | 5,84 % | 4 | 2 | 0 | 6 | 1,69 % |
| Računsko sodišče | 200 | 112 | 11 | 0 | 123 | 61,35 % | 61 | 0 | 0 | 62 | 30,76 % | 14 | 2 | 0 | 16 | 7,89 % |
| Ekonomsko-socialni odbor | 128 | 110 | 4 | 3 | 117 | 91,69 % | 6 | 0 | 1 | 8 | 5,95 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 2,37 % |
| Odbor regij | 95 | 69 | 5 | 12 | 86 | 90,09 % | 6 | 0 | 1 | 6 | 6,75 % | 1 | 2 | 0 | 3 | 3,17 % |
| Evropski varuh človekovih pravic | 10 | 8 | 1 | 0 | 8 | 84,57 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,57 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,86 % |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 8 | 4 | 1 | 0 | 5 | 64,24 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 15,02 % | 1 | 0 | 0 | 2 | 20,75 % |
| Skupaj | 124 569 | 110 325 | 1 782 | 6 253 | 118 361 | 95,02 % | 877 | 882 | 2 760 | 4 519 | 3,63 % | 1 326 | 350 | 13 | 1 688 | 1,36 % |

v mio. EUR

Institucija

Odobrene odobritve plačil

Izvedena plačila

Odobritve, prenesene v leto 2010

Odobritve, ki zapadejo

iz odobritev za zadevno leto

iz prenosov

iz namenskih prejemkov

skupaj

v %

samodejni prenosi

prenosi na podlagi sklepa

iz namenskih prejemkov

skupaj

v %

iz odobritev za zadev. leto

iz prenosov

namenski prejemki (Efta)

skupaj

v %

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

Evropski parlament

1 799

1 237

186

43

1 466

81,50 %

180

10

22

212

11,78 %

102

19

0

121

6,72 %

Svet

762

510

108

41

659

86,44 %

41

0

42

83

10,86 %

12

9

0

21

2,70 %

Komisija

121 235

107 981

1 455

6 154

115 590

95,34 %

562

872

2 693

4 127

3,40 %

1 189

316

13

1 517

1,25 %

Sodišče

332

293

13

1

307

92,47 %

18

0

1

19

5,84 %

4

2

0

6

1,69 %

Računsko sodišče

200

112

11

0

123

61,35 %

61

0

0

62

30,76 %

14

2

0

16

7,89 %

Ekonomsko-socialni odbor

128

110

4

3

117

91,69 %

6

0

1

8

5,95 %

2

1

0

3

2,37 %

Odbor regij

95

69

5

12

86

90,09 %

6

0

1

6

6,75 %

1

2

0

3

3,17 %

Evropski varuh človekovih pravic

10

8

1

0

8

84,57 %

1

0

0

1

7,57 %

1

0

0

1

7,86 %

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

8

4

1

0

5

64,24 %

1

0

0

1

15,02 %

1

0

0

2

20,75 %

Skupaj

Skupaj

124 569

124 569

110 325

110 325

1 782

1 782

6 253

6 253

118 361

118 361

95,02 %

95,02 %

877

877

882

882

2 760

2 760

4 519

4 519

3,63 %

3,63 %

1 326

1 326

350

350

13

13

1 688

1 688

1,36 %

1,36 %

16.   Prihodki agencij: proračunske napovedi, upravičenosti in prejeti zneski

Prihodki agencij: proračunske napovedi, upravičenosti in prejeti zneski

| v mio. EUR |
| --- |
| Agencija | Napovedani prihodki | Ugotovljene upravičenosti | Prejeti zneski | Neporavnano | Področje financiranja Komisije |
| Evropska agencija za varnost v letalstvu | 122 | 102 | 92 | 10 | 06 |
| Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah | 89 | 80 | 80 | 0 | 18 |
| Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja | 19 | 18 | 17 | 1 | 15 |
| Evropska policijska akademija | 9 | 7 | 7 | 0 | 18 |
| Evropska agencija za kemikalije | 70 | 71 | 71 | 0 | 02 |
| Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni | 51 | 49 | 49 | 0 | 17 |
| Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami | 15 | 16 | 15 | 0 | 18 |
| Evropska agencija za okolje | 40 | 42 | 42 | 0 | 07 |
| Agencija Skupnosti za nadzor ribištva | 10 | 10 | 10 | 0 | 11 |
| Evropska agencija za varnost hrane | 69 | 65 | 65 | 0 | 17 |
| Nadzorni organ za evropski GNSS | 44 | 41 | 41 | 0 | 06 |
| Fuzija za energijo | 174 | 174 | 143 | 31 | 08 |
| Eurojust | 28 | 28 | 28 | 0 | 18 |
| Evropska agencija za pomorsko varnost | 53 | 51 | 51 | 0 | 06 |
| Urad za usklajevanje na notranjem trgu | 225 | 194 | 194 | 0 | 12 |
| Evropska agencija za zdravila | 194 | 198 | 196 | 1 | 02 |
| Evropska agencija za varnost omrežij in informacij | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Agencija Evropske unije za temeljne pravice | 17 | 13 | 13 | 0 | 18 |
| Evropska železniška agencija | 21 | 21 | 21 | 0 | 06 |
| Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu | 14 | 13 | 13 | 0 | 04 |
| Prevajalski center za organe Evropske unije | 63 | 52 | 45 | 7 | 31 |
| Evropska fundacija za usposabljanje | 20 | 19 | 19 | 0 | 15 |
| Urad Skupnosti za rastlinske sorte | 13 | 12 | 12 | 0 | 17 |
| Evropska fundacija za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 20 | 20 | 20 | 0 | 04 |
| Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo | 48 | 48 | 48 | 0 | 15 |
| Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost | 13 | 13 | 13 | 0 | 06 |
| Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta | 14 | 13 | 13 | 0 | 08 |
| Izvajalska agencija za raziskave | 22 | 22 | 21 | 0 | 08 |
| Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike | 6 | 6 | 6 | 0 | 17 |
| Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje | 9 | 9 | 9 | 0 | 06 |
| Skupaj | 1 501 | 1 415 | 1 363 | 52 | |

v mio. EUR

Agencija

Napovedani prihodki

Ugotovljene upravičenosti

Prejeti zneski

Neporavnano

Področje financiranja Komisije

Evropska agencija za varnost v letalstvu

122

102

92

10

06

Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah

89

80

80

0

18

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

19

18

17

1

15

Evropska policijska akademija

9

7

7

0

18

Evropska agencija za kemikalije

70

71

71

0

02

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

51

49

49

0

17

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

15

16

15

0

18

Evropska agencija za okolje

40

42

42

0

07

Agencija Skupnosti za nadzor ribištva

10

10

10

0

11

Evropska agencija za varnost hrane

69

65

65

0

17

Nadzorni organ za evropski GNSS

44

41

41

0

06

Fuzija za energijo

174

174

143

31

08

Eurojust

28

28

28

0

18

Evropska agencija za pomorsko varnost

53

51

51

0

06

Urad za usklajevanje na notranjem trgu

225

194

194

0

12

Evropska agencija za zdravila

194

198

196

1

02

Evropska agencija za varnost omrežij in informacij

8

8

8

0

09

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

17

13

13

0

18

Evropska železniška agencija

21

21

21

0

06

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

14

13

13

0

04

Prevajalski center za organe Evropske unije

63

52

45

7

31

Evropska fundacija za usposabljanje

20

19

19

0

15

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

13

12

12

0

17

Evropska fundacija za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer

20

20

20

0

04

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

48

48

48

0

15

Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost

13

13

13

0

06

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta

14

13

13

0

08

Izvajalska agencija za raziskave

22

22

21

0

08

Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike

6

6

6

0

17

Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje

9

9

9

0

06

Skupaj

Skupaj

1 501

1 501

1 415

1 415

1 363

1 363

52

52

| v mio. EUR |
| --- |
| Vrsta prihodkov | Napovedani prihodki | Ugotovljene upravičenosti | Prejeti zneski | Neporavnano |
| Subvencija Komisije | 824 | 796 | 796 | -0 |
| Prihodki od provizij | 415 | 399 | 388 | 11 |
| Drugi prihodki | 262 | 220 | 179 | 41 |
| Skupaj | 1 501 | 1 415 | 1 363 | 52 |

