# Europeiska unionens C 324/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2010.324.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 324 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 53 årgången1 december 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2010.324.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 324

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

53 årgången1 december 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2010/C 324/01 | Rådets slutsatser om det europeiska filmarvet, inbegripet den digitala erans utmaningar | 1 |
| 2010/C 324/02 | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om prioriteringarna för ett närmare europeiskt samarbete i fråga om yrkesutbildning för perioden 2011–2010 | 5 |
| 2010/C 324/03 | Rådets slutsatser om kulturens roll för att bekämpa fattigdom och social utestängning | 16 |
| 2010/C 324/04 | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om EU:s roll i den internationella kampen mot dopning | 18 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 324/05 | Eurons växelkurs | 19 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2010/C 324/06 | Meddelande om genomförande av artikel 9a.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 550/2004 om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet (Offentliggörande av medlemsstaternas beslut om inrättande av funktionella luftrumsblock) | 20 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2010/C 324/01

Rådets slutsatser om det europeiska filmarvet, inbegripet den digitala erans utmaningar

1

2010/C 324/02

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om prioriteringarna för ett närmare europeiskt samarbete i fråga om yrkesutbildning för perioden 2011–2010

5

2010/C 324/03

Rådets slutsatser om kulturens roll för att bekämpa fattigdom och social utestängning

16

2010/C 324/04

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om EU:s roll i den internationella kampen mot dopning

18

Europeiska kommissionen

2010/C 324/05

Eurons växelkurs

19

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2010/C 324/06

Meddelande om genomförande av artikel 9a.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 550/2004 om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet (Offentliggörande av medlemsstaternas beslut om inrättande av funktionella luftrumsblock)

(Offentliggörande av medlemsstaternas beslut om inrättande av funktionella luftrumsblock)

20

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 324/07 | Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa gjutjärnsprodukter med ursprung i Folkrepubliken Kina | 21 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 324/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 24 |
| 2010/C 324/09 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV) (
  1
  ) | 26 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 324/10 | Meddelande om en ansökan enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG – Ansökan från en medlemsstat | 27 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2010/C 324/07

Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa gjutjärnsprodukter med ursprung i Folkrepubliken Kina

21

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2010/C 324/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

24

2010/C 324/09

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV) (
  1
  )

1

26

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2010/C 324/10

Meddelande om en ansökan enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG – Ansökan från en medlemsstat

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 1.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/1

---

Rådets slutsatser om det europeiska filmarvet, inbegripet den digitala erans utmaningar

2010/C 324/01

EUOPEISKA UNIONENS RÅD

1.   SOM BEAKTAR ATT

| — | Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 16 november 2005 omfilmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher (1) (rekommendationen om filmarvet) understryker att biograffilmer är ett viktigt uttryck för de europeiska kulturernas rikedom och mångfald och utgör ett kulturarv som måste bevaras för framtida generationer, |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 16 november 2005 omfilmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher (1) (rekommendationen om filmarvet) understryker att biograffilmer är ett viktigt uttryck för de europeiska kulturernas rikedom och mångfald och utgör ett kulturarv som måste bevaras för framtida generationer,

2.   SOM ERINRAR OM

| — | frågans politiska bakgrund i enlighet med bilagan till dessa slutsatser, |
| --- | --- |

—

frågans politiska bakgrund i enlighet med bilagan till dessa slutsatser,

3.   NOTERAR

| — | meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, En digital agenda för Europa
   (2), och KONSTATERAR i synnerhet att en mer utbredd och effektivare användning av digitalteknik skulle ge européerna en bättre livskvalitet genom nya kommunikationsmöjligheter och bättre tillgång till kulturellt innehåll, |
| --- | --- |

—

meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, En digital agenda för Europa
   (2), och KONSTATERAR i synnerhet att en mer utbredd och effektivare användning av digitalteknik skulle ge européerna en bättre livskvalitet genom nya kommunikationsmöjligheter och bättre tillgång till kulturellt innehåll,

4.   KONSTATERAR ATT

| — | institutionerna för bevarande av filmarvet samtidigt står inför den analoga erans fortfarande aktuella utmaningar och den digitala erans nya utmaningar, |
| --- | --- |

—

institutionerna för bevarande av filmarvet samtidigt står inför den analoga erans fortfarande aktuella utmaningar och den digitala erans nya utmaningar,

| — | den ständiga utvecklingen av tekniken och medlen för spridning och utnyttjande av kulturinnehållet kan ha en inverkan på de traditionella begreppen film, filmkonst och kulturarv, |
| --- | --- |

—

den ständiga utvecklingen av tekniken och medlen för spridning och utnyttjande av kulturinnehållet kan ha en inverkan på de traditionella begreppen film, filmkonst och kulturarv,

| — | den digitala miljön gör det möjligt att göra filmarvet mer tillgängligt för filmskapare, yrkesverksamma inom filmbranschen, forskare, skolor och medborgare i allmänhet, oberoende av gränserna, och att den på så sätt gör det möjligt att utveckla skaparförmågan, öka kulturutbytet och utvidga tillgången till den kulturella och språkliga mångfalden i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

den digitala miljön gör det möjligt att göra filmarvet mer tillgängligt för filmskapare, yrkesverksamma inom filmbranschen, forskare, skolor och medborgare i allmänhet, oberoende av gränserna, och att den på så sätt gör det möjligt att utveckla skaparförmågan, öka kulturutbytet och utvidga tillgången till den kulturella och språkliga mångfalden i Europeiska unionen,

| — | den digitala eran också ger upphov till nya frågor angående insamling, visning och långsiktigt bevarande av digitala kopior av analogt material och material av digitalt ursprung, |
| --- | --- |

—

den digitala eran också ger upphov till nya frågor angående insamling, visning och långsiktigt bevarande av digitala kopior av analogt material och material av digitalt ursprung,

| — | digitaliseringen av analogt material är komplex och dyrbar och tar lång tid, vilket innebär att prioriteringar måste fastställas, varvid särskild hänsyn måste tas till materialets värde och riskerna för skador, |
| --- | --- |

—

digitaliseringen av analogt material är komplex och dyrbar och tar lång tid, vilket innebär att prioriteringar måste fastställas, varvid särskild hänsyn måste tas till materialets värde och riskerna för skador,

| — | den rättsliga ramen för immateriella rättigheter och dess tillämpning på avtalsområdet bör garantera tillräcklig rättslig säkerhet för att institutioner för bevarande av filmarvet ska kunna utföra sina uppdrag av allmänt intresse, i synnerhet bevarande och restaurering av deponerade verk samt om lämpligt tillhandahållande av tillgång till dessa verk för kultur- och utbildningsändamål, |
| --- | --- |

—

den rättsliga ramen för immateriella rättigheter och dess tillämpning på avtalsområdet bör garantera tillräcklig rättslig säkerhet för att institutioner för bevarande av filmarvet ska kunna utföra sina uppdrag av allmänt intresse, i synnerhet bevarande och restaurering av deponerade verk samt om lämpligt tillhandahållande av tillgång till dessa verk för kultur- och utbildningsändamål,

| — | de politiska beslutsfattarna, de berörda parterna och mer allmänt medborgarna behöver göras mer medvetna om de väsentliga behoven av insamling, restaurering och bevarande av filmarvet, inbegripet det digitala materialet, |
| --- | --- |

—

de politiska beslutsfattarna, de berörda parterna och mer allmänt medborgarna behöver göras mer medvetna om de väsentliga behoven av insamling, restaurering och bevarande av filmarvet, inbegripet det digitala materialet,

| — | det behövs en förbättring av medieutbildningen och yrkesutbildningen i samband med utvecklingen av användningen av ny teknik inom institutioner för bevarande av filmarvet, |
| --- | --- |

—

det behövs en förbättring av medieutbildningen och yrkesutbildningen i samband med utvecklingen av användningen av ny teknik inom institutioner för bevarande av filmarvet,

| — | bevarandet av de ursprungliga lagringsmedierna fortfarande är grundläggande, trots processen för digitalisering av filmarvet, och att det är viktigt att det finns laboratorier i stånd att restaurera och kopiera analogt material, |
| --- | --- |

—

bevarandet av de ursprungliga lagringsmedierna fortfarande är grundläggande, trots processen för digitalisering av filmarvet, och att det är viktigt att det finns laboratorier i stånd att restaurera och kopiera analogt material,

| — | material som är förbundet med film utgör en värdefull del av filmarvet, |
| --- | --- |

—

material som är förbundet med film utgör en värdefull del av filmarvet,

5.   UNDERSTRYKER

| — | sitt engagemang för att aktivt stödja institutionerna för bevarande av filmarvet i alla deras uppgifter, särskilt i samband med utvecklingen mot en digital miljö, |
| --- | --- |

—

sitt engagemang för att aktivt stödja institutionerna för bevarande av filmarvet i alla deras uppgifter, särskilt i samband med utvecklingen mot en digital miljö,

| — | den komplementära roll som offentlig-privata partnerskap kan spela vid utförandet av dessa institutioners uppgifter, i synnerhet genom att för kultur- och utbildningsändamål underlätta en omfattande tillgång till deponerade verk för allmänheten, med iakttagande av bestämmelserna om immateriella rättigheter, |
| --- | --- |

—

den komplementära roll som offentlig-privata partnerskap kan spela vid utförandet av dessa institutioners uppgifter, i synnerhet genom att för kultur- och utbildningsändamål underlätta en omfattande tillgång till deponerade verk för allmänheten, med iakttagande av bestämmelserna om immateriella rättigheter,

6.   VÄLKOMNAR MED INTRESSE

| — | kommissionens första (3) och andra (4) rapport om genomförandet av rekommendationen om filmarvet, |
| --- | --- |

—

kommissionens första (3) och andra (4) rapport om genomförandet av rekommendationen om filmarvet,

| — | ramavtalet mellan International Federation of Film Producers' Associations (FIAPF) och Association of European Film Libraries/Cinémathèques (ACE) om frivillig deponering av filmer i arkiv för bevarande (5), |
| --- | --- |

—

ramavtalet mellan International Federation of Film Producers' Associations (FIAPF) och Association of European Film Libraries/Cinémathèques (ACE) om frivillig deponering av filmer i arkiv för bevarande (5),

| — | kommissionens avsikt att före utgången av 2010 lägga fram ett förslag till direktiv om verk av okända upphovsmän, i enlighet med meddelandet En digital agenda för Europa, |
| --- | --- |

—

kommissionens avsikt att före utgången av 2010 lägga fram ett förslag till direktiv om verk av okända upphovsmän, i enlighet med meddelandet En digital agenda för Europa,

7.   UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT

| — | anpassa de befintliga instrumenten om obligatorisk – lagstadgad eller avtalsenlig – deponering av biograffilmer som utgör en del av deras audiovisuella arv och därvid ta hänsyn till övergången till digital produktion och distribution och säkerställa korrekt tillämpning av dessa instrument, |
| --- | --- |

—

anpassa de befintliga instrumenten om obligatorisk – lagstadgad eller avtalsenlig – deponering av biograffilmer som utgör en del av deras audiovisuella arv och därvid ta hänsyn till övergången till digital produktion och distribution och säkerställa korrekt tillämpning av dessa instrument,

| — | främja frivillig deponering av filmer och utnyttjande av ramavtalet mellan International Federation of Film Producers' Associations (FIAPF) och Association of European Film Libraries/Cinémathèques (ACE) om frivillig deponering av filmer i arkiv för bevarande, |
| --- | --- |

—

främja frivillig deponering av filmer och utnyttjande av ramavtalet mellan International Federation of Film Producers' Associations (FIAPF) och Association of European Film Libraries/Cinémathèques (ACE) om frivillig deponering av filmer i arkiv för bevarande,

| — | ta hänsyn till filmarvet när de utformar sin kulturpolitik, |
| --- | --- |

—

ta hänsyn till filmarvet när de utformar sin kulturpolitik,

| — | se till att bevarandet av filmarvet beaktas inom den nationella eller regionala filmpolitiken, i synnerhet genom att






  a) | upprätta en strategi på lång sikt för det nationella filmarvet, i såväl analog som digital form, |
| --- | --- | --- |

—

se till att bevarandet av filmarvet beaktas inom den nationella eller regionala filmpolitiken, i synnerhet genom att

a)

upprätta en strategi på lång sikt för det nationella filmarvet, i såväl analog som digital form,

| b) | ta hänsyn till biografsalongerna vid institutioner för bevarande av filmarvet och andra biografsalonger som är särskilt avsedda för visning av filmarvet, när de genomför sin politik för främjande av övergången till digital film, |
| --- | --- |

b)

ta hänsyn till biografsalongerna vid institutioner för bevarande av filmarvet och andra biografsalonger som är särskilt avsedda för visning av filmarvet, när de genomför sin politik för främjande av övergången till digital film,

| c) | garantera att filmer som har fått stöd från nationella eller regionala medel deponeras hos en institution med ansvar för bevarande av filmarvet och uppmuntra till deponering av allt därmed förbundet material i de fall där detta är praktiskt möjligt, |
| --- | --- |

c)

garantera att filmer som har fått stöd från nationella eller regionala medel deponeras hos en institution med ansvar för bevarande av filmarvet och uppmuntra till deponering av allt därmed förbundet material i de fall där detta är praktiskt möjligt,

| d) | garantera att institutionerna för bevarande av filmarvet, med iakttagande av bestämmelserna om immateriella rättigheter, utan att det inverkar på den skäliga ersättningen till rättsinnehavarna och utan att det påverkar det normala utnyttjandet av filmen, kan åtnjuta tillräckliga rättigheter i samband med bevarande och kulturellt och icke-kommersiellt utnyttjande av filmer har fått stöd från nationella och regionala medel och därmed förbundet material, så att det till exempel är tillåtet med






  — | offentliga visningar i deras lokaler, |
| --- | --- | --- |

d)

garantera att institutionerna för bevarande av filmarvet, med iakttagande av bestämmelserna om immateriella rättigheter, utan att det inverkar på den skäliga ersättningen till rättsinnehavarna och utan att det påverkar det normala utnyttjandet av filmen, kan åtnjuta tillräckliga rättigheter i samband med bevarande och kulturellt och icke-kommersiellt utnyttjande av filmer har fått stöd från nationella och regionala medel och därmed förbundet material, så att det till exempel är tillåtet med

—

offentliga visningar i deras lokaler,

| — | kopiering av filmen till alla slags lagringsmedier i bevarandesyfte, |
| --- | --- |

—

kopiering av filmen till alla slags lagringsmedier i bevarandesyfte,

| — | restaurering av materialet, |
| --- | --- |

—

restaurering av materialet,

| — | användning av materialet för utställningar, |
| --- | --- |

—

användning av materialet för utställningar,

| — | erbjudande av möjlighet för forskare att konsultera materialet via en säker internetuppkoppling, |
| --- | --- |

—

erbjudande av möjlighet för forskare att konsultera materialet via en säker internetuppkoppling,

| — | användning av digitaliserade utdrag ur materialet i utbildningssyfte, och/eller |
| --- | --- |

—

användning av digitaliserade utdrag ur materialet i utbildningssyfte, och/eller

| — | tillgång till utdrag eller också till hela materialet via offentliga plattformar för tillgång till kulturinnehåll på Internet som Europeana (6) och dess partnerprojekt eller nationella kulturinstituts webbplatser, |
| --- | --- |

—

tillgång till utdrag eller också till hela materialet via offentliga plattformar för tillgång till kulturinnehåll på Internet som Europeana (6) och dess partnerprojekt eller nationella kulturinstituts webbplatser,

| — | med iakttagande av bestämmelserna om immateriella rättigheter underlätta spridning och främjande av filmarvet, genom bland annat






  a) | utbyte av material mellan institutioner som ansvarar för bevarande av filmarvet, |
| --- | --- | --- |

—

med iakttagande av bestämmelserna om immateriella rättigheter underlätta spridning och främjande av filmarvet, genom bland annat

a)

utbyte av material mellan institutioner som ansvarar för bevarande av filmarvet,

| b) | textning av filmer till så många europeiska språk som möjligt, |
| --- | --- |

b)

textning av filmer till så många europeiska språk som möjligt,

| — | intensifiera ansträngningarna att digitalisera filmarvet och förbättra dess tillgänglighet, i synnerhet via Europeana, i överensstämmelse med principerna för den digitala agendan för Europa, |
| --- | --- |

—

intensifiera ansträngningarna att digitalisera filmarvet och förbättra dess tillgänglighet, i synnerhet via Europeana, i överensstämmelse med principerna för den digitala agendan för Europa,

| — | sträva efter att utveckla utbildningen och yrkesutbildningen på filmarkivområdet, t.ex. genom att ta med specialkurser i utbildnings- och yrkesutbildningssystemen och genom att intensifiera det tillfälliga utbytet av yrkesutövare mellan institutioner för bevarande av filmarvet i fortbildningssyfte, |
| --- | --- |

—

sträva efter att utveckla utbildningen och yrkesutbildningen på filmarkivområdet, t.ex. genom att ta med specialkurser i utbildnings- och yrkesutbildningssystemen och genom att intensifiera det tillfälliga utbytet av yrkesutövare mellan institutioner för bevarande av filmarvet i fortbildningssyfte,

| — | fastställa politik för långsiktigt bevarande av digitala kopior av analogt filmmaterial och av filmmaterial av digitalt ursprung i enlighet med kommissionens rekommendation av den 24 augusti 2006, Kulturellt innehåll – digitalisering, elektronisk tillgång och digitalt bevarande
   (7), och med rådets slutsatser av den 13 november 2006 om denna fråga (8), |
| --- | --- |

—

fastställa politik för långsiktigt bevarande av digitala kopior av analogt filmmaterial och av filmmaterial av digitalt ursprung i enlighet med kommissionens rekommendation av den 24 augusti 2006, Kulturellt innehåll – digitalisering, elektronisk tillgång och digitalt bevarande
   (7), och med rådets slutsatser av den 13 november 2006 om denna fråga (8),

| — | fortsätta samarbetet och utbytet av god praxis på detta område, |
| --- | --- |

—

fortsätta samarbetet och utbytet av god praxis på detta område,

8.   UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT

| — | fortsätta att undersöka hur de institutioner som ansvarar för bevarande av filmarvet kan garanteras en tillräcklig rättslig säkerhet vad gäller immateriella rättigheter, så att det blir lättare för dem att utföra sina uppdrag av allmänt intresse, |
| --- | --- |

—

fortsätta att undersöka hur de institutioner som ansvarar för bevarande av filmarvet kan garanteras en tillräcklig rättslig säkerhet vad gäller immateriella rättigheter, så att det blir lättare för dem att utföra sina uppdrag av allmänt intresse,

| — | fortsätta utbytet av erfarenheter och god praxis inom den filmexpertgrupp som har inrättats av kommissionen (9) och rapportera till rådet om framstegen, |
| --- | --- |

—

fortsätta utbytet av erfarenheter och god praxis inom den filmexpertgrupp som har inrättats av kommissionen (9) och rapportera till rådet om framstegen,

| — | fortsätta att stödja forskning på områdena långsiktigt bevarande av digitalt material och tillgång till detta digitala material i en flerspråkig miljö, i synnerhet avseende digitala lagringsmediers och dataformats livslängd, |
| --- | --- |

—

fortsätta att stödja forskning på områdena långsiktigt bevarande av digitalt material och tillgång till detta digitala material i en flerspråkig miljö, i synnerhet avseende digitala lagringsmediers och dataformats livslängd,

| — | inom ramen för det pågående arbetet med verk av okända upphovsmän behandla de frågor som ställs i den audiovisuella sektorn, |
| --- | --- |

—

inom ramen för det pågående arbetet med verk av okända upphovsmän behandla de frågor som ställs i den audiovisuella sektorn,

9.   UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM RAMEN FÖR SINA RESPEKTIVE BEFOGENHETER

| — | främja tillämpningen av europeiska standarder för filmbasernas driftskompatibilitet (10) och vid behov fastställa gemensamma normer för deponering av digitalfiler vid de nationella institutionerna för bevarande av filmarvet, |
| --- | --- |

—

främja tillämpningen av europeiska standarder för filmbasernas driftskompatibilitet (10) och vid behov fastställa gemensamma normer för deponering av digitalfiler vid de nationella institutionerna för bevarande av filmarvet,

| — | i detalj studera de utmaningar och möjligheter som den digitala eran innebär för de institutioner som ansvarar för bevarande av filmarvet, |
| --- | --- |

—

i detalj studera de utmaningar och möjligheter som den digitala eran innebär för de institutioner som ansvarar för bevarande av filmarvet,

| — | stödja dessa institutioners åtgärder för att svara på dessa utmaningar och möjligheter, särskilt genom att göra samlingarna mer tillgängliga med hjälp av ny teknik. |
| --- | --- |

—

stödja dessa institutioners åtgärder för att svara på dessa utmaningar och möjligheter, särskilt genom att göra samlingarna mer tillgängliga med hjälp av ny teknik.

