# Den Europæiske Unions C 323/2010

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2010.323.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 323 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 53. årgang30. november 2010 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2010.323.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 323

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

53. årgang30. november 2010

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse |
| 2010/C 323/01 | Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om borgerinitiativer | 1 |
| 2010/C 323/02 | Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelseom forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn, seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og om ophævelse af rammeafgørelse 2004/68/RIA | 6 |
| 2010/C 323/03 | Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indskudsgarantiordninger | 9 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

2010/C 323/01

Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om borgerinitiativer

1

2010/C 323/02

Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelseom forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn, seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og om ophævelse af rammeafgørelse 2004/68/RIA

6

2010/C 323/03

Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indskudsgarantiordninger

9

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2010/C 323/04 | Rådets konklusioner om styrkelse af de grundlæggende færdigheder som led i det europæiske samarbejde om skolerne i det 21. århundrede | 11 |
| 2010/C 323/05 | Rådets konklusioner af 18. november 2010 om muligheder og udfordringer for europæisk film i den digitale tidsalder | 15 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 323/06 | Euroens vekselkurs | 18 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2010/C 323/07 | Likvidationsbehandling — Afgørelse om indledning af likvidation af International Insurance Corporation (IIC) NV (Offentliggørelse i overensstemmelse med artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/17/EF af 19. marts 2001 om sanering og likvidation af forsikringsselskaber og artikel 213h i den nederlandske konkurslov) | 19 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2010/C 323/04

Rådets konklusioner om styrkelse af de grundlæggende færdigheder som led i det europæiske samarbejde om skolerne i det 21. århundrede

11

2010/C 323/05

Rådets konklusioner af 18. november 2010 om muligheder og udfordringer for europæisk film i den digitale tidsalder

15

Europa-Kommissionen

2010/C 323/06

Euroens vekselkurs

18

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2010/C 323/07

Likvidationsbehandling — Afgørelse om indledning af likvidation af International Insurance Corporation (IIC) NV (Offentliggørelse i overensstemmelse med artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/17/EF af 19. marts 2001 om sanering og likvidation af forsikringsselskaber og artikel 213h i den nederlandske konkurslov)

(Offentliggørelse i overensstemmelse med artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/17/EF af 19. marts 2001 om sanering og likvidation af forsikringsselskaber og artikel 213h i den nederlandske konkurslov)

19

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 323/08 | Indkaldelse af forslag — EACEA/37/10 — Samarbejdsprogram mellem EU og Canada inden for videregående uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender — TEP-programmet (Transatlantic Exchange Partnerships) — TDP-programmet (Transatlantic Degree Partnerships) | 20 |
| 2010/C 323/09 | Indkaldelse af forslag og af interessetilkendegivelser — ESPON 2013-programmet | 23 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 323/10 | Meddelelse om indledning af en delvis interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af kaliumchlorid med oprindelse i Belarus og Rusland | 24 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 323/11 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5846 — Shell/Cosan/JV) (
  1
  ) | 28 |
| 2010/C 323/12 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6069 — Mitsui Renewable/FCCE/Guzman) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 29 |
| 2010/C 323/13 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6042 — Brose/SEW/JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 30 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 323/14 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og levnedsmidler | 31 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

2010/C 323/08

Indkaldelse af forslag — EACEA/37/10 — Samarbejdsprogram mellem EU og Canada inden for videregående uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender — TEP-programmet (Transatlantic Exchange Partnerships) — TDP-programmet (Transatlantic Degree Partnerships)

20

2010/C 323/09

Indkaldelse af forslag og af interessetilkendegivelser — ESPON 2013-programmet

23

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

2010/C 323/10

Meddelelse om indledning af en delvis interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af kaliumchlorid med oprindelse i Belarus og Rusland

24

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2010/C 323/11

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5846 — Shell/Cosan/JV) (
  1
  )

1

28

2010/C 323/12

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6069 — Mitsui Renewable/FCCE/Guzman) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

29

2010/C 323/13

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6042 — Brose/SEW/JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

30

ANDET

Europa-Kommissionen

2010/C 323/14

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og levnedsmidler

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

| 30.11.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 323/1

---

Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om borgerinitiativer

2010/C 323/01

DEN EUROPÆISKE TILSYNSFØRENDE FOR DATABESKYTTELSE,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 16,

som henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 8,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (1),

som henviser til Kommissionens anmodning om udtalelse i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2, til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger, sendt til den tilsynsførende den 31. marts 2010 (2),

HAR VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE:

I.   INDLEDNING

| 1. | Den 31. marts 2010 vedtog Kommissionen et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om borgerinitiativer (3). Forslaget blev fremsat efter en offentlig høring herom, der fandt sted fra den 11. november 2009 til den 31. januar 2010 (4). |
| --- | --- |

1.

Den 31. marts 2010 vedtog Kommissionen et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om borgerinitiativer (3). Forslaget blev fremsat efter en offentlig høring herom, der fandt sted fra den 11. november 2009 til den 31. januar 2010 (4).

| 2. | Borgerinitiativet er en af nyskabelserne i EU's lovgivning, idet der med Lissabontraktaten indføres et borgerinitiativ, hvorved et antal unionsborgere på mindst en million, der kommer fra et betydeligt antal medlemsstater, kan tage initiativ til at opfordre Kommissionen til at fremsætte et lovforslag. Forslaget til forordning er baseret på artikel 11, stk. 4, i TEU og artikel 24, stk. 1, i TEUF, hvor det hedder, at procedurer og betingelser, der er nødvendige for fremsættelse af et borgerinitiativ, skal fastlægges efter den almindelige lovgivningsprocedure. |
| --- | --- |

2.

Borgerinitiativet er en af nyskabelserne i EU's lovgivning, idet der med Lissabontraktaten indføres et borgerinitiativ, hvorved et antal unionsborgere på mindst en million, der kommer fra et betydeligt antal medlemsstater, kan tage initiativ til at opfordre Kommissionen til at fremsætte et lovforslag. Forslaget til forordning er baseret på artikel 11, stk. 4, i TEU og artikel 24, stk. 1, i TEUF, hvor det hedder, at procedurer og betingelser, der er nødvendige for fremsættelse af et borgerinitiativ, skal fastlægges efter den almindelige lovgivningsprocedure.

| 3. | Forslaget blev sendt til den tilsynsførende i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 45/2001 samme dag, som det blev vedtaget. Den tilsynsførende blev uformelt hørt forud for forslagets vedtagelse. Den tilsynsførende bifaldt denne uformelle høring og glæder sig over, at der er taget hensyn til de fleste af hans bemærkninger i det endelige forslag. |
| --- | --- |

3.

Forslaget blev sendt til den tilsynsførende i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 45/2001 samme dag, som det blev vedtaget. Den tilsynsførende blev uformelt hørt forud for forslagets vedtagelse. Den tilsynsførende bifaldt denne uformelle høring og glæder sig over, at der er taget hensyn til de fleste af hans bemærkninger i det endelige forslag.

| 4. | Generelt er den tilsynsførende tilfreds med den måde, som beskyttelse af oplysninger behandles på i forslaget til forordning. På detailplan har den tilsynsførende et par forslag til tilpasninger. Disse drøftes i udtalelsens kapitel II. |
| --- | --- |

4.

Generelt er den tilsynsførende tilfreds med den måde, som beskyttelse af oplysninger behandles på i forslaget til forordning. På detailplan har den tilsynsførende et par forslag til tilpasninger. Disse drøftes i udtalelsens kapitel II.

| 5. | Indledningsvis vil den tilsynsførende understrege, at fuldstændig overholdelse af bestemmelserne om beskyttelse af oplysninger i høj grad vil bidrage til at gøre dette nye vigtige instrument pålideligt, stærkt og vellykket. |
| --- | --- |

5.

Indledningsvis vil den tilsynsførende understrege, at fuldstændig overholdelse af bestemmelserne om beskyttelse af oplysninger i høj grad vil bidrage til at gøre dette nye vigtige instrument pålideligt, stærkt og vellykket.

II.   DETALJERET ANALYSE AF FORSLAGET

| 6. | I overensstemmelse med artikel 11, stk. 4, i TEU og artikel 24, stk. 1, i TEUF fastlægger forslaget de procedurer og betingelser, der er nødvendige for fremsættelsen af et borgerinitiativ. I forslaget til forordning fastlægges det antal medlemsstater, borgerne som minimum skal komme fra, minimum af underskrifter fra hver medlemsstat og minimumsalderen for, at borgerne har ret til at deltage i et initiativ. Desuden fastlægger forslaget de indholdsmæssige og proceduremæssige betingelser for Kommissionens behandling af et initiativ. |
| --- | --- |

6.

I overensstemmelse med artikel 11, stk. 4, i TEU og artikel 24, stk. 1, i TEUF fastlægger forslaget de procedurer og betingelser, der er nødvendige for fremsættelsen af et borgerinitiativ. I forslaget til forordning fastlægges det antal medlemsstater, borgerne som minimum skal komme fra, minimum af underskrifter fra hver medlemsstat og minimumsalderen for, at borgerne har ret til at deltage i et initiativ. Desuden fastlægger forslaget de indholdsmæssige og proceduremæssige betingelser for Kommissionens behandling af et initiativ.

| 7. | I denne udtalelse behandles alene de bestemmelser, der er relevante af hensyn til beskyttelse af oplysninger. Det drejer sig om reglerne for registrering af forslag til initiativer (artikel 4), procedurer og betingelser for indsamling af støttetilkendegivelser (artikel 5 og 6) og krav til kontrol og attestering af støttetilkendegivelser (artikel 9). Beskyttelse af oplysninger er navnlig omfattet af forslagets artikel 12. I artikel 13 behandles krav til det ansvar, der påhviler initiativtagerne til et borgerinitiativ. Disse bestemmelser vil blive analyseret nedenfor. |
| --- | --- |

7.

I denne udtalelse behandles alene de bestemmelser, der er relevante af hensyn til beskyttelse af oplysninger. Det drejer sig om reglerne for registrering af forslag til initiativer (artikel 4), procedurer og betingelser for indsamling af støttetilkendegivelser (artikel 5 og 6) og krav til kontrol og attestering af støttetilkendegivelser (artikel 9). Beskyttelse af oplysninger er navnlig omfattet af forslagets artikel 12. I artikel 13 behandles krav til det ansvar, der påhviler initiativtagerne til et borgerinitiativ. Disse bestemmelser vil blive analyseret nedenfor.

Artikel 4 —   Registrering af et forslag til borgerinitiativ

| 8. | Forud for indsamlingen af støttetilkendegivelser fra underskrivere af et forslag skal initiativtageren lade initiativet registrere i Kommissionen via et onlineregister. Han skal indgive de oplysninger, der er fastsat i bilag II til forslaget til forordning. Disse oplysninger omfatter initiativtagerens personoplysninger såsom fuldstændigt navn, postadresse og e-mail-adresse. I henhold til forslagets artikel 4, stk. 5, offentliggøres et forslag til et borgerinitiativ i registret. Skønt det ikke fremgår helt klart af teksten, antager den tilsynsførende, at initiativtagerens postadresse og e-mail-adresse i princippet ikke skal gøres offentligt tilgængelig gennem registret. I modsat fald vil den tilsynsførende opfordre lovgiveren til at vurdere og gøre rede for nødvendigheden af denne offentliggørelse og afklare artikel 4 i så henseende. |
| --- | --- |

8.

Forud for indsamlingen af støttetilkendegivelser fra underskrivere af et forslag skal initiativtageren lade initiativet registrere i Kommissionen via et onlineregister. Han skal indgive de oplysninger, der er fastsat i bilag II til forslaget til forordning. Disse oplysninger omfatter initiativtagerens personoplysninger såsom fuldstændigt navn, postadresse og e-mail-adresse. I henhold til forslagets artikel 4, stk. 5, offentliggøres et forslag til et borgerinitiativ i registret. Skønt det ikke fremgår helt klart af teksten, antager den tilsynsførende, at initiativtagerens postadresse og e-mail-adresse i princippet ikke skal gøres offentligt tilgængelig gennem registret. I modsat fald vil den tilsynsførende opfordre lovgiveren til at vurdere og gøre rede for nødvendigheden af denne offentliggørelse og afklare artikel 4 i så henseende.

Artikel 5 —   Procedurer og betingelser for indsamling af støttetilkendegivelser

| 9. | Initiativtageren er ansvarlig for indsamlingen af de nødvendige støttetilkendegivelser fra underskrivere af et forslag til borgerinitiativ. I henhold til artikel 5, stk. 1, skal støttetilkendegivelsesformularerne være i overensstemmelse med modellen i bilag III til forslaget til forordning. I henhold til denne model skal en underskriver afgive visse (indlysende) personoplysninger såsom for- og efternavn og underskrift, hvis støttetilkendegivelsen er i papirform. For at gøre det muligt for den kompetente myndighed at kontrollere støttetilkendegivelsens gyldighed skal visse andre oplysninger også afgives: by og land, hvor underskriveren er bosiddende, fødselsdato og -sted, nationalitet, personligt identifikationsnummer, type identifikationsnummer/identifikationsdokument og den medlemsstat, der har udstedt identifikationsnummeret/identifikationsdokumentet. Andre ikke-obligatoriske felter i modellen er angivelse af gade, hvor underskriveren bor, og e-mail-adresse. |
| --- | --- |

9.

Initiativtageren er ansvarlig for indsamlingen af de nødvendige støttetilkendegivelser fra underskrivere af et forslag til borgerinitiativ. I henhold til artikel 5, stk. 1, skal støttetilkendegivelsesformularerne være i overensstemmelse med modellen i bilag III til forslaget til forordning. I henhold til denne model skal en underskriver afgive visse (indlysende) personoplysninger såsom for- og efternavn og underskrift, hvis støttetilkendegivelsen er i papirform. For at gøre det muligt for den kompetente myndighed at kontrollere støttetilkendegivelsens gyldighed skal visse andre oplysninger også afgives: by og land, hvor underskriveren er bosiddende, fødselsdato og -sted, nationalitet, personligt identifikationsnummer, type identifikationsnummer/identifikationsdokument og den medlemsstat, der har udstedt identifikationsnummeret/identifikationsdokumentet. Andre ikke-obligatoriske felter i modellen er angivelse af gade, hvor underskriveren bor, og e-mail-adresse.

| 10. | Den tilsynsførende finder, at de obligatoriske felter i modellen alle er nødvendige for at tilrettelægge borgerinitiativet og sikre støttetilkendegivelsernes gyldighed, undtagen det personlige identifikationsnummer. Der er forskelle mellem, hvordan medlemsstaterne regulerer brug af sådanne personlige identifikationsnumre, når de findes. Under alle omstændigheder kan den tilsynsførende ikke se, hvordan anvendelse af det personlige identifikationsnummer kan tilføre kontrollen af støttetilkendegivelsernes gyldighed en merværdi. De øvrige krævede oplysninger kan allerede betragtes som tilstrækkelige til at opfylde dette formål. Den tilsynsførende anbefaler derfor at lade dette oplysningsfelt udgå af modellen i bilag III. |
| --- | --- |

10.

Den tilsynsførende finder, at de obligatoriske felter i modellen alle er nødvendige for at tilrettelægge borgerinitiativet og sikre støttetilkendegivelsernes gyldighed, undtagen det personlige identifikationsnummer. Der er forskelle mellem, hvordan medlemsstaterne regulerer brug af sådanne personlige identifikationsnumre, når de findes. Under alle omstændigheder kan den tilsynsførende ikke se, hvordan anvendelse af det personlige identifikationsnummer kan tilføre kontrollen af støttetilkendegivelsernes gyldighed en merværdi. De øvrige krævede oplysninger kan allerede betragtes som tilstrækkelige til at opfylde dette formål. Den tilsynsførende anbefaler derfor at lade dette oplysningsfelt udgå af modellen i bilag III.

| 11. | Den tilsynsførende betvivler desuden nødvendigheden af at medtage de ikke-obligatoriske felter i standardmodellen og anbefaler at lade disse felter udgå af modellen i bilag III, hvis en sådan nødvendighed ikke godtgøres. |
| --- | --- |

11.