v mio. EUR

Vrsta prihodkov

Napovedani prihodki

Ugotovljene upravičenosti

Prejeti zneski

Neporavnano

Subvencija Komisije

824

796

796

-0

Prihodki od provizij

415

399

388

11

Drugi prihodki

262

220

179

41

Skupaj

Skupaj

1 501

1 501

1 415

1 415

1 363

1 363

52

52

17.   Agencije: odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil po agencijah

Agencije: odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil po agencijah

| v mio. EUR |
| --- |
| Agencija | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| odobritve | prevzete obveznosti | preneseno v leto 2010 | odobritve | izvedena plačila | preneseno v leto 2010 |
| Evropska agencija za varnost v letalstvu | 136 | 107 | 27 | 150 | 96 | 52 |
| Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah | 90 | 82 | 2 | 119 | 77 | 25 |
| Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja | 21 | 19 | 1 | 22 | 18 | 2 |
| Evropska policijska akademija | 13 | 10 | 2 | 14 | 6 | 5 |
| Evropska agencija za kemikalije | 70 | 67 | 0 | 83 | 57 | 20 |
| Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni | 51 | 48 | 0 | 67 | 44 | 18 |
| Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami | 16 | 16 | 0 | 17 | 15 | 1 |
| Evropska agencija za okolje | 42 | 42 | 0 | 48 | 40 | 7 |
| Agencija Skupnosti za nadzor ribištva | 10 | 10 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Evropska agencija za varnost hrane | 71 | 69 | 0 | 87 | 67 | 10 |
| Nadzorni organ za evropski GNSS | 145 | 119 | 26 | 120 | 68 | 52 |
| Fuzija za energijo | 404 | 400 | 4 | 206 | 133 | 60 |
| Eurojust | 28 | 26 | 1 | 31 | 23 | 6 |
| Evropska agencija za pomorsko varnost | 49 | 46 | 0 | 57 | 46 | 2 |
| Urad za usklajevanje na notranjem trgu | 338 | 146 | 0 | 367 | 140 | 31 |
| Evropska agencija za zdravila | 194 | 185 | 0 | 230 | 181 | 40 |
| Evropska agencija za varnost omrežij in informacij | 8 | 8 | 0 | 10 | 8 | 2 |
| Agencija Evropske unije za temeljne pravice | 17 | 17 | 0 | 24 | 17 | 7 |
| Evropska železniška agencija | 21 | 21 | 0 | 25 | 20 | 5 |
| Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu | 15 | 13 | 1 | 19 | 13 | 5 |
| Prevajalski center za organe Evropske unije | 63 | 36 | 0 | 66 | 36 | 4 |
| Evropska fundacija za usposabljanje | 21 | 20 | 2 | 23 | 20 | 2 |
| Urad Skupnosti za rastlinske sorte | 14 | 12 | 0 | 14 | 12 | 0 |
| Evropska fundacija za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 21 | 21 | 1 | 26 | 20 | 6 |
| Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo | 48 | 46 | 0 | 54 | 46 | 6 |
| Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost | 13 | 12 | 0 | 15 | 12 | 1 |
| Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta | 14 | 13 | 0 | 21 | 17 | 2 |
| Izvajalska agencija za raziskave | 22 | 23 | 0 | 22 | 18 | 4 |
| Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike | 6 | 6 | 0 | 7 | 5 | 1 |
| Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje | 9 | 8 | 0 | 10 | 8 | 1 |
| Skupaj | 1 972 | 1 647 | 68 | 1 964 | 1 272 | 377 |

v mio. EUR

Agencija

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

odobritve

prevzete obveznosti

preneseno v leto 2010

odobritve

izvedena plačila

preneseno v leto 2010

Evropska agencija za varnost v letalstvu

136

107

27

150

96

52

Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah

90

82

2

119

77

25

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

21

19

1

22

18

2

Evropska policijska akademija

13

10

2

14

6

5

Evropska agencija za kemikalije

70

67

0

83

57

20

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

51

48

0

67

44

18

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

16

16

0

17

15

1

Evropska agencija za okolje

42

42

0

48

40

7

Agencija Skupnosti za nadzor ribištva

10

10

0

11

10

1

Evropska agencija za varnost hrane

71

69

0

87

67

10

Nadzorni organ za evropski GNSS

145

119

26

120

68

52

Fuzija za energijo

404

400

4

206

133

60

Eurojust

28

26

1

31

23

6

Evropska agencija za pomorsko varnost

49

46

0

57

46

2

Urad za usklajevanje na notranjem trgu

338

146

0

367

140

31

Evropska agencija za zdravila

194

185

0

230

181

40

Evropska agencija za varnost omrežij in informacij

8

8

0

10

8

2

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

17

17

0

24

17

7

Evropska železniška agencija

21

21

0

25

20

5

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

15

13

1

19

13

5

Prevajalski center za organe Evropske unije

63

36

0

66

36

4

Evropska fundacija za usposabljanje

21

20

2

23

20

2

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

14

12

0

14

12

0

Evropska fundacija za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer

21

21

1

26

20

6

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

48

46

0

54

46

6

Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost

13

12

0

15

12

1

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta

14

13

0

21

17

2

Izvajalska agencija za raziskave

22

23

0

22

18

4

Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike

6

6

0

7

5

1

Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje

9

8

0

10

8

1

Skupaj

Skupaj

1 972

1 972

1 647

1 647

68

68

1 964

1 964

1 272

1 272

377

377

| v mio. EUR |
| --- |
| Vrsta odhodkov | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| odobritve | prevzete obveznosti | preneseno v leto 2010 | odobritve | izvedena plačila | preneseno v leto 2010 |
| Osebje | 547 | 508 | 0 | 561 | 500 | 15 |
| Upravni odhodki | 246 | 238 | 0 | 331 | 232 | 83 |
| Odhodki iz poslovanja | 1 179 | 901 | 67 | 1 072 | 540 | 279 |
| Skupaj | 1 972 | 1 647 | 68 | 1 964 | 1 272 | 377 |

v mio. EUR

Vrsta odhodkov

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

odobritve

prevzete obveznosti

preneseno v leto 2010

odobritve

izvedena plačila

preneseno v leto 2010

Osebje

547

508

0

561

500

15

Upravni odhodki

246

238

0

331

232

83

Odhodki iz poslovanja

1 179

901

67

1 072

540

279

Skupaj

Skupaj

1 972

1 972

1 647

1 647

68

68

1 964

1 964

1 272

1 272

377

377

18.   Realizacija proračuna, vključno z agencijami

Realizacija proračuna, vključno z agencijami

| v mio. EUR |
| --- |
| | Evropska Unija | Agencije | Izločitev subvencij agencijam | Skupaj |
| Prihodki za zadevno proračunsko leto | 117 626 | 1 363 | (796) | 118 193 |
| Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto | (116 579) | (1 082) | 796 | (116 865) |
| Odobritve plačil, prenesene v leto N+1 | (1 759) | (377) | 0 | (2 136) |
| Zapadle neporabljene odobritve, prenesene iz leta N–1 | 2 791 | 188 | 0 | 2 979 |
| Tečajne razlike za zadevno leto | 185 | (5) | 0 | 180 |
| Realizacija proračuna | 2 264 | 87 | 0 | 2 351 |

v mio. EUR

Evropska Unija

Agencije

Izločitev subvencij agencijam

Skupaj

Prihodki za zadevno proračunsko leto

117 626

1 363

(796)

118 193

118 193

Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto

(116 579)

(1 082)

796

(116 865)

116 865

Odobritve plačil, prenesene v leto N+1

(1 759)

(377)

0

(2 136)

2 136

Zapadle neporabljene odobritve, prenesene iz leta N–1

2 791

188

0

2 979

2 979

Tečajne razlike za zadevno leto

185

(5)

0

180

180

Realizacija proračuna

Realizacija proračuna

2 264

2 264

87

87

0

0

2 351

2 351

ODDELEK B   POJASNILA H KONSOLIDIRANIM POROČILOM O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

1.   PRORAČUNSKA NAČELA, STRUKTURA IN ODOBRITVE

1.1   PRAVNA PODLAGA IN FINANČNA UREDBA

PRAVNA PODLAGA IN FINANČNA UREDBA

Proračunsko računovodstvo se vodi v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 (UL L 248 z dne 16. septembra 2002) o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropske unije, in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje te finančne uredbe. Splošni proračun, glavni instrument finančne politike EU, je instrument, s katerim se vsako leto določijo in odobrijo prihodki in odhodki EU.

Komisija vsako leto oceni vse prihodke in odhodke institucij za leto ter pripravi predhodni predlog proračuna in ga pošlje proračunskemu organu. Na podlagi tega predhodnega predloga proračuna Svet pripravi predlog proračuna, o katerem se nato pogajata obe veji proračunskega organa. Ko predsednik Parlamenta izjavi, da je proračun dokončno sprejet, se lahko proračun začne izvrševati. Za izvrševanje proračuna je v glavnem odgovorna Komisija.

1.2   PRORAČUNSKA NAČELA

PRORAČUNSKA NAČELA

Splošni proračun Evropske unije ureja več temeljnih načel:

—   enotnost in točnost proračuna: vsi odhodki in prihodki se morajo izkazovati v enotnem proračunu, knjižiti v posamezne proračunske vrstice in odhodki ne smejo presegati odobritev,

—   univerzalnost: to načelo sestavljata dve pravili

pravilo o prepovedi namenske dodelitve, kar pomeni, da se proračunski prihodki ne smejo nameniti za posebne odhodkovne postavke (skupni prihodki morajo kriti skupne odhodke),

pravilo o prepovedi izravnav, kar pomeni, da se prihodki in odhodki vključijo v proračun v celoti brez neto izravnave,

—   enoletnost: odobritve so odobrene za eno samo leto in se morajo zato porabiti v navedenem letu,

—   ravnovesje: prihodki in odhodki, prikazani v proračunu, morajo biti v ravnovesju (ocenjeni prihodki se morajo pokrivati z odobritvami plačil),

—   specifikacija: vsaka odobritev se dodeli za poseben namen in poseben cilj,

—   obračunska enota: proračun se pripravi in izvršuje v eurih, prav tako zaključni račun,

—   dobro finančno poslovodenje: proračunske odobritve se porabijo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, to je z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti,

—   preglednost: proračun in spremembe proračuna se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

1.3   PRORAČUNSKA STRUKTURA

PRORAČUNSKA STRUKTURA

Proračun sestavljajo:

| (a) | splošni izkaz prihodkov; |
| --- | --- |

(a)

splošni izkaz prihodkov;

| (b) | ločeni oddelki, ki vsebujejo izkaze prihodkov in odhodkov za vsako institucijo: oddelek I: Parlament; oddelek II: Svet; oddelek III: Komisija; oddelek IV: Sodišče EU; oddelek V: Računsko sodišče; oddelek VI: Ekonomsko-socialni odbor; oddelek VII: Odbor regij; oddelek VIII: Evropski varuh človekovih pravic; oddelek IX: Evropski nadzornik za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(b)

ločeni oddelki, ki vsebujejo izkaze prihodkov in odhodkov za vsako institucijo: oddelek I: Parlament; oddelek II: Svet; oddelek III: Komisija; oddelek IV: Sodišče EU; oddelek V: Računsko sodišče; oddelek VI: Ekonomsko-socialni odbor; oddelek VII: Odbor regij; oddelek VIII: Evropski varuh človekovih pravic; oddelek IX: Evropski nadzornik za varstvo podatkov.

Prihodkovne in odhodkovne postavke vsake institucije se razčlenijo po vrstah postavk ali po porabi, za katero so dodeljene, v okviru naslovov, poglavij, členov in postavk. Del sredstev ESPJ v likvidaciji je bil dan na razpolago operativnemu proračunu ESPJ v likvidaciji. Ta operativni proračun je vsako leto sprejela Komisija po posvetovanju s Svetom in Evropskim parlamentom. Zadnji proračun je bil pripravljen za obdobje od 1. januarja do 23. julija 2002. Od 24. julija 2002 so prihodki in stroški, povezani z operativnim proračunom, vključeni v izkaz prihodkov in odhodkov ESPJ v likvidaciji. Preostale obveznosti, ki jih je treba izpolniti, so prikazane na strani obveznosti v bilanci stanja.