---

(1)  EUT L 323, 9.12.2005, s. 57.

(2)  KOM(2010) 245 slutlig.

(3)  SEK(2008) 2373.

(4)  SEK(2010) 853.

(5)  http://acefilm.de/98.html

(6)  http://www.europeana.eu

(7)  EUT L 236, 31.8.2006, s. 28.

(8)  EUT C 297, 7.12.2006, s. 1.

(9)  http://ec.europa.eu/avpolicy/reg/cinema/experts/index_fr.htm

(10)  Europeiska standarderna EN 15744:2009, Identifikation av film – Minimilista över metadata för filmverk och EN 15907, Filmidentifiering – Ökade möjligheter för utbyte av metadata – Datastrukturer.

---

BILAGA

Politisk bakgrund

| — | Rådets resolution av den 26 juni 2000 om bevarande och framhävande av det europeiska filmhistoriska kulturarvet (1). |
| --- | --- |

—

Rådets resolution av den 26 juni 2000 om bevarande och framhävande av det europeiska filmhistoriska kulturarvet (1).

| — | Kommissionens meddelande av den 26 september 2001 om vissa rättsliga aspekter på biofilm och annan audiovisuell produktion (2). |
| --- | --- |

—

Kommissionens meddelande av den 26 september 2001 om vissa rättsliga aspekter på biofilm och annan audiovisuell produktion (2).

| — | Europarådets konvention av den 8 november 2001 om skydd av det audiovisuella arvet (3). |
| --- | --- |

—

Europarådets konvention av den 8 november 2001 om skydd av det audiovisuella arvet (3).

| — | Europaparlamentets resolution av den 2 juli 2002 om kommissionens meddelande om vissa rättsliga aspekter på biofilm och annan audiovisuell produktion (4). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 2 juli 2002 om kommissionens meddelande om vissa rättsliga aspekter på biofilm och annan audiovisuell produktion (4).

| — | Rådets resolution av den 24 november 2003 om deposition av filmverk i Europeiska unionen (5). |
| --- | --- |

—

Rådets resolution av den 24 november 2003 om deposition av filmverk i Europeiska unionen (5).

| — | Kommissionens rekommendation av den 24 augusti 2006, Kulturellt innehåll – digitalisering, elektronisk tillgång och digitalt bevarande
   (6). |
| --- | --- |

—

Kommissionens rekommendation av den 24 augusti 2006, Kulturellt innehåll – digitalisering, elektronisk tillgång och digitalt bevarande
   (6).

| — | Rådets slutsatser av den 13 november 2006 om digitalisering och elektronisk tillgång till kulturellt material samt digitalt bevarande (7). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser av den 13 november 2006 om digitalisering och elektronisk tillgång till kulturellt material samt digitalt bevarande (7).

| — | Europarådets ministerkommittés rekommendation av den 23 september 2009 till medlemsstaterna om nationell filmpolitik och mångfalden av kulturyttringar (8). |
| --- | --- |

—

Europarådets ministerkommittés rekommendation av den 23 september 2009 till medlemsstaterna om nationell filmpolitik och mångfalden av kulturyttringar (8).

| — | Rådets slutsatser av den 10 maj 2010 om Europeana: nästa steg (9). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser av den 10 maj 2010 om Europeana: nästa steg (9).

---

(1)  EGT C 193, 11.7.2000, s. 1.

(2)  KOM(2001) 534 slutlig.

(3)  http://conventions.coe.int/Treaty/FR/treaties/Html/183.htm

(4)  EUT C 271 E, 15.11.2003, s. 176.

(5)  EUT C 295, 5.12.2003, s. 5.

(6)  EUT L 236, 31.8.2006, s. 28.

(7)  EUT C 297, 7.12.2006, s. 1.

(8)  CM/Rec(2009) 73.

(9)  EUT C 137, 27.5.2010, s. 19.

---

| 1.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/5

---

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om prioriteringarna för ett närmare europeiskt samarbete i fråga om yrkesutbildning för perioden 2011–2010

2010/C 324/02

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET

SOM ÄR MEDVETNA om följande:

| 1. | Den 12 november 2002 godkände rådet en resolution om främjande av ett närmare europeiskt samarbete i fråga om yrkesutbildning (1), som därefter låg till grund för den förklaring som utbildningsministrarna i EU-medlemsstaterna, Efta- och EES-länderna och kandidatländerna samt kommissionen och de europeiska arbetsmarknadsparterna antog vid sitt möte i Köpenhamn den 29–30 november 2002 som en strategi för att förbättra yrkesutbildningens resultat, kvalitet och attraktivitet, vanligen kallad ”Köpenhamnsprocessen”. |
| --- | --- |

1.

Den 12 november 2002 godkände rådet en resolution om främjande av ett närmare europeiskt samarbete i fråga om yrkesutbildning (1), som därefter låg till grund för den förklaring som utbildningsministrarna i EU-medlemsstaterna, Efta- och EES-länderna och kandidatländerna samt kommissionen och de europeiska arbetsmarknadsparterna antog vid sitt möte i Köpenhamn den 29–30 november 2002 som en strategi för att förbättra yrkesutbildningens resultat, kvalitet och attraktivitet, vanligen kallad ”Köpenhamnsprocessen”.

| 2. | I Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 18 december 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (2) rekommenderas medlemsstaterna att utveckla tillhandahållandet av nyckelkompetenser för alla som en del av strategierna för livslångt lärande, för att alla ungdomar ska få möjligheter att utveckla sådana kompetenser till en nivå som utgör en tillräcklig grund för vidareutbildning och arbetsliv. |
| --- | --- |

2.

I Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 18 december 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (2) rekommenderas medlemsstaterna att utveckla tillhandahållandet av nyckelkompetenser för alla som en del av strategierna för livslångt lärande, för att alla ungdomar ska få möjligheter att utveckla sådana kompetenser till en nivå som utgör en tillräcklig grund för vidareutbildning och arbetsliv.

| 3. | I rådets resolution av den 15 november 2007 om ny kompetens för nya arbetstillfällen (3) betonades nödvändigheten av att förutse framtida kompetensbehov för att göra människor rustade för nya arbeten inom kunskapssamhället genom åtgärder som syftar till att matcha kunskaper, färdigheter och kompetensnivå med näringslivets behov och att förebygga potentiella brister. |
| --- | --- |

3.

I rådets resolution av den 15 november 2007 om ny kompetens för nya arbetstillfällen (3) betonades nödvändigheten av att förutse framtida kompetensbehov för att göra människor rustade för nya arbeten inom kunskapssamhället genom åtgärder som syftar till att matcha kunskaper, färdigheter och kompetensnivå med näringslivets behov och att förebygga potentiella brister.

| 4. | I rådets slutsatser av den 22 maj 2008 om vuxenutbildning erkändes den viktiga roll som vuxenutbildningen kan spela när det gäller att uppnå målen i Lissabonstrategin genom att främja social sammanhållning, ge medborgarna de färdigheter som krävs för att hitta nya arbetstillfällen och hjälpa Europa att bättre möta globaliseringens utmaningar, och medlemsstaterna uppmanades att inleda arbetet med ett antal särskilda åtgärder i samband med vuxenutbildning (4). |
| --- | --- |

4.

I rådets slutsatser av den 22 maj 2008 om vuxenutbildning erkändes den viktiga roll som vuxenutbildningen kan spela när det gäller att uppnå målen i Lissabonstrategin genom att främja social sammanhållning, ge medborgarna de färdigheter som krävs för att hitta nya arbetstillfällen och hjälpa Europa att bättre möta globaliseringens utmaningar, och medlemsstaterna uppmanades att inleda arbetet med ett antal särskilda åtgärder i samband med vuxenutbildning (4).

| 5. | I rådets slutsatser av den 21 november 2008 om rörlighet för ungdomar (5) uppmanades medlemsstaterna att ge alla ungdomar möjlighet att delta i ett rörlighetsprogram och att öka möjligheterna till rörlighet i samband med yrkesutbildning. |
| --- | --- |

5.

I rådets slutsatser av den 21 november 2008 om rörlighet för ungdomar (5) uppmanades medlemsstaterna att ge alla ungdomar möjlighet att delta i ett rörlighetsprogram och att öka möjligheterna till rörlighet i samband med yrkesutbildning.

| 6. | I resolutionen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet den 21 november 2008, om ”Bättre integrering av livslång vägledning i strategierna för livslångt lärande” (6) framhölls behovet av att hjälpa enskilda människor att kartlägga sina befintliga färdigheter och att ange de utbildningsmål som krävs för att förbättra sina karriärmöjligheter. |
| --- | --- |

6.

I resolutionen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet den 21 november 2008, om ”Bättre integrering av livslång vägledning i strategierna för livslångt lärande” (6) framhölls behovet av att hjälpa enskilda människor att kartlägga sina befintliga färdigheter och att ange de utbildningsmål som krävs för att förbättra sina karriärmöjligheter.

| 7. | I slutsatserna av den 12 maj 2009 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet (7), om förstärkta partnerskap mellan utbildningsinstitutioner och arbetsmarknadens parter, särskilt arbetsgivare, inom ramen för livslångt lärande uppmanades medlemsstaterna att aktivt främja sådana partnerskap. |
| --- | --- |

7.

I slutsatserna av den 12 maj 2009 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet (7), om förstärkta partnerskap mellan utbildningsinstitutioner och arbetsmarknadens parter, särskilt arbetsgivare, inom ramen för livslångt lärande uppmanades medlemsstaterna att aktivt främja sådana partnerskap.

| 8. | I rådets slutsatser av den 12 maj 2009 om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (”Utbildning 2020”) (8) fastställdes ett sådant samarbete för perioden fram till 2020 inom en ram som omfattar all utbildning och yrkesutbildning ur ett perspektiv av livslångt lärande. |
| --- | --- |

8.

I rådets slutsatser av den 12 maj 2009 om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (”Utbildning 2020”) (8) fastställdes ett sådant samarbete för perioden fram till 2020 inom en ram som omfattar all utbildning och yrkesutbildning ur ett perspektiv av livslångt lärande.

| 9. | I sina slutsatser av den 25–26 mars 2010 och den 17 juni 2010 (9) fastställde Europeiska rådet två överordnade mål för utbildning i samband med Europa 2020-strategin. Europeiska rådet uppmanade också kommissionen att lägga fram de åtgärder som krävs på EU-nivå för att genomföra strategin, särskilt genom en rad huvudinitiativ. |
| --- | --- |

9.

I sina slutsatser av den 25–26 mars 2010 och den 17 juni 2010 (9) fastställde Europeiska rådet två överordnade mål för utbildning i samband med Europa 2020-strategin. Europeiska rådet uppmanade också kommissionen att lägga fram de åtgärder som krävs på EU-nivå för att genomföra strategin, särskilt genom en rad huvudinitiativ.

| 10. | I rådets slutsatser av den 11 maj 2010 om kompetens till stöd för livslångt lärande och initiativet om ny kompetens för nya arbetstillfällen (10) uppmanades medlemsstaterna att ytterligare anstränga sig för stöd till förvärvande, aktualisering och vidareutveckling av hela uppsättningen nyckelkompetenser inom yrkes- och vuxenutbildning samt till att främja grundläggande utbildning och fortbildning för alla lärare och utbildare inom yrkesutbildning, bl.a. för att förbereda dem för de nya roller som det kompetensbaserade tillvägagångssättet innebär. |
| --- | --- |

10.

I rådets slutsatser av den 11 maj 2010 om kompetens till stöd för livslångt lärande och initiativet om ny kompetens för nya arbetstillfällen (10) uppmanades medlemsstaterna att ytterligare anstränga sig för stöd till förvärvande, aktualisering och vidareutveckling av hela uppsättningen nyckelkompetenser inom yrkes- och vuxenutbildning samt till att främja grundläggande utbildning och fortbildning för alla lärare och utbildare inom yrkesutbildning, bl.a. för att förbereda dem för de nya roller som det kompetensbaserade tillvägagångssättet innebär.

| 11. | I rådets slutsatser av den 10–11 maj 2010 om utbildningens sociala dimension (11) uppmanades medlemsstaterna att stärka förvärvandet av nyckelkompetenser genom utbildningsvägar och program inom yrkesutbildningen och att bättre tillgodose missgynnade studerandes behov, |
| --- | --- |

11.

I rådets slutsatser av den 10–11 maj 2010 om utbildningens sociala dimension (11) uppmanades medlemsstaterna att stärka förvärvandet av nyckelkompetenser genom utbildningsvägar och program inom yrkesutbildningen och att bättre tillgodose missgynnade studerandes behov,

FRAMHÅLLER ATT

| 1. | såväl grundläggande yrkesutbildning som yrkesinriktad fortbildning har det dubbla målet att bidra till anställbarhet och ekonomisk tillväxt samt att möta större utmaningar i samhället, i synnerhet främja social sammanhållning; båda bör erbjuda ungdomar och vuxna attraktiva och utmanande karriärmöjligheter och i lika utsträckning rikta sig till kvinnor och män, till människor med stor potential och till människor som av olika skäl riskerar att utestängas från arbetsmarknaden, |
| --- | --- |

1.

såväl grundläggande yrkesutbildning som yrkesinriktad fortbildning har det dubbla målet att bidra till anställbarhet och ekonomisk tillväxt samt att möta större utmaningar i samhället, i synnerhet främja social sammanhållning; båda bör erbjuda ungdomar och vuxna attraktiva och utmanande karriärmöjligheter och i lika utsträckning rikta sig till kvinnor och män, till människor med stor potential och till människor som av olika skäl riskerar att utestängas från arbetsmarknaden,

| 2. | den framtida europeiska arbetsmarknaden kommer samtidigt att ställas inför en åldrande befolkning och en krympande andel ungdomar som påbörjar grundutbildnings- och yrkesutbildningssystem och kommer in på arbetsmarknader och kommer samtidigt att tvingas möta utmaningar i form av en fortgående teknisk utveckling och föränderliga ekonomiska krav, och till följd härav kommer vuxna människor – i synnerhet äldre arbetstagare – att i allt högre grad tvingas uppdatera och bredda sina färdigheter och sin kompetens genom fortlöpande yrkesutbildning, |
| --- | --- |

2.

den framtida europeiska arbetsmarknaden kommer samtidigt att ställas inför en åldrande befolkning och en krympande andel ungdomar som påbörjar grundutbildnings- och yrkesutbildningssystem och kommer in på arbetsmarknader och kommer samtidigt att tvingas möta utmaningar i form av en fortgående teknisk utveckling och föränderliga ekonomiska krav, och till följd härav kommer vuxna människor – i synnerhet äldre arbetstagare – att i allt högre grad tvingas uppdatera och bredda sina färdigheter och sin kompetens genom fortlöpande yrkesutbildning,

| 3. | den nuvarande ekonomiska nedgången kan få allvarliga konsekvenser för investeringar i yrkesutbildning; på grund av budgetbegränsningar krävs det innovativa lösningar för att säkerställa hållbar finansiering av yrkesutbildning och se till att resurserna fördelas effektivt och rättvist, |
| --- | --- |

3.

den nuvarande ekonomiska nedgången kan få allvarliga konsekvenser för investeringar i yrkesutbildning; på grund av budgetbegränsningar krävs det innovativa lösningar för att säkerställa hållbar finansiering av yrkesutbildning och se till att resurserna fördelas effektivt och rättvist,

| 4. | bristande överensstämmelse mellan kompetens och behov kan vara till hinder för produktivitet, tillväxt och konkurrenskraft; det är nödvändigt att förutse kompetensbehov och brister på alla kvalifikationsnivåer samt att praktiskt omsätta resultaten i politiska åtgärder i syfte att bättre matcha tillhandahållandet av yrkesutbildning och ekonomins, medborgarnas och samhällets behov i stort, |
| --- | --- |

4.

bristande överensstämmelse mellan kompetens och behov kan vara till hinder för produktivitet, tillväxt och konkurrenskraft; det är nödvändigt att förutse kompetensbehov och brister på alla kvalifikationsnivåer samt att praktiskt omsätta resultaten i politiska åtgärder i syfte att bättre matcha tillhandahållandet av yrkesutbildning och ekonomins, medborgarnas och samhällets behov i stort,

| 5. | yrkesutbildningens utformning är ett gemensamt ansvar för nationella regeringar, arbetsmarknadens parter, arbetsgivare och andra berörda aktörer, t.ex. sektorsorganisationer, tillhandahållare av yrkesutbildning, lärare, utbildare och de studerande, eftersom alla har ett ömsesidigt intresse av närmare samarbete, |
| --- | --- |

5.

yrkesutbildningens utformning är ett gemensamt ansvar för nationella regeringar, arbetsmarknadens parter, arbetsgivare och andra berörda aktörer, t.ex. sektorsorganisationer, tillhandahållare av yrkesutbildning, lärare, utbildare och de studerande, eftersom alla har ett ömsesidigt intresse av närmare samarbete,

| 6. | i den europeiska och den nationella politiken bör det framhållas att det i kunskapssamhället är minst lika viktigt med yrkesfärdigheter och yrkeskompetens som med akademiska kunskaper och kompetens, |
| --- | --- |

6.

i den europeiska och den nationella politiken bör det framhållas att det i kunskapssamhället är minst lika viktigt med yrkesfärdigheter och yrkeskompetens som med akademiska kunskaper och kompetens,

| 7. | med hänsyn till yrkesutbildningens roll för de europeiska samhällena och ekonomierna är det av avgörande betydelse att upprätthålla och vidareutveckla spetskompetens inom yrkesbildningen; yrkesutbildning av världsklass är av största vikt för att upprätthålla Europas ställning som världens största exportör av industriprodukter; en högpresterande yrkesutbildningssektor är också mycket viktig för att upprätthålla Europas sociala välfärdsmodell, |
| --- | --- |