Den tilsynsførende betvivler desuden nødvendigheden af at medtage de ikke-obligatoriske felter i standardmodellen og anbefaler at lade disse felter udgå af modellen i bilag III, hvis en sådan nødvendighed ikke godtgøres.

| 12. | Den tilsynsførende anbefaler endvidere at medtage en standardfortrolighedserklæring nederst i modellen, hvor kontrollantens identitet, formålet med indsamlingen, de øvrige modtagere af oplysninger og opbevaringsperioden angives. I henhold til artikel 10 i direktiv 95/46/EF skal den registrerede have disse oplysninger. |
| --- | --- |

12.

Den tilsynsførende anbefaler endvidere at medtage en standardfortrolighedserklæring nederst i modellen, hvor kontrollantens identitet, formålet med indsamlingen, de øvrige modtagere af oplysninger og opbevaringsperioden angives. I henhold til artikel 10 i direktiv 95/46/EF skal den registrerede have disse oplysninger.

Artikel 6 —   Onlineindsamlingssystemer

| 13. | Artikel 6 i den foreslåede forordning omhandler elektronisk indsamling af støttetilkendegivelser. Ifølge artikel 6 skal initiativtageren forud for indsamlingen af tilkendegivelserne sikre, at onlineindsamlingssystemet har passende sikkerhedsmæssige og tekniske kendetegn for blandt andet at garantere, at oplysninger, der indkommer online, lagres sikkert »for derved bl.a. at sikre, at de ikke kan ændres eller anvendes til andre formål end til at tilkendegive den angivne støtte til et givet borgerinitiativ, og at beskytte personoplysninger mod hændelig eller ulovlig tilintetgørelse, mod hændeligt tab, mod ændring, ubeføjet udbredelse og ikke-autoriseret adgang« (5). |
| --- | --- |

13.

Artikel 6 i den foreslåede forordning omhandler elektronisk indsamling af støttetilkendegivelser. Ifølge artikel 6 skal initiativtageren forud for indsamlingen af tilkendegivelserne sikre, at onlineindsamlingssystemet har passende sikkerhedsmæssige og tekniske kendetegn for blandt andet at garantere, at oplysninger, der indkommer online, lagres sikkert »for derved bl.a. at sikre, at de ikke kan ændres eller anvendes til andre formål end til at tilkendegive den angivne støtte til et givet borgerinitiativ, og at beskytte personoplysninger mod hændelig eller ulovlig tilintetgørelse, mod hændeligt tab, mod ændring, ubeføjet udbredelse og ikke-autoriseret adgang« (5).

| 14. | Det fastslås desuden i artikel 6, stk. 2, at initiativtageren på et hvilket som helst tidspunkt kan anmode den relevante kompetente myndighed om at attestere, at onlineindsamlingssystemet er i overensstemmelse med disse bestemmelser. Initiativtageren skal under alle omstændigheder anmode om en sådan attestation, inden støttetilkendegivelserne fremsendes til kontrol, jf. nedenstående artikel 9. |
| --- | --- |

14.

Det fastslås desuden i artikel 6, stk. 2, at initiativtageren på et hvilket som helst tidspunkt kan anmode den relevante kompetente myndighed om at attestere, at onlineindsamlingssystemet er i overensstemmelse med disse bestemmelser. Initiativtageren skal under alle omstændigheder anmode om en sådan attestation, inden støttetilkendegivelserne fremsendes til kontrol, jf. nedenstående artikel 9.

| 15. | I henhold til artikel 6, stk. 5, skal Kommissionen desuden vedtage tekniske specifikationer til gennemførelse af disse sikkerhedsbestemmelser i overensstemmelse med forskriftsproceduren, jf. forslagets artikel 19, stk. 2. |
| --- | --- |

15.

I henhold til artikel 6, stk. 5, skal Kommissionen desuden vedtage tekniske specifikationer til gennemførelse af disse sikkerhedsbestemmelser i overensstemmelse med forskriftsproceduren, jf. forslagets artikel 19, stk. 2.

| 16. | Den tilsynsførende bifalder, at der i forslagets artikel 6 lægges vægt på onlineindsamlingssystemernes sikkerhed. Pligten til at sørge for sikker behandling af oplysninger henhører under kravene om beskyttelse af oplysninger som omhandlet i artikel 17 i direktiv 95/46/EF. Det glæder den tilsynsførende at se, at Kommissionen i overensstemmelse med den tilsynsførendes uformelle bemærkninger har tilpasset ordlyden i artikel 6, stk. 4, til teksten i artikel 17, stk. 1, i direktiv 95/46/EF. Den tilsynsførende bifalder desuden, at artikel 6, stk. 4, nu omfatter en forpligtelse til at sikre, at oplysninger ikke bruges til andre formål end til at tilkendegive den angivne støtte til et givet borgerinitiativ. Den tilsynsførende tilskynder dog lovgiveren til at medtage en tilsvarende generel forpligtelse i artikel 12 (jf. nedenstående punkt 27). |
| --- | --- |

16.

Den tilsynsførende bifalder, at der i forslagets artikel 6 lægges vægt på onlineindsamlingssystemernes sikkerhed. Pligten til at sørge for sikker behandling af oplysninger henhører under kravene om beskyttelse af oplysninger som omhandlet i artikel 17 i direktiv 95/46/EF. Det glæder den tilsynsførende at se, at Kommissionen i overensstemmelse med den tilsynsførendes uformelle bemærkninger har tilpasset ordlyden i artikel 6, stk. 4, til teksten i artikel 17, stk. 1, i direktiv 95/46/EF. Den tilsynsførende bifalder desuden, at artikel 6, stk. 4, nu omfatter en forpligtelse til at sikre, at oplysninger ikke bruges til andre formål end til at tilkendegive den angivne støtte til et givet borgerinitiativ. Den tilsynsførende tilskynder dog lovgiveren til at medtage en tilsvarende generel forpligtelse i artikel 12 (jf. nedenstående punkt 27).

| 17. | Den tilsynsførende nærer tvivl med hensyn til tidsplanen for den relevante kompetente myndigheds attestering. Initiativtageren er i sidste instans kun forpligtet til at anmode om en sådan attestering, før han indsender de indsamlede støttetilkendegivelser til kontrol hos den pågældende myndighed. Han kan gøre det på et tidligere tidspunkt. Antager man, at onlinesystemets attestering har en merværdi, er det den tilsynsførendes holdning, at attesteringen skal finde sted, før tilkendegivelserne indsamles, således at man undgår at indsamle personoplysninger for mindst en million borgere gennem et system, som efterfølgende viser sig ikke at være tilstrækkelig sikkert. Den tilsynsførende opfordrer derfor lovgiveren til at medtage denne forpligtelse i artikel 6, stk. 2. Det skal naturligvis sikres, at attesteringsproceduren ikke udgør en unødig administrativ byrde for initiativtageren. |
| --- | --- |

17.

Den tilsynsførende nærer tvivl med hensyn til tidsplanen for den relevante kompetente myndigheds attestering. Initiativtageren er i sidste instans kun forpligtet til at anmode om en sådan attestering, før han indsender de indsamlede støttetilkendegivelser til kontrol hos den pågældende myndighed. Han kan gøre det på et tidligere tidspunkt. Antager man, at onlinesystemets attestering har en merværdi, er det den tilsynsførendes holdning, at attesteringen skal finde sted, før tilkendegivelserne indsamles, således at man undgår at indsamle personoplysninger for mindst en million borgere gennem et system, som efterfølgende viser sig ikke at være tilstrækkelig sikkert. Den tilsynsførende opfordrer derfor lovgiveren til at medtage denne forpligtelse i artikel 6, stk. 2. Det skal naturligvis sikres, at attesteringsproceduren ikke udgør en unødig administrativ byrde for initiativtageren.

| 18. | I denne sammenhæng gør den tilsynsførende opmærksom på artikel 18 i direktiv 95/46/EF, der pålægger den registeransvarlige at anmelde en behandling til den nationale tilsynsmyndighed forud for iværksættelsen af en behandling, medmindre visse fritagelser finder anvendelse. Det står ikke klart, hvordan denne anmeldelsespligt med forbehold af fritagelse er relateret til den kompetente nationale myndigheds attestering under forslaget til forordning. Med henblik på så vidt muligt at undgå administrative byrder opfordrer den tilsynsførende lovgiveren til at afklare forholdet mellem anmeldelsesproceduren i artikel 18 i direktiv 95/46/EF og attesteringsproceduren i artikel 6 i forslaget til forordning. |
| --- | --- |

18.

I denne sammenhæng gør den tilsynsførende opmærksom på artikel 18 i direktiv 95/46/EF, der pålægger den registeransvarlige at anmelde en behandling til den nationale tilsynsmyndighed forud for iværksættelsen af en behandling, medmindre visse fritagelser finder anvendelse. Det står ikke klart, hvordan denne anmeldelsespligt med forbehold af fritagelse er relateret til den kompetente nationale myndigheds attestering under forslaget til forordning. Med henblik på så vidt muligt at undgå administrative byrder opfordrer den tilsynsførende lovgiveren til at afklare forholdet mellem anmeldelsesproceduren i artikel 18 i direktiv 95/46/EF og attesteringsproceduren i artikel 6 i forslaget til forordning.

| 19. | Vedrørende gennemførelsesbestemmelserne for de tekniske specifikationer forventer den tilsynsførende at blive hørt, før disse vedtages. Dette er så meget desto vigtigere, da Kommissionen i sit arbejdsdokument om resultatet af grønbogen nævner flere systemer, der blev foreslået under den offentlige høring, til sikring af onlinesignaturers ægthed, herunder et forslag om at indføre et smartkort for europæiske borgere, som muliggør e-signaturer. Et sådant system afføder naturligvis nye overvejelser i forbindelse med beskyttelse af oplysninger. (6) |
| --- | --- |

19.

Vedrørende gennemførelsesbestemmelserne for de tekniske specifikationer forventer den tilsynsførende at blive hørt, før disse vedtages. Dette er så meget desto vigtigere, da Kommissionen i sit arbejdsdokument om resultatet af grønbogen nævner flere systemer, der blev foreslået under den offentlige høring, til sikring af onlinesignaturers ægthed, herunder et forslag om at indføre et smartkort for europæiske borgere, som muliggør e-signaturer. Et sådant system afføder naturligvis nye overvejelser i forbindelse med beskyttelse af oplysninger. (6)

Artikel 9 —   Medlemsstaternes kontrol og attestering af støttetilkendegivelser

| 20. | Når initiativtageren har indsamlet de nødvendige støttetilkendegivelser fra underskriverne, fremsender han dem til de relevante kompetente myndigheder til kontrol og attestering. Initiativtageren fremsender underskivernes personoplysninger til den kompetente myndighed i den medlemsstat, der har udstedt underskriverens identifikationsdokument som anført i støttetilkendegivelsen. De kompetente myndigheder kontrollerer inden tre måneder støttetilkendegivelserne på grundlag af »passende undersøgelser« og udsteder en attest til initiativtageren (7). Attesten bruges, når initiativet fremsendes til Kommissionen. |
| --- | --- |

20.

Når initiativtageren har indsamlet de nødvendige støttetilkendegivelser fra underskriverne, fremsender han dem til de relevante kompetente myndigheder til kontrol og attestering. Initiativtageren fremsender underskivernes personoplysninger til den kompetente myndighed i den medlemsstat, der har udstedt underskriverens identifikationsdokument som anført i støttetilkendegivelsen. De kompetente myndigheder kontrollerer inden tre måneder støttetilkendegivelserne på grundlag af »passende undersøgelser« og udsteder en attest til initiativtageren (7). Attesten bruges, når initiativet fremsendes til Kommissionen.

| 21. | Den tilsynsførende bifalder dette decentraliserede system, hvor Kommissionen ikke kommer i besiddelse af underskrivernes personoplysninger, men kun de attester, som de kompetente nationale myndigheder udsteder. Et sådant system mindsker risikoen for ukorrekt behandling af personoplysninger, da det reducerer antallet af modtagere af disse oplysninger. |
| --- | --- |

21.

Den tilsynsførende bifalder dette decentraliserede system, hvor Kommissionen ikke kommer i besiddelse af underskrivernes personoplysninger, men kun de attester, som de kompetente nationale myndigheder udsteder. Et sådant system mindsker risikoen for ukorrekt behandling af personoplysninger, da det reducerer antallet af modtagere af disse oplysninger.

| 22. | Det fremgår ikke klart af teksten, hvad der menes med »passende undersøgelser« foretaget af de kompetente myndigheder. Den relevante betragtning 15 skaber heller ikke klarhed over dette spørgsmål. Den tilsynsførende er i tvivl om, hvordan de kompetente myndigheder vil kontrollere tilkendegivelsernes gyldighed. Navnlig er han interesseret i at finde ud af, om de kompetente myndigheder vil kunne kontrollere tilkendegivelserne ved at sammenholde dem med oplysninger om borgernes identitet fra andre kilder såsom nationale eller regionale registre. Den tilsynsførende opfordrer lovgiveren til at præcisere dette spørgsmål. |
| --- | --- |

22.

Det fremgår ikke klart af teksten, hvad der menes med »passende undersøgelser« foretaget af de kompetente myndigheder. Den relevante betragtning 15 skaber heller ikke klarhed over dette spørgsmål. Den tilsynsførende er i tvivl om, hvordan de kompetente myndigheder vil kontrollere tilkendegivelsernes gyldighed. Navnlig er han interesseret i at finde ud af, om de kompetente myndigheder vil kunne kontrollere tilkendegivelserne ved at sammenholde dem med oplysninger om borgernes identitet fra andre kilder såsom nationale eller regionale registre. Den tilsynsførende opfordrer lovgiveren til at præcisere dette spørgsmål.

Artikel 12 —   Beskyttelse af personoplysninger

| 23. | Artikel 12 i forslaget til forordning handler udelukkende om beskyttelse af personoplysninger. I bestemmelsen understreges det, at initiativtageren og de kompetente myndigheder ved behandlingen af personoplysninger skal overholde direktiv 95/46/EF og de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør heraf. I betragtning 20 hedder det også, at forordning (EF) nr. 45/2001 finder anvendelse, når Kommissionen behandler personoplysninger ved at registrere initiativtageren til et sådant initiativ. Den tilsynsførende bifalder disse udtalelser. |
| --- | --- |

23.

Artikel 12 i forslaget til forordning handler udelukkende om beskyttelse af personoplysninger. I bestemmelsen understreges det, at initiativtageren og de kompetente myndigheder ved behandlingen af personoplysninger skal overholde direktiv 95/46/EF og de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør heraf. I betragtning 20 hedder det også, at forordning (EF) nr. 45/2001 finder anvendelse, når Kommissionen behandler personoplysninger ved at registrere initiativtageren til et sådant initiativ. Den tilsynsførende bifalder disse udtalelser.

| 24. | Det præciseres endvidere i bestemmelsen, at initiativtageren og de kompetente myndigheder anses for at være registeransvarlige med henblik på deres respektive behandling af personoplysninger. Den tilsynsførende bifalder denne præcisering. Den registeransvarlige har det primære ansvar for overholdelse af bestemmelserne om beskyttelse af personoplysninger. Med forslagets artikel 12 undgås enhver tvivl om, hvem der skal anses for at være registeransvarlig. |
| --- | --- |

24.

Det præciseres endvidere i bestemmelsen, at initiativtageren og de kompetente myndigheder anses for at være registeransvarlige med henblik på deres respektive behandling af personoplysninger. Den tilsynsførende bifalder denne præcisering. Den registeransvarlige har det primære ansvar for overholdelse af bestemmelserne om beskyttelse af personoplysninger. Med forslagets artikel 12 undgås enhver tvivl om, hvem der skal anses for at være registeransvarlig.

| 25. | I artikel 12 fastlægges også den maksimale frist for opbevaring af de indsamlede personoplysninger. For initiativtageren er fristen en måned efter, at initiativet er sendt til Kommissionen, eller mindst 18 måneder efter datoen for registreringen af forslaget til initiativ. De kompetente myndigheder skal destruere oplysningerne en måned efter udstedelsen af attesten. Den tilsynsførende bifalder disse begrænsninger, fordi de sikrer overholdelse af kravet i artikel 6, stk. 1, litra e), i direktiv 95/46/EF. |
| --- | --- |

25.