1.4   STRUKTURA PRORAČUNSKEGA RAČUNOVODSTVA

STRUKTURA PRORAČUNSKEGA RAČUNOVODSTVA

1.4.1   
  Splošni pregled

Splošni pregled

Samo proračun Komisije vsebuje upravne odobritve in odobritve za poslovanje. Druge institucije imajo zgolj upravne odobritve. Poleg tega sta v proračunu dve vrsti odobritev: nediferencirana sredstva in diferencirana sredstva. Nediferencirana sredstva se uporabljajo za financiranje poslov enoletne narave (ki so v skladu z načelom enoletnosti). Zajemajo vsa upravna poglavja proračuna oddelka za Komisijo in vsa poglavja proračuna drugih institucij, odobritve EKJS letne narave in nekatere tehnične odobritve (vračila, jamstva za najemanje in dajanje posojil itd.). Za nediferencirana sredstva znesek odobritev za prevzem obveznosti ustreza znesku odobritev plačil.

Diferencirana sredstva so bila uvedena za uskladitev načela enoletnosti s potrebo po financiranju večletnih poslov. Namenjena so kritju večletnih poslov in zajemajo odobritve v vseh poglavjih razen v poglavju 01 oddelka za Komisijo

Diferencirana sredstva se delijo na odobritve za prevzem obveznosti in na odobritve plačil:

—   odobritve za prevzem obveznosti: krijejo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih za tekoče proračunsko leto za posle, ki trajajo več let. Vendar se lahko obveznosti v breme proračuna za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, v skladu s členom 76(3) finančne uredbe razporedijo na več let v letne obroke, kadar tako določa temeljni akt.

—   odobritve plačil: krijejo odhodke, ki nastanejo zaradi obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali prejšnjih proračunskih letih.

1.4.2   
  Izvor odobritev

Izvor odobritev

Glavni vir odobritev je proračun EU za tekoče leto. Vendar iz določb finančne uredbe izhajajo tudi druge vrste odobritev. Te prihajajo iz prejšnjih proračunskih let ali iz zunanjih virov:

| — | prvotne proračunske odobritve, sprejete za tekoče leto, se lahko dopolnijo s prerazporeditvami med proračunskimi vrsticami v skladu s pravili, določenimi v členih 22 do 24 finančne uredbe ((ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002), ter s spremembami proračuna (zajetimi v členih 37 in 38 finančne uredbe). |
| --- | --- |

—

prvotne proračunske odobritve, sprejete za tekoče leto, se lahko dopolnijo s prerazporeditvami med proračunskimi vrsticami v skladu s pravili, določenimi v členih 22 do 24 finančne uredbe ((ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002), ter s spremembami proračuna (zajetimi v členih 37 in 38 finančne uredbe).

prerazporeditvami

| — | odobritve, prenesene iz prejšnjega leta ali ponovno razpoložljive prav tako dopolnjujejo tekoči proračun, in sicer so to:






  — | nediferencirane odobritve plačil, ki se lahko samodejno prenesejo samo za eno proračunsko leto v skladu s členom 9(4) finančne uredbe; |
| --- | --- | --- |

—

odobritve, prenesene iz prejšnjega leta ali ponovno razpoložljive prav tako dopolnjujejo tekoči proračun, in sicer so to:

—

nediferencirane odobritve plačil, ki se lahko samodejno prenesejo samo za eno proračunsko leto v skladu s členom 9(4) finančne uredbe;

| — | odobritve, prenesene na podlagi odločitve institucij v enem od naslednjih primerov: če so bile pripravljalne faze končane (člen 9(2)(a) finančne uredbe) ali če je bila pravna podlaga sprejeta prepozno (člen 9(2)(b)). Prenesejo se lahko odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil (člen 9(3)) ter |
| --- | --- |

—

odobritve, prenesene na podlagi odločitve institucij v enem od naslednjih primerov: če so bile pripravljalne faze končane (člen 9(2)(a) finančne uredbe) ali če je bila pravna podlaga sprejeta prepozno (člen 9(2)(b)). Prenesejo se lahko odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil (člen 9(3)) ter

| — | odobritve, ponovno razpoložljive zaradi sprostitve prevzetih obveznosti: to pomeni, da se v proračun ponovno vključijo odobritve za prevzem obveznosti v zvezi s strukturnimi skladi, ki so bile sproščene. Zneski se lahko izjemoma ponovno vključijo v proračun v primeru napake Komisije ali če so nujno potrebni za zaključek programa (člen 157 finančne uredbe). |
| --- | --- |

—

odobritve, ponovno razpoložljive zaradi sprostitve prevzetih obveznosti: to pomeni, da se v proračun ponovno vključijo odobritve za prevzem obveznosti v zvezi s strukturnimi skladi, ki so bile sproščene. Zneski se lahko izjemoma ponovno vključijo v proračun v primeru napake Komisije ali če so nujno potrebni za zaključek programa (člen 157 finančne uredbe).

| — | namenski prejemki, ki jih sestavljajo:






  — | povračila, katerih zneski se vključijo kot namenski prejemki v proračunsko vrstico, v kateri so nastali prvotni odhodki, in se lahko prenesejo brez omejitev; |
| --- | --- | --- |

—

namenski prejemki, ki jih sestavljajo:

—

povračila, katerih zneski se vključijo kot namenski prejemki v proračunsko vrstico, v kateri so nastali prvotni odhodki, in se lahko prenesejo brez omejitev;

| — | odobritve Efte: Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru določa, da članice EGP plačajo finančne prispevke za določene dejavnosti v proračunu EU. Zadevne proračunske vrstice in predvideni zneski so objavljeni v Prilogi III k proračunu EU. Zadevne vrstice se povečajo za znesek prispevka EFTE. Neporabljene odobritve ob koncu leta zapadejo in se vrnejo državam EGP; |
| --- | --- |

—

odobritve Efte: Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru določa, da članice EGP plačajo finančne prispevke za določene dejavnosti v proračunu EU. Zadevne proračunske vrstice in predvideni zneski so objavljeni v Prilogi III k proračunu EU. Zadevne vrstice se povečajo za znesek prispevka EFTE. Neporabljene odobritve ob koncu leta zapadejo in se vrnejo državam EGP;

| — | prihodki od tretjih oseb/drugih držav, ki so z Evropsko unijo sklenile sporazume, s katerimi so zajeti finančni prispevki k dejavnostim EU. Prejeti zneski se štejejo za prihodke od tretjih oseb, ki se dodelijo zadevnim proračunskim vrsticam (pogosto na področju raziskav) in se lahko prenesejo brez omejitev (člen 10 ter člen 18(1)(a) in (d) finančne uredbe); |
| --- | --- |

—

prihodki od tretjih oseb/drugih držav, ki so z Evropsko unijo sklenile sporazume, s katerimi so zajeti finančni prispevki k dejavnostim EU. Prejeti zneski se štejejo za prihodke od tretjih oseb, ki se dodelijo zadevnim proračunskim vrsticam (pogosto na področju raziskav) in se lahko prenesejo brez omejitev (člen 10 ter člen 18(1)(a) in (d) finančne uredbe);

| — | delo za tretje osebe: raziskovalna središča EU lahko v okviru svojih raziskovalnih dejavnosti delajo tudi za zunanje organe (člen 161(2) finančne uredbe). Tako kot prihodki od tretjih oseb se delo za tretje osebe dodeli posameznim proračunskim vrsticam in se lahko prenese brez omejitev (člen 10 in člen 18(1)(d) finančne uredbe); ter |
| --- | --- |

—

delo za tretje osebe: raziskovalna središča EU lahko v okviru svojih raziskovalnih dejavnosti delajo tudi za zunanje organe (člen 161(2) finančne uredbe). Tako kot prihodki od tretjih oseb se delo za tretje osebe dodeli posameznim proračunskim vrsticam in se lahko prenese brez omejitev (člen 10 in člen 18(1)(d) finančne uredbe); ter

| — | odobritve, ponovno razpoložljive zaradi vračil predplačil: to so sredstva EU, ki so jih upravičenci vrnili in se lahko prenesejo brez omejitev. Za strukturne sklade temelji ponovna vključitev odobritev v proračun na odločitvi Komisije (člen 18(2) finančne uredbe in člen 228 pravil za izvajanje te uredbe). |
| --- | --- |

—

odobritve, ponovno razpoložljive zaradi vračil predplačil: to so sredstva EU, ki so jih upravičenci vrnili in se lahko prenesejo brez omejitev. Za strukturne sklade temelji ponovna vključitev odobritev v proračun na odločitvi Komisije (člen 18(2) finančne uredbe in člen 228 pravil za izvajanje te uredbe).

1.4.3   
  Sestava razpoložljivih odobritev

Sestava razpoložljivih odobritev

| — | končne proračunske odobritve = prvotne sprejete proračunske odobritve + odobritve iz sprememb proračuna + prerazporeditve, |
| --- | --- |

—

končne proračunske odobritve = prvotne sprejete proračunske odobritve + odobritve iz sprememb proračuna + prerazporeditve,

končne proračunske odobritve

| — | dodatne odobritve = namenski prejemki (glej zgoraj) + odobritve, prenesene iz prejšnjega proračunskega leta ali ponovno razpoložljive po sprostitvi prevzetih obveznosti, |
| --- | --- |

—

dodatne odobritve = namenski prejemki (glej zgoraj) + odobritve, prenesene iz prejšnjega proračunskega leta ali ponovno razpoložljive po sprostitvi prevzetih obveznosti,

dodatne odobritve

| — | odobrena proračunska sredstva skupaj = končne proračunske odobritve + dodatne odobritve, |
| --- | --- |

—

odobrena proračunska sredstva skupaj = končne proračunske odobritve + dodatne odobritve,

odobrena proračunska sredstva skupaj

| — | odobritve za zadevno leto (uporabijo se za izračun proračunskega rezultata) = končne proračunske odobritve + namenski prejemki. |
| --- | --- |

—

odobritve za zadevno leto (uporabijo se za izračun proračunskega rezultata) = končne proračunske odobritve + namenski prejemki.

odobritve za zadevno leto

1.5   IZVRŠEVANJE PRORAČUNA

IZVRŠEVANJE PRORAČUNA

Izvrševanje proračuna ureja člen 48(1) finančne uredbe, ki navaja: „Komisija izvršuje ... proračun v skladu s to uredbo na lastno odgovornost in v mejah odobrenih proračunskih sredstev.“ Člen 50 navaja, da Komisija na druge institucije prenese potrebna pooblastila za izvrševanje delov proračuna, ki se nanašajo nanje.