7.

med hänsyn till yrkesutbildningens roll för de europeiska samhällena och ekonomierna är det av avgörande betydelse att upprätthålla och vidareutveckla spetskompetens inom yrkesbildningen; yrkesutbildning av världsklass är av största vikt för att upprätthålla Europas ställning som världens största exportör av industriprodukter; en högpresterande yrkesutbildningssektor är också mycket viktig för att upprätthålla Europas sociala välfärdsmodell,

KONSTATERAR ATT

Köpenhamnsprocessen spelat en avgörande roll för att öka medvetenheten om yrkesutbildningens betydelse på såväl europeisk som nationell nivå (12); det samarbete som utvecklats under processen har lett till enighet om gemensamma europeiska mål, diskussioner om nationella modeller och initiativ samt utbyte av bästa praxis på europeisk nivå; den nuvarande ekonomiska krisen understryker i ännu högre grad vikten av yrkesutbildning; ökad medvetenhet om yrkesutbildningens betydelse leder dock inte nödvändigtvis till ökade resurser och medel,

det europeiska samarbetet i fråga om yrkesutbildning har lett till en betydande utveckling av nationell politik och skapandet av viktiga instrument för öppenhet, erkännande av kvalifikationer och behörighet samt kvalitetssäkring; Europass (13), den europeiska ramen för kvalifikationer (14), det europeiska systemet för meritöverföring inom yrkesutbildningen (Ecvet) (15) och den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning (16),

den europeiska ramen för livslångt lärande stöder och främjar införandet av övergripande nationella kvalifikationsramar som omfattar allmän utbildning, yrkesutbildning och högre utbildning och grundar sig på studieresultat; genom att flytta inriktningen från en input-orienterad inlärningsprocess till läranderesultaten skapar sådana ramar möjligheter till livslångt lärande och bidrar till att uppnå en bättre avpassning till arbetsmarknadens behov; i de flesta länder har en konkret övergång från input-orienterade inlärningsprocesser till studieresultat blivit uppenbar i såväl politik som praktik,

medlemsstaterna anser i allt högre grad att europeiska verktyg kan stödja öppna, genomträngliga, flexibla och inkluderande nationella kvalifikationssystem; för närvarande används dock inte alla tillgängliga europeiska system till sin fulla potential; även om ett europeiskt utbildningsområde är på väg att uppstå har det ursprungliga målet om att undanröja hinder för rörlighet ännu inte uppnåtts och rörligheten inom yrkesutbildningen behöver främjas ytterligare,

på samma sätt som Köpenhamnsprocessen har stärkt yrkesutbildningens roll enligt Lissabonstrategin (2000–2010) bör syftet med dessa slutsatser vara att bidra till att förverkliga prioriteringarna i den nya Europa 2020-strategin för sysselsättning och tillväxt och dess tillhörande flaggskeppsinitiativ; yrkesutbildning bör också spela en roll för att uppnå de två övergripande målen på utbildningsområdet, nämligen att – senast till 2020 – öka procentandelen 30–34-åringar som slutför högre eller motsvarande utbildning till minst 40 % och att minska antalet elever som slutar skolan i förtid till under 10 %,

yrkesutbildningens mål bör också överensstämma med de övergripande målen och prioriteringarna i den strategiska Utbildning 2020-ramen för europeiskt utbildningssamarbete; det europeiska samarbetet enligt Köpenhamnsprocessen bör bidra till att utveckla ett europeiskt utbildningsområde där kvalifikationer som erhållits i ett land erkänns i andra europeiska länder för att främja ungdomars och vuxnas rörlighet; å ena sidan är mångfalden av europeiska yrkesutbildningssystem en tillgång som ligger till grund för ömsesidigt lärande men det krävs, å andra sidan, transparens och en gemensam strategi för att bygga upp ömsesidigt förtroende mellan olika system,

ÄR ENIGA OM ATT

samarbetet inom ramen för Köpenhamnsprocessen bör ges nya impulser; eftersom Köpenhamnsprocessen är en integrerad del i den strategiska ramen Utbildning 2020 bör målen i fråga om yrkesutbildning överensstämma med ramens övergripande mål; dessutom bör man vid översyn av Köpenhamnsprocessen beakta såväl den erfarenhet man hittills har gjort och de nya utmaningarna samt de föränderliga politiska förutsättningarna under det kommande decenniet 2011–2020, särskilt Europa 2020-strategin.

Medlemsstaterna uppmanas därför att, med fullt iakttagande av subsidiaritetsprincipen, överväga att besluta om följande:

| I. | En övergripande syn på yrkesutbildning 2020. |
| --- | --- |

I.

En övergripande syn på yrkesutbildning 2020.

| II. | Strategiska mål för perioden 2011–2010 tillsammans med en rad stödjande övergripande mål. |
| --- | --- |

II.

Strategiska mål för perioden 2011–2010 tillsammans med en rad stödjande övergripande mål.

| III. | De bakomliggande principerna för styrning och egenansvar för Köpenhamnsprocessen. |
| --- | --- |

III.

De bakomliggande principerna för styrning och egenansvar för Köpenhamnsprocessen.

| IV. | Kortfristiga mål för de första fyra åren (2011–2014), |
| --- | --- |

IV.

Kortfristiga mål för de första fyra åren (2011–2014),

som närmare anges i avsnitten I till IV nedan.

I.   EN ÖVERGRIPANDE SYN PÅ YRKESUTBILDNINGEN 2020

År 2020 bör den europeiska yrkesutbildningen vara mer attraktiv, relevant, karriärinriktad, innovativ, tillgänglig och flexibel än 2010 och bör bidra till högsta kvalitet och rättvisa i livslångt lärande genom att erbjuda följande:

| — | Attraktiv och inkluderande yrkesutbildning (både grundläggande yrkesutbildning och yrkesinriktad fortbildning) med högkvalificerade lärare och utbildare, innovativa inlärningsmetoder, högkvalitativ infrastruktur i lokaler av hög kvalitet, stor arbetsmarknadsrelevans och möjligheter till vidareutbildning. |
| --- | --- |

—

Attraktiv och inkluderande yrkesutbildning (både grundläggande yrkesutbildning och yrkesinriktad fortbildning) med högkvalificerade lärare och utbildare, innovativa inlärningsmetoder, högkvalitativ infrastruktur i lokaler av hög kvalitet, stor arbetsmarknadsrelevans och möjligheter till vidareutbildning.

| — | Grundläggande yrkesutbildning av hög kvalitet som studerande, föräldrar och samhället i stort kan se som ett lockande alternativ som är likvärdigt allmän utbildning. Den grundläggande yrkesutbildningen bör ge de studerande såväl nyckelkompetenser som särskilda yrkesfärdigheter. |
| --- | --- |

—

Grundläggande yrkesutbildning av hög kvalitet som studerande, föräldrar och samhället i stort kan se som ett lockande alternativ som är likvärdigt allmän utbildning. Den grundläggande yrkesutbildningen bör ge de studerande såväl nyckelkompetenser som särskilda yrkesfärdigheter.

| — | Lättillgänglig, karriärorienterad och yrkesinriktad fortbildning för anställda, arbetsgivare, egenföretagare och arbetslösa, vilken underlättar både kompetensutveckling och karriärbyte. |
| --- | --- |

—

Lättillgänglig, karriärorienterad och yrkesinriktad fortbildning för anställda, arbetsgivare, egenföretagare och arbetslösa, vilken underlättar både kompetensutveckling och karriärbyte.

| — | Flexibla system för yrkesutbildning som grundar sig på en strategi för erkännande av studieresultat och stöder flexibla utbildningsvägar, vilka möjliggör byte mellan de olika undersystemen för utbildning (grundläggande skolgång, yrkesutbildning, högre utbildning, vuxenutbildning) och tillgodoser validering av icke-formellt och informellt lärande, inbegripet kompetens som förvärvats på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

—

Flexibla system för yrkesutbildning som grundar sig på en strategi för erkännande av studieresultat och stöder flexibla utbildningsvägar, vilka möjliggör byte mellan de olika undersystemen för utbildning (grundläggande skolgång, yrkesutbildning, högre utbildning, vuxenutbildning) och tillgodoser validering av icke-formellt och informellt lärande, inbegripet kompetens som förvärvats på arbetsplatsen.

| — | Ett europeiskt utbildningsområde med öppna kvalifikationssystem som möjliggör överföring och ackumulering av studieresultat samt erkännande av kvalifikationer och behörighet och som ökar den gränsöverskridande rörligheten. |
| --- | --- |

—

Ett europeiskt utbildningsområde med öppna kvalifikationssystem som möjliggör överföring och ackumulering av studieresultat samt erkännande av kvalifikationer och behörighet och som ökar den gränsöverskridande rörligheten.

| — | Väsentligt ökade möjligheter till rörlighet över gränserna för studerande och yrkesfolk inom yrkesutbildningen. |
| --- | --- |

—

Väsentligt ökade möjligheter till rörlighet över gränserna för studerande och yrkesfolk inom yrkesutbildningen.

| — | Lättillgänglig och högkvalitativ livslång information, vägledning och rådgivning, som bildar en enhetlig ram och ger de europeiska medborgarna möjlighet att fatta välavvägda beslut och hantera sin utbildning och yrkeskarriär utanför de traditionella könsrollerna. |
| --- | --- |

—

Lättillgänglig och högkvalitativ livslång information, vägledning och rådgivning, som bildar en enhetlig ram och ger de europeiska medborgarna möjlighet att fatta välavvägda beslut och hantera sin utbildning och yrkeskarriär utanför de traditionella könsrollerna.

II.   STRATEGISKA MÅL FÖR PERIODEN 2011–2020

1.   Förbättrad kvalitet och effektivitet inom yrkesutbildningen – för att förbättra dess attraktionskraft och relevans
   (17)

Yrkesutbildningen bör vara av stor relevans för arbetsmarknaden och människors karriärer. För att öka yrkesutbildningens attraktivitet bör medlemsstaterna arbeta på att uppnå följande mål och vidta följande åtgärder:

1.1   
  Att göra den grundläggande yrkesutbildningen till ett attraktivt utbildningsalternativ

| a) | Höja kvaliteten på den grundläggande yrkesutbildningen (se även 1.2 nedan) genom att förbättra kvaliteten på lärare, utbildare och skolledare samt deras kompetens, införa flexibla övergångar mellan alla utbildningsnivåer och öka allmänhetens medvetenhet om de möjligheter som yrkesutbildning erbjuder. Detta är särskilt viktigt i medlemsstater där yrkesutbildning tenderar att undervärderas. |
| --- | --- |

a)

Höja kvaliteten på den grundläggande yrkesutbildningen (se även 1.2 nedan) genom att förbättra kvaliteten på lärare, utbildare och skolledare samt deras kompetens, införa flexibla övergångar mellan alla utbildningsnivåer och öka allmänhetens medvetenhet om de möjligheter som yrkesutbildning erbjuder. Detta är särskilt viktigt i medlemsstater där yrkesutbildning tenderar att undervärderas.

| b) | Uppmuntra praktisk verksamhet och tillhandahållande av högkvalitativ information and vägledning som gör det möjligt för unga elever i obligatorisk skolgång, och för deras föräldrar, att få kännedom om olika fackområden och karriärmöjligheter. |
| --- | --- |

b)

Uppmuntra praktisk verksamhet och tillhandahållande av högkvalitativ information and vägledning som gör det möjligt för unga elever i obligatorisk skolgång, och för deras föräldrar, att få kännedom om olika fackområden och karriärmöjligheter.

| c) | Säkerställa att nyckelkompetenser integreras i läroplanen för den grundläggande yrkesutbildningen och ta fram adekvata bedömningsmedel. |
| --- | --- |

c)

Säkerställa att nyckelkompetenser integreras i läroplanen för den grundläggande yrkesutbildningen och ta fram adekvata bedömningsmedel.

| d) | Anordna utbildning och undervisning som främjar yrkesplanering inom den grundläggande yrkesutbildningen. |
| --- | --- |

d)

Anordna utbildning och undervisning som främjar yrkesplanering inom den grundläggande yrkesutbildningen.

| e) | Ge studerande i den grundläggande yrkesutbildningen tillgång till lämplig och aktuell teknisk utrustning, undervisningsmateriel och infrastruktur. Tillhandahållarna av yrkesutbildning bör överväga att dela kostnader och utrustning sinsemellan och i samarbete med företag. Praktikbaserad inlärning vid företag med relevant infrastruktur bör också främjas. |
| --- | --- |

e)

Ge studerande i den grundläggande yrkesutbildningen tillgång till lämplig och aktuell teknisk utrustning, undervisningsmateriel och infrastruktur. Tillhandahållarna av yrkesutbildning bör överväga att dela kostnader och utrustning sinsemellan och i samarbete med företag. Praktikbaserad inlärning vid företag med relevant infrastruktur bör också främjas.

| f) | Med hjälp av nationella kontrollsystem följa upp de utexaminerade yrkeselevernas övergång till arbetsmarknaden eller till fortsatt utbildning och vidareutbildning. |
| --- | --- |

f)

Med hjälp av nationella kontrollsystem följa upp de utexaminerade yrkeselevernas övergång till arbetsmarknaden eller till fortsatt utbildning och vidareutbildning.

1.2   
  Främja yrkesutbildningens excellens, kvalitet och relevans inom såväl den grundläggande yrkesutbildningen som den yrkesinriktade fortbildningen

1.2.1   Kvalitetssäkring

| a) | Högkvalitativt tillhandahållande av yrkesutbildning är en förutsättning för dess attraktivitet. För att garantera förbättrad kvalitet, ökad öppenhet, ömsesidigt förtroende, rörlighet för arbetstagare och studerande samt livslångt lärande bör medlemsstaterna inrätta system ramar för kvalitetssäkring i enlighet med rekommendationen i den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning. |
| --- | --- |

a)

Högkvalitativt tillhandahållande av yrkesutbildning är en förutsättning för dess attraktivitet. För att garantera förbättrad kvalitet, ökad öppenhet, ömsesidigt förtroende, rörlighet för arbetstagare och studerande samt livslångt lärande bör medlemsstaterna inrätta system ramar för kvalitetssäkring i enlighet med rekommendationen i den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning.

| b) | Medlemsstaterna bör – senast 2015 – på nationell nivå inrätta en allmän kvalitetssäkringsram för tillhandahållare av yrkesutbildning, vilken också ska tillämpas på tillhörande praktiktjänstgöringar och är förenlig med den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaterna bör – senast 2015 – på nationell nivå inrätta en allmän kvalitetssäkringsram för tillhandahållare av yrkesutbildning, vilken också ska tillämpas på tillhörande praktiktjänstgöringar och är förenlig med den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning.

1.2.2   Kvaliteten på lärare, utbildare och annan utbildningspersonal inom yrkesutbildningen

| a) | Medlemsstaterna bör förbättra den grundläggande utbildningen och vidareutbildningen för lärare, utbildare, mentorer och rådgivare genom att erbjuda flexibel utbildning och investeringar. Den åldrande europeiska lärar- och utbildarkåren samt förändrade arbetsmarknader och arbetsmiljöer gör, tillsammans med nödvändigheten av att locka till sig de som är bäst lämpade att undervisa, detta mål ännu viktigare. Lärare och utbildare bör uppmuntras att praktisera vid företag. |
| --- | --- |

a)

Medlemsstaterna bör förbättra den grundläggande utbildningen och vidareutbildningen för lärare, utbildare, mentorer och rådgivare genom att erbjuda flexibel utbildning och investeringar. Den åldrande europeiska lärar- och utbildarkåren samt förändrade arbetsmarknader och arbetsmiljöer gör, tillsammans med nödvändigheten av att locka till sig de som är bäst lämpade att undervisa, detta mål ännu viktigare. Lärare och utbildare bör uppmuntras att praktisera vid företag.

| b) | Medlemsstaterna bör samarbeta med att ringa in bästa praxis och vägledande principer för hur man ska förändra kompetensen och profilen bland lärare och utbildare inom yrkesutbildningen. Detta skulle kunna göras med stöd av Europeiska kommissionen och Cedefop i samarbete med dess nätverk för yrkeslärare och yrkesutbildare. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaterna bör samarbeta med att ringa in bästa praxis och vägledande principer för hur man ska förändra kompetensen och profilen bland lärare och utbildare inom yrkesutbildningen. Detta skulle kunna göras med stöd av Europeiska kommissionen och Cedefop i samarbete med dess nätverk för yrkeslärare och yrkesutbildare.

1.2.3   Relevans för arbetsmarknaden

Yrkesutbildningens (både grundläggande yrkesutbildningens och yrkesinriktad fortbildningens) relevans för arbetsmarknaden och anställbarheten för dem som utexaminerats från yrkesutbildning bör stärkas genom olika åtgärder:

| a) | Medlemsstaternas myndigheter (på nationell, regional eller lokal nivå) bör skapa möjligheter till förstärkt samarbete mellan skolor och företag för att förbättra dels lärarnas kunskaper om arbetspraxis dels utbildarnas allmänna pedagogiska färdigheter ock kompetens. |
| --- | --- |

a)

Medlemsstaternas myndigheter (på nationell, regional eller lokal nivå) bör skapa möjligheter till förstärkt samarbete mellan skolor och företag för att förbättra dels lärarnas kunskaper om arbetspraxis dels utbildarnas allmänna pedagogiska färdigheter ock kompetens.

| b) | Medlemsstaterna bör främja partnerskap mellan arbetsmarknadens parter, företag, tillhandahållare av utbildning, arbetsförmedlingar, offentliga myndigheter, forskningsorganisationer och andra berörda aktörer i syfte att sörja för en bättre information om arbetsmarknadens behov samt en bättre avpassning mellan dessa och utvecklingen av kunskaper, färdigheter och kompetens. Arbetsgivare och arbetsmarknadens parter bör försöka att tydligt fastställa vilken kompetens och vilka kvalifikationer de behöver på såväl kort som lång sikt och inom vilka sektorer. Man bör fortsätta att utveckla gemensamma formuleringar (18) i syfte att bygga broar mellan utbildningsvärlden och arbetslivet och dessa bör vara förenliga med andra EU-instrument, t.ex. den europeiska ramen för kvalifikationer. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaterna bör främja partnerskap mellan arbetsmarknadens parter, företag, tillhandahållare av utbildning, arbetsförmedlingar, offentliga myndigheter, forskningsorganisationer och andra berörda aktörer i syfte att sörja för en bättre information om arbetsmarknadens behov samt en bättre avpassning mellan dessa och utvecklingen av kunskaper, färdigheter och kompetens. Arbetsgivare och arbetsmarknadens parter bör försöka att tydligt fastställa vilken kompetens och vilka kvalifikationer de behöver på såväl kort som lång sikt och inom vilka sektorer. Man bör fortsätta att utveckla gemensamma formuleringar (18) i syfte att bygga broar mellan utbildningsvärlden och arbetslivet och dessa bör vara förenliga med andra EU-instrument, t.ex. den europeiska ramen för kvalifikationer.

| c) | Läroplanerna inom yrkesutbildningen bör i högre grad vara lyhörda för arbetsmarknadens behov. Denna fråga bör tas upp i modeller för samarbete med företag eller branschorganisationer och ge yrkesutbildningsinstitutionerna information om såväl anställbarheten som sysselsättningsgraden för dem som utexaminerats från yrkesutbildningar. |
| --- | --- |

c)

Läroplanerna inom yrkesutbildningen bör i högre grad vara lyhörda för arbetsmarknadens behov. Denna fråga bör tas upp i modeller för samarbete med företag eller branschorganisationer och ge yrkesutbildningsinstitutionerna information om såväl anställbarheten som sysselsättningsgraden för dem som utexaminerats från yrkesutbildningar.

| d) | För att förbättra yrkesutbildningens kvalitet och relevans bör medlemsstaterna, särskilt tillhandahållarna av yrkesutbildning, använda sig av information från vägledningstjänster om utexaminerade yrkeselevers övergång till arbetsmarknaden eller till fortsatt utbildning. |
| --- | --- |

d)

För att förbättra yrkesutbildningens kvalitet och relevans bör medlemsstaterna, särskilt tillhandahållarna av yrkesutbildning, använda sig av information från vägledningstjänster om utexaminerade yrkeselevers övergång till arbetsmarknaden eller till fortsatt utbildning.

| e) | Inlärning som grundar sig på praktiskt arbete i partnerskap med företag och icke-vinstdrivande organisationer bör ingå i alla grundläggande yrkesutbildningskurser. |
| --- | --- |

e)

Inlärning som grundar sig på praktiskt arbete i partnerskap med företag och icke-vinstdrivande organisationer bör ingå i alla grundläggande yrkesutbildningskurser.

| f) | Medlemsstaterna bör stödja utvecklingen av lärlingsliknande slag av utbildning och informera om detta. |
| --- | --- |

f)

Medlemsstaterna bör stödja utvecklingen av lärlingsliknande slag av utbildning och informera om detta.