I artikel 12 fastlægges også den maksimale frist for opbevaring af de indsamlede personoplysninger. For initiativtageren er fristen en måned efter, at initiativet er sendt til Kommissionen, eller mindst 18 måneder efter datoen for registreringen af forslaget til initiativ. De kompetente myndigheder skal destruere oplysningerne en måned efter udstedelsen af attesten. Den tilsynsførende bifalder disse begrænsninger, fordi de sikrer overholdelse af kravet i artikel 6, stk. 1, litra e), i direktiv 95/46/EF.

| 26. | Den tilsynsførende glæder sig endvidere over, at teksten fra artikel 17, stk. 1, i direktiv 95/46/EF om sikkerhed i forbindelse med behandling af oplysninger er gengivet i artikel 12. Derved bliver det klart, at disse forpligtelser ikke kun er gældende, når der anvendes onlineindsamlingssystemer (se ovenstående pkt. 13 ff.), men i alle situationer, der er omfattet af forslaget til forordning. |
| --- | --- |

26.

Den tilsynsførende glæder sig endvidere over, at teksten fra artikel 17, stk. 1, i direktiv 95/46/EF om sikkerhed i forbindelse med behandling af oplysninger er gengivet i artikel 12. Derved bliver det klart, at disse forpligtelser ikke kun er gældende, når der anvendes onlineindsamlingssystemer (se ovenstående pkt. 13 ff.), men i alle situationer, der er omfattet af forslaget til forordning.

| 27. | Som anført i ovenstående punkt 16 anbefaler den tilsynsførende lovgiveren at indsætte et nyt stykke i artikel 12 for at sikre, at personoplysninger, som initiativtageren har indsamlet (enten via et onlinesystem eller ad anden vej), ikke bruges til andre formål end den anførte støtte til borgerinitiativet, og ydermere at oplysninger modtaget af den kompetente myndighed kun bruges til at kontrollere gyldigheden af støttetilkendegivelserne til et bestemt borgerinitiativ. |
| --- | --- |

27.

Som anført i ovenstående punkt 16 anbefaler den tilsynsførende lovgiveren at indsætte et nyt stykke i artikel 12 for at sikre, at personoplysninger, som initiativtageren har indsamlet (enten via et onlinesystem eller ad anden vej), ikke bruges til andre formål end den anførte støtte til borgerinitiativet, og ydermere at oplysninger modtaget af den kompetente myndighed kun bruges til at kontrollere gyldigheden af støttetilkendegivelserne til et bestemt borgerinitiativ.

Artikel 13 —   Ansvar

| 28. | Det fastsættes i artikel 13, at medlemsstaterne skal sikre, at initiativtagere, der har ophold eller er etableret på deres område, kan drages civilretligt og strafferetligt til ansvar for overtrædelser af denne forordning, og navnlig for bl.a. manglende overholdelse af kravene til onlineindsamlingssystemer eller svigagtig anvendelse af oplysninger. Der henvises i betragtning 19 til kapitel III i direktiv 95/46/EF, der omhandler retsmidler, ansvar og sanktioner, og det fastslås, at dette kapitel fuldt ud finder anvendelse, hvad angår den behandling af oplysninger, der udføres i forbindelse med forslaget til forordning. Artikel 13 i forslaget skal betragtes som et supplement hertil, idet der her udtrykkeligt og til forskel fra kapitel III i direktiv 95/46/EF henvises til medlemsstaternes civilret og strafferet. Den tilsynsførende bifalder naturligvis denne bestemmelse. |
| --- | --- |

28.

Det fastsættes i artikel 13, at medlemsstaterne skal sikre, at initiativtagere, der har ophold eller er etableret på deres område, kan drages civilretligt og strafferetligt til ansvar for overtrædelser af denne forordning, og navnlig for bl.a. manglende overholdelse af kravene til onlineindsamlingssystemer eller svigagtig anvendelse af oplysninger. Der henvises i betragtning 19 til kapitel III i direktiv 95/46/EF, der omhandler retsmidler, ansvar og sanktioner, og det fastslås, at dette kapitel fuldt ud finder anvendelse, hvad angår den behandling af oplysninger, der udføres i forbindelse med forslaget til forordning. Artikel 13 i forslaget skal betragtes som et supplement hertil, idet der her udtrykkeligt og til forskel fra kapitel III i direktiv 95/46/EF henvises til medlemsstaternes civilret og strafferet. Den tilsynsførende bifalder naturligvis denne bestemmelse.

III.   KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

| 29. | Som det anføres i indledningen og fremgår af analysen i udtalelsens kapitel II, er den tilsynsførende generelt tilfreds med behandlingen af beskyttelse af oplysninger i forslaget til forordning om borgerinitiativer. Der er tydeligvis taget hensyn til beskyttelse af oplysninger, og forslaget er udformet på en sådan måde, at der er sikret overensstemmelse med bestemmelserne om beskyttelse af oplysninger. Navnlig bifalder den tilsynsførende artikel 12, som alene vedrører beskyttelse af oplysninger, og som præciserer ansvar og opbevaringsperioder. Den tilsynsførende ønsker at understrege, at fuldstændig overholdelse af bestemmelserne om beskyttelse af oplysninger i høj grad vil bidrage til at gøre dette nye vigtige instrument pålideligt, stærkt og vellykket. Selvom den tilsynsførende generelt er tilfreds med forslaget, kan det dog stadig forbedres. |
| --- | --- |

29.

Som det anføres i indledningen og fremgår af analysen i udtalelsens kapitel II, er den tilsynsførende generelt tilfreds med behandlingen af beskyttelse af oplysninger i forslaget til forordning om borgerinitiativer. Der er tydeligvis taget hensyn til beskyttelse af oplysninger, og forslaget er udformet på en sådan måde, at der er sikret overensstemmelse med bestemmelserne om beskyttelse af oplysninger. Navnlig bifalder den tilsynsførende artikel 12, som alene vedrører beskyttelse af oplysninger, og som præciserer ansvar og opbevaringsperioder. Den tilsynsførende ønsker at understrege, at fuldstændig overholdelse af bestemmelserne om beskyttelse af oplysninger i høj grad vil bidrage til at gøre dette nye vigtige instrument pålideligt, stærkt og vellykket. Selvom den tilsynsførende generelt er tilfreds med forslaget, kan det dog stadig forbedres.

| 30. | Den tilsynsførende anbefaler, at lovgiveren ændrer artikel 6 således, at initiativtageren forpligtes til at kræve attestering for onlineindsamlingssystemets sikkerhed forud for indsamlingen af støttetilkendegivelser. Sådanne attesteringsprocedurer bør ikke udgøre en unødig administrativ byrde for initiativtageren. Den tilsynsførende anbefaler endvidere, at forholdet mellem anmeldelsesproceduren i artikel 18 i direktiv 95/46/EF og attesteringsproceduren i artikel 6 i forslaget til forordning afklares. |
| --- | --- |

30.

Den tilsynsførende anbefaler, at lovgiveren ændrer artikel 6 således, at initiativtageren forpligtes til at kræve attestering for onlineindsamlingssystemets sikkerhed forud for indsamlingen af støttetilkendegivelser. Sådanne attesteringsprocedurer bør ikke udgøre en unødig administrativ byrde for initiativtageren. Den tilsynsførende anbefaler endvidere, at forholdet mellem anmeldelsesproceduren i artikel 18 i direktiv 95/46/EF og attesteringsproceduren i artikel 6 i forslaget til forordning afklares.

| 31. | For at forbedre forslaget yderligere anbefaler den tilsynsførende lovgiveren:






  — | at vurdere nødvendigheden af at offentliggøre initiativtagerens post- og e-mail-adresse og afklare teksten i forslagets artikel 4, dersom man indfører en sådan offentliggørelse |
| --- | --- | --- |

31.

For at forbedre forslaget yderligere anbefaler den tilsynsførende lovgiveren:

—

at vurdere nødvendigheden af at offentliggøre initiativtagerens post- og e-mail-adresse og afklare teksten i forslagets artikel 4, dersom man indfører en sådan offentliggørelse

| — | at udelade anmodningen om det personlige identifikationsnummer og de ikke-obligatoriske informationsfelter fra modelformularen i bilag III |
| --- | --- |

—

at udelade anmodningen om det personlige identifikationsnummer og de ikke-obligatoriske informationsfelter fra modelformularen i bilag III

| — | at tilføje en standardfortrolighedserklæring til modelformularen i bilag III, som skal sikre overholdelse af artikel 10 i direktiv 95/46/EF |
| --- | --- |

—

at tilføje en standardfortrolighedserklæring til modelformularen i bilag III, som skal sikre overholdelse af artikel 10 i direktiv 95/46/EF

| — | at præcisere betydningen af »passende undersøgelser« i artikel 9, stk. 2, som skal foretages af de kompetente myndigheder, når de kontrollerer støttetilkendegivelsernes gyldighed |
| --- | --- |

—

at præcisere betydningen af »passende undersøgelser« i artikel 9, stk. 2, som skal foretages af de kompetente myndigheder, når de kontrollerer støttetilkendegivelsernes gyldighed

| — | at indsætte et nyt stykke i artikel 12 for at sikre, at personoplysninger, som initiativtageren har indsamlet, ikke bruges til andre formål end den anførte støtte til det pågældende borgerinitiativ, og at oplysninger modtaget af den kompetente myndighed kun bruges til at kontrollere gyldigheden af støttetilkendegivelserne til et bestemt borgerinitiativ. |
| --- | --- |

—

at indsætte et nyt stykke i artikel 12 for at sikre, at personoplysninger, som initiativtageren har indsamlet, ikke bruges til andre formål end den anførte støtte til det pågældende borgerinitiativ, og at oplysninger modtaget af den kompetente myndighed kun bruges til at kontrollere gyldigheden af støttetilkendegivelserne til et bestemt borgerinitiativ.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. april 2010.

Peter HUSTINX

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

---

(1)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  Jf. KOM(2010) 119, endelig, ledsaget af Kommissionens arbejdsdokument om resultatet af den offentlige høring om grønbogen om europæiske borgerinitiativer, SEK(2010) 730.

3

(4)  Grønbog om europæiske borgerinitiativer, KOM(2009) 622.

4

(5)  Jf. forslagets artikel 6, stk. 4.

5

(6)  Jf. SEK(2010) 730, s 4.

6

(7)  Jf. forslagets artikel 9, stk. 2.

7

---

| 30.11.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 323/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 323/6

---

Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelseom forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn, seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og om ophævelse af rammeafgørelse 2004/68/RIA

2010/C 323/02

DEN EUROPÆISKE TILSYNSFØRENDE FOR DATABESKYTTELSE,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 16,

som henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 8,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (1),

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (2), særlig artikel 41,

HAR VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE:

I.   INDLEDNING

| 1. | Den 29. marts 2010 vedtog Kommissionen et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn, seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og om ophævelse af rammeafgørelse 2004/68/RIA (3) (i det følgende benævnt »forslaget«). |
| --- | --- |

1.

Den 29. marts 2010 vedtog Kommissionen et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn, seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og om ophævelse af rammeafgørelse 2004/68/RIA (3) (i det følgende benævnt »forslaget«).

| 2. | Formålet med forslaget er at ophæve en rammeafgørelse vedtaget den 22. december 2003, da den tidligere lovgivning var behæftet med en række mangler. Den nye tekst vil forbedre bekæmpelsen af misbrug af børn med hensyn til kriminalisering af alvorlige former for misbrug af børn, f.eks. i forhold til sexturisme, beskyttelse af uledsagede børn, efterforskning af straffesager og koordinering af retsforfølgelse, nye strafbare handlinger i it-miljøet, vidnebeskyttelse og forebyggelse af strafbare handlinger. |
| --- | --- |

2.

Formålet med forslaget er at ophæve en rammeafgørelse vedtaget den 22. december 2003, da den tidligere lovgivning var behæftet med en række mangler. Den nye tekst vil forbedre bekæmpelsen af misbrug af børn med hensyn til kriminalisering af alvorlige former for misbrug af børn, f.eks. i forhold til sexturisme, beskyttelse af uledsagede børn, efterforskning af straffesager og koordinering af retsforfølgelse, nye strafbare handlinger i it-miljøet, vidnebeskyttelse og forebyggelse af strafbare handlinger.

| 3. | For så vidt angår forebyggelse af strafbare handlinger, vil et af værktøjerne være begrænsning af adgang til børnepornografi på internettet. |
| --- | --- |

3.

For så vidt angår forebyggelse af strafbare handlinger, vil et af værktøjerne være begrænsning af adgang til børnepornografi på internettet.

| 4. | Den tilsynsførende har noteret sig hovedformålet med forslaget. Hans hensigt er ikke at stille spørgsmålstegn ved behovet for at træffe passende foranstaltninger for at beskytte børn mod misbrug. Ikke desto mindre ønsker han at understrege virkningen af nogle af de foranstaltninger, der beskrives i forslaget, f.eks. blokering af websteder og oprettelse af hotlines, på den grundlæggende ret til privatlivets fred og beskyttelse af oplysninger om de involverede personer. Derfor har han besluttet på eget initiativ at afgive denne korte udtalelse. |
| --- | --- |

4.

Den tilsynsførende har noteret sig hovedformålet med forslaget. Hans hensigt er ikke at stille spørgsmålstegn ved behovet for at træffe passende foranstaltninger for at beskytte børn mod misbrug. Ikke desto mindre ønsker han at understrege virkningen af nogle af de foranstaltninger, der beskrives i forslaget, f.eks. blokering af websteder og oprettelse af hotlines, på den grundlæggende ret til privatlivets fred og beskyttelse af oplysninger om de involverede personer. Derfor har han besluttet på eget initiativ at afgive denne korte udtalelse.

II.   ANALYSE AF FORSLAGET

| 5. | Spørgsmålene vedrørende beskyttelse af personoplysninger angår to aspekter af forslaget, som ikke specifikke for bekæmpelsen af misbrug af børn, men for initiativer, der sigter mod samarbejde med den private sektor om håndhævelse af lovgivningen. Disse spørgsmål er allerede blevet analyseret af den tilsynsførende i forskellige sammenhænge, især i forbindelse med bekæmpelse af ulovligt indhold på internettet (4). |
| --- | --- |

5.

Spørgsmålene vedrørende beskyttelse af personoplysninger angår to aspekter af forslaget, som ikke specifikke for bekæmpelsen af misbrug af børn, men for initiativer, der sigter mod samarbejde med den private sektor om håndhævelse af lovgivningen. Disse spørgsmål er allerede blevet analyseret af den tilsynsførende i forskellige sammenhænge, især i forbindelse med bekæmpelse af ulovligt indhold på internettet (4).

| 6. | De to aspekter af forslaget, der giver anledning til betænkeligheder, fremgår af betragtning 13 og artikel 21 og kan beskrives som følger: |
| --- | --- |

6.

De to aspekter af forslaget, der giver anledning til betænkeligheder, fremgår af betragtning 13 og artikel 21 og kan beskrives som følger:

II.1.   Internetudbyderes rolle med hensyn til blokering af websteder

| 7. | I forslaget forudses to muligheder for at blokere adgangen fra Unionens område til internetsider, som indeholder eller udbreder børnepornografi: mekanismer, der gør det nemmere for de kompetente retslige myndigheder eller politimyndigheder at beordre en sådan blokering, eller at internetudbyderne frivilligt blokerer adgangen til internetsiderne på grundlag af adfærdskodekser eller retningslinjer. |
| --- | --- |

7.

I forslaget forudses to muligheder for at blokere adgangen fra Unionens område til internetsider, som indeholder eller udbreder børnepornografi: mekanismer, der gør det nemmere for de kompetente retslige myndigheder eller politimyndigheder at beordre en sådan blokering, eller at internetudbyderne frivilligt blokerer adgangen til internetsiderne på grundlag af adfærdskodekser eller retningslinjer.

| 8. | Den tilsynsførende stiller spørgsmålstegn ved kriterierne og betingelserne for en beslutning om at blokere visse sider. Selvom han støtter politiets eller de retslige myndigheders indgreb inden for en velafgrænset retlig ramme, er han meget i tvivl om retssikkerheden ved blokeringer foretaget af private parter. |
| --- | --- |

8.