1.6   NEPORAVNANE OBVEZNOSTI

NEPORAVNANE OBVEZNOSTI

Z uvedbo diferenciranih sredstev je nastala vrzel med prevzetimi obveznostmi in izvedenimi plačili: ta vrzel, ki ustreza neporavnanim obveznostim, pomeni časovni zamik med trenutkom, ko se obveznosti prevzamejo, in trenutkom, ko se izvedejo ustrezna plačila.

2.   POJASNILA K POROČILOM O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

2.1   REALIZACIJA PRORAČUNA ZA ZADEVNO LETO (

  razpredelnica 1
  )

REALIZACIJA PRORAČUNA ZA ZADEVNO LETO (

razpredelnica 1

2.1.1   
  Splošno

Splošno

Vknjiženi zneski lastnih sredstev so zneski, knjiženi med letom na račune, ki so jih vlade držav članic odprle v imenu Komisije. V primeru presežka prihodki obsegajo tudi realizacijo proračuna za preteklo proračunsko leto. Drugi prihodki se vknjižijo v zaključni račun na podlagi med letom dejansko prejetih zneskov.

Za namen izračuna realizacije proračuna za zadevno leto odhodki obsegajo plačila na podlagi sredstev za plačila za zadevno leto in vse odobritve za navedeno leto, ki se prenesejo v naslednje leto. Plačila na podlagi sredstev za plačila za zadevno leto pomenijo plačila, ki jih izvede računovodja do 31. decembra zadevnega proračunskega leta. Plačila v primeru Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada so plačila, ki so jih izvedle države članice med 16. oktobrom 2008 in 15. oktobrom 2009, pod pogojem, da je bil računovodja uradno obveščen o ustrezni obveznosti in plačilnem nalogu do 31. januarja 2010. Za odhodke EKJS se lahko po kontrolah v državah članicah sprejme sklep o skladnosti.

Realizacija proračuna vsebuje dva elementa: rezultat Evropske unije in rezultat udeležbe držav Efte, ki spadajo v EGP. V skladu s členom 15 Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000 o virih lastnih sredstev je ta realizacija razlika med:

| — | skupnimi prihodki, prejetimi za navedeno leto; |
| --- | --- |

—

skupnimi prihodki, prejetimi za navedeno leto;

| — | ter skupnimi plačili na podlagi odobritev za navedeno leto, skupaj s skupnim zneskom odobritev za navedeno leto, prenesenih v naslednje leto. |
| --- | --- |

—

ter skupnimi plačili na podlagi odobritev za navedeno leto, skupaj s skupnim zneskom odobritev za navedeno leto, prenesenih v naslednje leto.

Tako dobljenemu znesku se prištejeta ali se od njega odštejeta:

| — | čisti saldo zapadlih odobritev plačil, prenesenih iz prejšnjih let, in vseh plačil, ki zaradi nihanj tečaja eura presegajo nediferencirana sredstva, prenesena iz prejšnjega leta, |
| --- | --- |

—

čisti saldo zapadlih odobritev plačil, prenesenih iz prejšnjih let, in vseh plačil, ki zaradi nihanj tečaja eura presegajo nediferencirana sredstva, prenesena iz prejšnjega leta,

| — | saldo pozitivnih in negativnih tečajnih razlik, zajetih med letom. |
| --- | --- |

—

saldo pozitivnih in negativnih tečajnih razlik, zajetih med letom.

Realizacija proračuna se vrne državam članicam v naslednjem letu kot odbitek od njihovih obveznosti za navedeno leto.

Realizacija proračuna se vrne državam članicam v naslednjem letu kot odbitek od njihovih obveznosti za navedeno leto

Odobritve, prenesene iz prejšnjega proračunskega leta, v zvezi s prispevki tretjih oseb in delom zanje, ki po definiciji nikoli ne zapadejo, so vključene k dodatnim odobritvam za zadevno proračunsko leto. To pojasni razliko med prenosi iz prejšnjega leta v poročilih o izvrševanju proračuna za leto 2009 in prenosi v naslednje leto v poročilih o izvrševanju proračuna za leto 2008. Odobritve plačil za ponovno uporabo in odobritve, ponovno razpoložljive po vračilu predplačil, se ne upoštevajo pri izračunu realizacije za zadevno leto.

Prenesene odobritve plačil vključujejo: samodejne prenose in prenose na podlagi odločitve. Pri zapadlih neporabljenih odobritvah plačil, prenesenih iz prejšnjega leta, so prikazane zapadle odobritve, ki so bile prenesene samodejno in na podlagi odločitve. Prav tako je vključeno zmanjšanje odobritev iz namenskih prejemkov, prenesenih v naslednje leto, v primerjavi z letom 2008.

2.1.2   
  Uskladitev proračunske realizacije s poslovnim izidom

Uskladitev proračunske realizacije s poslovnim izidom

Poslovni izid za zadevno leto je izračunan po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov. Proračunska realizacija pa v skladu s finančno uredbo temelji na pravilih prilagojenega računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunska realizacija izvirata iz istih poslov, je za kontrolo koristno preveriti, če ju je mogoče uskladiti. V spodnji tabeli je prikazana uskladitev s ključnimi uskladitvenimi zneski, razdeljenimi na prihodkovne in odhodkovne postavke.

Uskladitev: poslovni izid – proračunska realizacija 2009

Uskladitev: poslovni izid – proračunska realizacija 2009

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | 4 457 | 12 686 |
| Prihodki |
| Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane | (2 806) | (4 685) |
| Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu | 2 563 | 3 485 |
| Kratkoročno nezaračunani prihodki (čisti) | 436 | (724) |
| Odhodki |
| Kratkoročno vnaprej vračunani odhodki (čisti) | 5 381 | 6 353 |
| Odhodki prejšnjega leta, plačani v tekočem letu | (432) | (219) |
| Čisti učinek predhodnega financiranja | (9 458) | (16 446) |
| Odobritve plačil, prenesene v naslednje leto | (1 759) | (3 914) |
| Plačila, izvedena iz prenosov in zapadlih neporabljenih odobritev plačil | 4 573 | 1 182 |
| Gibanje rezervacij | (329) | 4 316 |
| Drugo | (153) | (88) |
| Poslovni izid agencij in ESPJ | (209) | (136) |
| REALIZACIJA PRORAČUNA ZA ZADEVNO LETO | 2 264 | 1 810 |

v mio. EUR

2009

2008

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

4 457

4 457

12 686

12 686

Prihodki

Prihodki

Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane

(2 806)

(4 685)

Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

2 563

3 485

Kratkoročno nezaračunani prihodki (čisti)

436

(724)

Odhodki

Odhodki

Kratkoročno vnaprej vračunani odhodki (čisti)

5 381

6 353

Odhodki prejšnjega leta, plačani v tekočem letu

(432)

(219)

Čisti učinek predhodnega financiranja

(9 458)

(16 446)

Odobritve plačil, prenesene v naslednje leto

(1 759)

(3 914)

Plačila, izvedena iz prenosov in zapadlih neporabljenih odobritev plačil

4 573

1 182

Gibanje rezervacij

(329)

4 316

Drugo

(153)

(88)

Poslovni izid agencij in ESPJ

Poslovni izid agencij in ESPJ

(209)

(136)

REALIZACIJA PRORAČUNA ZA ZADEVNO LETO

REALIZACIJA PRORAČUNA ZA ZADEVNO LETO

2 264

2 264

1 810

1 810

Uskladitvene postavke – prihodki

Uskladitvene postavke – prihodki

Dejanski proračunski prihodki za proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih. Zato je pri uskladitvi treba upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu.

upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane

upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

Čisti kratkoročno nezaračunani prihodki obsegajo kratkoročno nezaračunane prihodke za kmetijske prelevmane, lastna sredstva ter obresti in dividende. Upošteva se samo čisti učinek, tj. kratkoročno nezaračunane prihodke za tekoče leto, zmanjšane za stornirane kratkoročno nezaračunane prihodke iz prejšnjega leta.

Čisti kratkoročno nezaračunani prihodki

Uskladitvene postavke – odhodki

Uskladitvene postavke – odhodki

Čisti kratkoročno vnaprej vračunani odhodki so sestavljeni pretežno iz odhodkov, kratkoročno vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci do sredstev EU, vendar jih EU še niso prijavili.

Čisti kratkoročno vnaprej vračunani odhodki

Medtem ko se kratkoročno vnaprej vračunani odhodki ne štejejo med proračunske odhodke, so plačila, izvedena v tekočem letu, za račune, vknjižene v prejšnjih letih, del proračunskih odhodkov tekočega leta.

tekočem letu, za račune, vknjižene v prejšnjih letih

Čisti učinek predhodnega financiranja je kombinacija (1) novih zneskov predhodnega financiranja, plačanih v tekočem letu in pripoznanih za proračunske odhodke zadevnega leta, ter (2) obračuna predhodnega financiranja, plačanega v tekočem letu ali prejšnjih letih, s priznanjem upravičenih stroškov. Slednji so odhodek v smislu računovodstva na podlagi poslovnih dogodkov, niso pa odhodek za proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega predhodnega financiranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času njegovega plačila.