2.   Förverkligande av livslångt lärande och rörlighet
   (19)

2.1   
  Möjliggöra flexibel tillgång till yrkesutbildning och kvalifikationer

2.1.1   När det gäller yrkesinriktad fortbildning

För att främja yrkesutbildningens bidrag när det gäller att till 2020 uppnå riktmärket om 15 % vuxna som deltar i utbildning bör medlemsstaterna vidta följande åtgärder:

| a) | Aktivt uppmuntra människor till att delta samt, i fråga om tillhandahållare av yrkesutbildning, till att öka sitt engagemang för fortbildning, med särskild inriktning på människor som står inför omställningar på arbetsmarknaden (t.ex. arbetstagare med osäkra arbetsförhållanden och arbetslösa) och på missgynnade grupper. |
| --- | --- |

a)

Aktivt uppmuntra människor till att delta samt, i fråga om tillhandahållare av yrkesutbildning, till att öka sitt engagemang för fortbildning, med särskild inriktning på människor som står inför omställningar på arbetsmarknaden (t.ex. arbetstagare med osäkra arbetsförhållanden och arbetslösa) och på missgynnade grupper.

| b) | Upprätta en lämplig ram som syftar till att uppmuntra företagen att fortsätta att investera i utvecklingen av mänskliga resurser och i fortbildning. |
| --- | --- |

b)

Upprätta en lämplig ram som syftar till att uppmuntra företagen att fortsätta att investera i utvecklingen av mänskliga resurser och i fortbildning.

| c) | Uppmuntra flexibla utbildningsarrangemang (e-lärande, kvällskurser, utbildning under arbetstid osv.) för att främja tillgång till utbildning i olika livssituationer och anpassa utbildningen till olika behov. Fortbildning bör omfatta alla typer av lärande, inbegripet utbildning inom företag och arbetsbaserad utbildning, och den bör vara lika tillgänglig för kvinnor och män. |
| --- | --- |

c)

Uppmuntra flexibla utbildningsarrangemang (e-lärande, kvällskurser, utbildning under arbetstid osv.) för att främja tillgång till utbildning i olika livssituationer och anpassa utbildningen till olika behov. Fortbildning bör omfatta alla typer av lärande, inbegripet utbildning inom företag och arbetsbaserad utbildning, och den bör vara lika tillgänglig för kvinnor och män.

| d) | Uppmuntra utbildningsinstitutioner och arbetsgivare till samverkan, framför allt i fråga om utbildning för det stora antalet lågutbildade arbetstagare med högst lägre sekundärutbildning som kommer att dra nytta av att grundläggande färdigheter byggs in i yrkesutbildningen. |
| --- | --- |

d)

Uppmuntra utbildningsinstitutioner och arbetsgivare till samverkan, framför allt i fråga om utbildning för det stora antalet lågutbildade arbetstagare med högst lägre sekundärutbildning som kommer att dra nytta av att grundläggande färdigheter byggs in i yrkesutbildningen.

| e) | Senast 2015 börja utforma nationella förfaranden för erkännande och validering av icke-formellt och informellt lärande på underbyggnad av nationella kvalifikationsramar, i förekommande fall. Dessa förfaranden bör inriktas på kunskap, färdigheter och kompetens, oavsett hur dessa har tillägnats (t.ex. omfattande vuxenutbildning, yrkesutbildning, arbetserfarenhet och frivilligarbete). Större hänsyn bör också tas till kunskaper, färdigheter och kompetens som inte nödvändigtvis leder till fullt formella kvalifikationer. Ett nära samarbete på andra politikområden (t.ex. ungdom, sport, kultur, socialpolitik och sysselsättning) är viktigt i detta sammanhang. |
| --- | --- |

e)

Senast 2015 börja utforma nationella förfaranden för erkännande och validering av icke-formellt och informellt lärande på underbyggnad av nationella kvalifikationsramar, i förekommande fall. Dessa förfaranden bör inriktas på kunskap, färdigheter och kompetens, oavsett hur dessa har tillägnats (t.ex. omfattande vuxenutbildning, yrkesutbildning, arbetserfarenhet och frivilligarbete). Större hänsyn bör också tas till kunskaper, färdigheter och kompetens som inte nödvändigtvis leder till fullt formella kvalifikationer. Ett nära samarbete på andra politikområden (t.ex. ungdom, sport, kultur, socialpolitik och sysselsättning) är viktigt i detta sammanhang.

| f) | Vidta särskilda åtgärder för att stärka deltagandet i yrkesinriktad fortbildning för människor som står inför omställningar på arbetsmarknaden och grupper med lågt deltagande i yrkesutbildning, t.ex. kvinnor, lågutbildade och äldre arbetstagare. Medlemsstaterna bör särskilt försöka att genom investeringar i högre grad anpassa antalet lågutbildade mellan 25–64 år som deltar i livslångt lärande till det genomsnittliga deltagandet i den åldersgruppen. |
| --- | --- |

f)

Vidta särskilda åtgärder för att stärka deltagandet i yrkesinriktad fortbildning för människor som står inför omställningar på arbetsmarknaden och grupper med lågt deltagande i yrkesutbildning, t.ex. kvinnor, lågutbildade och äldre arbetstagare. Medlemsstaterna bör särskilt försöka att genom investeringar i högre grad anpassa antalet lågutbildade mellan 25–64 år som deltar i livslångt lärande till det genomsnittliga deltagandet i den åldersgruppen.

2.1.2   När det gäller både grundläggande yrkesutbildning och yrkesinriktad fortbildning

| a) | Underlätta övergången från utbildning till arbete och mellan arbetstillfällen genom att tillhandahålla integrerade vägledningstjänster (arbetsförmedlingar och rådgivningstjänster) och karriärmöjligheter för både ungdomar och vuxna. Det är synnerligen viktigt att de berörda tjänsteleverantörerna lätt och objektivt kan utbyta information och utveckla kvaliteten på vägledningen. |
| --- | --- |

a)

Underlätta övergången från utbildning till arbete och mellan arbetstillfällen genom att tillhandahålla integrerade vägledningstjänster (arbetsförmedlingar och rådgivningstjänster) och karriärmöjligheter för både ungdomar och vuxna. Det är synnerligen viktigt att de berörda tjänsteleverantörerna lätt och objektivt kan utbyta information och utveckla kvaliteten på vägledningen.

| b) | Utveckla eller upprätthålla eftergymnasial yrkesutbildning/yrkesutbildning på högre nivåer (nivå 5 eller högre) inom den europeiska ramen för kvalifikationer, i förekommande fall, och bidra till att uppnå EU:s överordnade mål på 40 % med högre eller motsvarande utbildning. |
| --- | --- |

b)

Utveckla eller upprätthålla eftergymnasial yrkesutbildning/yrkesutbildning på högre nivåer (nivå 5 eller högre) inom den europeiska ramen för kvalifikationer, i förekommande fall, och bidra till att uppnå EU:s överordnade mål på 40 % med högre eller motsvarande utbildning.

| c) | Främja flexibla övergångar mellan yrkesutbildning, allmän utbildning och högre utbildning och öka möjligheten att byta mellan olika utbildningssystem genom att stärka kopplingarna mellan dessa. För att uppnå detta mål samt ett större deltagande i livslångt lärande bör medlemsstaterna påskynda inrättandet och tillämpningen av nationella kvalifikationsramar grundade på läranderesultat. |
| --- | --- |

c)

Främja flexibla övergångar mellan yrkesutbildning, allmän utbildning och högre utbildning och öka möjligheten att byta mellan olika utbildningssystem genom att stärka kopplingarna mellan dessa. För att uppnå detta mål samt ett större deltagande i livslångt lärande bör medlemsstaterna påskynda inrättandet och tillämpningen av nationella kvalifikationsramar grundade på läranderesultat.

| d) | Kommissionen och medlemsstaterna bör eftersträva ökad enhetlighet mellan de båda europeiska meritsystemen – Ecvet och ECTS. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen och medlemsstaterna bör eftersträva ökad enhetlighet mellan de båda europeiska meritsystemen – Ecvet och ECTS.

2.2   
  Utveckla en strategi för internationalisering av yrkesutbildningen (både grundläggande yrkesutbildning och yrkesinriktad fortbildning) och främja internationell rörlighet

| a) | Ekonomisk globalisering uppmuntrar arbetsgivare, arbetstagare och egenföretagare att utvidga sin räckvidd utanför det egna landets gränser.
  Tillhandahållarna av yrkesutbildning bör stödja dem i denna process genom att ge undervisningens innehåll en internationell dimension och genom att upprätta internationella nätverk med partnerinstitutioner. |
| --- | --- |

a)

Ekonomisk globalisering uppmuntrar arbetsgivare, arbetstagare och egenföretagare att utvidga sin räckvidd utanför det egna landets gränser.

Tillhandahållarna av yrkesutbildning bör stödja dem i denna process genom att ge undervisningens innehåll en internationell dimension och genom att upprätta internationella nätverk med partnerinstitutioner.

| b) | Medlemsstaterna bör – genom incitament, finansieringsprogram (inbegripet användning av de europeiska strukturfonderna) och spridning av bästa praxis – uppmuntra lokala och regionala myndigheter samt tillhandahållare av yrkesutbildning att utveckla strategier för gränsöverskridande samarbete på området yrkesutbildning i syfte att främja större rörlighet för elever, lärare och utbildare och annan utbildningspersonal. Medlemsstaterna bör främja yrkesutbildning som möjliggör, uppmuntrar och helst integrerar rörlighetsperioder som inbegriper praktik i utlandet. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaterna bör – genom incitament, finansieringsprogram (inbegripet användning av de europeiska strukturfonderna) och spridning av bästa praxis – uppmuntra lokala och regionala myndigheter samt tillhandahållare av yrkesutbildning att utveckla strategier för gränsöverskridande samarbete på området yrkesutbildning i syfte att främja större rörlighet för elever, lärare och utbildare och annan utbildningspersonal. Medlemsstaterna bör främja yrkesutbildning som möjliggör, uppmuntrar och helst integrerar rörlighetsperioder som inbegriper praktik i utlandet.

| c) | Medlemsstaterna bör systematiskt använda och främja europeiska verktyg för öppenhet, t.ex. den europeiska ramen för kvalifikationer, Ecvet och Europass, för att främja gränsöverskridande rörlighet. |
| --- | --- |

c)

Medlemsstaterna bör systematiskt använda och främja europeiska verktyg för öppenhet, t.ex. den europeiska ramen för kvalifikationer, Ecvet och Europass, för att främja gränsöverskridande rörlighet.

| d) | Medlemsstaterna bör främja tillfällen till språkinlärning för såväl studerande som lärare inom yrkesutbildningen och tillhandahållandet av språkträning anpassad till yrkesutbildningens särskilda behov, med särskilt tonvikt på den betydelse som utländska språk har för gränsöverskridande yrkesutbildningssamarbete och för internationell rörlighet. |
| --- | --- |

d)

Medlemsstaterna bör främja tillfällen till språkinlärning för såväl studerande som lärare inom yrkesutbildningen och tillhandahållandet av språkträning anpassad till yrkesutbildningens särskilda behov, med särskilt tonvikt på den betydelse som utländska språk har för gränsöverskridande yrkesutbildningssamarbete och för internationell rörlighet.

3.   Stärka kreativitet, innovation och entreprenörskap
   (20)

Främja innovation, kreativitet och entreprenörskap samt användningen av IKT (både inom grundläggande yrkesutbildning och yrkesinriktad fortbildning)

Kreativitet och innovation inom yrkesutbildningen samt användning av innovativa utbildningsmetoder kan uppmuntra studerande att stanna kvar inom yrkesutbildningen tills de är kvalificerade. Yrkesutbildningen kan därigenom bidra till att rådets slutsatser av den 22 maj 2008 om främjande av kreativitet och innovation genomförs (21).

| a) | Medlemsstaterna bör aktivt uppmuntra tillhandahållare av yrkesutbildning att samarbeta med innovativa företag, designcentrum, kultursektorn och högre utbildningsinstitutioner för att utforma ”partnerskap i kunskap”. Detta bör hjälpa dem att få värdefull insyn i ny utveckling och i nya kompetensbehov och att utveckla yrkesskicklighet och innovation. Sådana partnerskap kan också vara till nytta när det gäller att införa erfarenhetsbaserade utbildningsmetoder, uppmuntra experiment och anpassa läroplaner. |
| --- | --- |

a)

Medlemsstaterna bör aktivt uppmuntra tillhandahållare av yrkesutbildning att samarbeta med innovativa företag, designcentrum, kultursektorn och högre utbildningsinstitutioner för att utforma ”partnerskap i kunskap”. Detta bör hjälpa dem att få värdefull insyn i ny utveckling och i nya kompetensbehov och att utveckla yrkesskicklighet och innovation. Sådana partnerskap kan också vara till nytta när det gäller att införa erfarenhetsbaserade utbildningsmetoder, uppmuntra experiment och anpassa läroplaner.

| b) | IKT bör användas för att maximera tillgången till utbildning och främja aktivt lärande och för att utveckla nya metoder i såväl arbets- som skolbaserad yrkesutbildning. |
| --- | --- |

b)

IKT bör användas för att maximera tillgången till utbildning och främja aktivt lärande och för att utveckla nya metoder i såväl arbets- som skolbaserad yrkesutbildning.

| c) | Medlemsstaterna bör, i nära samarbete med arbetsgivare, tillhandahållare av yrkesutbildning, och nationella stödtjänster för företag, stödja initiativ som syftar till att främja entreprenörskap inom såväl grundläggande yrkesutbildning som yrkesinriktad fortbildning. För att uppnå detta bör de uppmuntra tillhandahållande av adekvat finansiering – t.ex. för undervisningsmaterial, stödverktyg och inrättandet av miniföretag av studerande – och eftersträva ett ökat samarbete på regional nivå. |
| --- | --- |

c)

Medlemsstaterna bör, i nära samarbete med arbetsgivare, tillhandahållare av yrkesutbildning, och nationella stödtjänster för företag, stödja initiativ som syftar till att främja entreprenörskap inom såväl grundläggande yrkesutbildning som yrkesinriktad fortbildning. För att uppnå detta bör de uppmuntra tillhandahållande av adekvat finansiering – t.ex. för undervisningsmaterial, stödverktyg och inrättandet av miniföretag av studerande – och eftersträva ett ökat samarbete på regional nivå.

| d) | Medlemsstaterna bör stödja nyetablerade och framtida företagare genom att uppmuntra dem som utexaminerats från yrkesutbildning till företagsetablering och genom att främja unga företagares rörlighet i utbildningssyfte. |
| --- | --- |

d)

Medlemsstaterna bör stödja nyetablerade och framtida företagare genom att uppmuntra dem som utexaminerats från yrkesutbildning till företagsetablering och genom att främja unga företagares rörlighet i utbildningssyfte.

4.   Främjande av jämlikhet, social sammanhållning och aktivt medborgarskap
   (22)

Inkluderande grundläggande yrkesutbildning och fortbildning

Medlemsstaterna bör erbjuda yrkesutbildning som ökar människors anställbarhet (på såväl kort som lång sikt) och ger dem möjlighet att utveckla kvalitativa karriärer, tillfredsställande arbetserfarenhet, självförtroende, yrkesstolthet och integritet samt möjlighet att växa i sina yrkesliv och personliga liv. För att uppnå detta mål bör medlemsstaterna

| a) | garantera att grundläggande yrkesutbildning ger studerande både särskild yrkeskompetens och bredare nyckelkompetens, inbegripet övergripande kompetens som ger dem möjlighet att fortsätta med ytterligare utbildning (inom yrkesutbildningen eller den högre utbildningen), och stödja yrkesval, deltagande i och omställningar på arbetsmarknaden; den kunskap, de färdigheter och den kompetens som människor erhåller inom yrkesutbildning bör ge dem möjlighet att styra sina yrkesbanor och ta aktiv del i samhället, |
| --- | --- |

a)

garantera att grundläggande yrkesutbildning ger studerande både särskild yrkeskompetens och bredare nyckelkompetens, inbegripet övergripande kompetens som ger dem möjlighet att fortsätta med ytterligare utbildning (inom yrkesutbildningen eller den högre utbildningen), och stödja yrkesval, deltagande i och omställningar på arbetsmarknaden; den kunskap, de färdigheter och den kompetens som människor erhåller inom yrkesutbildning bör ge dem möjlighet att styra sina yrkesbanor och ta aktiv del i samhället,

| b) | se till att systemen för vuxenutbildning främjar förvärvande och vidareutveckling av nyckelkompetenser; detta kan ske i samarbete med tillhandahållare av yrkesutbildning, lokala samhällen, civila samhällsorganisationer osv., |
| --- | --- |

b)

se till att systemen för vuxenutbildning främjar förvärvande och vidareutveckling av nyckelkompetenser; detta kan ske i samarbete med tillhandahållare av yrkesutbildning, lokala samhällen, civila samhällsorganisationer osv.,

| c) | maximera yrkesutbildningens bidrag för att minska procentandelen elever som lämnar skolan i förtid till mindre än 10 % genom en kombination av såväl förebyggande som korrigerande åtgärder; detta kan göras genom t.ex. arbetsmarknadsrelevant yrkesutbildning, ökad arbetsbaserad inlärning och praktik, flexibla vägar, effektiv vägledning och rådgivning, samt genom innehåll för studerande och metoder som erkänner ungdomars livsstil och intressen, samtidigt som höga kvalitetsstandarder för yrkesutbildningen upprätthålls, |
| --- | --- |

c)

maximera yrkesutbildningens bidrag för att minska procentandelen elever som lämnar skolan i förtid till mindre än 10 % genom en kombination av såväl förebyggande som korrigerande åtgärder; detta kan göras genom t.ex. arbetsmarknadsrelevant yrkesutbildning, ökad arbetsbaserad inlärning och praktik, flexibla vägar, effektiv vägledning och rådgivning, samt genom innehåll för studerande och metoder som erkänner ungdomars livsstil och intressen, samtidigt som höga kvalitetsstandarder för yrkesutbildningen upprätthålls,

| d) | vidta lämpliga åtgärder för att garantera tillträde på samma villkor, särskilt för enskilda och grupper som riskerar att uteslutas, i synnerhet lågutbildade och outbildade, människor med särskilda behov eller från missgynnad bakgrund samt äldre arbetstagare; sådana gruppers deltagande i yrkesutbildning bör underlättas och uppmuntras med ekonomiska och andra medel samt genom validering av icke-formellt och informellt lärande och tillhandahållande av flexibla möjligheter, |
| --- | --- |

d)

vidta lämpliga åtgärder för att garantera tillträde på samma villkor, särskilt för enskilda och grupper som riskerar att uteslutas, i synnerhet lågutbildade och outbildade, människor med särskilda behov eller från missgynnad bakgrund samt äldre arbetstagare; sådana gruppers deltagande i yrkesutbildning bör underlättas och uppmuntras med ekonomiska och andra medel samt genom validering av icke-formellt och informellt lärande och tillhandahållande av flexibla möjligheter,

| e) | främja aktivt medborgarskap inom yrkesutbildningen, t.ex. genom att uppmuntra partnerskap mellan tillhandahållare av yrkesutbildning och medborgerliga samhällsorganisationer eller genom att främja studeranderepresentation vid yrkesutbildningsinstitutioner i enlighet med nationell lagstiftning och praxis. Ett sådant främjande kan bidra till validering av färdigheter och kompetenser som erhållits genom frivilligarbete. |
| --- | --- |

e)

främja aktivt medborgarskap inom yrkesutbildningen, t.ex. genom att uppmuntra partnerskap mellan tillhandahållare av yrkesutbildning och medborgerliga samhällsorganisationer eller genom att främja studeranderepresentation vid yrkesutbildningsinstitutioner i enlighet med nationell lagstiftning och praxis. Ett sådant främjande kan bidra till validering av färdigheter och kompetenser som erhållits genom frivilligarbete.