Den tilsynsførende stiller spørgsmålstegn ved kriterierne og betingelserne for en beslutning om at blokere visse sider. Selvom han støtter politiets eller de retslige myndigheders indgreb inden for en velafgrænset retlig ramme, er han meget i tvivl om retssikkerheden ved blokeringer foretaget af private parter.

| 9. | Han stiller først og fremmest spørgsmålstegn ved den mulige overvågning af internettet, der kan føre til en sådan blokering. Overvågning og blokering kan indebære forskellige aktiviteter, herunder scanning af internettet, identifikation af ulovlige eller mistænkelige websteder og blokering af adgang for slutbrugere, men også overvågning af slutbrugere på internettet, der forsøger at få adgang til eller downloade sådant indhold. De anvendte værktøjer er forskellige og indebærer forskellige grader af invasivitet, men giver anledning til at stille de samme spørgsmål vedrørende internetudbydernes rolle i behandlingen af indhold. |
| --- | --- |

9.

Han stiller først og fremmest spørgsmålstegn ved den mulige overvågning af internettet, der kan føre til en sådan blokering. Overvågning og blokering kan indebære forskellige aktiviteter, herunder scanning af internettet, identifikation af ulovlige eller mistænkelige websteder og blokering af adgang for slutbrugere, men også overvågning af slutbrugere på internettet, der forsøger at få adgang til eller downloade sådant indhold. De anvendte værktøjer er forskellige og indebærer forskellige grader af invasivitet, men giver anledning til at stille de samme spørgsmål vedrørende internetudbydernes rolle i behandlingen af indhold.

| 10. | Disse overvågningsaktiviteter har konsekvenser for beskyttelsen af personoplysninger, idet forskellige personoplysninger behandles, herunder oplysninger om ofre, vidner, brugere eller indholdsleverandører. Den tilsynsførende har i tidligere udtalelser udtrykt bekymring over private aktørers (f.eks. internetudbyderes eller rettighedshaveres) overvågning af enkeltpersoner på områder, der i princippet hører under de retshåndhævende myndigheders kompetence (5).






  — | Den tilsynsførende understreger, at overvågning af netværket og blokering af websteder ikke indgår i internetudbyderes kommercielle formål. Dette ville skabe problemer i forhold til lovlig behandling og kompatibel anvendelse af personoplysninger i henhold til artikel 6, stk. 1, litra b), og artikel 7 i direktivet om beskyttelse af personoplysninger (6). |
| --- | --- | --- |

10.

Disse overvågningsaktiviteter har konsekvenser for beskyttelsen af personoplysninger, idet forskellige personoplysninger behandles, herunder oplysninger om ofre, vidner, brugere eller indholdsleverandører. Den tilsynsførende har i tidligere udtalelser udtrykt bekymring over private aktørers (f.eks. internetudbyderes eller rettighedshaveres) overvågning af enkeltpersoner på områder, der i princippet hører under de retshåndhævende myndigheders kompetence (5).

—

Den tilsynsførende understreger, at overvågning af netværket og blokering af websteder ikke indgår i internetudbyderes kommercielle formål. Dette ville skabe problemer i forhold til lovlig behandling og kompatibel anvendelse af personoplysninger i henhold til artikel 6, stk. 1, litra b), og artikel 7 i direktivet om beskyttelse af personoplysninger (6).

| — | Den tilsynsførende sætter spørgsmålstegn ved kriterierne for blokering og understreger, at en adfærdskodeks eller frivillige retningslinjer ikke vil skabe tilstrækkelig retssikkerhed i denne henseende. |
| --- | --- |

—

Den tilsynsførende sætter spørgsmålstegn ved kriterierne for blokering og understreger, at en adfærdskodeks eller frivillige retningslinjer ikke vil skabe tilstrækkelig retssikkerhed i denne henseende.

| — | Den tilsynsførende fremhæver også de risici, der er forbundet med en mulig sortlistning af personer og deres adgang til retlig prøvelse ved en uafhængig myndighed. |
| --- | --- |

—

Den tilsynsførende fremhæver også de risici, der er forbundet med en mulig sortlistning af personer og deres adgang til retlig prøvelse ved en uafhængig myndighed.

| 11. | Den tilsynsførende har allerede ved adskillige lejligheder udtalt, at »overvågningen af internetbrugernes adfærd samt registrering af deres IP-adresser er en overtrædelse af deres ret til respekt for deres privatliv og korrespondance (...). Denne holdning ligger på linje med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis (7)«. I betragtning af denne indblanding er der behov for flere hensigtsmæssige sikkerhedsforanstaltninger for at sikre, at overvågning og/eller blokering kun foretages på en yderst målrettet måde og under domstolskontrol, samt at misbrug af denne mekanisme forhindres gennem passende sikkerhedsforanstaltninger. |
| --- | --- |

11.

Den tilsynsførende har allerede ved adskillige lejligheder udtalt, at »overvågningen af internetbrugernes adfærd samt registrering af deres IP-adresser er en overtrædelse af deres ret til respekt for deres privatliv og korrespondance (...). Denne holdning ligger på linje med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis (7)«. I betragtning af denne indblanding er der behov for flere hensigtsmæssige sikkerhedsforanstaltninger for at sikre, at overvågning og/eller blokering kun foretages på en yderst målrettet måde og under domstolskontrol, samt at misbrug af denne mekanisme forhindres gennem passende sikkerhedsforanstaltninger.

II.2.   Oprettelse af et netværk af hotlines

| 12. | Et netværk af hotlines som nævnt i betragtning 13 i forslaget indgår i Safer Internet-programmet, om hvilken den tilsynsførende har afgivet ovennævnte udtalelse. En af den tilsynsførendes kommentarer angår netop betingelserne for registrering, centralisering og udveksling af oplysninger. Der er behov for en nøjagtig beskrivelse af, hvad der skal betragtes som ulovligt eller skadeligt indhold, hvem der har adgang til at registrere og opbevare oplysninger og under hvilke sikkerhedsforanstaltninger. |
| --- | --- |

12.

Et netværk af hotlines som nævnt i betragtning 13 i forslaget indgår i Safer Internet-programmet, om hvilken den tilsynsførende har afgivet ovennævnte udtalelse. En af den tilsynsførendes kommentarer angår netop betingelserne for registrering, centralisering og udveksling af oplysninger. Der er behov for en nøjagtig beskrivelse af, hvad der skal betragtes som ulovligt eller skadeligt indhold, hvem der har adgang til at registrere og opbevare oplysninger og under hvilke sikkerhedsforanstaltninger.

| 13. | Dette er især vigtigt i betragtning af konsekvenserne ved rapportering. Ud over de oplysninger, der er relateret til børn, kan personoplysningerne for personer, der på den ene eller anden måde er knyttet til de oplysninger, som cirkulerer i netværket, være på spil, herunder oplysninger om en person, der er mistænkt for upassende opførsel, uanset om det er en internetbruger eller en indholdsleverandør, men også oplysninger om en person, der indberetter et tilfælde af mistænkeligt indhold, eller et offer for misbrug. Sådanne personers rettigheder må ikke overses, når rapporteringsprocedurerne fastlægges. De skal tages i betragtning i overensstemmelse med den eksisterende ramme for beskyttelse af personoplysninger. |
| --- | --- |

13.

Dette er især vigtigt i betragtning af konsekvenserne ved rapportering. Ud over de oplysninger, der er relateret til børn, kan personoplysningerne for personer, der på den ene eller anden måde er knyttet til de oplysninger, som cirkulerer i netværket, være på spil, herunder oplysninger om en person, der er mistænkt for upassende opførsel, uanset om det er en internetbruger eller en indholdsleverandør, men også oplysninger om en person, der indberetter et tilfælde af mistænkeligt indhold, eller et offer for misbrug. Sådanne personers rettigheder må ikke overses, når rapporteringsprocedurerne fastlægges. De skal tages i betragtning i overensstemmelse med den eksisterende ramme for beskyttelse af personoplysninger.

| 14. | De oplysninger, der registreres af disse hotlines, vil sandsynligvis også blive brugt i forbindelse med retsforfølgelse. For så vidt angår krav til kvalitet og integritet, skal der træffes yderligere sikkerhedsforanstaltninger for at sikre, at disse oplysninger, der betragtes som digitalt bevismateriale, er registreret og opbevaret korrekt og derfor vil kunne bruges i retten. |
| --- | --- |

14.

De oplysninger, der registreres af disse hotlines, vil sandsynligvis også blive brugt i forbindelse med retsforfølgelse. For så vidt angår krav til kvalitet og integritet, skal der træffes yderligere sikkerhedsforanstaltninger for at sikre, at disse oplysninger, der betragtes som digitalt bevismateriale, er registreret og opbevaret korrekt og derfor vil kunne bruges i retten.

| 15. | Garantier vedrørende overvågningen af systemet, der i princippet udføres af retshåndhævende myndigheder, er afgørende elementer, som skal overholdes. Gennemsigtighed og adgang til retlig prøvelse er også afgørende elementer, som skal indarbejdes i en sådan ordning. |
| --- | --- |

15.

Garantier vedrørende overvågningen af systemet, der i princippet udføres af retshåndhævende myndigheder, er afgørende elementer, som skal overholdes. Gennemsigtighed og adgang til retlig prøvelse er også afgørende elementer, som skal indarbejdes i en sådan ordning.

III.   KONKLUSION

| 16. | Den tilsynsførende finder ikke grund til at sætte spørgsmålstegn ved udviklingen af en stærk og effektiv ramme for bekæmpelse af seksuelt misbrug, seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og insisterer på behovet for at garantere retssikkerheden for alle involverede parter, herunder internetudbydere og personer, der gør brug af netværket. |
| --- | --- |

16.

Den tilsynsførende finder ikke grund til at sætte spørgsmålstegn ved udviklingen af en stærk og effektiv ramme for bekæmpelse af seksuelt misbrug, seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og insisterer på behovet for at garantere retssikkerheden for alle involverede parter, herunder internetudbydere og personer, der gør brug af netværket.

| 17. | Det er glædeligt, at behovet for at tage hensyn til slutbrugernes grundlæggende rettigheder fremgår af forslaget, men det er ikke tilstrækkeligt. Medlemsstaterne skal også forpligte sig til at sikre harmoniserede, klare og detaljerede procedurer i bekæmpelsen af ulovligt indhold under uafhængige offentlige myndigheders tilsyn. |
| --- | --- |

17.

Det er glædeligt, at behovet for at tage hensyn til slutbrugernes grundlæggende rettigheder fremgår af forslaget, men det er ikke tilstrækkeligt. Medlemsstaterne skal også forpligte sig til at sikre harmoniserede, klare og detaljerede procedurer i bekæmpelsen af ulovligt indhold under uafhængige offentlige myndigheders tilsyn.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. maj 2010.

Peter HUSTINX

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

---

(1)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  KOM(2010) 94 endelig udg.

3

(4)  Den tilsynsførende har afgivet følgende udtalelser, der omfatter bemærkninger af relevans for det foreliggende initiativ:

4

| — | Udtalelse fra den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse af 23. juni 2008 om forslaget til en afgørelse om et flerårigt fællesskabsprogram til beskyttelse af børn, der bruger internet og andre kommunikationsteknologier, EUT C 2 af 7.1.2009, s. 2. |
| --- | --- |

—

Udtalelse fra den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse af 23. juni 2008 om forslaget til en afgørelse om et flerårigt fællesskabsprogram til beskyttelse af børn, der bruger internet og andre kommunikationsteknologier, EUT C 2 af 7.1.2009, s. 2.

| — | Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse af 22. februar 2010 om EU's forhandlinger om en handelsaftale vedrørende bekæmpelse af forfalskning (ACTA). |
| --- | --- |

—

Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse af 22. februar 2010 om EU's forhandlinger om en handelsaftale vedrørende bekæmpelse af forfalskning (ACTA).

Se også Artikel 29-Gruppens arbejdsdokument om beskyttelse af personoplysninger vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder (WP 104), vedtaget den 18. januar 2005.

(5)  Se begge udtalelser fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, der er nævnt ovenfor.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.).

6

(7)  Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om ACTA, s. 6.

7

---

| 30.11.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 323/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 323/9

---

Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indskudsgarantiordninger

(omarbejdning)

2010/C 323/03

DEN EUROPÆISKE TILSYNSFØRENDE FOR DATABESKYTTELSE —

som henviser til Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 16,

som henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 8,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (1),

som henviser til anmodningen om en udtalelse i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (2) —

HAR VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE:

I.   INDLEDNING

| 1. | Den 12. juli 2010 vedtog Kommissionen et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indskudsgarantiordninger (omarbejdning) (3). |
| --- | --- |

1.

Den 12. juli 2010 vedtog Kommissionen et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indskudsgarantiordninger (omarbejdning) (3).

| 2. | Forslaget blev sendt til EDPS i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 45/2001, samme dag som det blev vedtaget. EDPS blev uformelt hørt forud for forslagets vedtagelse. EDPS hilste det velkomment, at han blev hørt uformelt, og konstaterer med glæde, at der er taget hensyn til alle hans bemærkninger i det endelige forslag. |
| --- | --- |

2.

Forslaget blev sendt til EDPS i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 45/2001, samme dag som det blev vedtaget. EDPS blev uformelt hørt forud for forslagets vedtagelse. EDPS hilste det velkomment, at han blev hørt uformelt, og konstaterer med glæde, at der er taget hensyn til alle hans bemærkninger i det endelige forslag.

| 3. | I denne udtalelse vil EDPS kort forklare og analysere forslagets databeskyttelsesaspekter. |
| --- | --- |

3.

I denne udtalelse vil EDPS kort forklare og analysere forslagets databeskyttelsesaspekter.

II.   FORSLAGETS DATABESKYTTELSESASPEKTER

| 4. | Ved indskudsgarantiordninger godtgøres indskyderne deres indskud indtil et vist beløb, i tilfælde af at kreditinstituttet må lukkes. Direktiv 94/19/EF, hvorefter medlemsstaterne pålægges at oprette en eller flere indskudsgarantiordninger på deres område, blev vedtaget den 30. maj 1994 af Europa-Parlamentet og Rådet. Kort efter finanskrisens indtræden i 2008 opfordrede Rådet Kommissionen til at fremsætte et passende forslag til at fremme konvergensen mellem indskudsgarantiordningerne som middel til at genoprette tilliden til den finansielle sektor. Den 11. marts 2009 blev direktiv 94/19/EF som en nødforanstaltning ændret ved direktiv 2009/14/EF. Den mest synlige ændring var forøgelsen af dækningsgraden fra 20 000 EUR til 100 000 EUR for indskydere, hvis bank må lukke. Kommissionen anfører på side 5 i begrundelsen til det aktuelle forslag, at den finder det nødvendigt at konsolidere og ændre direktiv 94/19/EF og 2009/14/EF i form af en omarbejdning, idet direktiv 2009/14/EF endnu ikke er fuldt gennemført. |
| --- | --- |

4.