Čisti učinek predhodnega financiranja

Poleg plačil na podlagi odobritev za zadevno leto je treba v izračunu realizacije proračuna za navedeno leto upoštevati tudi odobritve za navedeno leto, ki se prenesejo v naslednje leto (v skladu s členom 15 Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000). Enako velja za proračunska plačila, izvedena v tekočem letu iz prenosov, in za zapadle neporabljene odobritve plačil.

prenesejo v naslednje leto

zapadle neporabljene odobritve plačil

Gibanje rezervacij se nanaša na ocene ob koncu leta v računovodstvu na podlagi nastanka poslovnih dogodkov (zlasti na prejemke zaposlenih), ki ne vplivajo na proračunsko računovodstvo. Drugi uskladitveni zneski obsegajo različne elemente, kot so amortizacija sredstev, pridobitve sredstev, plačilo kapitalskih zakupnin ali finančne udeležbe, ki se v proračunskem računovodstvu in računovodstvu na podlagi nastanka poslovnih dogodkov obravnavajo različno.

Gibanje rezervacij

Drugi uskladitveni zneski

In končno, poslovni izidi agencij in ESPJ, ki so vključene v konsolidirani poslovni izid, je treba izvzeti, saj njihovo proračunsko izvrševanje ni del konsolidirane proračunske realizacije.

agencij in ESPJ

2.2   PRIMERJAVA PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV (

  razpredelnica 2
  )

PRIMERJAVA PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV (

razpredelnica 2

V prvotnem sprejetem proračunu, ki ga je podpisal predsednik Evropskega parlamenta 18. decembra 2008, je bil znesek odobritev plačil določen na 116 096 milijonov EUR in znesek za financiranje iz lastnih sredstev je znašal 114 736 milijonov EUR. Opozoriti velja, da se ocene prihodkov in odhodkov v prvotnem proračunu skozi proračunsko leto spreminjajo, te prilagoditve pa so predstavljene v spremembah proračuna. Prilagoditve plačil iz lastnih sredstev iz naslova BND, ki jih vplačujejo države članice, zagotavljajo, da se v proračunu predvideni prihodki natanko ujemajo s predvidenimi odhodki. V skladu z načelom ravnovesja morajo biti proračunski prihodki in odhodki (odobritve plačil) v ravnovesju.

Prihodki:

Prihodki:

Leta 2009 je bilo sprejetih deset sprememb proračuna. Njihov učinek na strani prihodkov proračuna za leto 2009 je pomenil končne prihodke v višini 113 035 milijonov EUR. Ti so se financirali iz lastnih sredstev v višini 110 238 milijonov EUR (torej 4 498 milijonov EUR manj od prvotne napovedi), preostanek pa se je financiral iz drugih prihodkov. Manjšo potrebo po lastnih sredstvih je mogoče pripisati predvsem vključitvi 1 796 milijonov EUR v zvezi s presežkom iz predhodnega leta ter skupnemu učinku zmanjšanja odobritev plačil ter povečanja napovedanih prihodkov v spremembi proračuna št. 10/2009. Zaradi slednjega so se lastna sredstva zmanjšala za dodatnih 2 888 milijonov EUR.

Pri lastnih sredstvih velja poudariti, da se je zbiranje tradicionalnih lastnih sredstev zelo približalo napovedanemu znesku. Razlog za to je sprememba proračunskih ocen v času, ko sta bili sprejeti sprememba proračuna št. 6/2009 (znižale so se za 5 226 milijonov EUR) in sprememba proračuna št. 10/2009 (tokrat so se zvišale za 600 milijonov EUR). Ti prilagoditvi sta deloma temeljili na novih makroekonomskih napovedih spomladi 2009, ki so bile manj optimistične od prejšnjih, deloma pa na razvoju dejanskih zbranih prispevkov.

Končna plačila držav članic iz naslova DDV in BND so bila prav tako zelo blizu končne proračunske ocene. Razlike med napovedanimi in dejansko vplačanimi zneski so posledica razlik med tečaji eura, uporabljenimi za namene proračuna, in veljavnimi tečaji v času, ko so države članice, ki niso članice EMU, dejansko izvedle plačila.

Odhodki:

Odhodki:

Proračun EU za leto 2009 je bil še na prehodu iz enega večletnega finančnega okvira v drugega. Odobritve za prevzem obveznosti so upoštevale usmeritve glede porabe, ki so bile dogovorjene za novo programsko obdobje 2007–2013, medtem ko je bil del zahtevkov za plačila, ki so se še vedno nanašali na finančni okvir za obdobje 2000–2006, blizu 12 %.

Kar zadeva obveznosti, so bile prvotne proračunske odobritve (in s tem politični cilji) izvedene skoraj povsem v skladu z načrti. Stopnja izvajanja brez neporabljenih rezerv (447 milijonov EUR za Sklad za prilagoditev globalizaciji in 56 milijonov EUR za nujno pomoč) je dosegla 99,6 % proračuna in je bila med letom nekoliko prilagojena. V okviru razdelka 2 „naravni viri“ so se obveznosti povečale za 259 milijonov EUR (šlo je za povečanje načrta za oživitev za 600 milijonov EUR za razvoj podeželja, zmanjšanje ob koncu leta za 390 milijonov EUR in povečanje zaradi ukrepov glede bolezni modrikastega jezika v višini 49 milijonov EUR). Razdelek 5 „uprava“ se je zmanjšal za 55 milijonov EUR. Ti zneski skupaj pomenijo povečanje za zgolj 0,15 % v primerjavi s prvotnimi sprejetimi proračunskimi odobritvami, če se ne upošteva povečanje v višini 615 milijonov EUR za Evropski solidarnostni sklad (ker gre za rezervo za nepredvidljive odhodke).

Kar zadeva plačila, je stopnja izvajanja (brez rezerve za nujno pomoč) znašala 95 % prvotnih sprejetih proračunskih odobritev in 97 % končnih proračunskih odobritev. Glavna zmanjšanja odobritev plačil so bila izvedena s spremembami proračuna in so v razdelku 1a „konkurenčnost“ znašala skupaj 738 milijonov EUR (od tega 448 milijonov EUR za „raziskave“), v razdelku 2 „naravni viri“2 632 milijonov EUR (2 192 milijonov EUR za „razvoj podeželja“) in za „širitev“ 244 milijonov EUR.

Neporabljene sprejete odobritve (brez rezerv) so znašale skupaj 2 395 milijonov EUR in so obsegale predvsem Evropski socialni sklad (674 milijonov EUR za konvergenco in 248 milijonov EUR za regionalno konkurenčnost), Instrument za predpristopno pomoč (142 milijonov EUR), upravne službe Komisije (394 milijonov EUR) in konkurenčnost (377 milijonov EUR, porazdeljenih po celotnem razdelku 1a).

Podrobnejša analiza proračunskih popravkov, njihovo ozadje in utemeljitev ter učinek so predstavljeni v poročilu Komisije o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za leto 2009, in sicer v delu A, ki daje splošni pregled na ravni proračuna, in delu B, ki obravnava posamezne razdelke finančnega okvira.

2.3   PRIHODKI (

  razpredelnica 3
  )

PRIHODKI (

razpredelnica 3

Prihodki splošnega proračuna Evropske unije se lahko razdelijo v dve glavni kategoriji: lastna sredstva in druge prihodke. To je določeno v členu 311 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki navaja: „Brez vpliva na druge prihodke se proračun v celoti financira iz lastnih sredstev.“ Večina proračunskih odhodkov se financira iz lastnih sredstev. Drugi prihodki pomenijo le manjši del vsega financiranja.

Lastna sredstva se delijo v tri kategorije: tradicionalna lastna sredstva, sredstva iz naslova DDV in sredstva iz naslova BND. Tradicionalna lastna sredstva obsegajo prelevmane na sladkor in carine. Del sistema virov lastnih sredstev sta tudi mehanizem popravkov za Združeno kraljestvo in bruto znižanje letnih prispevkov iz naslova BND za Nizozemsko in Švedsko.

Lastna sredstva se dodeljujejo v skladu s pravili iz Sklepa Sveta št. 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (SLS iz leta 2007). SLS iz leta 2007 je začel veljati 1. marca 2009, vendar učinkuje s 1. januarjem 2007. Zato so bili v proračunskem letu 2009 upoštevani retroaktivni učinki.

2.3.1   
  Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva: vsi določeni zneski tradicionalnih lastnih sredstev se morajo knjižiti na enega od računov, ki jih vodijo pristojni organi:

—   na navadni račun iz člena 6(3)(a) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000: vsi izterjani ali zajamčeni zneski,

—   na posebni račun iz člena 6(3)(b) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000: vsi zneski, ki še niso bili izterjani in/ali zajamčeni; zajamčeni zneski, ki se izpodbijajo, se lahko prav tako knjižijo na ta račun.

Za posebne račune države članice pošljejo Komisiji četrtletno poročilo, ki vključuje:

| — | saldo za izterjavo v preteklem četrtletju; |
| --- | --- |

—

saldo za izterjavo v preteklem četrtletju;

| — | izterjane zneske v zadevnem četrtletju, |
| --- | --- |

—

izterjane zneske v zadevnem četrtletju,

| — | popravke osnove (popravki/zapadli zneski) v zadevnem četrtletju, |
| --- | --- |

—

popravke osnove (popravki/zapadli zneski) v zadevnem četrtletju,

| — | odpisane zneske, |
| --- | --- |

—

odpisane zneske,

| — | saldo za izterjavo ob koncu zadevnega četrtletja. |
| --- | --- |

—

saldo za izterjavo ob koncu zadevnega četrtletja.

Tradicionalna lastna sredstva se morajo vknjižiti na račun Komisije pri zakladnici ali organu, ki ga določi država članica, najpozneje prvi delovni dan po 19. dnevu drugega meseca, ki sledi mesecu, v katerem je bila upravičenost ugotovljena (ali izterjana, v primeru posebnega računa). Države članice za kritje stroškov zbiranja zadržijo 25 % tradicionalnih lastnih sredstev. Pogojne upravičenosti do lastnih sredstev se prilagodijo na osnovi verjetnosti, da bodo izterjane.