5.   Övergripande mål till stöd för de fyra strategiska målen

a)   Större deltagande av yrkesutbildningsaktörer och ett bättre synliggörande av de landvinningar som gjorts inom det europeiska samarbetet i fråga om yrkesutbildning– Ett större deltagande av yrkesutbildningsaktörer innebär större synlighet för de framsteg som sker i det europeiska yrkesutbildningssamarbetet. Europeiska kommissionen och medlemsstaterna bör därför överväga att investera i tydlig och målinriktad kommunikation med olika grupper av aktörer på nationell och europeisk nivå. För att underlätta användningen av tillgängliga EU-instrument bör de studerande och alla berörda parter få uttömmande och skräddarsydd information.

b)   Samordnad styrning av europeiska och nationella instrument på områdena transparens, erkännande, kvalitetssäkring och rörlighet– I enlighet med de fyra strategiska målen bör under de kommande åren en konsekvent och kompletterande användning av de olika europeiska och nationella instrumenten på områdena öppenhet, erkännande, kvalitetssäkring och rörlighet vara en högprioriterad fråga för medlemsstaterna. Det är nödvändigt med samordnad styrning av dessa instrument inom ramen för Köpenhamnsprocessen och starkare synergi mellan instrumenten och Bolognaprocessens principer.

c)   Intensifierat samarbete mellan yrkesutbildningspolitiken och andra relevanta politikområden– Medlemsstaterna och Europeiska kommissionen bör intensifiera samarbetet mellan yrkesutbildningspolitiken och andra relevanta politikområden (t.ex. sysselsättning, ekonomiska frågor, forskning och innovation, sociala frågor, ungdom, sport och kultur) för att följa de integrerade riktlinjerna för Europa 2020-strategin och främja erkännandet av kompetens och färdigheter.

d)   Förbättrad kvalitet på uppgifterna för EU:s politiska beslut på yrkesutbildningsområdet samt bättre jämförbarhet mellan dessa uppgifter– Det politiska beslutsfattandet på EU-nivå när det gäller yrkesutbildning bör grundas på befintliga jämförbara uppgifter. Medlemsstaterna bör därför med hjälp av programmet för livslångt lärande samla in relevanta och tillförlitliga uppgifter om yrkesutbildning – inklusive rörlighet inom yrkesutbildningen – och göra dessa tillgängliga för Eurostat. Medlemsstaterna och kommissionen bör gemensamt besluta om vilka uppgifter som bör göras tillgängliga i första hand.

e)   Ett gott utnyttjande av stödet från EU– De europeiska strukturfonderna och programmet för livslångt lärande bör användas för att stödja de överenskomna prioriteringarna för yrkesutbildning, inbegripet internationell rörlighet och reformer som genomförs av medlemsstaterna.

III.   BAKOMLIGGANDE PRINCIPER FÖR STYRNING OCH EGENANSVAR FÖR KÖPENHAMNSPROCESSEN

| — | Medlemsstaterna bör engagera sig kraftfullt för att genomföra Köpenhamnsprocessens prioriteringar inom ramen för Europa 2020-strategins nationella reformprogram. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna bör engagera sig kraftfullt för att genomföra Köpenhamnsprocessens prioriteringar inom ramen för Europa 2020-strategins nationella reformprogram.

| — | Rapporteringen enligt Köpenhamnsprocessen bör inlemmas i den som anges i den strategiska ramen för Utbildning 2020. Detta kommer att vara det effektivaste sättet för att bidra till rapportering om Europa 2020-strategin och öka yrkesutbildningens synlighet i fråga om livslångt lärande. |
| --- | --- |

—

Rapporteringen enligt Köpenhamnsprocessen bör inlemmas i den som anges i den strategiska ramen för Utbildning 2020. Detta kommer att vara det effektivaste sättet för att bidra till rapportering om Europa 2020-strategin och öka yrkesutbildningens synlighet i fråga om livslångt lärande.

| — | Samarbetet på området yrkesutbildning bör intensifieras. Den öppna samordningsmetoden bör även fortsättningsvis utgöra den huvudsakliga mekanismen för detta samarbete. ”Peer learning” och innovativa projekt bör vara sätt att stödja utvecklingen av nationell politik. |
| --- | --- |

—

Samarbetet på området yrkesutbildning bör intensifieras. Den öppna samordningsmetoden bör även fortsättningsvis utgöra den huvudsakliga mekanismen för detta samarbete. ”Peer learning” och innovativa projekt bör vara sätt att stödja utvecklingen av nationell politik.

| — | Generaldirektörerna för yrkesutbildning, de europeiska arbetsmarknadsparterna och rådgivande kommittén för yrkesutbildning bör fortsätta att aktivt delta i styrningen av Köpenhamnsprocessen. |
| --- | --- |

—

Generaldirektörerna för yrkesutbildning, de europeiska arbetsmarknadsparterna och rådgivande kommittén för yrkesutbildning bör fortsätta att aktivt delta i styrningen av Köpenhamnsprocessen.

| — | Cedefop och Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen bör fortsätta att stödja policyutvecklingen och genomförandet, rapportera om de framsteg som på kort sikt görs mot de strategiska målen och resultaten samt lämna uppgifter om politiskt beslutsfattande på området yrkesutbildning. |
| --- | --- |

—

Cedefop och Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen bör fortsätta att stödja policyutvecklingen och genomförandet, rapportera om de framsteg som på kort sikt görs mot de strategiska målen och resultaten samt lämna uppgifter om politiskt beslutsfattande på området yrkesutbildning.

| — | I syfte att främja ovannämnda mål bör organisationer för tillhandahållande av yrkesutbildning uppmuntras till att samarbeta på europeisk nivå. |
| --- | --- |

—

I syfte att främja ovannämnda mål bör organisationer för tillhandahållande av yrkesutbildning uppmuntras till att samarbeta på europeisk nivå.

| — | Politiska dialoger och utbyte av erfarenheter med våra globala partner kan hjälpa oss att möta nuvarande och kommande utmaningar. Man bör förstärka utbytena och samarbetet med potentiella kandidatländer och grannländer som stöds av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen samt med internationella organisationer, särskilt OECD, Europarådet, Internationella arbetsorganisationen och Unesco. Alla medlemsstater bör garanteras rätt att delta i dessa verksamheter. |
| --- | --- |

—

Politiska dialoger och utbyte av erfarenheter med våra globala partner kan hjälpa oss att möta nuvarande och kommande utmaningar. Man bör förstärka utbytena och samarbetet med potentiella kandidatländer och grannländer som stöds av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen samt med internationella organisationer, särskilt OECD, Europarådet, Internationella arbetsorganisationen och Unesco. Alla medlemsstater bör garanteras rätt att delta i dessa verksamheter.

| — | För att underlätta de nationella regeringarnas och arbetsmarknadsparternas regelbundna lägesrapportering bör man upprätta en förteckning över kortfristiga mål. |
| --- | --- |

—

För att underlätta de nationella regeringarnas och arbetsmarknadsparternas regelbundna lägesrapportering bör man upprätta en förteckning över kortfristiga mål.

IV.   KORTFRISTIGA MÅL 2011–2014

Med de ovan nämnda målen som utgångspunkt och med full hänsyn till medlemsstaternas ansvar för yrkesutbildningens innehåll och organisation har man fastställt ett antal kortfristiga mål för de närmaste fyra åren (2011–2014) (23). Dessa redovisas här nedan:

1.   Förbättrad kvalitet och effektivitet inom yrkesutbildningen – för att förbättra dess attraktionskraft och relevans

1.1   
  Förbättrad attraktionskraft och hög kvalitet

Åtgärder på nationell nivå:

| a) | Verksamhet för att främja yrkesutbildningens attraktionskraft och höga kvalitet, vilken kan inbegripa kampanjer och färdighetstävlingar. |
| --- | --- |

a)

Verksamhet för att främja yrkesutbildningens attraktionskraft och höga kvalitet, vilken kan inbegripa kampanjer och färdighetstävlingar.

| b) | Understödjande verksamhet som möjliggör för unga elever i obligatorisk skolgång att få kännedom om yrkesgrupper och karriärmöjligheter. |
| --- | --- |

b)

Understödjande verksamhet som möjliggör för unga elever i obligatorisk skolgång att få kännedom om yrkesgrupper och karriärmöjligheter.

Stöd på EU-nivå:

| — | Policydokument om den roll som hög yrkeskompetens har för smart och hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

—

Policydokument om den roll som hög yrkeskompetens har för smart och hållbar tillväxt.

| — | Övervägande av europeiskt stöd till PR-kampanjer för yrkesutbildning, vilket inbegriper en Eurobarometer om yrkesutbildningens attraktionskraft. |
| --- | --- |

—

Övervägande av europeiskt stöd till PR-kampanjer för yrkesutbildning, vilket inbegriper en Eurobarometer om yrkesutbildningens attraktionskraft.

| — | Uppmuntran till färdighetstävlingar på europeisk och/eller global nivå. |
| --- | --- |

—

Uppmuntran till färdighetstävlingar på europeisk och/eller global nivå.

1.2   
  Förbättrad kvalitet och relevans

Åtgärder på nationell nivå:

| a) | Adekvata åtgärder för att tillämpa rekommendationen i den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning samt framsteg mot nationella ramar för kvalitetssäkring av yrkesutbildningen. |
| --- | --- |

a)

Adekvata åtgärder för att tillämpa rekommendationen i den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning samt framsteg mot nationella ramar för kvalitetssäkring av yrkesutbildningen.

| b) | Säkerställande i förekommande fall av att nyckelkompetenser och yrkesplanering på ett adekvat sätt integreras i kursplaner för grundläggande yrkesutbildning samt att dessa kan förvärvas genom utbildningsmöjligheter inom yrkesinriktad fortbildning. |
| --- | --- |

b)

Säkerställande i förekommande fall av att nyckelkompetenser och yrkesplanering på ett adekvat sätt integreras i kursplaner för grundläggande yrkesutbildning samt att dessa kan förvärvas genom utbildningsmöjligheter inom yrkesinriktad fortbildning.

| c) | Regeringar, arbetsmarknadens parter och tillhandahållare av yrkesutbildning bör vidta nödvändiga åtgärder för att






  — | maximera den arbetsplatsbaserade utbildningen, vilket inbegriper lärlingsplatser, i syfte att bidra till att öka antalet lärlingsplatser i Europa senast 2012, |
| --- | --- | --- |

c)

Regeringar, arbetsmarknadens parter och tillhandahållare av yrkesutbildning bör vidta nödvändiga åtgärder för att

—

maximera den arbetsplatsbaserade utbildningen, vilket inbegriper lärlingsplatser, i syfte att bidra till att öka antalet lärlingsplatser i Europa senast 2012,

| — | skapa möjligheter till förstärkt samarbete mellan yrkesutbildningsinstitutioner och företag (vinstdrivande eller ej), t.ex. genom praktik för lärare inom företag, |
| --- | --- |

—

skapa möjligheter till förstärkt samarbete mellan yrkesutbildningsinstitutioner och företag (vinstdrivande eller ej), t.ex. genom praktik för lärare inom företag,

| — | ge yrkesutbildningsinstitutionerna återkoppling i fråga om anställbarheten för dem som utexaminerats från yrkesutbildningar. |
| --- | --- |

—

ge yrkesutbildningsinstitutionerna återkoppling i fråga om anställbarheten för dem som utexaminerats från yrkesutbildningar.

| d) | Fortsätta arbetet med att inrätta uppföljningssystem för övergången från utbildning till arbete. |
| --- | --- |

d)

Fortsätta arbetet med att inrätta uppföljningssystem för övergången från utbildning till arbete.

Stöd på EU-nivå:

| — | Vägledning och tekniskt stöd till genomförandet av den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning. |
| --- | --- |

—

Vägledning och tekniskt stöd till genomförandet av den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning.

| — | Översyn 2013 av genomförandet av den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning på nationell nivå. |
| --- | --- |

—

Översyn 2013 av genomförandet av den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning på nationell nivå.

| — | Tematiskt nätverkssamarbete med kvalitetssäkringsprojekt inom Leonardo da Vinci-programmet. |
| --- | --- |

—

Tematiskt nätverkssamarbete med kvalitetssäkringsprojekt inom Leonardo da Vinci-programmet.

| — | En handbok om/en studie av framgångsrika modeller för arbetsplatsbaserad utbildning (med underlag från Cedefop). |
| --- | --- |

—

En handbok om/en studie av framgångsrika modeller för arbetsplatsbaserad utbildning (med underlag från Cedefop).

| — | Förstärkt framförhållning i fråga om utvecklingen av färdigheter och kompetens, särskilt genom färdighetsprognoser (Cedefop) samt genom inrättandet av så kallade europeiska färdighetsråd. |
| --- | --- |

—

Förstärkt framförhållning i fråga om utvecklingen av färdigheter och kompetens, särskilt genom färdighetsprognoser (Cedefop) samt genom inrättandet av så kallade europeiska färdighetsråd.

| — | Framtagning av gemensamma formuleringar i syfte att bygga broar mellan utbildningsvärlden och arbetslivet (Esco), i överensstämmelse med andra EU-instrument, t.ex. den europeiska ramen för kvalifikationer. |
| --- | --- |

—

Framtagning av gemensamma formuleringar i syfte att bygga broar mellan utbildningsvärlden och arbetslivet (Esco), i överensstämmelse med andra EU-instrument, t.ex. den europeiska ramen för kvalifikationer.

| — | Övervägande av ett riktmärke för EU i fråga om anställbarhet på grundval av ett förslag från kommissionen. |
| --- | --- |

—

Övervägande av ett riktmärke för EU i fråga om anställbarhet på grundval av ett förslag från kommissionen.

| — | Arbete med bästa praxis och vägledande principer med tanke på den föränderliga profilen för lärare och utbildare inom yrkesutbildningen (tillsammans med Cedefop). |
| --- | --- |

—

Arbete med bästa praxis och vägledande principer med tanke på den föränderliga profilen för lärare och utbildare inom yrkesutbildningen (tillsammans med Cedefop).

2.   Förverkligande av livslångt lärande och rörlighet

2.1   
  Stöd till livslångt lärande

Åtgärder på nationell nivå:

| a) | En översyn av incitament samt rättigheter och skyldigheter för samtliga berörda intressenter samt lämpliga åtgärder för att uppmuntra till deltagande i yrkesinriktad fortbildning, i syfte att maximera yrkesutbildningens bidrag till riktmärket för Utbildning 2020 i fråga om ett deltagande på 15 % av de vuxna i livslångt lärande. |
| --- | --- |

a)

En översyn av incitament samt rättigheter och skyldigheter för samtliga berörda intressenter samt lämpliga åtgärder för att uppmuntra till deltagande i yrkesinriktad fortbildning, i syfte att maximera yrkesutbildningens bidrag till riktmärket för Utbildning 2020 i fråga om ett deltagande på 15 % av de vuxna i livslångt lärande.

| b) | Genomförande av rekommendationen i den europeiska ramen för kvalifikationer:






  — | Utformande av omfattande nationella ramar för kvalifikationer grundade på strategin för erkännande av studieresultat. Användning av nationella ramar för kvalifikationer som en katalysator för att åstadkomma en bättre genomtränglighet mellan yrkesutbildning och högre utbildning, i syfte att utveckla och bibehålla yrkesutbildningen på eftergymnasial nivå/högre nivåer inom den europeiska ramen för kvalifikationer samt för att få till stånd flexibla utbildningsvägar. |
| --- | --- | --- |

b)

Genomförande av rekommendationen i den europeiska ramen för kvalifikationer:

—

Utformande av omfattande nationella ramar för kvalifikationer grundade på strategin för erkännande av studieresultat. Användning av nationella ramar för kvalifikationer som en katalysator för att åstadkomma en bättre genomtränglighet mellan yrkesutbildning och högre utbildning, i syfte att utveckla och bibehålla yrkesutbildningen på eftergymnasial nivå/högre nivåer inom den europeiska ramen för kvalifikationer samt för att få till stånd flexibla utbildningsvägar.

| — | Att senast 2012 hänföra nivåerna inom de nationella ramarna för kvalifikationer till nivåer inom den europeiska ramen för kvalifikationer. |
| --- | --- |

—

Att senast 2012 hänföra nivåerna inom de nationella ramarna för kvalifikationer till nivåer inom den europeiska ramen för kvalifikationer.

| c) | Utveckling och främjande av förfaranden för validering av icke-formellt och informellt lärande med stöd av den europeiska ramen för kvalifikationer/nationella ramar för kvalifikationer samt vägledning. |
| --- | --- |

c)

Utveckling och främjande av förfaranden för validering av icke-formellt och informellt lärande med stöd av den europeiska ramen för kvalifikationer/nationella ramar för kvalifikationer samt vägledning.

| d) | Tillhandahållande av integrerad (utbildning, sysselsättning) vägledning som är nära kopplad till arbetsmarknadens behov. |
| --- | --- |

d)

Tillhandahållande av integrerad (utbildning, sysselsättning) vägledning som är nära kopplad till arbetsmarknadens behov.

| e) | Genomförande av det europeiska systemet för meritöverföring inom yrkesutbildningen (Ecvet): Se avsnitt 2.2 nedan. |
| --- | --- |

e)

Genomförande av det europeiska systemet för meritöverföring inom yrkesutbildningen (Ecvet): Se avsnitt 2.2 nedan.