Ved indskudsgarantiordninger godtgøres indskyderne deres indskud indtil et vist beløb, i tilfælde af at kreditinstituttet må lukkes. Direktiv 94/19/EF, hvorefter medlemsstaterne pålægges at oprette en eller flere indskudsgarantiordninger på deres område, blev vedtaget den 30. maj 1994 af Europa-Parlamentet og Rådet. Kort efter finanskrisens indtræden i 2008 opfordrede Rådet Kommissionen til at fremsætte et passende forslag til at fremme konvergensen mellem indskudsgarantiordningerne som middel til at genoprette tilliden til den finansielle sektor. Den 11. marts 2009 blev direktiv 94/19/EF som en nødforanstaltning ændret ved direktiv 2009/14/EF. Den mest synlige ændring var forøgelsen af dækningsgraden fra 20 000 EUR til 100 000 EUR for indskydere, hvis bank må lukke. Kommissionen anfører på side 5 i begrundelsen til det aktuelle forslag, at den finder det nødvendigt at konsolidere og ændre direktiv 94/19/EF og 2009/14/EF i form af en omarbejdning, idet direktiv 2009/14/EF endnu ikke er fuldt gennemført.

| 5. | Målet med forslaget er at forenkle og harmonisere de relevante nationale regler, navnlig anvendelsesområdet og udbetalingsordningerne. Der er ændret i bestemmelserne for yderligere at nedbringe tidsfristen for tilbagebetaling til indskyderne og garantere bedre adgang for indskudsgarantiordninger til oplysninger om deres medlemmer (dvs. kreditinstitutter såsom banker). Der er desuden foretaget flere tilpasninger, som skal sikre solide og troværdige indskudsgarantiordninger med tilstrækkelig finansiering i ryggen (4). |
| --- | --- |

5.

Målet med forslaget er at forenkle og harmonisere de relevante nationale regler, navnlig anvendelsesområdet og udbetalingsordningerne. Der er ændret i bestemmelserne for yderligere at nedbringe tidsfristen for tilbagebetaling til indskyderne og garantere bedre adgang for indskudsgarantiordninger til oplysninger om deres medlemmer (dvs. kreditinstitutter såsom banker). Der er desuden foretaget flere tilpasninger, som skal sikre solide og troværdige indskudsgarantiordninger med tilstrækkelig finansiering i ryggen (4).

| 6. | Den forbedrede procedure for tilbagebetaling til indskyderne indebærer en øget behandling af personoplysninger om indskyderne inden for en given medlemsstat, men også mellem medlemsstaterne. I artikel 3, stk. 7, hedder det, at »medlemsstaterne sikrer, at indskudsgarantiordningerne til enhver tid og på deres anmodning modtager alle de oplysninger fra deres medlemmer, som er nødvendige for at forberede tilbagebetaling til indskydere«. Sådanne oplysninger kan i henhold til artikel 12, stk. 4, i forslaget også udveksles mellem indskudsgarantiordningerne i forskellige medlemsstater. |
| --- | --- |

6.

Den forbedrede procedure for tilbagebetaling til indskyderne indebærer en øget behandling af personoplysninger om indskyderne inden for en given medlemsstat, men også mellem medlemsstaterne. I artikel 3, stk. 7, hedder det, at »medlemsstaterne sikrer, at indskudsgarantiordningerne til enhver tid og på deres anmodning modtager alle de oplysninger fra deres medlemmer, som er nødvendige for at forberede tilbagebetaling til indskydere«. Sådanne oplysninger kan i henhold til artikel 12, stk. 4, i forslaget også udveksles mellem indskudsgarantiordningerne i forskellige medlemsstater.

| 7. | I tilfælde af at en indskyder er en fysisk person, udgør oplysningerne om indskyderen personoplysninger i henhold til definitionen i artikel 2, litra a), i direktiv 95/46/EF. Overførslen af disse oplysninger mellem kreditinstitutter og en indskudsgarantiordning eller mellem indskudsgarantiordninger indbyrdes udgør behandling af personoplysninger i henhold til definitionen i artikel 2, litra b), i direktiv 95/46/EF. Bestemmelserne i direktiv 95/46/EF, sådan som de er gennemført i relevant national lov, finder derfor anvendelse på sådan behandling af personoplysninger. Det glæder EDPS at se, at dette bekræftes og understreges i betragtning 29 i forslaget. |
| --- | --- |

7.

I tilfælde af at en indskyder er en fysisk person, udgør oplysningerne om indskyderen personoplysninger i henhold til definitionen i artikel 2, litra a), i direktiv 95/46/EF. Overførslen af disse oplysninger mellem kreditinstitutter og en indskudsgarantiordning eller mellem indskudsgarantiordninger indbyrdes udgør behandling af personoplysninger i henhold til definitionen i artikel 2, litra b), i direktiv 95/46/EF. Bestemmelserne i direktiv 95/46/EF, sådan som de er gennemført i relevant national lov, finder derfor anvendelse på sådan behandling af personoplysninger. Det glæder EDPS at se, at dette bekræftes og understreges i betragtning 29 i forslaget.

| 8. | Desuden glæder det EDPS at se, at der i forslaget er taget væsentlige hensyn til visse elementer af databeskyttelse. Ifølge artikel 3, stk. 7, må oplysninger, der er indhentet med henblik på at forberede tilbagebetaling, kun anvendes til dette formål og ikke opbevares længere end det, der er nødvendigt af hensyn til dette formål. Dette er en yderligere specificering af princippet om formålsbegrænsning som fastlagt i artikel 6, stk. 1, litra b), i direktiv 95/46/EF og pligten til ikke at opbevare data længere end det, der er nødvendigt af hensyn til det formål, hvortil de er indsamlet eller siden behandles, hvilket er beskrevet i artikel 6, stk. 1, litra e), i direktiv 95/46/EF. |
| --- | --- |

8.

Desuden glæder det EDPS at se, at der i forslaget er taget væsentlige hensyn til visse elementer af databeskyttelse. Ifølge artikel 3, stk. 7, må oplysninger, der er indhentet med henblik på at forberede tilbagebetaling, kun anvendes til dette formål og ikke opbevares længere end det, der er nødvendigt af hensyn til dette formål. Dette er en yderligere specificering af princippet om formålsbegrænsning som fastlagt i artikel 6, stk. 1, litra b), i direktiv 95/46/EF og pligten til ikke at opbevare data længere end det, der er nødvendigt af hensyn til det formål, hvortil de er indsamlet eller siden behandles, hvilket er beskrevet i artikel 6, stk. 1, litra e), i direktiv 95/46/EF.

| 9. | Det påpeges udtrykkeligt i artikel 3, stk. 7, at de oplysninger, der indhentes til forberedelse af tilbagebetaling, også omfatter mærkninger som omhandlet i artikel 4, stk. 2. I medfør af sidstnævnte artikel er kreditinstitutterne forpligtede til at mærke indskud, hvis indskuddet af en eller anden grund ikke er berettiget til tilbagebetaling, f.eks. fordi indskuddene stammer fra transaktioner, i forbindelse med hvilke der er blevet afsagt straffedom for hvidvaskning af penge som defineret i artikel 1, litra c), i Rådets direktiv 91/308/EØF (se artikel 4, stk. 1, i forslaget). Eftersom formålet med informationsudvekslingen netop er tilbagebetaling af indskud, kan formidlingen af en sådan mærkning betragtes som en nødvendig foranstaltning. EDPS indtager derfor det synspunkt, at overførsel af en sådan mærkning, når denne betragtes som personoplysninger, er i overensstemmelse med databeskyttelsesreglerne, så længe mærkningen i sig selv ikke afdækker mere information end nødvendigt. Et simpelt mærke, der angiver, at indskuddet ikke er berettiget, vil opfylde formålet. Derfor bør forpligtelsen ifølge artikel 4, stk. 2, finde anvendelse på denne måde for at være i overensstemmelse med de regler, der stammer fra direktiv 95/46/EF. |
| --- | --- |

9.

Det påpeges udtrykkeligt i artikel 3, stk. 7, at de oplysninger, der indhentes til forberedelse af tilbagebetaling, også omfatter mærkninger som omhandlet i artikel 4, stk. 2. I medfør af sidstnævnte artikel er kreditinstitutterne forpligtede til at mærke indskud, hvis indskuddet af en eller anden grund ikke er berettiget til tilbagebetaling, f.eks. fordi indskuddene stammer fra transaktioner, i forbindelse med hvilke der er blevet afsagt straffedom for hvidvaskning af penge som defineret i artikel 1, litra c), i Rådets direktiv 91/308/EØF (se artikel 4, stk. 1, i forslaget). Eftersom formålet med informationsudvekslingen netop er tilbagebetaling af indskud, kan formidlingen af en sådan mærkning betragtes som en nødvendig foranstaltning. EDPS indtager derfor det synspunkt, at overførsel af en sådan mærkning, når denne betragtes som personoplysninger, er i overensstemmelse med databeskyttelsesreglerne, så længe mærkningen i sig selv ikke afdækker mere information end nødvendigt. Et simpelt mærke, der angiver, at indskuddet ikke er berettiget, vil opfylde formålet. Derfor bør forpligtelsen ifølge artikel 4, stk. 2, finde anvendelse på denne måde for at være i overensstemmelse med de regler, der stammer fra direktiv 95/46/EF.

| 10. | Forslagets artikel 3, stk. 7, omhandler også den indsamling af oplysninger til indskudsgarantiordningerne, som er nødvendig for at foretage en regelmæssig stresstest af systemet. Disse oplysninger indsendes løbende til indskudsgarantiordningerne af kreditinstitutterne. I den uformelle høring udtrykte EDPS bekymring over, om disse oplysninger også ville omfatte personoplysninger. EDPS udtrykte tvivl om, hvorvidt det faktisk var nødvendigt at behandle personoplysninger for at foretage en stresstest. Kommissionen har tilpasset forslaget på dette punkt og tilføjet, at sådanne oplysninger skal gøres anonyme. Med hensyn til databeskyttelse betyder dette, at oplysningerne ikke kan forbindes med en identificeret fysisk person (5), når der er taget højde for ethvert middel, der kunne tænkes brugt. EDPS er tilfreds med denne forsikring. |
| --- | --- |

10.

Forslagets artikel 3, stk. 7, omhandler også den indsamling af oplysninger til indskudsgarantiordningerne, som er nødvendig for at foretage en regelmæssig stresstest af systemet. Disse oplysninger indsendes løbende til indskudsgarantiordningerne af kreditinstitutterne. I den uformelle høring udtrykte EDPS bekymring over, om disse oplysninger også ville omfatte personoplysninger. EDPS udtrykte tvivl om, hvorvidt det faktisk var nødvendigt at behandle personoplysninger for at foretage en stresstest. Kommissionen har tilpasset forslaget på dette punkt og tilføjet, at sådanne oplysninger skal gøres anonyme. Med hensyn til databeskyttelse betyder dette, at oplysningerne ikke kan forbindes med en identificeret fysisk person (5), når der er taget højde for ethvert middel, der kunne tænkes brugt. EDPS er tilfreds med denne forsikring.

| 11. | Med hensyn til de oplysninger, der er indgivet med henblik på en stresstest, står der desuden i artikel 3, stk. 7, at disse oplysninger kun må anvendes til dette formål, og at de ikke må opbevares længere end det, der er nødvendigt af hensyn til dette formål. EDPS vil gerne påpege, at hvis disse oplysninger gøres anonyme, er de ikke længere omfattet af definitionen af personoplysninger, som reglerne i direktiv 95/46/EF finder anvendelse på. Der kan være gode grunde til at træffe bestemmelse om begrænset brug af disse oplysninger. EDPS vil imidlertid gerne gøre det klart, at databeskyttelsesreglerne ikke gør dette påkrævet. |
| --- | --- |

11.

Med hensyn til de oplysninger, der er indgivet med henblik på en stresstest, står der desuden i artikel 3, stk. 7, at disse oplysninger kun må anvendes til dette formål, og at de ikke må opbevares længere end det, der er nødvendigt af hensyn til dette formål. EDPS vil gerne påpege, at hvis disse oplysninger gøres anonyme, er de ikke længere omfattet af definitionen af personoplysninger, som reglerne i direktiv 95/46/EF finder anvendelse på. Der kan være gode grunde til at træffe bestemmelse om begrænset brug af disse oplysninger. EDPS vil imidlertid gerne gøre det klart, at databeskyttelsesreglerne ikke gør dette påkrævet.

| 12. | For at fremme et effektivt samarbejde mellem indskudsgarantiordningerne, også med hensyn til den informationsudveksling, der henvises til i artikel 3, stk. 7, hedder det i artikel 12, stk. 5, i forslaget, at indskudsgarantiordningerne eller, hvis det er relevant, de kompetente myndigheder skal indgå skriftlige samarbejdsaftaler. Det er i sådanne aftaler, at anvendelsen af databeskyttelsesreglerne skal beskrives nærmere. EDPS er derfor glad for at se, at der er tilføjet en ekstra sætning til artikel 12, stk. 5, hvori det understreges, at »sådanne aftaler tager hensyn til kravene i direktiv 95/46/EF«. |
| --- | --- |

12.

For at fremme et effektivt samarbejde mellem indskudsgarantiordningerne, også med hensyn til den informationsudveksling, der henvises til i artikel 3, stk. 7, hedder det i artikel 12, stk. 5, i forslaget, at indskudsgarantiordningerne eller, hvis det er relevant, de kompetente myndigheder skal indgå skriftlige samarbejdsaftaler. Det er i sådanne aftaler, at anvendelsen af databeskyttelsesreglerne skal beskrives nærmere. EDPS er derfor glad for at se, at der er tilføjet en ekstra sætning til artikel 12, stk. 5, hvori det understreges, at »sådanne aftaler tager hensyn til kravene i direktiv 95/46/EF«.

III.   KONKLUSION

| 13. | EDPS er tilfreds med den måde, hvorpå databeskyttelsesaspekterne er behandlet i direktivforslaget, og vil blot gerne henvise til bemærkningerne i punkt 9 og 11 i denne udtalelse. |
| --- | --- |

13.

EDPS er tilfreds med den måde, hvorpå databeskyttelsesaspekterne er behandlet i direktivforslaget, og vil blot gerne henvise til bemærkningerne i punkt 9 og 11 i denne udtalelse.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. september 2010.

Peter HUSTINX

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

---

(1)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  Se KOM(2010) 368 endelig.

3

(4)  Se s. 2-3 i begrundelsen til forslaget.

4

(5)  Se nærmere om begrebet anonymitet i pkt. 11-28 i udtalelse fra EDPS af 5. marts 2009 om organtransplantation (EUT C 192 af 15.8.2009, s. 6). Findes også på http://www.edps.europa.eu >> Consultation >> Opinions >> 2009.

5

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 30.11.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 323/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 323/11

---

Rådets konklusioner om styrkelse af de grundlæggende færdigheder som led i det europæiske samarbejde om skolerne i det 21. århundrede

2010/C 323/04

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM HENVISER TIL:

Europa-Parlamentets og Rådets henstilling fra 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (1), som indeholder den europæiske referenceramme for otte nøglekompetencer, som alle unge bør udvikle i løbet af deres grundlæggende almene uddannelse og erhvervsuddannelse. Tilegnelse af grundlæggende færdigheder (2) i skolen inden for læsning, matematik og naturvidenskab er afgørende for udviklingen af nøglekompetencer i den samlede livslange læringsproces. Disse færdigheder udvikles under hele processen med tilegnelse af nøglekompetencer, eftersom de lærende med præcision og forståelse arbejder med mere og mere sammensatte oplysninger og dermed understøtter egenskaber som problemløsning, kritisk tænkning samt initiativ og kreativitet,

OG SOM TAGER FØLGENDE I BETRAGTNING:

| 1. | Bedre læsefærdigheder var et af de 13 mål, der i 2002 blev opstillet under arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010. Det var også én af de fem referenceværdier for europæiske gennemsnitsresultater (»europæiske benchmarks«), som Rådet fastlagde i 2003, nemlig at andelen af 15-årige med ringe færdigheder i læsning i Den Europæiske Union i 2010 bør være faldet med mindst 20 % i forhold til år 2000. Hvad angår matematik, naturvidenskab og teknologi bestod en anden benchmark, der skulle opfyldes senest i 2010, i at øge det samlede antal kandidater i disse fag med mindst 15 %. |
| --- | --- |

1.

Bedre læsefærdigheder var et af de 13 mål, der i 2002 blev opstillet under arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010. Det var også én af de fem referenceværdier for europæiske gennemsnitsresultater (»europæiske benchmarks«), som Rådet fastlagde i 2003, nemlig at andelen af 15-årige med ringe færdigheder i læsning i Den Europæiske Union i 2010 bør være faldet med mindst 20 % i forhold til år 2000. Hvad angår matematik, naturvidenskab og teknologi bestod en anden benchmark, der skulle opfyldes senest i 2010, i at øge det samlede antal kandidater i disse fag med mindst 15 %.

| 2. | Det Europæiske Råd gentog i marts 2008 sin opfordring til medlemsstaterne om at reducere antallet af unge, der ikke kan læse ordentligt, og forbedre uddannelsesniveauet for lærende med indvandrerbaggrund eller fra dårligt stillede grupper (3). |
| --- | --- |

2.