2.3.2   
  Sredstva iz naslova DDV in sredstva iz naslova BND

Sredstva iz naslova DDV in sredstva iz naslova BND

Lastna sredstva iz naslova DDV izhajajo iz uporabe enotne stopnje, ki velja za vse države članice, na usklajeni osnovi za DDV, določeni v skladu s pravili člena 2(1)(b) SLS iz leta 2007. Enotna stopnja je določena na 0,30 %, razen za obdobje 2007–2013, v katerem je vpoklicna stopnja za Avstrijo določena na 0,225 %, za Nemčijo na 0,15 % ter za Nizozemsko in Švedsko na 0,10 %. Osnova za DDV je omejena na 50 % BND za vse države članice.

Lastna sredstva iz naslova DDV izhajajo iz uporabe enotne stopnje, ki velja za vse države članice, na usklajeni osnovi za DDV, določeni v skladu s pravili člena 2(1)(c) Sklepa Sveta z dne 29. septembra 2000. Osnova za DDV je omejena na 50 % BND za vse države članice.

Sredstva iz naslova BND so spremenljiva sredstva, namenjena zagotavljanju potrebnih prihodkov v vsakem danem letu za kritje odhodkov, ki presegajo zbrani znesek iz tradicionalnih lastnih sredstev, sredstev iz naslova DDV in raznih prihodkov. Prihodki izhajajo iz uporabe enotne stopnje na skupnem BND vseh držav članic. Sredstva iz naslova DDV in BND se določijo na podlagi napovedi osnov za DDV in BND, oblikovanih ob pripravi predhodnega predloga proračuna. Te napovedi se pozneje pregledajo in spremenijo; zneski se med zadevnim proračunskim letom posodobijo s spremembo proračuna.

Dejanski zneski za osnove za DDV in BND so razpoložljivi v letu, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu. Komisija izračuna razlike med zneski, ki jih dolgujejo države članice, glede na dejanske osnove in na vsote, dejansko plačane na podlagi (spremenjenih) napovedi. Te salde DDV in BND, pozitivne ali negativne, morajo države članice Komisiji plačati do prvega delovnega dne v decembru leta, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu. Popravki dejanske osnove za DDV in BND so v naslednjih štirih letih še vedno mogoči, če ni izdan pridržek. Prej izračunani saldi se prilagodijo in razlika se vpokliče hkrati s saldi DDV in BND za prejšnje proračunsko leto.

Med kontrolami poročil o prihodkih iz DDV in podatkov o BND lahko Komisija države članice obvesti o pridržkih v zvezi z nekaterimi točkami, ki bi lahko imele posledice za njihove prispevke iz lastnih sredstev. Te točke se lahko na primer nanašajo na to, da ne obstajajo sprejemljivi podatki ali da je treba razviti ustrezno metodologijo. Te pridržke je treba obravnavati kot morebitne terjatve do držav članic za negotove zneske, saj njihovega finančnega vpliva ni mogoče natančno oceniti. Ko se lahko določi natančni znesek, se v zvezi s saldi DDV in BND ali posameznimi zahtevki za plačilo vpokličejo ustrezna sredstva iz naslova DDV in BND.

2.3.3   
  Popravek za Združeno kraljestvo

Popravek za Združeno kraljestvo

Ta mehanizem zmanjšuje plačila iz lastnih sredstev Združenega kraljestva sorazmerno z njegovim tako imenovanim „proračunskim neravnovesjem“ in ustrezno poveča plačila iz lastnih sredstev drugih držav članic. Mehanizem za popravek proračunskega neravnovesja v dobro Združenega kraljestva sta uvedla Evropski svet v Fontainebleauju (junija 1984) in iz njegovega zasedanja izhajajoči Sklep z dne 7. maja 1985 o lastnih sredstvih. Namen mehanizma je bil zmanjšati proračunsko neravnovesje Združenega kraljestva z zmanjšanjem plačil Združenega kraljestva EU. Za Nemčijo, Avstrijo, Švedsko in Nizozemsko se je uporabljalo znižano financiranje popravka (omejeno na eno četrtino njihovega običajnega deleža).

2.3.4   
  Bruto znižanje za Nizozemsko in Švedsko

Bruto znižanje za Nizozemsko in Švedsko

V skladu s SLS iz leta 2007 se za Nizozemsko in Švedsko uporablja bruto znižanje njunih letnih prispevkov iz naslova BND za obdobje 2007–2013. To bruto znižanje, ki znaša 605 milijonov EUR za Nizozemsko in 150 milijonov EUR za Švedsko (v cenah iz leta 2004), je bilo preračunano v tekoče cene z uporabo deflatorja BDP za EU, izraženega v EUR, ter se odobri po izračunu popravka v korist Združenega kraljestva in njegovega financiranja.

2.3.5   
  Popravki v zvezi z izvajanjem SLS iz leta 2007 za leti 2007 in 2008

Popravki v zvezi z izvajanjem SLS iz leta 2007 za leti 2007 in 2008

V členu 11 SLS iz leta 2007 je določeno, da ko sklep začne veljati, učinkuje s 1. januarjem 2007. To pomeni, da je bilo treba financiranje za leti 2007 in 2008 ponovno preračunati v skladu z novimi pravili. Ta prilagoditev (razlika med starim in novim SLS za leti 2007 in 2008) je bila vnesena v spremembo proračuna št. 3/2009 in je bila izvedena kot enkratno plačilo 1. junija 2009.

Dodatne informacije o izvrševanju prihodkov so na voljo v Poročilu o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za leto 2009.

2.4   ODHODKI (

  razpredelnice 4-13
  )

ODHODKI (

razpredelnice 4-13

2.4.1   
  Finančni okvir 2007–2013

Finančni okvir 2007–2013

Ta oddelek opisuje glavne kategorije odhodkov EU, razčlenjene po razdelkih finančnega okvira za obdobje 2007–2013. Proračunsko leto 2009 je bilo tretje leto, zajeto v finančnem okviru za obdobje 2007–2013. Skupna zgornja meja odobritev za prevzem obveznosti za leto 2009 znaša 134 722 milijonov EUR, kar ustreza 1,13 % BND. Ustrezna zgornja meja sredstev za plačila znaša 120 445 milijonov EUR, tj. 1,01 % BND. V zgornji razpredelnici je prikazan finančni okvir v tekočih cenah, predvidenih za leto 2013.

| v mio. EUR |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Trajnostna rast |

v mio. EUR

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Trajnostna rast

53 979

57 653

61 696

63 555

63 974

66 964

69 957

| 2. | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov |
| --- | --- |

2.

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

55 143

59 193

56 333

59 955

60 338

60 810

61 289

| 3. | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica |
| --- | --- |

3.

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

1 273

1 362

1 518

1 693

1 889

2 105

2 376

| 4. | EU kot globalni akter |
| --- | --- |

4.

EU kot globalni akter

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

| 5. | Uprava |
| --- | --- |

5.

Uprava

7 039

7 380

7 525

7 882

8 334

8 670

9 095

| 6. | Nadomestila |
| --- | --- |

6.

Nadomestila

445

207

210

0

0

0

0

Odobritve za prevzem obveznosti:

Odobritve za prevzem obveznosti:

124 457

124 457

132 797

132 797

134 722

134 722

140 978

140 978

142 965

142 965

147 546

147 546

152 312

152 312

Odobritve plačil skupaj:

Odobritve plačil skupaj:

122 190

122 190

129 681

129 681

120 445

120 445

134 289

134 289

134 280

134 280

141 360

141 360

143 331

143 331

Razdelek 1 –   Trajnostna rast

Razdelek 1 –

Trajnostna rast

Ta razdelek je razdeljen na dva ločena, a medsebojno povezana dela:

| — | 1a. Konkurenčnost za rast in zaposlovanje, ki obsega odhodke za raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje, vseevropska omrežja, socialno politiko, notranji trg in spremljajoče politike, |
| --- | --- |

—

1a. Konkurenčnost za rast in zaposlovanje, ki obsega odhodke za raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje, vseevropska omrežja, socialno politiko, notranji trg in spremljajoče politike,

| — | 1b. Kohezija za rast in zaposlovanje, ki je namenjen povečanju konvergence najmanj razvitih držav članic in regij, dopolnjevanju strategije EU za trajnostni razvoj zunaj manj uspešnih regij in spodbujanju medregionalnega sodelovanja. |
| --- | --- |

—

1b. Kohezija za rast in zaposlovanje, ki je namenjen povečanju konvergence najmanj razvitih držav članic in regij, dopolnjevanju strategije EU za trajnostni razvoj zunaj manj uspešnih regij in spodbujanju medregionalnega sodelovanja.

Razdelek 2 –   Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

Razdelek 2 –

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

Razdelek 2 vključuje skupno kmetijsko in ribiško politiko, razvoj podeželja in okoljevarstvene ukrepe, zlasti program Natura 2000. Znesek za skupno kmetijsko politiko je rezultat dogovora, doseženega na zasedanju Evropskega sveta v Bruslju oktobra 2002.

Razdelek 3 –   Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

Razdelek 3 –

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

Novi razdelek 3 (Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica) odraža vse večji pomen nekaterih področij, na katerih so bile EU dodeljene nove naloge – pravosodje in notranje zadeve, varovanje meja, politika priseljevanja in azila, javno zdravje in zaščita potrošnikov, kultura, mladi, informacije in dialog z državljani. Razdelek je razdeljen na dva dela: 3a. svoboda, varnost in pravica, ter 3b. državljanstvo.

Razdelek 4 –   EU kot globalni akter

Razdelek 4 –

EU kot globalni akter

Razdelek 4 zajema vse zunanje ukrepe, vključno s predpristopnimi instrumenti. Medtem ko je Komisija predlagala, da se ERS vključi v finančni okvir, sta se Evropski svet in Evropski parlament strinjala, da ERS ostane zunaj finančnega okvira.

Razdelek 5 –   Uprava

Razdelek 5 –

Uprava

Ta razdelek krije upravne odhodke za vse institucije, pokojnine in evropske šole. Za druge institucije razen Komisije so to edini odhodki, agencije in drugi organi pa imajo upravne odhodke in odhodke iz poslovanja.