Stöd på EU-nivå:

| — | En policymanual rörande tillgången till och deltagandet i yrkesinriktad fortbildning. |
| --- | --- |

—

En policymanual rörande tillgången till och deltagandet i yrkesinriktad fortbildning.

| — | Vägledning och tekniskt stöd till genomförandet av den europeiska ramen för kvalifikationer, framför allt för att tillämpa en strategi för erkännande av studieresultat. |
| --- | --- |

—

Vägledning och tekniskt stöd till genomförandet av den europeiska ramen för kvalifikationer, framför allt för att tillämpa en strategi för erkännande av studieresultat.

| — | Karläggning genomförd av Cedefop och Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen av hur de nationella ramarna för kvalifikationer utvecklas. |
| --- | --- |

—

Karläggning genomförd av Cedefop och Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen av hur de nationella ramarna för kvalifikationer utvecklas.

| — | En rekommendation från rådet om valideringen av icke-formellt och informellt lärande (2011). |
| --- | --- |

—

En rekommendation från rådet om valideringen av icke-formellt och informellt lärande (2011).

| — | Lägesrapport om hur politiken för livslång vägledning utvecklar sig samt om system och praxis – 2011 (Cedefop, Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen och det europeiska nätverket för utveckling av en politik för livslång vägledning). |
| --- | --- |

—

Lägesrapport om hur politiken för livslång vägledning utvecklar sig samt om system och praxis – 2011 (Cedefop, Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen och det europeiska nätverket för utveckling av en politik för livslång vägledning).

2.2   
  Ökad rörlighet

Åtgärder på nationell nivå:

| a) | Framsteg mot genomförandet av Ecvet i linje med rekommendationen samt deltagande i försöken med Ecvet för rörlighet. |
| --- | --- |

a)

Framsteg mot genomförandet av Ecvet i linje med rekommendationen samt deltagande i försöken med Ecvet för rörlighet.

| b) | Lämpliga åtgärder för att öka rörligheten inom yrkesutbildningen, vilket inbegriper att man






  — | uppmuntrar till ett ökat antal studerande inom den grundläggande yrkesutbildningen och yrkesutövare inom yrkesutbildningen som deltar i rörligheten över gränserna, |
| --- | --- | --- |

b)

Lämpliga åtgärder för att öka rörligheten inom yrkesutbildningen, vilket inbegriper att man

—

uppmuntrar till ett ökat antal studerande inom den grundläggande yrkesutbildningen och yrkesutövare inom yrkesutbildningen som deltar i rörligheten över gränserna,

| — | uppmuntrar lokala och regionala myndigheter, samt tillhandahållare av yrkesutbildning, till att utforma ett internationaliseringstänkande och internationaliseringsstrategier, i vilket rörlighet över gränserna ingår, |
| --- | --- |

—

uppmuntrar lokala och regionala myndigheter, samt tillhandahållare av yrkesutbildning, till att utforma ett internationaliseringstänkande och internationaliseringsstrategier, i vilket rörlighet över gränserna ingår,

| — | tar sig an rättsliga och administrativa hinder i fråga om rörlighet över gränserna för lärlingar och praktikanter, |
| --- | --- |

—

tar sig an rättsliga och administrativa hinder i fråga om rörlighet över gränserna för lärlingar och praktikanter,

| — | uppmuntrar yrkesförbund, branschorganisationer och andra relevanta organisationer att stödja mottagande (och sändande) företag med att skapa lämpliga villkor för lärlingar och praktikanter inom rörligheten över gränserna, |
| --- | --- |

—

uppmuntrar yrkesförbund, branschorganisationer och andra relevanta organisationer att stödja mottagande (och sändande) företag med att skapa lämpliga villkor för lärlingar och praktikanter inom rörligheten över gränserna,

| — | ser till att språkinlärning och interkulturell kompetens ingår i kursplanerna för yrkesutbildning, |
| --- | --- |

—

ser till att språkinlärning och interkulturell kompetens ingår i kursplanerna för yrkesutbildning,

| — | optimalt utnyttjar andra EU-redskap (t.ex. den europeiska ramen för kvalifikationer, den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning samt Europass) för att öka det ömsesidiga erkännande av kvalifikationer och behörighet. |
| --- | --- |

—

optimalt utnyttjar andra EU-redskap (t.ex. den europeiska ramen för kvalifikationer, den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning samt Europass) för att öka det ömsesidiga erkännande av kvalifikationer och behörighet.

Stöd på EU-nivå:

| — | Vägledning och tekniskt stöd till genomförandet av Ecvet. |
| --- | --- |

—

Vägledning och tekniskt stöd till genomförandet av Ecvet.

| — | Återkommande översyn av genomförandet av Ecvet (tillsammans med Cedefop). |
| --- | --- |

—

Återkommande översyn av genomförandet av Ecvet (tillsammans med Cedefop).

| — | Tematiskt nätverkssamarbete med Ecvet-projekt inom Leonardo da Vinci-programmet. |
| --- | --- |

—

Tematiskt nätverkssamarbete med Ecvet-projekt inom Leonardo da Vinci-programmet.

| — | En rekommendation om rörlighet inom utbildningen (2011). |
| --- | --- |

—

En rekommendation om rörlighet inom utbildningen (2011).

| — | Övervägande av ett riktmärke för EU i fråga om rörlighet inom yrkesutbildningen på grundval av ett förslag från kommissionen (2011). |
| --- | --- |

—

Övervägande av ett riktmärke för EU i fråga om rörlighet inom yrkesutbildningen på grundval av ett förslag från kommissionen (2011).

| — | Ett förslag till en kvalitetsram för praktik. |
| --- | --- |

—

Ett förslag till en kvalitetsram för praktik.

| — | Främjande av rörlighet för lärlingar, även med hjälp av en stödportal, inom ramen för programmet för livslångt lärande och/eller Leonardo da Vinci-programmet. |
| --- | --- |

—

Främjande av rörlighet för lärlingar, även med hjälp av en stödportal, inom ramen för programmet för livslångt lärande och/eller Leonardo da Vinci-programmet.

| — | Utformning av ett europeiskt färdighetspass som en del av Europass senast 2012. |
| --- | --- |

—

Utformning av ett europeiskt färdighetspass som en del av Europass senast 2012.

3.   Främjande av kreativitet, innovation och entreprenörskap

Åtgärder på nationell nivå:

| a) | Uppmuntran av partnerskap för kreativitet och innovation (tillhandahållare av yrkesutbildning, institutioner för högre utbildning samt centrum för design, konst, forskning och innovation). |
| --- | --- |

a)

Uppmuntran av partnerskap för kreativitet och innovation (tillhandahållare av yrkesutbildning, institutioner för högre utbildning samt centrum för design, konst, forskning och innovation).

| b) | Uppmuntran av en effektiv och innovativ, kvalitetssäkrad teknikanvändning av samtliga tillhandahållare av yrkesutbildning (vilket inbegriper offentlig-privat nätverkssamarbete och partnerskap) med stöd av nödvändig utrustning, infrastruktur och nätverk med fortlöpande förbättringar som återspeglar utvecklingen inom teknik och pedagogisk förståelse. |
| --- | --- |

b)

Uppmuntran av en effektiv och innovativ, kvalitetssäkrad teknikanvändning av samtliga tillhandahållare av yrkesutbildning (vilket inbegriper offentlig-privat nätverkssamarbete och partnerskap) med stöd av nödvändig utrustning, infrastruktur och nätverk med fortlöpande förbättringar som återspeglar utvecklingen inom teknik och pedagogisk förståelse.

| c) | Åtgärder för att främja entreprenörskap, t.ex. genom att främja förvärvandet av relevanta nyckelkompetenser och skapa tillfällen till praktisk erfarenhet inom företag samt genom medverkan av experter från näringslivet. |
| --- | --- |

c)

Åtgärder för att främja entreprenörskap, t.ex. genom att främja förvärvandet av relevanta nyckelkompetenser och skapa tillfällen till praktisk erfarenhet inom företag samt genom medverkan av experter från näringslivet.

Stöd på EU-nivå:

| — | Inrättande av ett forum på EU-nivå för yrkesutbildning och näringsliv med fokus på följande temaområden:






  — | Rollen för yrkesutbildningen inom kunskapstriangeln. |
| --- | --- | --- |

—

Inrättande av ett forum på EU-nivå för yrkesutbildning och näringsliv med fokus på följande temaområden:

—

Rollen för yrkesutbildningen inom kunskapstriangeln.

| — | Övergången från yrkesutbildning till arbete inom näringslivet: hur man ska stödja dem som utexaminerats från yrkesutbildning med att starta egna företag. |
| --- | --- |

—

Övergången från yrkesutbildning till arbete inom näringslivet: hur man ska stödja dem som utexaminerats från yrkesutbildning med att starta egna företag.

4.   Främjande av jämlikhet, social sammanhållning och aktivt medborgarskap

Åtgärder på nationell nivå:

| a) | Förebyggande och avhjälpande åtgärder för att maximera yrkesutbildningens bidrag till kampen mot studieavbrott. |
| --- | --- |

a)

Förebyggande och avhjälpande åtgärder för att maximera yrkesutbildningens bidrag till kampen mot studieavbrott.

| b) | Övervägande av särskilda åtgärder för att öka lågutbildades och andra ”riskgruppers” deltagande i utbildning, bland annat genom att med hjälp av lämplig vägledning och lämpligt stöd utveckla flexibla möjligheter inom yrkesinriktad fortbildning. |
| --- | --- |

b)

Övervägande av särskilda åtgärder för att öka lågutbildades och andra ”riskgruppers” deltagande i utbildning, bland annat genom att med hjälp av lämplig vägledning och lämpligt stöd utveckla flexibla möjligheter inom yrkesinriktad fortbildning.

| c) | Användning av IKT för att maximera tillgången till utbildning och främja aktivt lärande samt för att ta fram nya metoder inom såväl den arbetsplatsbaserade som den skolbaserade yrkesutbildningen, i syfte att underlätta deltagandet för ”riskgrupper”. |
| --- | --- |

c)

Användning av IKT för att maximera tillgången till utbildning och främja aktivt lärande samt för att ta fram nya metoder inom såväl den arbetsplatsbaserade som den skolbaserade yrkesutbildningen, i syfte att underlätta deltagandet för ”riskgrupper”.

| d) | Användning av befintliga uppföljningssystem för att stödja ”riskgruppers” deltagande i yrkesutbildning, se avsnitt 1.2 d ovan. |
| --- | --- |

d)

Användning av befintliga uppföljningssystem för att stödja ”riskgruppers” deltagande i yrkesutbildning, se avsnitt 1.2 d ovan.

Stöd på EU-nivå:

| — | Handbok för bästa praxis när det gäller att innefatta ”riskgrupper” genom en kombination av arbetsplatsbaserad utbildning och nyckelkompetenser. |
| --- | --- |

—

Handbok för bästa praxis när det gäller att innefatta ”riskgrupper” genom en kombination av arbetsplatsbaserad utbildning och nyckelkompetenser.

| — | En rekommendation från rådet om hur man kan minska antalet studieavbrott (2011). |
| --- | --- |

—

En rekommendation från rådet om hur man kan minska antalet studieavbrott (2011).

5.   Övergripande mål, styrning och egenansvar för Köpenhamnsprocessen

Åtgärder på nationell nivå:

| a) | Inrättande av kommunikationsstrategier för olika intressentgrupper, med inriktning på användning och mervärde i fråga om olika redskap (Ecvet, ECTS och hänförandet av nationella ramar för kvalifikationer till den europeiska ramen för kvalifikationer samt kvalitetssäkringssystem i linje med den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning). |
| --- | --- |

a)

Inrättande av kommunikationsstrategier för olika intressentgrupper, med inriktning på användning och mervärde i fråga om olika redskap (Ecvet, ECTS och hänförandet av nationella ramar för kvalifikationer till den europeiska ramen för kvalifikationer samt kvalitetssäkringssystem i linje med den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning).

| b) | Inrättande av strukturerade samarbetsmekanismer mellan yrkesutbildning och arbetsförmedlingar på alla nivåer (politisk nivå och tillämpning), vilket även innefattar arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

b)

Inrättande av strukturerade samarbetsmekanismer mellan yrkesutbildning och arbetsförmedlingar på alla nivåer (politisk nivå och tillämpning), vilket även innefattar arbetsmarknadens parter.

| c) | Bidrag till förbättrade uppgifter på EU-nivå om studerande inom den grundläggande yrkesutbildningen, vilket inbegriper rörlighet och anställbarhet. |
| --- | --- |

c)

Bidrag till förbättrade uppgifter på EU-nivå om studerande inom den grundläggande yrkesutbildningen, vilket inbegriper rörlighet och anställbarhet.

Stöd på EU-nivå:

| — | Stöd till uppnåendet av ovan nämnda mål genom programmet för livslångt lärande och, i förekommande fall, de europeiska strukturfonderna. |
| --- | --- |

—

Stöd till uppnåendet av ovan nämnda mål genom programmet för livslångt lärande och, i förekommande fall, de europeiska strukturfonderna.

| — | Stöd till ”peer learning” medlemsstaterna emellan samt till innovativa projekt. |
| --- | --- |

—

Stöd till ”peer learning” medlemsstaterna emellan samt till innovativa projekt.

| — | Inrättande av ett förstärkt samordningsförfarande för användningen av gemensamma europeiska redskap på området för yrkesutbildning. |
| --- | --- |

—

Inrättande av ett förstärkt samordningsförfarande för användningen av gemensamma europeiska redskap på området för yrkesutbildning.

| — | En europeisk kommunikationsstrategi för europeiska redskap för insyn och öppenhet. |
| --- | --- |

—

En europeisk kommunikationsstrategi för europeiska redskap för insyn och öppenhet.

| — | Uppbyggnad av ett strukturerat samarbete med organisationer på EU-nivå för tillhandahållare av yrkesutbildning. |
| --- | --- |

—

Uppbyggnad av ett strukturerat samarbete med organisationer på EU-nivå för tillhandahållare av yrkesutbildning.

| — | Ett förstärkt strukturerat samarbete mellan utbildningsområdet och sysselsättningspolitiken. |
| --- | --- |

—

Ett förstärkt strukturerat samarbete mellan utbildningsområdet och sysselsättningspolitiken.

| — | Förbättrade uppgifter på EU-nivå om studerande inom den grundläggande yrkesutbildningen, vilket inbegriper rörlighet och anställbarhet. |
| --- | --- |

—

Förbättrade uppgifter på EU-nivå om studerande inom den grundläggande yrkesutbildningen, vilket inbegriper rörlighet och anställbarhet.

| — | En fortsatt aktiv roll för arbetsmarknadens parter på alla nivåer inom Köpenhamnsprocessen (styrning och egenansvar) och bidrag till att förverkliga ovan angivna kortfristiga mål. |
| --- | --- |

—

En fortsatt aktiv roll för arbetsmarknadens parter på alla nivåer inom Köpenhamnsprocessen (styrning och egenansvar) och bidrag till att förverkliga ovan angivna kortfristiga mål.

| — | En rapport om hur yrkesutbildningen utvecklas i medlemsstaterna och i partnerländer. |
| --- | --- |

—

En rapport om hur yrkesutbildningen utvecklas i medlemsstaterna och i partnerländer.

| — | Ett förstärkt utbyte med utvidgnings- och grannländer. |
| --- | --- |

—

Ett förstärkt utbyte med utvidgnings- och grannländer.

UPPMANAR I ENLIGHET DÄRMED MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN

| 1. | genomföra åtgärder som syftar till att






  i) | förverkliga den övergripande visionen för yrkesutbildning år 2020, i enlighet med vad som skisseras i avsnitt I ovan, |
| --- | --- | --- |

1.

genomföra åtgärder som syftar till att

i)

förverkliga den övergripande visionen för yrkesutbildning år 2020, i enlighet med vad som skisseras i avsnitt I ovan,

| ii) | uppnå de strategiska målen för perioden 2011–2020, så som de beskrivs i avsnitt II, liksom ett antal resultat på kort sikt för de närmaste fyra åren (2011–2014), i enlighet med vad som föreslås i avsnitt IV, |
| --- | --- |

ii)

uppnå de strategiska målen för perioden 2011–2020, så som de beskrivs i avsnitt II, liksom ett antal resultat på kort sikt för de närmaste fyra åren (2011–2014), i enlighet med vad som föreslås i avsnitt IV,

| iii) | stärka styrningen av och egenansvaret för Köpenhamnsprocessen i enlighet med de principer som anges i avsnitt III, |
| --- | --- |

iii)

stärka styrningen av och egenansvaret för Köpenhamnsprocessen i enlighet med de principer som anges i avsnitt III,

| 2. | verka för den vision, de mål och de principer som skisseras i dessa slutsatser inom den vidare ramen för Köpenhamnsprocessen, genom ömsesidigt samarbete mellan medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter, kommissionen, kandidatländer, Efta-/EES-länder och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

2.

verka för den vision, de mål och de principer som skisseras i dessa slutsatser inom den vidare ramen för Köpenhamnsprocessen, genom ömsesidigt samarbete mellan medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter, kommissionen, kandidatländer, Efta-/EES-länder och arbetsmarknadens parter.

---

(1)  EGT C 13, 18.1.2003, s. 2.

(2)  EUT L 394, 30.12.2006, s. 10.

(3)  EUT C 290, 4.12.2007, s. 1.

(4)  EUT C 140, 6.6.2008, s. 10.

(5)  EUT C 320, 16.12.2008, s. 6.

(6)  EUT C 319, 13.12.2008, s. 4.

(7)  Dok. 9876/09.

(8)  EUT C 119, 28.5.2009, s. 2.

(9)  Dokumenten EUCO 7/1/10 REV 1 respektive EUCO 13/1/10 REV 1.

(10)  EUT C 135, 26.5.2010, s. 2.

(11)  Se fotnot 10.

(12)  Se lägesrapporterna 2010 från Cedefop och Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen.

(13)  Beslut nr 2241/2004/EC, EUT L 390, 31.12.2004, s. 6.

(14)  Se EUT C 111, 6.5.2008, s. 1.

(15)  Se EUT C 155, 8.7.2009, s. 11.

(16)  Se EUT C 155, 8.7.2009, s. 1.

(17)  Motsvarar strategiskt mål 2 i Utbildning 2020-ramen.

(18)  Taxonomi för European Skills, Competencies and Occupations (Esco).

(19)  Motsvarar strategiskt mål 1 i Utbildning 2020-ramen.

(20)  Motsvarar strategiskt mål 4 i Utbildning 2020-ramen.

(21)  EUT C 141, 7.6.2008, s. 17–20.

(22)  Motsvarar strategiskt mål 3 i Utbildning 2020-ramen.

(23)  Efter diskussioner bland generaldirektörerna för yrkesutbildning och inom rådgivande kommittén för yrkesutbildning.