Det Europæiske Råd gentog i marts 2008 sin opfordring til medlemsstaterne om at reducere antallet af unge, der ikke kan læse ordentligt, og forbedre uddannelsesniveauet for lærende med indvandrerbaggrund eller fra dårligt stillede grupper (3).

| 3. | Konklusionerne fra november 2008 fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet (4), opstillede en dagsorden for EU-samarbejdet om skoler og gentog, at fremskridtene for så vidt angår de opstillede læsefærdighedsmål var utilstrækkelige. Rådet var enigt i behovet for at sikre og forbedre tilegnelsen af læse- og regnefærdigheder som centrale elementer i nøglekompetencer. Medlemsstaterne blev opfordret til at fokusere på samarbejdet om at forbedre læse-, skrive- og regnefærdigheder og vække elevernes interesse for matematik, naturvidenskab og teknologi. |
| --- | --- |

3.

Konklusionerne fra november 2008 fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet (4), opstillede en dagsorden for EU-samarbejdet om skoler og gentog, at fremskridtene for så vidt angår de opstillede læsefærdighedsmål var utilstrækkelige. Rådet var enigt i behovet for at sikre og forbedre tilegnelsen af læse- og regnefærdigheder som centrale elementer i nøglekompetencer. Medlemsstaterne blev opfordret til at fokusere på samarbejdet om at forbedre læse-, skrive- og regnefærdigheder og vække elevernes interesse for matematik, naturvidenskab og teknologi.

| 4. | Rådets konklusioner fra maj 2009 om en strategiramme for samarbejde på uddannelsesområdet (»ET 2020«) (5) fastslog igen betydningen af læse- og skrivefærdigheder samt talfærdigheder som grundlæggende elementer i nøglekompetencerne og af at gøre matematik-, naturvidenskabs- og teknologifagene mere attraktive. Den nye benchmark vedtaget af Rådet inden for rammen sigter på et tilstrækkeligt niveau for grundlæggende færdigheder i læsning, matematik og naturvidenskab ved at opfordre til en reduktion af andelen af personer med ringe færdigheder til under 15 % senest i 2020. |
| --- | --- |

4.

Rådets konklusioner fra maj 2009 om en strategiramme for samarbejde på uddannelsesområdet (»ET 2020«) (5) fastslog igen betydningen af læse- og skrivefærdigheder samt talfærdigheder som grundlæggende elementer i nøglekompetencerne og af at gøre matematik-, naturvidenskabs- og teknologifagene mere attraktive. Den nye benchmark vedtaget af Rådet inden for rammen sigter på et tilstrækkeligt niveau for grundlæggende færdigheder i læsning, matematik og naturvidenskab ved at opfordre til en reduktion af andelen af personer med ringe færdigheder til under 15 % senest i 2020.

| 5. | Rådets og Kommissionens fælles situationsrapport 2010 om gennemførelsen af »arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010« (6) understregede betydningen af partnerskaber mellem uddannelsesinstitutionerne og arbejdsverdenen som en måde, hvorpå kompetencerne og indsigten i arbejdsliv og karriereforløb kan styrkes. Eksperter anerkender, at samarbejdsordninger mellem skoler, universiteter og erhvervslivet har en positiv indvirkning på læring af matematik, naturvidenskab og teknologi. |
| --- | --- |

5.

Rådets og Kommissionens fælles situationsrapport 2010 om gennemførelsen af »arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010« (6) understregede betydningen af partnerskaber mellem uddannelsesinstitutionerne og arbejdsverdenen som en måde, hvorpå kompetencerne og indsigten i arbejdsliv og karriereforløb kan styrkes. Eksperter anerkender, at samarbejdsordninger mellem skoler, universiteter og erhvervslivet har en positiv indvirkning på læring af matematik, naturvidenskab og teknologi.

| 6. | Senest, på Det Europæiske Råds møde i juni 2010, blev medlemsstaterne enige om målet om at forbedre uddannelsesniveauet i forbindelse med Europa 2020-strategien for vækst og beskæftigelse (7), hvor spørgsmålet om grundlæggende færdigheder udgør en integrerende del af dagsordenen for både »intelligent vækst« og »inklusiv vækst« og bidrager til flagskibsinitiativer som En dagsorden for nye kvalifikationer og nye job og Den digitale dagsorden. |
| --- | --- |

6.

Senest, på Det Europæiske Råds møde i juni 2010, blev medlemsstaterne enige om målet om at forbedre uddannelsesniveauet i forbindelse med Europa 2020-strategien for vækst og beskæftigelse (7), hvor spørgsmålet om grundlæggende færdigheder udgør en integrerende del af dagsordenen for både »intelligent vækst« og »inklusiv vækst« og bidrager til flagskibsinitiativer som En dagsorden for nye kvalifikationer og nye job og Den digitale dagsorden.

SOM NOTERER SIG,

| 1. | at på trods af en generel forbedring med hensyn til uddannelsesresultaterne i EU i løbet af de sidste ti år har fremskridtene været utilstrækkelige til at nå de europæiske benchmarks, der blev opstillet for 2010. Europæiske 15-årige har nemlig i dag i gennemsnit ringere læse- og matematikfærdigheder. Andelen af personer med ringe læsefærdigheder er øget fra 21,3 % i 2000 til 24,1 % i 2006 (8), mens andelen for matematik steg fra 20,2 % til 24 % (9). Den gennemsnitlige andel af personer med ringe grundlæggende færdigheder inden for naturvidenskab i medlemsstaterne lå på 20,2 % i 2006 (10). |
| --- | --- |

1.

at på trods af en generel forbedring med hensyn til uddannelsesresultaterne i EU i løbet af de sidste ti år har fremskridtene været utilstrækkelige til at nå de europæiske benchmarks, der blev opstillet for 2010. Europæiske 15-årige har nemlig i dag i gennemsnit ringere læse- og matematikfærdigheder. Andelen af personer med ringe læsefærdigheder er øget fra 21,3 % i 2000 til 24,1 % i 2006 (8), mens andelen for matematik steg fra 20,2 % til 24 % (9). Den gennemsnitlige andel af personer med ringe grundlæggende færdigheder inden for naturvidenskab i medlemsstaterne lå på 20,2 % i 2006 (10).

| 2. | at det også er dokumenteret, at elevernes socioøkonomiske baggrund og deres forældres uddannelsesniveau har indflydelse på deres resultater i grundlæggende færdigheder. I alle de medlemsstater, hvor der findes sammenlignelige data, ligger resultaterne i læsning, matematik og naturvidenskab hos elever med indvandrerbaggrund lavere end resultaterne hos indfødte elever (11). |
| --- | --- |

2.

at det også er dokumenteret, at elevernes socioøkonomiske baggrund og deres forældres uddannelsesniveau har indflydelse på deres resultater i grundlæggende færdigheder. I alle de medlemsstater, hvor der findes sammenlignelige data, ligger resultaterne i læsning, matematik og naturvidenskab hos elever med indvandrerbaggrund lavere end resultaterne hos indfødte elever (11).

| 3. | at Europa i løbet af de seneste årtier har oplevet en voksende efterspørgsel efter kvalificerede menneskelige ressourcer inden for matematik, naturvidenskab og teknologi. Mens den tilsvarende europæiske benchmark for 2010 er blevet opfyldt, er de behov, der henvistes til, fortsat relevante. Det samlede antal kandidater er steget, hovedsagelig takket være edb og EU's udvidelse, men væksten har været langt svagere inden for matematik, statistik og ingeniørvidenskab, mens den faktisk er faldet inden for fysik. Desuden er kvindelige studerende fortsat stærkt underrepræsenterede inden for disse fag (12). |
| --- | --- |

3.

at Europa i løbet af de seneste årtier har oplevet en voksende efterspørgsel efter kvalificerede menneskelige ressourcer inden for matematik, naturvidenskab og teknologi. Mens den tilsvarende europæiske benchmark for 2010 er blevet opfyldt, er de behov, der henvistes til, fortsat relevante. Det samlede antal kandidater er steget, hovedsagelig takket være edb og EU's udvidelse, men væksten har været langt svagere inden for matematik, statistik og ingeniørvidenskab, mens den faktisk er faldet inden for fysik. Desuden er kvindelige studerende fortsat stærkt underrepræsenterede inden for disse fag (12).

| 4. | at der findes mange initiativer, hvis formål er at forbedre læsefærdighederne i medlemsstaterne, samt nationale, regionale og lokale foranstaltninger, der skal forbedre både indstillingen til og tilegnelsen af matematik og naturvidenskab. Desuden har mange medlemsstater i de senere år inkluderet spørgsmål vedrørende tilegnelsen af og indstillingen til matematik og naturvidenskab i deres politiske dagsordener. De har også afsat betydelige midler til at forbedre skolernes undervisning i naturvidenskab. Programmer, der er målrettet mod en hurtig tilegnelse af grundlæggende kvalifikationer og en personlig tilgang til læring er eksplicitte strategier, som vinder frem i de fleste lande (13). |
| --- | --- |

4.

at der findes mange initiativer, hvis formål er at forbedre læsefærdighederne i medlemsstaterne, samt nationale, regionale og lokale foranstaltninger, der skal forbedre både indstillingen til og tilegnelsen af matematik og naturvidenskab. Desuden har mange medlemsstater i de senere år inkluderet spørgsmål vedrørende tilegnelsen af og indstillingen til matematik og naturvidenskab i deres politiske dagsordener. De har også afsat betydelige midler til at forbedre skolernes undervisning i naturvidenskab. Programmer, der er målrettet mod en hurtig tilegnelse af grundlæggende kvalifikationer og en personlig tilgang til læring er eksplicitte strategier, som vinder frem i de fleste lande (13).

OG SOM MINDER OM,

specifikt med hensyn til matematik, naturvidenskab og teknologi,

| 1. | at arbejdet med matematik, naturvidenskab og teknologi under den åbne koordinationsmetode har vist, at innovativ pædagogik og velkvalificerede lærere kan forbedre elevernes indstilling til og resultater i matematik, naturvidenskab og teknologi. Dette kan dernæst føre til, at flere elever fortsætter med at studere på disse områder på højere niveauer, og i sidste ende til en stigning i antallet af kandidater inden for matematik, naturvidenskab og teknologi. |
| --- | --- |

1.

at arbejdet med matematik, naturvidenskab og teknologi under den åbne koordinationsmetode har vist, at innovativ pædagogik og velkvalificerede lærere kan forbedre elevernes indstilling til og resultater i matematik, naturvidenskab og teknologi. Dette kan dernæst føre til, at flere elever fortsætter med at studere på disse områder på højere niveauer, og i sidste ende til en stigning i antallet af kandidater inden for matematik, naturvidenskab og teknologi.

| 2. | at Kommissionens rapport fra 2007 med titlen »Science education now: a renewed pedagogy for the future of Europe« (14) anbefalede, at der skulle gøres større brug af eksperimentorienteret undervisning i naturvidenskab (inquiry-based science education), at naturvidenskabslærerne skulle bringes ud af deres isolation gennem netværk, at der skulle lægge særlig vægt på pigers indstilling til matematik, naturvidenskab og teknologi, og at skolerne skulle åbnes mod samfundet. |
| --- | --- |

2.

at Kommissionens rapport fra 2007 med titlen »Science education now: a renewed pedagogy for the future of Europe« (14) anbefalede, at der skulle gøres større brug af eksperimentorienteret undervisning i naturvidenskab (inquiry-based science education), at naturvidenskabslærerne skulle bringes ud af deres isolation gennem netværk, at der skulle lægge særlig vægt på pigers indstilling til matematik, naturvidenskab og teknologi, og at skolerne skulle åbnes mod samfundet.

ERKENDER,

| 1. | at tilegnelse af grundlæggende færdigheder — forudsætningen for at udvikle nøglekompetencer for alle på grundlag af livslang læring — vil spille en afgørende rolle for borgernes beskæftigelsesegnethed, sociale inddragelse og personlige udvikling. Der skal derfor gøres en indsats for at bekæmpe utilstrækkelig uddannelse og social udstødelse. |
| --- | --- |

1.

at tilegnelse af grundlæggende færdigheder — forudsætningen for at udvikle nøglekompetencer for alle på grundlag af livslang læring — vil spille en afgørende rolle for borgernes beskæftigelsesegnethed, sociale inddragelse og personlige udvikling. Der skal derfor gøres en indsats for at bekæmpe utilstrækkelig uddannelse og social udstødelse.

| 2. | at gode læse- og talfærdigheder sammen med en solid forståelse af de grundlæggende principper i naturen og af grundlæggende videnskabelige begreber danner grundlag for tilegnelsen af nøglekompetencerne til livslang læring og derfor skal prioriteres fra en tidlig alder. |
| --- | --- |

2.

at gode læse- og talfærdigheder sammen med en solid forståelse af de grundlæggende principper i naturen og af grundlæggende videnskabelige begreber danner grundlag for tilegnelsen af nøglekompetencerne til livslang læring og derfor skal prioriteres fra en tidlig alder.

| 3. | at grundlæggende læse- og matematikfærdigheder også er byggesten i læringskompetencen. De hjælper den enkelte med at få adgang til, opnå, behandle, tilegne sig og kommunikere ny viden og nye færdigheder samt med at gøre dem til selvstændige lærende. |
| --- | --- |

3.

at grundlæggende læse- og matematikfærdigheder også er byggesten i læringskompetencen. De hjælper den enkelte med at få adgang til, opnå, behandle, tilegne sig og kommunikere ny viden og nye færdigheder samt med at gøre dem til selvstændige lærende.

| 4. | at internationale data, bl.a. undersøgelserne fra PISA og TIMSS, har identificeret systemiske problemer som f.eks. forskelle mellem skoler og variationer i elevernes baggrund (f.eks. som følge af socioøkonomiske forhold, forældrenes uddannelsesniveau, adgangen til ikt-udstyr i hjemmet osv.) som faktorer, der påvirker resultaterne inden for læsning, matematik og naturvidenskab. |
| --- | --- |

4.

at internationale data, bl.a. undersøgelserne fra PISA og TIMSS, har identificeret systemiske problemer som f.eks. forskelle mellem skoler og variationer i elevernes baggrund (f.eks. som følge af socioøkonomiske forhold, forældrenes uddannelsesniveau, adgangen til ikt-udstyr i hjemmet osv.) som faktorer, der påvirker resultaterne inden for læsning, matematik og naturvidenskab.

| 5. | at læreres, skolelederes og læreruddanneres kvalifikationer, kompetencer og engagement er vigtige faktorer med henblik på at opnå uddannelsesresultater af høj kvalitet. Det er derfor vigtigt at sikre den højeste standard inden for den grundlæggende uddannelse, indføringsfasen og den løbende faglige udvikling for lærere og skoleledere med opbakning fra de nødvendige uddannelsesmæssige og faglige støttetjenester. |
| --- | --- |

5.

at læreres, skolelederes og læreruddanneres kvalifikationer, kompetencer og engagement er vigtige faktorer med henblik på at opnå uddannelsesresultater af høj kvalitet. Det er derfor vigtigt at sikre den højeste standard inden for den grundlæggende uddannelse, indføringsfasen og den løbende faglige udvikling for lærere og skoleledere med opbakning fra de nødvendige uddannelsesmæssige og faglige støttetjenester.

| 6. | at det vil kræve mere effektive nationale initiativer at opfylde den nye ambitiøse benchmark, der er opstillet under strategirammen »ET 2020«. Den økonomiske krise kombineret med den demografiske udfordring understreger behovet for så vidt muligt at skabe mere effektive og retfærdige skolesystemer, samtidig med at der fortsat skal investeres effektivt i uddannelse for at tage de nuværende og fremtidige økonomiske og sociale udfordringer op. |
| --- | --- |

6.

at det vil kræve mere effektive nationale initiativer at opfylde den nye ambitiøse benchmark, der er opstillet under strategirammen »ET 2020«. Den økonomiske krise kombineret med den demografiske udfordring understreger behovet for så vidt muligt at skabe mere effektive og retfærdige skolesystemer, samtidig med at der fortsat skal investeres effektivt i uddannelse for at tage de nuværende og fremtidige økonomiske og sociale udfordringer op.