Razdelek 6 –   Nadomestila

Razdelek 6 –

Nadomestila

V skladu s političnim dogovorom, da nove države članice ne postanejo neto plačnice v proračun ob samem začetku svojega članstva, so bila v tem razdelku predvidena nadomestila. Ta znesek je bil na razpolago za prenose tem državam, da bi se uravnovesili njihovi proračunski prejemki in prispevki.

2.4.2   
  Področja

Področja

V okviru uporabe upravljanja po dejavnostih (Activity Based Management – ABM) Komisija v svoje procese načrtovanja in upravljanja uvaja oblikovanje proračuna po dejavnostih (Activity Based Budgeting – ABB). ABB vsebuje proračunsko strukturo, v kateri proračunski naslovi ustrezajo področjem in proračunska poglavja dejavnostim. Namen ABB je zagotoviti jasen okvir za uresničevanje ciljev politik Komisije, in sicer z zakonodajnimi, finančnimi ali katerimi koli drugimi sredstvi javnih politik. S strukturiranjem dela Komisije po dejavnostih se pokaže jasna slika zavez Komisije, hkrati pa je vzpostavljen skupni okvir za določanje prednostnih nalog. Sredstva se dodelijo prednostnim nalogam v proračunskem postopku, pri čemer se dejavnosti uporabijo kot sestavni elementi za oblikovanje proračuna. Z vzpostavitvijo take povezave med dejavnostmi in sredstvi, ki so jim dodeljena, si ABB prizadeva povečati učinkovitost in uspešnost porabe sredstev Komisije.

Področje se lahko opredeli kot enotna skupina dejavnosti, ki sestavljajo delo Komisije in so pomembne za proces odločanja. Vsako področje na splošno ustreza enemu generalnemu direktoratu in zajema v povprečju okoli 6 ali 7 posameznih dejavnosti. Ta področja so večinoma operativna, saj je namen temeljnih dejavnosti na področjih koristiti upravičenim tretjim osebam na njihovem področju delovanja. Operativni proračun je dopolnjen s potrebnimi upravnimi odhodki za vsako področje.

Dodatne informacije o izvrševanju odhodkov so na voljo v poročilu Komisije o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za leto 2009.

2.5   INSTITUCIJE IN AGENCIJE

  (razpredelnice 14-18)

INSTITUCIJE IN AGENCIJE

(razpredelnice 14-18)

Konsolidirana poročila o izvrševanju splošnega proračuna Evropske unije prikazujejo, tako kot prejšnja leta, izvrševanje proračuna v vseh institucijah, saj je v proračunu EU določen ločen proračun za vsako institucijo. Agencije v proračunu EU nimajo ločenih proračunov in se delno financirajo s subvencijami iz proračuna Komisije.

Za zagotovitev vseh pomembnih proračunskih podatkov za agencije proračunski del konsolidiranega zaključnega računa vključuje ločena poročila o izvrševanju posameznih proračunov tradicionalnih agencij, ki so vključene v konsolidacijo.

---

(1)  V skladu s členom 83 kadrovskih predpisov (Uredba Sveta št. 259/68 z dne 29. februarja 1968, kakor je bila spremenjena) države članice skupno jamčijo za obveznost plačila pokojnin.

1

(2)  Parlament je 17. decembra 2009 sprejel proračun, ki določa, da se kratkoročne obveznosti EU plačajo iz lastnih sredstev, ki jih zberejo države članice ali se od njih vpokličejo v letu 2010.

2

(3)  V zaključnem računu za leto 2008 so bila denarna sredstva Jamstvenega sklada vključena kot denarna sredstva in ne naložbe.

3

(4)  Zgornja omejena vrednost se je nanašala na posojilo s fiksno obrestno mero, zajeto v obrestni zamenjavi.

4

(5)  Zgornja omejena vrednost se je nanašala na posojilo s fiksno obrestno mero, zajeto v obrestni zamenjavi.

5

(6)  s korekcijskim koeficientom

6

(7)  se plačuje prva 3 leta po odhodu

7

(8)  Decentraliziran organ EU, ki spada v nekdanji steber „policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah“.

8

(9)  Leta 2009 prvič vključeni v konsolidacijo.

9

(10)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se nekateri finančni podatki v teh proračunskih razpredelnicah ne izidejo.

10

(11)  Od tega znašajo zneski Efte skupaj 11 milijonov EUR v letu 2009 in 14 milijonov EUR v letu 2008.

11

(12)  vključno s prenesenimi odobritvami plačil in namenskimi prejemki

12

(13)  Vključno s prenesenimi odobritvami plačil in namenskimi prejemki.

13

---

| 12.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 308/129 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 308/129

---

IZJAVA O ZANESLJIVOSTI, KI JO SODIŠČE ZAGOTOVI EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU – POROČILO NEODVISNEGA REVIZORJA

2010/C 308/02

| I. | Sodišče je v skladu z določbami člena 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) revidiralo:






  (a) | letne računovodske izkaze Evropske unije, ki jih sestavljajo konsolidirani računovodski izkazi (1) in konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna (2), za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2009; ter |
| --- | --- | --- |

I.

Sodišče je v skladu z določbami člena 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) revidiralo:

(a)

letne računovodske izkaze Evropske unije, ki jih sestavljajo konsolidirani računovodski izkazi (1) in konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna (2), za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2009; ter

| (b) | zakonitost in pravilnost z njimi povezanih transakcij. |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost z njimi povezanih transakcij.

Odgovornost vodstva

| II. | Vodstvo je v skladu s členi 310 do 325 PDEU in finančno uredbo (3) odgovorno za pripravo in pošteno predstavitev letnih računovodskih izkazov Evropske unije ter za zakonitost in pravilnost z njimi povezanih transakcij:






  (a) | Odgovornost vodstva v zvezi z letnimi računovodskimi izkazi Evropske unije zajema: oblikovanje, izvajanje in vzdrževanje notranje kontrole, ki je pomembna za pripravo in pošteno predstavitev računovodskih izkazov, v katerih ni pomembnih napačnih navedb, ne glede na to, ali so te posledica goljufije ali napake, za izbiro in uporabo ustreznih računovodskih politik na podlagi računovodskih pravil, ki jih je sprejel računovodja Komisije (4), in za pripravo računovodskih ocen, ki so razumne glede na okoliščine. V skladu s členom 129 finančne uredbe Komisija odobri letne računovodske izkaze Evropske unije, potem ko jih je računovodja Komisije konsolidiral na podlagi podatkov, ki so jih predložili druge institucije (5) in organi (6), ter pripravil izjavo, ki se priloži konsolidiranim računovodskim izkazom, v kateri je med drugim navedel, da ima razumno zagotovilo, da ti izkazi v vseh pomembnih vidikih predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropske unije. |
| --- | --- | --- |

II.

Vodstvo je v skladu s členi 310 do 325 PDEU in finančno uredbo (3) odgovorno za pripravo in pošteno predstavitev letnih računovodskih izkazov Evropske unije ter za zakonitost in pravilnost z njimi povezanih transakcij:

(a)

Odgovornost vodstva v zvezi z letnimi računovodskimi izkazi Evropske unije zajema: oblikovanje, izvajanje in vzdrževanje notranje kontrole, ki je pomembna za pripravo in pošteno predstavitev računovodskih izkazov, v katerih ni pomembnih napačnih navedb, ne glede na to, ali so te posledica goljufije ali napake, za izbiro in uporabo ustreznih računovodskih politik na podlagi računovodskih pravil, ki jih je sprejel računovodja Komisije (4), in za pripravo računovodskih ocen, ki so razumne glede na okoliščine. V skladu s členom 129 finančne uredbe Komisija odobri letne računovodske izkaze Evropske unije, potem ko jih je računovodja Komisije konsolidiral na podlagi podatkov, ki so jih predložili druge institucije (5) in organi (6), ter pripravil izjavo, ki se priloži konsolidiranim računovodskim izkazom, v kateri je med drugim navedel, da ima razumno zagotovilo, da ti izkazi v vseh pomembnih vidikih predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropske unije.

| (b) | Kako vodstvo izvaja svojo odgovornost za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij, je odvisno od načina izvrševanja proračuna. V primeru neposrednega centraliziranega upravljanja izvajalske naloge opravljajo oddelki Komisije. Pri deljenem upravljanju so izvajalske naloge prenesene na države članice, pri decentraliziranem upravljanju na tretje države, pri posrednem centraliziranem upravljanju pa na druge organe. Pri skupnem upravljanju si izvajalske naloge delijo Komisija in mednarodne organizacije (členi 53 do 57 finančne uredbe). Izvajalske naloge morajo biti skladne z načelom dobrega finančnega poslovodenja, kar zahteva zasnovo, izvajanje in vzdrževanje uspešne in učinkovite notranje kontrole, vključno z ustreznim nadzorom in primernimi ukrepi za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi tudi s pravnimi postopki za izterjavo napačno izplačanih ali porabljenih sredstev. Ne glede na uporabljen način izvrševanja proračuna, je za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Evropske unije, odgovorna Komisija (člen 317 PDEU). |
| --- | --- |

(b)

Kako vodstvo izvaja svojo odgovornost za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij, je odvisno od načina izvrševanja proračuna. V primeru neposrednega centraliziranega upravljanja izvajalske naloge opravljajo oddelki Komisije. Pri deljenem upravljanju so izvajalske naloge prenesene na države članice, pri decentraliziranem upravljanju na tretje države, pri posrednem centraliziranem upravljanju pa na druge organe. Pri skupnem upravljanju si izvajalske naloge delijo Komisija in mednarodne organizacije (členi 53 do 57 finančne uredbe). Izvajalske naloge morajo biti skladne z načelom dobrega finančnega poslovodenja, kar zahteva zasnovo, izvajanje in vzdrževanje uspešne in učinkovite notranje kontrole, vključno z ustreznim nadzorom in primernimi ukrepi za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi tudi s pravnimi postopki za izterjavo napačno izplačanih ali porabljenih sredstev. Ne glede na uporabljen način izvrševanja proračuna, je za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Evropske unije, odgovorna Komisija (člen 317 PDEU).