---

| 1.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/16

---

Rådets slutsatser om kulturens roll för att bekämpa fattigdom och social utestängning

2010/C 324/03

EUROPEISKA UNIONENS RÅD,

som beaktar Europaparlamentets och rådets beslut nr 1098/2008/EG av den 22 oktober 2008 om Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning (2010) (1),

som beaktar att Europeiska rådet vid sitt möte den 17 juni 2010 antog ”Europa 2020” – en strategi för sysselsättning samt smart och hållbar tillväxt för alla (2), och särskilt Europeiska rådets löfte om att ”främja social delaktighet, framför allt genom fattigdomsminskning, genom att sträva efter att hjälpa åtminstone 20 miljoner människor att komma ur en situation där de riskerar att drabbas av fattigdom och social utestängning”,

som med intresse välkomnar Europaparlamentets resolution av den 15 november 2007 om kartläggning av den sociala verkligheten där det tillkännages att det måste bli en politisk prioritet för Europeiska unionen att stärka den sociala sammanhållningen och utrota fattigdom och social utestängning,

som beaktar att:

| — | varje person ska ha rätt till tillgång till och deltagande i kulturlivet, rätt att sträva efter en utbildning och ett livslångt lärande, att utveckla sin kreativa potential samt välja och bli respekterad för sin identitet och sin kulturella bakgrund i hela dess mångfald av uttryck, |
| --- | --- |

—

varje person ska ha rätt till tillgång till och deltagande i kulturlivet, rätt att sträva efter en utbildning och ett livslångt lärande, att utveckla sin kreativa potential samt välja och bli respekterad för sin identitet och sin kulturella bakgrund i hela dess mångfald av uttryck,

| — | kulturens tvärgående dimension gör det motiverat att kulturpolitiken nyttjas för att bekämpa fattigdom och social utestängning, |
| --- | --- |

—

kulturens tvärgående dimension gör det motiverat att kulturpolitiken nyttjas för att bekämpa fattigdom och social utestängning,

| — | tillgång till, deltagande i och utbildning inom kultur i själva verket kan spela en viktig roll för bekämpning av fattigdom och främjande av bättre social delaktighet, eftersom man därigenom bland annat uppmuntrar






  — | den enskilde till självförverkligande, till att uttrycka sig, bli mer medveten och frigjord och därigenom aktivt kunna delta i samhällslivet, |
| --- | --- | --- |

—

tillgång till, deltagande i och utbildning inom kultur i själva verket kan spela en viktig roll för bekämpning av fattigdom och främjande av bättre social delaktighet, eftersom man därigenom bland annat uppmuntrar

—

den enskilde till självförverkligande, till att uttrycka sig, bli mer medveten och frigjord och därigenom aktivt kunna delta i samhällslivet,

| — | den sociala integrationen för grupper som är isolerade, exempelvis äldre, och grupper som är utsatta för fattigdom och social utestängning samt ökad kunskap om och bekämpning av stereotypa uppfattningar om vissa sociala grupper och kulturer, |
| --- | --- |

—

den sociala integrationen för grupper som är isolerade, exempelvis äldre, och grupper som är utsatta för fattigdom och social utestängning samt ökad kunskap om och bekämpning av stereotypa uppfattningar om vissa sociala grupper och kulturer,

| — | främjandet av kulturell mångfald och interkulturell dialog, respekten för olikheter och förmågan att förebygga och hantera de interkulturella utmaningarna, |
| --- | --- |

—

främjandet av kulturell mångfald och interkulturell dialog, respekten för olikheter och förmågan att förebygga och hantera de interkulturella utmaningarna,

| — | tillgången till information och tjänster i kulturmiljöer där ny informations- och kommunikationsteknik, och särskilt Internet, finns tillgänglig, |
| --- | --- |

—

tillgången till information och tjänster i kulturmiljöer där ny informations- och kommunikationsteknik, och särskilt Internet, finns tillgänglig,

| — | utvecklingen av den kreativa potentialen och färdigheter som erhållits genom icke-formell och informell utbildning och som kan utnyttjas på arbetsmarknaden och i det sociala livet och samhällslivet, |
| --- | --- |

—

utvecklingen av den kreativa potentialen och färdigheter som erhållits genom icke-formell och informell utbildning och som kan utnyttjas på arbetsmarknaden och i det sociala livet och samhällslivet,

som mot denna bakgrund FINNER att det är viktigt att integrera den kulturella dimensionen i den nationella och europeiska politiken för att bekämpa fattigdom och social utestängning,

UPPMANAR i det sammanhanget MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN att inom sina respektive behörighetsområden, med respekt för subsidiaritetsprincipen och med beaktande av deras institutionella struktur vidta följande åtgärder:

| A. | I syfte att främja kulturens tvärgående dimension tillämpa en metod som är övergripande, samstämmig och bygger på delaktighet genom att






  1. | integrera den kulturella dimensionen i strategierna för bekämpning av fattigdom och social utestängning och kulturpolitiken används för att främja den sociala delaktigheten, |
| --- | --- | --- |

A.

I syfte att främja kulturens tvärgående dimension tillämpa en metod som är övergripande, samstämmig och bygger på delaktighet genom att

1.

integrera den kulturella dimensionen i strategierna för bekämpning av fattigdom och social utestängning och kulturpolitiken används för att främja den sociala delaktigheten,

| 2. | bedriva en politik som främjar en effektiv och allmän tillgång till och deltagande i kulturaktiviteter, |
| --- | --- |

2.

bedriva en politik som främjar en effektiv och allmän tillgång till och deltagande i kulturaktiviteter,

| 3. | göra de berörda parterna, inbegripet personer som lever i fattigdom och social utestängning samt deras intresseorganisationer, delaktiga vid utformningen och genomförandet av strategier och politik, |
| --- | --- |

3.

göra de berörda parterna, inbegripet personer som lever i fattigdom och social utestängning samt deras intresseorganisationer, delaktiga vid utformningen och genomförandet av strategier och politik,

| 4. | uppmuntra till att det på lokal nivå utarbetas specifika projekt genom vilka en koppling säkerställs mellan program för social delaktighet och kulturprogram, |
| --- | --- |

4.

uppmuntra till att det på lokal nivå utarbetas specifika projekt genom vilka en koppling säkerställs mellan program för social delaktighet och kulturprogram,

| 5. | uppmuntra samarbete, genomförande av gemensamma projekt och utbyte av erfarenheter och god praxis mellan olika förvaltningsnivåer, inbegripet den europeiska nivån, mellan aktörer inom sektorerna för sociala frågor, ekonomi, kultur, utbildning och ungdom, och mellan offentliga myndigheter och dessa aktörer, |
| --- | --- |

5.

uppmuntra samarbete, genomförande av gemensamma projekt och utbyte av erfarenheter och god praxis mellan olika förvaltningsnivåer, inbegripet den europeiska nivån, mellan aktörer inom sektorerna för sociala frågor, ekonomi, kultur, utbildning och ungdom, och mellan offentliga myndigheter och dessa aktörer,

| 6. | främja forskning om och analys av kulturens roll för att bekämpa fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

6.

främja forskning om och analys av kulturens roll för att bekämpa fattigdom och social utestängning.

| B. | Kopplingen mellan utbildning, lärande, ekonomi, sysselsättning och kultur ska stärkas genom att






  1. | kulturaktiviteter, särskilt med deltagande av konstnärer och kulturinstitutioner, uppmuntras inom ramen för social- och utbildningssystemen och ungdomsverksamheten för att stärka den kulturella och interkulturella kompetensen och för att stimulera den kreativa och innovativa potentialen, särskilt hos barn och ungdomar, |
| --- | --- | --- |

B.

Kopplingen mellan utbildning, lärande, ekonomi, sysselsättning och kultur ska stärkas genom att

1.

kulturaktiviteter, särskilt med deltagande av konstnärer och kulturinstitutioner, uppmuntras inom ramen för social- och utbildningssystemen och ungdomsverksamheten för att stärka den kulturella och interkulturella kompetensen och för att stimulera den kreativa och innovativa potentialen, särskilt hos barn och ungdomar,

| 2. | erkänna betydelsen av kulturell medling (3) för deltagandet i kulturlivet och behovet av att ta fram anpassad utbildning på detta område och öka de deltagandes professionalisering, |
| --- | --- |

2.

erkänna betydelsen av kulturell medling (3) för deltagandet i kulturlivet och behovet av att ta fram anpassad utbildning på detta område och öka de deltagandes professionalisering,

| 3. | man verkar för att kompetens som förvärvats inom kultursektorn ska värdesättas i högre grad så att tillträdet till arbetsmarknaden, det sociala livet och samhällslivet främjas, |
| --- | --- |

3.

man verkar för att kompetens som förvärvats inom kultursektorn ska värdesättas i högre grad så att tillträdet till arbetsmarknaden, det sociala livet och samhällslivet främjas,

| 4. | bedriva en politik som syftar till ökad kunskap om medier och som syftar till utveckling av digital kompetens och till att utsatta, fattiga eller socialt utestängda grupper ska lära sig använda ny informations- och kommunikationsteknik, som underlättar tillgång till kultur och utveckling av kulturella uttryck och konstnärlig skaparkraft, |
| --- | --- |

4.

bedriva en politik som syftar till ökad kunskap om medier och som syftar till utveckling av digital kompetens och till att utsatta, fattiga eller socialt utestängda grupper ska lära sig använda ny informations- och kommunikationsteknik, som underlättar tillgång till kultur och utveckling av kulturella uttryck och konstnärlig skaparkraft,

| 5. | öka medvetenheten hos aktörerna inom sektorerna för kultur, sociala frågor, ekonomi, utbildning och ungdom vilka kommer i kontakt med personer som lever i fattigdom eller social utestängning om den interkulturella dialogen, om kulturens roll som vektor för social delaktighet och om dess medborgerliga dimension. |
| --- | --- |

5.

öka medvetenheten hos aktörerna inom sektorerna för kultur, sociala frågor, ekonomi, utbildning och ungdom vilka kommer i kontakt med personer som lever i fattigdom eller social utestängning om den interkulturella dialogen, om kulturens roll som vektor för social delaktighet och om dess medborgerliga dimension.

| C. | Kulturens potential i kampen mot stereotypa uppfattningar och fördomar om vissa sociala grupper och kulturer som lever i fattigdom eller social utestängning ska mobiliseras genom att






  1. | man verkar för program och åtgärder som främjar den kulturella mångfalden och den interkulturella dialogen och därvid särskilt uppmärksammar kulturutbyten mellan berörda grupper, så som invandrare, och samhället i stort, |
| --- | --- | --- |

C.

Kulturens potential i kampen mot stereotypa uppfattningar och fördomar om vissa sociala grupper och kulturer som lever i fattigdom eller social utestängning ska mobiliseras genom att

1.

man verkar för program och åtgärder som främjar den kulturella mångfalden och den interkulturella dialogen och därvid särskilt uppmärksammar kulturutbyten mellan berörda grupper, så som invandrare, och samhället i stort,

| 2. | tillvaratar den positiva roll medierna kan spela på området, |
| --- | --- |

2.

tillvaratar den positiva roll medierna kan spela på området,

| 3. | uppmuntrar verksamhet i detta syfte som riktas till barn och ungdomar och som bedrivs i och utanför skolan, i synnerhet av ungdomsorganisationer och ungdomsrörelser. |
| --- | --- |

3.

uppmuntrar verksamhet i detta syfte som riktas till barn och ungdomar och som bedrivs i och utanför skolan, i synnerhet av ungdomsorganisationer och ungdomsrörelser.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA att, med beaktande av deras institutionella struktur

| A. | undanröja de hinder som finns vad gäller kulturens tillgänglighet genom att






  1. | öka medvetenheten inom kultursektorn när det gäller välkomnandet av all slags publik och erkännandet av dess olika behov, |
| --- | --- | --- |

A.

undanröja de hinder som finns vad gäller kulturens tillgänglighet genom att

1.

öka medvetenheten inom kultursektorn när det gäller välkomnandet av all slags publik och erkännandet av dess olika behov,

| 2. | sprida kulturinformation som är anpassad och lättillgänglig, införa särskilda metoder för att informera och öka medvetenheten så att publik som är utsatt nås, och därvid särskilt uppmärksamma funktionshindrade, |
| --- | --- |

2.

sprida kulturinformation som är anpassad och lättillgänglig, införa särskilda metoder för att informera och öka medvetenheten så att publik som är utsatt nås, och därvid särskilt uppmärksamma funktionshindrade,

| 3. | förbättra tillgången till ny informations- och kommunikationsteknik, särskilt Internet, och i det sammanhanget stärka och förnya den roll som offentliga bibliotek, lokala kulturcentra och allmänna Internetanslutningspunkter har som en viktig del av kunskapens digitala landskap och som forum som är öppna för möten och kulturella aktiviteter av allehanda slag, |
| --- | --- |

3.

förbättra tillgången till ny informations- och kommunikationsteknik, särskilt Internet, och i det sammanhanget stärka och förnya den roll som offentliga bibliotek, lokala kulturcentra och allmänna Internetanslutningspunkter har som en viktig del av kunskapens digitala landskap och som forum som är öppna för möten och kulturella aktiviteter av allehanda slag,

| 4. | driva en politik som syftar till att sänka kostnaderna för tillgång till kultur, och som bedrivs till förmån för särskilda målgrupper, |
| --- | --- |

4.

driva en politik som syftar till att sänka kostnaderna för tillgång till kultur, och som bedrivs till förmån för särskilda målgrupper,

| 5. | förbättra och diversifiera det lokala utbudet av kultur som är tillgänglig för alla. |
| --- | --- |

5.

förbättra och diversifiera det lokala utbudet av kultur som är tillgänglig för alla.

| B. | förbättra deltagandet i kulturlivet och det kulturella uttrycket genom att






  1. | i högre grad värdesätta att en publik som lever i fattigdom eller är socialt utestängd deltar i kulturlivet, uttrycker sig genom kulturen och ägnar sig åt konstnärligt skapande, bland annat genom att man stärker den verksamhet som bedrivs inom konstnärlig utbildning, kulturell medling eller konstutövande, |
| --- | --- | --- |

B.

förbättra deltagandet i kulturlivet och det kulturella uttrycket genom att

1.

i högre grad värdesätta att en publik som lever i fattigdom eller är socialt utestängd deltar i kulturlivet, uttrycker sig genom kulturen och ägnar sig åt konstnärligt skapande, bland annat genom att man stärker den verksamhet som bedrivs inom konstnärlig utbildning, kulturell medling eller konstutövande,

| 2. | bedriva en politik på området läs- och skrivkunnighet, inbegripet digital sådan, grundläggande utbildning och inlärning av de nationella språken, |
| --- | --- |

2.

bedriva en politik på området läs- och skrivkunnighet, inbegripet digital sådan, grundläggande utbildning och inlärning av de nationella språken,

| 3. | uppmuntra sådana projekt som exempelvis Artists in Residence, som gör det möjligt att främja samarbete mellan konstnärer och personer som lever i fattigdom eller social utestängning, |
| --- | --- |

3.

uppmuntra sådana projekt som exempelvis Artists in Residence, som gör det möjligt att främja samarbete mellan konstnärer och personer som lever i fattigdom eller social utestängning,

| 4. | maximera potentialen inom sektorerna för utbildning och ungdom och uppmuntra de insatser som görs av kulturella inrättningar för att främja barns och ungdomars deltagande i kulturlivet och kulturella uttryck, |
| --- | --- |

4.

maximera potentialen inom sektorerna för utbildning och ungdom och uppmuntra de insatser som görs av kulturella inrättningar för att främja barns och ungdomars deltagande i kulturlivet och kulturella uttryck,

och uppmanar mot denna bakgrund MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN att

| 1. | på bästa sätt använda unionens sammanhållningspolitiska instrument för att stödja kulturella initiativ som syftar till att bekämpa fattigdom och social utestängning, |
| --- | --- |

1.

på bästa sätt använda unionens sammanhållningspolitiska instrument för att stödja kulturella initiativ som syftar till att bekämpa fattigdom och social utestängning,

| 2. | ta tillvara kulturens bidrag till utvecklingen och genomförandet av millennieutvecklingsmålen, |
| --- | --- |

2.

ta tillvara kulturens bidrag till utvecklingen och genomförandet av millennieutvecklingsmålen,

| 3. | beakta dessa slutsatser vid genomförandet av målsättningarna i strategin ”Europa 2020”. |
| --- | --- |

3.

beakta dessa slutsatser vid genomförandet av målsättningarna i strategin ”Europa 2020”.

---

(1)  EUT L 298, 7.11.2008, s. 20.

(2)  Dok. EUCO 13/1/10 REV 1.

(3)  Med kulturell medling avses sådan verksamhet som är ägnad att skapa förbindelser mellan publik och kultur.

---

| 1.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/18

---

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om EU:s roll i den internationella kampen mot dopning

2010/C 324/04

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR,

1.   SOM ERINRAR OM att:

| — | rådet den 4 december 2000 antog slutsatser om kampen mot dopning (1) (som dessa slutsatser kompletterar) där det fastslogs att det inom rimlig tid före varje möte i den internationella antidopningsbyrån (AMA) och på ordförandeskapets ansvar måste genomföras en samordning mellan Europeiska gemenskapen och medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

rådet den 4 december 2000 antog slutsatser om kampen mot dopning (1) (som dessa slutsatser kompletterar) där det fastslogs att det inom rimlig tid före varje möte i den internationella antidopningsbyrån (AMA) och på ordförandeskapets ansvar måste genomföras en samordning mellan Europeiska gemenskapen och medlemsstaterna,

| — | Europeiska unionen, efter Lissabonfördragets (2) ikraftträdande den 1 december 2009 fick befogenheter på idrottsområdet, så att unionen kan genomföra åtgärder för att stödja, samordna eller komplettera medlemsstaternas åtgärder för att bidra till främjandet av europeiska idrottsfrågor och samtidigt beakta idrottens särskilda karaktär, dess strukturer som grundar sig på frivillig verksamhet och dess sociala och utbildningsmässiga funktion; den europeiska dimensionen inom idrotten kommer därför att utvecklas genom att rättvisa och öppenhet främjas i idrottstävlingar, liksom samarbete mellan organ med ansvar för idrott, och genom att idrottsmäns och idrottskvinnors, särskilt de yngstas, fysiska och moraliska integritet skyddas; samarbete med tredjeländer och behöriga internationella organisationer, i synnerhet Europarådet, ska främjas, |
| --- | --- |

—

Europeiska unionen, efter Lissabonfördragets (2) ikraftträdande den 1 december 2009 fick befogenheter på idrottsområdet, så att unionen kan genomföra åtgärder för att stödja, samordna eller komplettera medlemsstaternas åtgärder för att bidra till främjandet av europeiska idrottsfrågor och samtidigt beakta idrottens särskilda karaktär, dess strukturer som grundar sig på frivillig verksamhet och dess sociala och utbildningsmässiga funktion; den europeiska dimensionen inom idrotten kommer därför att utvecklas genom att rättvisa och öppenhet främjas i idrottstävlingar, liksom samarbete mellan organ med ansvar för idrott, och genom att idrottsmäns och idrottskvinnors, särskilt de yngstas, fysiska och moraliska integritet skyddas; samarbete med tredjeländer och behöriga internationella organisationer, i synnerhet Europarådet, ska främjas,

2.   SOM ÄR MEDVETNA om att:

| — | några av de frågor som behandlas av AMA faller inom EU:s behörighetsområde, medan andra är medlemsstaternas ansvar, |
| --- | --- |

—

några av de frågor som behandlas av AMA faller inom EU:s behörighetsområde, medan andra är medlemsstaternas ansvar,

| — | eftersom AMA har en kontinental struktur är nära samarbete med Europarådet nödvändigt så att samsyn kan uppnås i alla frågor av gemensamt intresse, |
| --- | --- |

—

eftersom AMA har en kontinental struktur är nära samarbete med Europarådet nödvändigt så att samsyn kan uppnås i alla frågor av gemensamt intresse,

3.   ANSER att:

| — | det är av avgörande betydelse att EU:s och dess medlemsstaters uppfattningar ges tillbörlig vikt i AMA-förhandlingarna, |
| --- | --- |

—

det är av avgörande betydelse att EU:s och dess medlemsstaters uppfattningar ges tillbörlig vikt i AMA-förhandlingarna,

| — | EU:s och medlemsstaternas ståndpunkter i tillämpliga fall, t.ex. mot bakgrund av EU:s regelverk och skyldigheten att lojalt samarbeta, på ordförandeskapets ansvar ska samordnas i god tid och på ett effektivt sätt före mötena inom AMA. |
| --- | --- |

—

EU:s och medlemsstaternas ståndpunkter i tillämpliga fall, t.ex. mot bakgrund av EU:s regelverk och skyldigheten att lojalt samarbeta, på ordförandeskapets ansvar ska samordnas i god tid och på ett effektivt sätt före mötena inom AMA.