ER ENIGT OM,

at der skal lægges vægt på følgende for at løse det komplicerede spørgsmål vedrørende forbedring af færdighederne inden for læsning og matematik, naturvidenskab og teknologi:

1.   Udformning af læseplaner

Heri kunne indgå spørgsmål som f.eks. tidlig tilegnelse af grundlæggende færdigheder, en helhedsorienteret tilgang til uddannelse, som indebærer udvikling af alle evner hos det enkelte barn, brug af nye evalueringsmetoder og deres indvirkning på læseplanen, brug af innovative pædagogiske tilgange som f.eks. eksperimentorienteret undervisning i naturvidenskab (IBSE) og problembaseret læring (PBL) i matematik og naturvidenskab, kontinuerlig fokus på læsefærdigheder på alle uddannelsesniveauer og ikke kun i førskolefasen og de lavere klasser, og en mere personlig tilgang til undervisning og læring.

2.   Motivering for læsefærdigheder og færdigheder i matematik, naturvidenskab og teknologi

En læsekultur i hjemmet (bøger, aviser, børnebøger) samt i skolen, tidlige læseaktiviteter inden skolestart, forældrenes egen læsning og indstilling, elevernes interesser, tro på egen formåen og engagement i læseaktiviteter både i og uden for skolen har alt sammen vist sig at have en afgørende indvirkning på bedre læsefærdigheder. Læringsmetoderne bør udnytte børns naturlige nysgerrighed i matematik og naturvidenskab bedre fra en tidlig alder. Det er vigtigt at hjælpe børn til at blive selvstændige, motiverede lærende, for hvem læsefærdigheder samt brugen af matematiske og naturvidenskabelige kompetencer bliver en del af hverdagen.

3.   Nye teknologiers indvirkning på grundlæggende færdigheder og brugen af dem til at hjælpe lærende med at blive selvstændige og bevare motivationen

Disse teknologier, f.eks. den udvidede brug af internettet og mobilteknologier, har ændret karakteren og opfattelsen af læsefærdigheder i det 21. århundrede. De nye teknologiers indflydelse på børns læsning og deres matematiske og naturvidenskabelige kompetencer bør undersøges grundigt for at sikre passende metoder til at udnytte potentialet i sådanne teknologier til nye læringsformer.

4.   Kønsdimensionen

Der er betydelige kønsforskelle hvad angår færdighederne inden for læsning, matematik og naturvidenskab, både når det gælder indstilling og resultater. Piger er ofte mere motiverede for at læse end drenge og er bedre til det. Kønsforskellene inden for færdigheder i matematik, naturvidenskab og teknologi er ikke så store som inden for læsning. Valg af uddannelse er stadig i vid udstrækning kønsopdelt. Drenge er generelt mere interesserede i videregående studier og en karriere inden for matematik, naturvidenskab og teknologi, end piger er. De bagvedliggende grunde til sådanne tendenser bør undersøges yderligere, og der bør identificeres effektive strategier med henblik på at udjævne kløften mellem kønnene, både når det gælder resultater og indstilling (15).

5.   Sammenhængen mellem elevers baggrund (både socioøkonomiske og kulturelle aspekter) og beherskelsen af grundlæggende færdigheder

Det er langt mere sandsynligt, at elever med en svag socioøkonomisk baggrund og/eller indvandrerbaggrund, herunder navnlig dem, der taler et andet sprog end værtslandets, opnår dårlige resultatet i skolen. Betydningen af elevernes og deres familiers sociale profil forekommer at være større i skoler med flere dårligt stillede elever (16).

6.   Lærere og læreruddannere

I den grundlæggende læreruddannelse, indføringsfasen samt lærernes løbende faglige udvikling bør der fokuseres på at udvikle og anvende de fornødne kompetencer i praksis, så lærere inden for alle fag kan styrke tilegnelsen af grundlæggende færdigheder (især læsefærdigheder), både på det primære og det sekundære skoletrin. For at overvinde manglende kvalifikationer bør der desuden lægges mere vægt på fagspecifik uddannelse af lærere, som specialiserer sig i at undervise i grundlæggende færdigheder (især matematik, naturvidenskab og teknologi). Det kan i den forbindelse også være nyttigt at tilskynde til oprettelse af netværk mellem matematik-, naturvidenskabs- og teknologilærere og koble undervisningen i matematik, naturvidenskab og teknologi sammen med forsknings- og videnskabssamfundet samt arbejdsverdenen. Endelig er det nødvendigt med en yderligere indsats for at tackle den generelle mangel på balance inden for lærererhvervet ved at gøre det mere attraktivt for mænd at gøre karriere inden for undervisning for at sikre, at eleverne har rollemodeller inden for begge køn.

7.   Skolernes etik og karaktertræk

Heri indgår betoningen af læseundervisning, innovation inden for undervisning og læring, skolelivets kvalitet samt skolens beliggenhed, størrelse og åbenhed over for verden uden for skolen og samarbejdet med forældrene og en bred vifte af interessenter.

HENSTILLER DERFOR TIL MEDLEMSSTATERNE, AT DE

| 1. | etablerer eller sørger for yderligere udvikling af strategiske nationale tilgange til at forbedre skoleelevernes resultater hvad angår læsefærdigheder, matematik og naturvidenskab, idet elever med en svag socioøkonomisk baggrund får særlig opmærksomhed. |
| --- | --- |

1.

etablerer eller sørger for yderligere udvikling af strategiske nationale tilgange til at forbedre skoleelevernes resultater hvad angår læsefærdigheder, matematik og naturvidenskab, idet elever med en svag socioøkonomisk baggrund får særlig opmærksomhed.

| 2. | analyserer og evaluerer effektiviteten af eksisterende tilgange på nationalt niveau for at videreudvikle et evidensgrundlag for politikudformningen. |
| --- | --- |

2.

analyserer og evaluerer effektiviteten af eksisterende tilgange på nationalt niveau for at videreudvikle et evidensgrundlag for politikudformningen.

HENSTILLER TIL KOMMISSIONEN, AT DEN

| 1. | nedsætter en ekspertgruppe på højt niveau, der skal analysere eksisterende forskning, undersøgelser og internationale rapporter om læsefærdigheder med fokus på de aspekter, der er opridset i disse konklusioner. Denne gruppe bør undersøge, hvordan læsefærdigheder mest effektivt kan støttes gennem livslang læring, og på grundlag af gode politikeksempler drage konklusioner og fremsætte forslag med henblik på at understøtte medlemsstaternes politik senest i første halvår af 2012. |
| --- | --- |

1.

nedsætter en ekspertgruppe på højt niveau, der skal analysere eksisterende forskning, undersøgelser og internationale rapporter om læsefærdigheder med fokus på de aspekter, der er opridset i disse konklusioner. Denne gruppe bør undersøge, hvordan læsefærdigheder mest effektivt kan støttes gennem livslang læring, og på grundlag af gode politikeksempler drage konklusioner og fremsætte forslag med henblik på at understøtte medlemsstaternes politik senest i første halvår af 2012.

| 2. | som opfølgning til arbejdet i klyngen vedrørende matematik, naturvidenskab og teknologi under den åbne koordinationsmetode etablerer en tematisk arbejdsgruppe bestående af politiske beslutningstagere og eksperter fra medlemsstaterne, der kan understøtte fremskridtene hen imod den nye ET 2020-benchmark. |
| --- | --- |

2.

som opfølgning til arbejdet i klyngen vedrørende matematik, naturvidenskab og teknologi under den åbne koordinationsmetode etablerer en tematisk arbejdsgruppe bestående af politiske beslutningstagere og eksperter fra medlemsstaterne, der kan understøtte fremskridtene hen imod den nye ET 2020-benchmark.

| 3. | fremmer peer learning og identificering og formidling af god praksis mellem medlemsstaterne inden for erhvervelsen af grundlæggende færdigheder og overvåger og rapporterer om fremskridtene hen imod ET 2020-benchmarken. |
| --- | --- |

3.

fremmer peer learning og identificering og formidling af god praksis mellem medlemsstaterne inden for erhvervelsen af grundlæggende færdigheder og overvåger og rapporterer om fremskridtene hen imod ET 2020-benchmarken.

OG HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN, AT DE

| 1. | sikrer, at møder mellem generaldirektører med ansvar for skolegang finder sted, når det er hensigtsmæssigt, for at gøre status over de fremskridt, der er opnået inden for EU's politiksamarbejde på skoleområdet, præge den nationale politikudformning og drøfte prioriteterne for det fremtidige arbejde på EU-niveau på dette område, og at resultaterne af disse drøftelser bliver formidlet bredt blandt alle relevante interessenter og eventuelt drøftet på ministerplan. |
| --- | --- |

1.

sikrer, at møder mellem generaldirektører med ansvar for skolegang finder sted, når det er hensigtsmæssigt, for at gøre status over de fremskridt, der er opnået inden for EU's politiksamarbejde på skoleområdet, præge den nationale politikudformning og drøfte prioriteterne for det fremtidige arbejde på EU-niveau på dette område, og at resultaterne af disse drøftelser bliver formidlet bredt blandt alle relevante interessenter og eventuelt drøftet på ministerplan.

| 2. | fremmer mulighederne for at udvikle fælles pilotprojekter mellem medlemsstater med det formål at forbedre alle unges grundlæggende færdigheder ved hjælp af innovative tilgange. Projekterne organiseres på et frivilligt grundlag i overensstemmelse med kriterier, der er aftalt i fællesskab, underkastes en fælles vurdering og benytter eksisterende EU-instrumenter. |
| --- | --- |

2.

fremmer mulighederne for at udvikle fælles pilotprojekter mellem medlemsstater med det formål at forbedre alle unges grundlæggende færdigheder ved hjælp af innovative tilgange. Projekterne organiseres på et frivilligt grundlag i overensstemmelse med kriterier, der er aftalt i fællesskab, underkastes en fælles vurdering og benytter eksisterende EU-instrumenter.

| 3. | anvender alle relevante instrumenter, f.eks. den åbne koordinationsmetode, programmet for livslang læring, syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration samt — afhængig af nationale prioriteter — de europæiske strukturfonde, for at fremme ovennævnte mål. |
| --- | --- |

3.

anvender alle relevante instrumenter, f.eks. den åbne koordinationsmetode, programmet for livslang læring, syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration samt — afhængig af nationale prioriteter — de europæiske strukturfonde, for at fremme ovennævnte mål.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2006/962/EF (EUT L 394 af 30.12.2006, s. 10).

(2)  I denne tekst skal »grundlæggende færdigheder« forstås som grundlæggende færdigheder inden for læsning, matematik og naturvidenskab, jf. den nye EU-benchmark under strategirammen ET 2020.

(3)  7652/08, punkt 15, s. 10.

(4)  EUT C 319 af 13.12.2008.

(5)  EUT C 119 af 28.5.2009.

(6)  EUT C 117 af 6.5.2010.

(7)  EUCO 7/10 af 26. marts 2010 og 13/10 af 17. juni 2010.

(8)  http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc34_en.htm

(9)  PISA 2006. (BG og RO er inkluderet i tallet for 2006, men ikke for 2003.).

(10)  NB: Sammenlignelige tal for 2000 foreligger ikke.

(11)  PISA 2006.

(12)  Jf. »Progress towards the Lisbon objectives in education and training: Indicators and benchmarks — 2009«, kapitel III, s. 97, om den skæve kønsfordeling blandt kandidater inden for matematik, naturvidenskab og teknologi.

(13)  Fælles rapport om fremskridtene i retning af opfyldelse af Lissabonmålene (KOM(2009) 640).

(14)  Udarbejdet af ekspertgruppen på højt niveau inden for naturfaglig uddannelse under formandskab af Michel Rocard, medlem af Europa-Parlamentet. Se http://www.ec.europa.eu/research/science-society/document_library/pdf_06/report-rocard-on-science-education_en.pdf

(15)  Jf. »Gender differences in educational outcomes: a study on the measures taken and the current situation in Europe« (Eurydice, 2010).

(16)  PISA 2006 (OECD, 2007), »Messages from PISA 2000« (OECD, 2004).

---

| 30.11.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 323/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 323/15

---

Rådets konklusioner af 18. november 2010 om muligheder og udfordringer for europæisk film i den digitale tidsalder

2010/C 323/05

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

1.   SOM HENVISER TIL

| — | arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 2. juli 2010 om udfordringerne for den europæiske filmarv fra den analoge og den digitale tidsalder (anden rapport om gennemførelse af henstillingen om filmarven) (1) |
| --- | --- |

—

arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 2. juli 2010 om udfordringerne for den europæiske filmarv fra den analoge og den digitale tidsalder (anden rapport om gennemførelse af henstillingen om filmarven) (1)

| — | meddelelsen fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En digital dagsorden for Europa (2), navnlig erklæringen om, at det er »nødvendigt at støtte digitaliseringen af biograferne for at beskytte den kulturelle mangfoldighed« |
| --- | --- |

—

meddelelsen fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En digital dagsorden for Europa (2), navnlig erklæringen om, at det er »nødvendigt at støtte digitaliseringen af biograferne for at beskytte den kulturelle mangfoldighed«

| — | Kommissionens grønbog af 27. april 2010 — Frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale (3) |
| --- | --- |

—

Kommissionens grønbog af 27. april 2010 — Frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale (3)

| — | UNESCO's konvention af 20. oktober 2005 om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed (4); |
| --- | --- |

—

UNESCO's konvention af 20. oktober 2005 om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed (4);

2.   SER MED INTERESSE PÅ

| — | meddelelsen fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om muligheder og udfordringer for europæisk film i den digitale tidsalder (5); |
| --- | --- |

—

meddelelsen fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om muligheder og udfordringer for europæisk film i den digitale tidsalder (5);

3.   NOTERER SIG,

| — | at den digitale teknologi giver nye muligheder for distribution af film, blandt andet til biografer, der fremviser kunstfilm, og biografer, der ligger i tyndt befolkede områder, hvilket vil bidrage til at opfylde de europæiske og nationale målsætninger om fremme af og adgang til europæiske værker, fremme af kulturel og sproglig mangfoldighed og social samhørighed, |
| --- | --- |

—

at den digitale teknologi giver nye muligheder for distribution af film, blandt andet til biografer, der fremviser kunstfilm, og biografer, der ligger i tyndt befolkede områder, hvilket vil bidrage til at opfylde de europæiske og nationale målsætninger om fremme af og adgang til europæiske værker, fremme af kulturel og sproglig mangfoldighed og social samhørighed,

| — | at det europæiske marked for filmforevisning er fragmenteret, hvilket indebærer en række udfordringer, der kan have en indvirkning på udformningen og gennemførelsen af nationale og/eller europæiske planer for overgangen til digital film, |
| --- | --- |

—

at det europæiske marked for filmforevisning er fragmenteret, hvilket indebærer en række udfordringer, der kan have en indvirkning på udformningen og gennemførelsen af nationale og/eller europæiske planer for overgangen til digital film,

| — | at digitaliseringen af biografer genererer betydelige omkostninger, som biografejerne må bære, mens nogle distributører kan opnå besparelser, fordi digitale kopier er billigere. For at rette op på denne skævhed har markedet etableret finansieringsmodeller til privat finansiering af biografers digitalisering, som f.eks. de såkaldte VPF-modeller (6). Modellerne er dog ikke altid egnede til små biografer, navnlig énsalsbiografer, biografer, der viser kunstfilm og/eller kulturarvsfilm, og reprisebiografer. Disse biografer kan derfor få større økonomiske problemer i forbindelse med at erhverve digitalt fremviserudstyr, selv om de spiller en vigtig social og kulturel rolle, f.eks. i tyndt befolkede områder, hvor der er færre kulturelle begivenheder; |
| --- | --- |