Odgovornost revizorja

| III. | Naloga Sodišča je, da na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu predloži izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI, kadar je te mogoče uporabljati v kontekstu Evropske unije. Ti standardi določajo, da mora Sodišče revizijo načrtovati in opraviti tako, da pridobi razumno zagotovilo, da v letnih računovodskih izkazih Evropske unije ni pomembnih napačnih navedb in da so z njimi povezane transakcije zakonite in pravilne. |
| --- | --- |

III.

Naloga Sodišča je, da na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu predloži izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI, kadar je te mogoče uporabljati v kontekstu Evropske unije. Ti standardi določajo, da mora Sodišče revizijo načrtovati in opraviti tako, da pridobi razumno zagotovilo, da v letnih računovodskih izkazih Evropske unije ni pomembnih napačnih navedb in da so z njimi povezane transakcije zakonite in pravilne.

| IV. | Revizijsko delo Sodišča zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v računovodskih izkazih ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Postopki so izbrani na podlagi presoje revizorja, ki zajema oceno tveganja pomembnih napačnih navedb v konsolidiranih računovodskih izkazih in oceno tveganja pomembnih neskladnosti z izkazi povezanih transakcij z zahtevami pravnega okvira Evropske unije, ne glede na to, ali so te posledica goljufije ali napake. Revizor pri ocenjevanju teh tveganj upošteva notranjo kontrolo, povezano s pripravo in pošteno predstavitvijo končnih konsolidiranih računovodskih izkazov, ter nadzorne in kontrolne sisteme, ki se izvajajo za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij, da oblikuje revizijske postopke, ki so primerni glede na okoliščine. Pri reviziji se ovrednotijo tudi primernost uporabljenih računovodskih politik in razumnost izdelanih računovodskih ocen ter skupna predstavitev končnih konsolidiranih računovodskih izkazov in letnih poročil o dejavnostih. |
| --- | --- |

IV.

Revizijsko delo Sodišča zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v računovodskih izkazih ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Postopki so izbrani na podlagi presoje revizorja, ki zajema oceno tveganja pomembnih napačnih navedb v konsolidiranih računovodskih izkazih in oceno tveganja pomembnih neskladnosti z izkazi povezanih transakcij z zahtevami pravnega okvira Evropske unije, ne glede na to, ali so te posledica goljufije ali napake. Revizor pri ocenjevanju teh tveganj upošteva notranjo kontrolo, povezano s pripravo in pošteno predstavitvijo končnih konsolidiranih računovodskih izkazov, ter nadzorne in kontrolne sisteme, ki se izvajajo za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij, da oblikuje revizijske postopke, ki so primerni glede na okoliščine. Pri reviziji se ovrednotijo tudi primernost uporabljenih računovodskih politik in razumnost izdelanih računovodskih ocen ter skupna predstavitev končnih konsolidiranih računovodskih izkazov in letnih poročil o dejavnostih.

| V. | Kar zadeva prihodke, Sodišče pri reviziji lastnih sredstev iz davka na dodano vrednost in bruto nacionalnega dohodka izhaja iz makroekonomskih statističnih podatkov, ki jih pripravijo države članice in jih pošljejo Komisiji, nato pa oceni Komisijine sisteme za obdelavo podatkov do trenutka, ko so zajeti v končne računovodske izkaze in ko so prejeti prispevki držav članic. Pri tradicionalnih lastnih sredstvih Sodišče preuči računovodske izkaze carinskih organov in analizira tok dajatev pod carinskim nadzorom do trenutka, ko so zneski evidentirani v končne računovodske izkaze in jih je Komisija prejela. |
| --- | --- |

V.

Kar zadeva prihodke, Sodišče pri reviziji lastnih sredstev iz davka na dodano vrednost in bruto nacionalnega dohodka izhaja iz makroekonomskih statističnih podatkov, ki jih pripravijo države članice in jih pošljejo Komisiji, nato pa oceni Komisijine sisteme za obdelavo podatkov do trenutka, ko so zajeti v končne računovodske izkaze in ko so prejeti prispevki držav članic. Pri tradicionalnih lastnih sredstvih Sodišče preuči računovodske izkaze carinskih organov in analizira tok dajatev pod carinskim nadzorom do trenutka, ko so zneski evidentirani v končne računovodske izkaze in jih je Komisija prejela.

| VI. | Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostni in ustrezni, da zagotovijo osnovo za njegovo izjavo o zanesljivosti. |
| --- | --- |

VI.

Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostni in ustrezni, da zagotovijo osnovo za njegovo izjavo o zanesljivosti.

Mnenje o zanesljivosti računovodskih izkazov

| VII. | Sodišče meni, da letni računovodski izkazi Evropske unije v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavljajo (7) finančno stanje Unije na dan 31. decembra 2009 ter rezultate njenih dejavnosti in denarne tokove za leto, ki se je takrat končalo, v skladu z določbami finančne uredbe in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije. |
| --- | --- |

VII.

Sodišče meni, da letni računovodski izkazi Evropske unije v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavljajo (7) finančno stanje Unije na dan 31. decembra 2009 ter rezultate njenih dejavnosti in denarne tokove za leto, ki se je takrat končalo, v skladu z določbami finančne uredbe in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije.

| VIII. | Ne da bi bilo zato vprašljivo mnenje iz odstavka VII, Sodišče opaža, da je še vedno treba odpraviti slabosti v računovodskih sistemih določenih generalnih direktoratov Komisije (zlasti računovodstvo za predfinanciranje in s tem povezano ločitev proračunskih let ter za fakture/izjave o stroških). |
| --- | --- |

VIII.

Ne da bi bilo zato vprašljivo mnenje iz odstavka VII, Sodišče opaža, da je še vedno treba odpraviti slabosti v računovodskih sistemih določenih generalnih direktoratov Komisije (zlasti računovodstvo za predfinanciranje in s tem povezano ločitev proračunskih let ter za fakture/izjave o stroških).

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij

| IX. | Po mnenju Sodišča so prihodki, prevzete obveznosti za vse skupine politik in plačila, povezana z izkazi za skupini politik gospodarske in finančne zadeve ter upravni in drugi odhodki, za leto, ki se je končalo 31. decembra 2009, v vseh pomembnih vidikih zakoniti in pravilni. |
| --- | --- |

IX.

Po mnenju Sodišča so prihodki, prevzete obveznosti za vse skupine politik in plačila, povezana z izkazi za skupini politik gospodarske in finančne zadeve ter upravni in drugi odhodki, za leto, ki se je končalo 31. decembra 2009, v vseh pomembnih vidikih zakoniti in pravilni.

| X. | Po mnenju Sodišča na plačila, povezana z izkazi, za leto, ki se je končalo 31. decembra 2009, za skupine politik kmetijstvo in naravni viri, kohezija, raziskave, energetika in promet, zunanja pomoč, razvoj in širitev ter izobraževanje in državljanstvo pomembno vplivajo napake. Nadzorni in kontrolni sistemi so delno uspešni pri preprečevanju ali odkrivanju in popravljanju povračil previsoko prijavljenih ali neupravičenih stroškov. |
| --- | --- |

X.

Po mnenju Sodišča na plačila, povezana z izkazi, za leto, ki se je končalo 31. decembra 2009, za skupine politik kmetijstvo in naravni viri, kohezija, raziskave, energetika in promet, zunanja pomoč, razvoj in širitev ter izobraževanje in državljanstvo pomembno vplivajo napake. Nadzorni in kontrolni sistemi so delno uspešni pri preprečevanju ali odkrivanju in popravljanju povračil previsoko prijavljenih ali neupravičenih stroškov.

9. septembra 2010

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Predsednik

Evropsko računsko sodišče

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg

---

(1)  Konsolidirani računovodski izkazi zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz sprememb neto sredstev, povzetek pomembnih računovodskih metod in druga pojasnila (skupaj s poročanjem po segmentih).

1

(2)  Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna zajemajo konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna ter povzetek proračunskih načel in druga pojasnila.

2

(3)  Na ravni institucij in organov EU v vodstvo sodijo člani institucij, direktorji agencij, odredbodajalci na podlagi prenosa in nadaljnjega prenosa, računovodje in vodstveno osebje v oddelkih za finance, revizijo ali kontrolo. Na ravni držav članic in držav upravičenk v vodstvo sodijo odredbodajalci, računovodje ter vodstveno osebje v plačilnih organih, organih za potrjevanje in izvajalskih agencijah.

3

(4)  Računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, izhajajo iz Mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS), ki jih je izdala Mednarodna zveza računovodskih strokovnjakov, če teh ni, pa iz Mednarodnih računovodskih standardov (MRS)/Mednarodnih standardov računovodskega poročanja (MSRP), ki jih je izdal Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde. V skladu s finančno uredbo so konsolidirani računovodski izkazi za proračunsko leto 2009 (tako kot za vsa leta po proračunskem letu 2005) pripravljeni na podlagi teh računovodskih pravil, ki jih je sprejel računovodja Komisije in s katerimi se načela računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka prilagodijo posebnemu okolju Evropske unije, medtem ko konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna še naprej temeljijo predvsem na gotovinskih premikih.

4

(5)  Preden institucije sprejmejo letne računovodske izkaze, jih podpišejo njihovi računovodje, ki s tem potrdijo, da imajo razumno zagotovilo, da izkazi predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja institucije (člen 61 finančne uredbe).

5

(6)  Letne računovodske izkaze organov pripravijo njihovi direktorji in jih pošljejo računovodji Komisije skupaj z mnenjem zadevnega upravnega odbora. Poleg tega jih podpišejo njihovi računovodje, ki s tem potrdijo, da imajo razumno zagotovilo, da izkazi predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja organov (člen 61 finančne uredbe).

6

(7)  V skladu z mednarodnih standardom revidiranja 700 „oblikovanje mnenja in poročanje o računovodskih izkazih“ (MSR 700, odstavek 35) sta izraza „v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavljajo“ ali „so resničen in pošten prikaz“ enakovredna.

7

---