---

(1)  EGT C 356, 12.12.2000, s. 1.

(2)  Artiklarna 6 och 165 i EUF-fördraget.

---

Europeiska kommissionen

| 1.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/19

---

Eurons växelkurs (1)

30 november 2010

2010/C 324/05

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2998 |
| JPY | japansk yen | 109,00 |
| DKK | dansk krona | 7,4529 |
| GBP | pund sterling | 0,83765 |
| SEK | svensk krona | 9,1715 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2990 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,0910 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,915 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 284,18 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7093 |
| PLN | polsk zloty | 4,0692 |
| RON | rumänsk leu | 4,2925 |
| TRY | turkisk lira | 1,9645 |
| AUD | australisk dollar | 1,3595 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3306 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,0979 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7557 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,7219 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 510,51 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,2714 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,6658 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4260 |
| IDR | indonesisk rupiah | 11 765,09 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,1171 |
| PHP | filippinsk peso | 57,361 |
| RUB | rysk rubel | 40,9545 |
| THB | thailändsk baht | 39,254 |
| BRL | brasiliansk real | 2,2373 |
| MXN | mexikansk peso | 16,3190 |
| INR | indisk rupie | 59,7400 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2998

JPY

japansk yen

109,00

DKK

dansk krona

7,4529

GBP

pund sterling

0,83765

SEK

svensk krona

9,1715

CHF

schweizisk franc

1,2990

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,0910

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,915

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

284,18

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7093

PLN

polsk zloty

4,0692

RON

rumänsk leu

4,2925

TRY

turkisk lira

1,9645

AUD

australisk dollar

1,3595

CAD

kanadensisk dollar

1,3306

HKD

Hongkongdollar

10,0979

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7557

SGD

singaporiansk dollar

1,7219

KRW

sydkoreansk won

1 510,51

ZAR

sydafrikansk rand

9,2714

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,6658

HRK

kroatisk kuna

7,4260

IDR

indonesisk rupiah

11 765,09

MYR

malaysisk ringgit

4,1171

PHP

filippinsk peso

57,361

RUB

rysk rubel

40,9545

THB

thailändsk baht

39,254

BRL

brasiliansk real

2,2373

MXN

mexikansk peso

16,3190

INR

indisk rupie

59,7400

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 1.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/20

---

Meddelande om genomförande av artikel 9a.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 550/2004 om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet

(Offentliggörande av medlemsstaternas beslut om inrättande av funktionella luftrumsblock)

2010/C 324/06

| Medlemsstat(er) | Referens | Det funktionella luftrumsblockets benämning | Ikraftträdande |
| --- | --- | --- | --- |
| Danmark, Sverige | Avtal mellan länderna, undertecknat den 17 december 2009 | Dansk-svenskt funktionellt luftrumsblock | 1 juli 2010 |

Medlemsstat(er)

Referens

Det funktionella luftrumsblockets benämning

Ikraftträdande

Danmark, Sverige

Avtal mellan länderna, undertecknat den 17 december 2009

Dansk-svenskt funktionellt luftrumsblock

1 juli 2010

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 1.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/21

---

Tillkännagivande om inledande av en partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa gjutjärnsprodukter med ursprung i Folkrepubliken Kina

2010/C 324/07

Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) har tagit emot en begäran om en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen).

1.   Begäran om översyn

Begäran ingavs av Shandong Lulong Group Co. Ltd. (nedan kallad sökanden), en exporterande tillverkare från Kina.

Översynen gäller endast undersökning av dumpning för sökandens del.

2.   Produkt

Föremål för översynen är produkter av icke-aducerat gjutjärn och nodulärt gjutjärn (segjärn) avsedda att täcka eller ge tillgång till marksystem eller underjordiska system, och delar därav, även maskinbearbetade, belagda, målade eller utrustade med andra material, med undantag av brandposter, med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten) som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7325 10 50, 7325 10 92, ex 7325 10 99 (Taric-nummer 7325109910) och ex 7325 99 10 (Taric-nummer 7325991010).

3.   Gällande åtgärder

De åtgärder som för närvarande är i kraft är en slutgiltig antidumpningstull som infördes genom rådets förordning (EG) nr 1212/2005 (2) på import av vissa gjutjärnsprodukter med ursprung i Kina, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 500/2009 (3).

4.   Grund för översynen

Begäran enligt artikel 11.3 bygger på prima facie-bevisning som sökanden lagt fram för att de omständigheter som låg till grund för införandet av de gällande åtgärderna har förändrats när det gäller sökanden, och att dessa förändringar är av varaktig karaktär.

Sökanden har lagt fram prima facie-bevisning som visar att kraven för marknadsekonomisk status är uppfyllda och som för sökandens del visar att fortsatt tillämpning av åtgärden på dess nuvarande nivå inte längre är nödvändig för att motverka dumpning. En jämförelse mellan sökandens priser på hemmamarknaden och dess exportpriser till unionen visar att dumpningsmarginalen förefaller vara avsevärt lägre än åtgärdens nuvarande nivå.

En fortsatt tillämpning av åtgärden på den nuvarande nivån, som bygger på den tidigare fastställda dumpningsnivån, förefaller därför inte längre nödvändig för att motverka dumpning.

5.   Förfarande för fastställande av dumpning

Kommissionen har efter samråd med rådgivande kommittén fastslagit att bevisningen är tillräcklig för att motivera en partiell interimsöversyn och inleder därför en översyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen.

Undersökningen kommer att inriktas på en bedömning av om de gällande åtgärderna ska behållas, upphävas eller ändras för sökandens del.

Om det fastställs att åtgärderna bör upphävas eller ändras när det gäller sökanden, kan det bli nödvändigt att ändra den tullsats som för närvarande tillämpas på import av den berörda produkten från andra företag i Kina som inte nämns särskilt i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 1212/2005.

a)   Frågeformulär

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser nödvändiga för sin undersökning kommer den att sända frågeformulär till sökanden och till myndigheterna i det berörda exportlandet. Dessa uppgifter och bevisning till stöd för dem ska ha inkommit till kommissionen inom den tidsfrist som anges i punkt 6 a i.

b)   Insamling av uppgifter samt utfrågningar

Alla berörda parter uppmanas att lämna synpunkter och uppgifter utöver svaren på frågeformuläret och att lägga fram bevisning till stöd för dessa. Dessa upplysningar och bevisning till stöd för dem ska ha inkommit till kommissionen inom den tidsfrist som anges i punkt 6 a i.

Kommissionen kan dessutom komma att höra berörda parter, om de lämnar en begäran om detta och visar att det finns särskilda skäl att höra dem. Denna begäran ska göras inom den tidsfrist som anges i punkt 6 a ii.

c)   Marknadsekonomisk status och individuell behandling

Om sökanden lägger fram tillräcklig bevisning för att företaget är verksamt under marknadsekonomiska förhållanden, dvs. att det uppfyller kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen, kommer normalvärdet att fastställas i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen. För detta måste företaget lämna in en väl underbyggd ansökan inom den särskilda tidsfrist som anges i punkt 6 b i detta tillkännagivande. Kommissionen kommer att sända ansökningsformulär till sökanden och till myndigheterna i Kina. Sökanden kan också använda detta ansökningsformulär för att ansöka om individuell behandling, dvs. när sökanden uppfyller de kriterier som anges i artikel 9.5 i grundförordningen.

d)   Val av land med marknadsekonomi

Om sökanden inte beviljas marknadsekonomisk status men uppfyller kraven för fastställande av en individuell tull enligt artikel 9.5 i grundförordningen, kommer i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ett lämpligt land med marknadsekonomi att användas för att fastställa normalvärdet för Kina. Kommissionen har för avsikt att liksom i den undersökning som ledde till införandet av åtgärder beträffande import av den berörda produkten från Kina, åter använda Indien för detta ändamål. Berörda parter uppmanas att inom den särskilda tidsfrist som anges i punkt 6 c i detta tillkännagivande lämna synpunkter på om detta är ett lämpligt val.

Om sökanden beviljas marknadsekonomisk status kan kommissionen dessutom vid behov använda resultat som framkommit vid fastställandet av normalvärdet i ett lämpligt land med marknadsekonomi för att t.ex. ersätta otillförlitliga kostnads- eller prisuppgifter i Kina som är nödvändiga för fastställandet av normalvärdet, såvida tillförlitliga uppgifter inte finns att tillgå i Kina. Kommissionen överväger att välja Indien även för detta ändamål.

6.   Tidsfrister

a)   Allmänna tidsfrister

i)   För att ge sig till känna, lämna in besvarade frågeformulär och andra uppgifter

För att de berörda parternas uppgifter ska kunna beaktas vid undersökningen måste parterna, om inget annat anges, ge sig till känna genom att kontakta kommissionen, lämna sina synpunkter, lämna in besvarade frågeformulär och lämna eventuella andra uppgifter inom 37 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Det bör noteras att de flesta av de förfaranderelaterade rättigheter som anges i grundförordningen endast är tillämpliga om parterna ger sig till känna inom denna tidsfrist.

ii)   För att begära att bli hörd

Alla berörda parter kan också inom samma tidsfrist på 37 dagar begära att bli hörda av kommissionen.

b)   Särskild tidsfrist för ansökningar om marknadsekonomisk status eller individuell behandling

Sökandens korrekt underbyggda ansökan om marknadsekonomisk status (se punkt 5 c i detta tillkännagivande) ska ha inkommit till kommissionen inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

c)   Särskild tidsfrist för val av land med marknadsekonomi

Berörda parter som så önskar kan lämna synpunkter på valet av Indien som ett lämpligt land med marknadsekonomi för fastställandet av normalvärdet för Kina (se punkt 5 d). Dessa synpunkter ska ha inkommit till kommissionen inom tio dagar efter att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

7.   Skriftliga inlagor, besvarade frågeformulär och korrespondens

Alla inlagor och framställningar från berörda parter måste inges skriftligen (inte i elektronisk form, såvida inte annat anges) och innehålla den berörda partens namn, adress, e-postadress, telefonnummer och faxnummer. Alla skriftliga inlagor, inbegripet sådana uppgifter som begärs i detta tillkännagivande, svar på frågeformulär och korrespondens som de berörda parterna tillhandahållit konfidentiellt ska märkas Limited
   (4) och i enlighet med artikel 19.2 i grundförordningen åtföljas av en icke-konfidentiell sammanfattning som ska märkas For inspection by interested parties.

Kommissionen kan kontaktas på följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för handel |
| Direktorat H |
| Kontor: N-105 4/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22956505 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för handel

Direktorat H

Kontor: N-105 4/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22956505

8.   Bristande samarbete

Om en berörd part vägrar att ge tillgång till eller underlåter att lämna nödvändiga uppgifter inom utsatt tid eller lägger väsentliga hinder i vägen för undersökningen, kan enligt artikel 18 i grundförordningen positiva eller negativa avgöranden träffas på grundval av tillgängliga uppgifter.

Om det framkommer att en berörd part har lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter, ska dessa enligt artikel 18 i grundförordningen lämnas utan beaktande och tillgängliga uppgifter får användas. Om en berörd part inte samarbetar eller endast delvis samarbetar och tillgängliga uppgifter därför används, kan resultatet bli mindre gynnsamt för den berörda parten än om denna hade samarbetat.

9.   Tidsplan för undersökningen

Undersökningen kommer i enlighet med artikel 11.5 i grundförordningen att slutföras inom 15 månader efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

10.   Behandling av personuppgifter

Alla personuppgifter som samlas in i samband med denna undersökning kommer att behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (5).

11.   Förhörsombud

Om de berörda parterna anser sig ha svårigheter vid utövandet av sina rättigheter att försvara sig, kan de begära att förhörsombudet (Hearing Officer) vid generaldirektoratet för handel (GD Handel) ingriper. Förhörsombudet verkar som kontakt mellan de berörda parterna och kommissionens avdelningar och fungerar vid behov som medlare i förfarandefrågor som påverkar skyddet av parternas rättigheter, särskilt när det gäller tillgång till handlingarna i ärendet, sekretess, förlängning av tidsfristerna och behandling av skriftliga eller muntliga synpunkter. För närmare information och kontaktuppgifter, se förhörsombudets webbsidor på GD Handels webbplats (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

(2)  EUT L 199, 29.7.2005, s. 1.

(3)  EUT L 151, 16.6.2009, s. 6.

(4)  Detta innebär att dokumentet endast är för internt bruk. Det är skyddat i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43). Det är ett konfidentiellt dokument i enlighet med artikel 19 i grundförordningen och artikel 6 i WTO-avtalet om tillämpning av artikel VI i allmänna tull- och handelsavtalet 1994 (antidumpningsavtalet).

(5)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 1.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/24

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2010/C 324/08

| 1. | Kommissionen mottog den 22 november 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Companhia de Seguros Tranquilidade, SA (Tranquilidade, Portugal) kontrollerat av Espírito Santo Financial Group, SA (ESFG, Luxemburg) och Banco Pastor, SA (Banco Pastor, Spanien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordningen, förvärvar gemensam kontroll över företaget Pastor Vida, SA de Seguros y Reaseguros (Pastor Vida, Spanien), som hittills varit ensamt kontrollerat av Banco Pastor, och företaget Espírito Santo Gestion, S.A.U., S.G.I.I.C. (ESG, Spanien) kontrollerat av ESFG, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordningen, förvärvar fullständig kontroll över Gespastor S.G.I.I.C, SA (Gespastor, Spanien), genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 22 november 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Companhia de Seguros Tranquilidade, SA (Tranquilidade, Portugal) kontrollerat av Espírito Santo Financial Group, SA (ESFG, Luxemburg) och Banco Pastor, SA (Banco Pastor, Spanien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordningen, förvärvar gemensam kontroll över företaget Pastor Vida, SA de Seguros y Reaseguros (Pastor Vida, Spanien), som hittills varit ensamt kontrollerat av Banco Pastor, och företaget Espírito Santo Gestion, S.A.U., S.G.I.I.C. (ESG, Spanien) kontrollerat av ESFG, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordningen, förvärvar fullständig kontroll över Gespastor S.G.I.I.C, SA (Gespastor, Spanien), genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Tranquilidade: Försäkrings- och pensionsplansprodukter, främst med verksamhet i Portugal och Spanien, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Tranquilidade: Försäkrings- och pensionsplansprodukter, främst med verksamhet i Portugal och Spanien,

| — | ESG: Verksamt i Spaniens finanssektor, inom förvaltning av investeringsfonder, |
| --- | --- |

—

ESG: Verksamt i Spaniens finanssektor, inom förvaltning av investeringsfonder,

| — | ESFG: Bank-, försäkrings, förmögenhets- och fondförvaltningstjänster i Portugal och internationellt, |
| --- | --- |

—

ESFG: Bank-, försäkrings, förmögenhets- och fondförvaltningstjänster i Portugal och internationellt,

| — | Banco Pastor: Koncern som är verksam inom banktransaktioner och försäkringsförmedling i Spanien, |
| --- | --- |

—

Banco Pastor: Koncern som är verksam inom banktransaktioner och försäkringsförmedling i Spanien,

| — | Pastor Vida: Livförsäkringar och pensionsplaner i Spanien, |
| --- | --- |

—

Pastor Vida: Livförsäkringar och pensionsplaner i Spanien,

| — | Gespastor: Verksamt i Spaniens finanssektor, inom förvaltning av investeringsfonder. |
| --- | --- |

—

Gespastor: Verksamt i Spaniens finanssektor, inom förvaltning av investeringsfonder.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---

| 1.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/26

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV)

(Text av betydelse för EES)

2010/C 324/09

| 1. | Kommissionen mottog den 24 november 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Votorantim-koncernen (Brasilien) och Fischer-koncernen (Brasilien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordningen, förvärvar gemensam kontroll över ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag (JV), genom sammanslagningen av deras respektive dotterbolag Citrovita och Citrosuco. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 24 november 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Votorantim-koncernen (Brasilien) och Fischer-koncernen (Brasilien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordningen, förvärvar gemensam kontroll över ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag (JV), genom sammanslagningen av deras respektive dotterbolag Citrovita och Citrosuco.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Votorantim: Cement och betong, gruv- och metallverksamhet, pappersmassa och papper, fruktjuice, specialmarknader inom kemisektorn, självproduktion av el samt finans, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Votorantim: Cement och betong, gruv- och metallverksamhet, pappersmassa och papper, fruktjuice, specialmarknader inom kemisektorn, självproduktion av el samt finans,

| — | Fischer: Sjöfartstjänster till oljeplattformar, tillverkning av fruktjuice, |
| --- | --- |

—

Fischer: Sjöfartstjänster till oljeplattformar, tillverkning av fruktjuice,

| — | JV: Tillverkning och export av apelsinjuice. |
| --- | --- |

—

JV: Tillverkning och export av apelsinjuice.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV, till:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV, till:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 1.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/27

---

Meddelande om en ansökan enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG

Ansökan från en medlemsstat

2010/C 324/10

Den 22 november 2010 tog kommissionen emot en ansökan enligt artikel 30.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (försörjningsdirektivet). Den första arbetsdagen efter mottagandet av ansökan är den 23 november 2010.

Ansökan kommer från Republiken Tjeckien och avser prospektering och utvinning av kol i landet. I nämnda artikel 30 föreskrivs att direktiv 2004/17/EG inte är tillämpligt om den aktuella verksamheten är direkt konkurrensutsatt på marknader med fritt tillträde. Utvärderingen av dessa villkor ska uteslutande ske enligt direktiv 2004/17/EG och påverkar inte tillämpningen av konkurrensreglerna.

Kommissionen ska inom en tidsfrist på tre månader räknat från ovannämnda arbetsdag fatta beslut om denna ansökan. Tidsfristen löper således ut den 23 februari 2011.

Bestämmelserna i artikel 30.4 tredje stycket är inte tillämpliga, varför den tidsfrist som kommissionen förfogar över eventuellt kan komma att förlängas med tre månader. En eventuell förlängning ska offentliggöras.

---