—

at digitaliseringen af biografer genererer betydelige omkostninger, som biografejerne må bære, mens nogle distributører kan opnå besparelser, fordi digitale kopier er billigere. For at rette op på denne skævhed har markedet etableret finansieringsmodeller til privat finansiering af biografers digitalisering, som f.eks. de såkaldte VPF-modeller (6). Modellerne er dog ikke altid egnede til små biografer, navnlig énsalsbiografer, biografer, der viser kunstfilm og/eller kulturarvsfilm, og reprisebiografer. Disse biografer kan derfor få større økonomiske problemer i forbindelse med at erhverve digitalt fremviserudstyr, selv om de spiller en vigtig social og kulturel rolle, f.eks. i tyndt befolkede områder, hvor der er færre kulturelle begivenheder;

4.   UNDERSTREGER I DEN FORBINDELSE,

| — | at digital fremvisning åbner op for en mere fleksibel og mindre omkostningstung anvendelse af forskellige sprogudgaver (herunder undertekstning og synkronisering) og synstolkningsteknikker, hvilket medvirker til en bedre adgang til og distribution af værker, bl.a. fra lande og regioner, hvis sprog har begrænset udbredelse, |
| --- | --- |

—

at digital fremvisning åbner op for en mere fleksibel og mindre omkostningstung anvendelse af forskellige sprogudgaver (herunder undertekstning og synkronisering) og synstolkningsteknikker, hvilket medvirker til en bedre adgang til og distribution af værker, bl.a. fra lande og regioner, hvis sprog har begrænset udbredelse,

| — | at digitaliseringen af biografer giver helt nye muligheder for europæisk film, men kan føre til, at markedet omstruktureres, hvilket vil have en uforholdsmæssig stor indvirkning på ovennævnte biografer og dermed begrænse mangfoldigheden af de film, der udsendes, og hindre adgangen til filmproduktion for en del af befolkningen. Det kunne også underminere den sociale samhørighed, for så vidt som biograferne i nogle regioner spiller en vigtig rolle som diskussionsforum og mødested. Det kunne også medføre sociale omkostninger, navnlig hvad angår beskæftigelsen i de tekniske industrier og i biografbranchen, |
| --- | --- |

—

at digitaliseringen af biografer giver helt nye muligheder for europæisk film, men kan føre til, at markedet omstruktureres, hvilket vil have en uforholdsmæssig stor indvirkning på ovennævnte biografer og dermed begrænse mangfoldigheden af de film, der udsendes, og hindre adgangen til filmproduktion for en del af befolkningen. Det kunne også underminere den sociale samhørighed, for så vidt som biograferne i nogle regioner spiller en vigtig rolle som diskussionsforum og mødested. Det kunne også medføre sociale omkostninger, navnlig hvad angår beskæftigelsen i de tekniske industrier og i biografbranchen,

| — | at digitaliseringen af biografer også giver muligheder for at fremme og få adgang til den europæiske filmarv. Der er derfor behov for passende foranstaltninger på forskellige niveauer for at udnytte disse muligheder bedst muligt, bl.a. til undervisningsformål, |
| --- | --- |

—

at digitaliseringen af biografer også giver muligheder for at fremme og få adgang til den europæiske filmarv. Der er derfor behov for passende foranstaltninger på forskellige niveauer for at udnytte disse muligheder bedst muligt, bl.a. til undervisningsformål,

| — | at der for at lette overgangen til digital fremvisning mest muligt må være en akkumulering af og en fleksibilitet i finansieringskilderne, uanset om de er af privat eller offentlig oprindelse eller af lokal, national eller europæisk oprindelse, så forskellige typer biografer kan få en støtte, der er afpasset efter deres specifikke situation; |
| --- | --- |

—

at der for at lette overgangen til digital fremvisning mest muligt må være en akkumulering af og en fleksibilitet i finansieringskilderne, uanset om de er af privat eller offentlig oprindelse eller af lokal, national eller europæisk oprindelse, så forskellige typer biografer kan få en støtte, der er afpasset efter deres specifikke situation;

5.   ERKENDER,

| — | at digitaliseringen af en biograf også kræver en vis mængde udstyr og maskineri ud over selve fremviserudstyret (server, lyd, lærred, tilpasning af fremvisningsrummet osv.), |
| --- | --- |

—

at digitaliseringen af en biograf også kræver en vis mængde udstyr og maskineri ud over selve fremviserudstyret (server, lyd, lærred, tilpasning af fremvisningsrummet osv.),

| — | at udstyrets levetid ikke kan forudsiges, hvilket rejser spørgsmål om vedligeholdelsesomkostninger og finansieringen af en opdatering og/eller udskiftning af det på mellemlang og lang sigt, herunder migration af digitale produktioner til nye formater; |
| --- | --- |

—

at udstyrets levetid ikke kan forudsiges, hvilket rejser spørgsmål om vedligeholdelsesomkostninger og finansieringen af en opdatering og/eller udskiftning af det på mellemlang og lang sigt, herunder migration af digitale produktioner til nye formater;

6.   MENER I DEN FORBINDELSE,

| — | at overgangen til digital film er hastende og nødvendig. At offentlige politikker bør støtte denne overgang under hensyntagen til følgende målsætninger af almen interesse:






  — | sikre adgangen til og fremme europæiske værker, herunder værker fra den europæiske filmarv |
| --- | --- | --- |

—

at overgangen til digital film er hastende og nødvendig. At offentlige politikker bør støtte denne overgang under hensyntagen til følgende målsætninger af almen interesse:

—

sikre adgangen til og fremme europæiske værker, herunder værker fra den europæiske filmarv

| — | fremme den kulturelle og sproglige mangfoldighed, navnlig ved at forbedre distributionen af værker |
| --- | --- |

—

fremme den kulturelle og sproglige mangfoldighed, navnlig ved at forbedre distributionen af værker

| — | styrke konkurrenceevnen hos de europæiske aktører, der er involveret i digitaliseringsprocessen |
| --- | --- |

—

styrke konkurrenceevnen hos de europæiske aktører, der er involveret i digitaliseringsprocessen

| — | bidrage til den sociale samhørighed, herunder gennem et rigt udbud af biografer i hele Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

—

bidrage til den sociale samhørighed, herunder gennem et rigt udbud af biografer i hele Den Europæiske Union;

7.   HILSER DET VELKOMMEN, AT KOMMISSIONEN HAR TIL HENSIGT

| — | at gennemføre handlingsplanen om overgang til digital filmfremvisning i europæiske biografer, som nævnt i meddelelsen om muligheder og udfordringer for europæisk film i den digitale tidsalder, og navnlig:






  — | at iværksætte en ny mekanisme inden udgangen af 2010 som led i det eksisterende Mediaprogram for at støtte digitaliseringen af de biografer, der fremviser en betydelig andel af ikke-nationale europæiske værker |
| --- | --- | --- |

—

at gennemføre handlingsplanen om overgang til digital filmfremvisning i europæiske biografer, som nævnt i meddelelsen om muligheder og udfordringer for europæisk film i den digitale tidsalder, og navnlig:

—

at iværksætte en ny mekanisme inden udgangen af 2010 som led i det eksisterende Mediaprogram for at støtte digitaliseringen af de biografer, der fremviser en betydelig andel af ikke-nationale europæiske værker

| — | at undersøge muligheden for i 2011 at give biografejere adgang til en produktionsgarantifond under Mediaprogrammet eller finde en lignende måde at lette deres adgang til kredit på |
| --- | --- |

—

at undersøge muligheden for i 2011 at give biografejere adgang til en produktionsgarantifond under Mediaprogrammet eller finde en lignende måde at lette deres adgang til kredit på

| — | at vedtage en henstilling i 2011 om at fremme digitaliseringen af biografer på europæisk plan |
| --- | --- |

—

at vedtage en henstilling i 2011 om at fremme digitaliseringen af biografer på europæisk plan

| — | i den kommende meddelelse om biografer i 2012 at foreslå passende retningslinjer for at vurdere offentlighedens støtte til en digitalisering af biografer; |
| --- | --- |

—

i den kommende meddelelse om biografer i 2012 at foreslå passende retningslinjer for at vurdere offentlighedens støtte til en digitalisering af biografer;

8.   OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL

| — | at overveje behovet for at støtte digitaliseringen af biografer under hensyntagen til ovennævnte målsætninger af almen interesse |
| --- | --- |

—

at overveje behovet for at støtte digitaliseringen af biografer under hensyntagen til ovennævnte målsætninger af almen interesse

| — | i den forbindelse og i overensstemmelse med de europæiske konkurrenceregler at overveje gennemførelsen af støtteordninger for digitaliseringen af biografer som supplement til privat finansiering. Der bør i disse planer tages hensyn til hver enkelt medlemsstats særlige forhold. Det kunne dreje sig om:






  a) | støtte til biografer, som er ude af stand til at afholde udgifterne til digitalisering, så de kan blive digitalt udstyret og bevare deres konkurrenceevne over for de biografer, som kan få installeret udstyret gennem f.eks. VPF-modellerne |
| --- | --- | --- |

—

i den forbindelse og i overensstemmelse med de europæiske konkurrenceregler at overveje gennemførelsen af støtteordninger for digitaliseringen af biografer som supplement til privat finansiering. Der bør i disse planer tages hensyn til hver enkelt medlemsstats særlige forhold. Det kunne dreje sig om:

a)

støtte til biografer, som er ude af stand til at afholde udgifterne til digitalisering, så de kan blive digitalt udstyret og bevare deres konkurrenceevne over for de biografer, som kan få installeret udstyret gennem f.eks. VPF-modellerne

| b) | støtte til biografer, som ligger i tyndt befolkede områder, hvor der er færre kulturelle begivenheder |
| --- | --- |

b)

støtte til biografer, som ligger i tyndt befolkede områder, hvor der er færre kulturelle begivenheder

| c) | støtte til biografer, som fremmer europæiske værker, f.eks. ved at have en betydelig andel af europæiske værker på deres program |
| --- | --- |

c)

støtte til biografer, som fremmer europæiske værker, f.eks. ved at have en betydelig andel af europæiske værker på deres program

| d) | støtte til filmbiblioteker og biografer, der fremviser kulturarvfilm, i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 18. november 2010 om den europæiske filmarv, herunder udfordringerne i den digitale tidsalder (7) |
| --- | --- |

d)

støtte til filmbiblioteker og biografer, der fremviser kulturarvfilm, i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 18. november 2010 om den europæiske filmarv, herunder udfordringerne i den digitale tidsalder (7)

| e) | tilskyndelse til at oprette solidariske mekanismer mellem distributører og biografejere og/eller mellem biografejere |
| --- | --- |

e)

tilskyndelse til at oprette solidariske mekanismer mellem distributører og biografejere og/eller mellem biografejere

| f) | tilskyndelse til, at små biografer går sammen og i fællesskab afholder udgifterne til det digitale udstyr |
| --- | --- |

f)

tilskyndelse til, at små biografer går sammen og i fællesskab afholder udgifterne til det digitale udstyr

| — | at overveje at gøre statsstøtte til film betinget af, at der fremstilles en digital master, så det samlede udbud af digitaliserede europæiske værker øges |
| --- | --- |

—

at overveje at gøre statsstøtte til film betinget af, at der fremstilles en digital master, så det samlede udbud af digitaliserede europæiske værker øges

| — | at undersøge, hvordan Den Europæiske Unions strukturfonde kan anvendes til at finansiere digitaliseringsprojekter og initiativer til praktikophold, hvor det er hensigtsmæssigt; |
| --- | --- |

—

at undersøge, hvordan Den Europæiske Unions strukturfonde kan anvendes til at finansiere digitaliseringsprojekter og initiativer til praktikophold, hvor det er hensigtsmæssigt;

9.   OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER

| — | under hensyntagen til de eksisterende ISO-standarder for digital filmfremvisning at fortsætte deres overvejelser om, hvordan man kan opnå de nødvendige og relevante resultater inden for filmfremvisningskvalitet og filmdistribution og samtidig opfylde de forskellige krav; dette bør gøres i overensstemmelse med princippet om teknologisk neutralitet |
| --- | --- |

—

under hensyntagen til de eksisterende ISO-standarder for digital filmfremvisning at fortsætte deres overvejelser om, hvordan man kan opnå de nødvendige og relevante resultater inden for filmfremvisningskvalitet og filmdistribution og samtidig opfylde de forskellige krav; dette bør gøres i overensstemmelse med princippet om teknologisk neutralitet

| — | at tage hensyn til, at teknologi stadig forandres og fornyes, og at spørgsmålet om finansieringen af digital filmfremvisning ikke vil være begrænset til den nuværende overgangsperiode |
| --- | --- |

—

at tage hensyn til, at teknologi stadig forandres og fornyes, og at spørgsmålet om finansieringen af digital filmfremvisning ikke vil være begrænset til den nuværende overgangsperiode

| — | så vidt muligt og under hensyntagen til reglerne for konkurrence at sikre, at gennemførelsen af støttemekanismer til digitaliseringen af biografer, både private og offentlige, ikke begrænser biografejernes frihed til at vælge de film, de ønsker at fremvise |
| --- | --- |

—

så vidt muligt og under hensyntagen til reglerne for konkurrence at sikre, at gennemførelsen af støttemekanismer til digitaliseringen af biografer, både private og offentlige, ikke begrænser biografejernes frihed til at vælge de film, de ønsker at fremvise

| — | at tilskynde til etableringen af omskolings- og uddannelsesprogrammer i digital teknologi, navnlig for biografejere og distributører, og især for så vidt angår filmfremvisning, nye forretningsmodeller for digitale biografer, markedsføring af alternative repertoirer og teknisk vedligeholdelse |
| --- | --- |

—

at tilskynde til etableringen af omskolings- og uddannelsesprogrammer i digital teknologi, navnlig for biografejere og distributører, og især for så vidt angår filmfremvisning, nye forretningsmodeller for digitale biografer, markedsføring af alternative repertoirer og teknisk vedligeholdelse

| — | at undersøge mulighederne for at lette adgangen til kredit for biografer og andre virksomheder, der er involveret i overgangen til digital filmfremvisning, især via Den Europæiske Investeringsbank, når det bliver muligt. |
| --- | --- |

—

at undersøge mulighederne for at lette adgangen til kredit for biografer og andre virksomheder, der er involveret i overgangen til digital filmfremvisning, især via Den Europæiske Investeringsbank, når det bliver muligt.

---

(1)  SEK(2010) 853 endelig.

(2)  KOM(2010) 245 endelig.

(3)  KOM(2010) 183 endelig.

(4)  Rådets afgørelse 2006/515/EF af 18. maj 2006 om indgåelse af konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed (EUT L 201 af 25.7.2006, s. 15).

(5)  KOM(2010) 487 endelig.

(6)  VPF-modellen (Virtual Print Fee) bygger på, at tredjepartsinvestorer inddrages i spørgsmålet om, hvordan omkostninger og udbytte skal fordeles. Disse tredjeparter modtager (en del af) distributørernes fortjeneste i form af VPF-afgifter for at bidrage til digitalisering af de deltagende biografer.

(7)  Dok. 14711/10.

---

Europa-Kommissionen

| 30.11.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 323/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 323/18

---

Euroens vekselkurs (1)

29. november 2010

2010/C 323/06

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3146 |
| JPY | japanske yen | 110,73 |
| DKK | danske kroner | 7,4543 |
| GBP | pund sterling | 0,84400 |
| SEK | svenske kroner | 9,2205 |
| CHF | schweiziske franc | 1,3186 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,1285 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,758 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 280,58 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7096 |
| PLN | polske zloty | 4,0476 |
| RON | rumænske leu | 4,2943 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,9745 |
| AUD | australske dollar | 1,3662 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3429 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,2056 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7640 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,7350 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 523,23 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 9,3852 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,7560 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4275 |
| IDR | indonesiske rupiah | 11 867,78 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,1535 |
| PHP | filippinske pesos | 58,310 |
| RUB | russiske rubler | 41,1575 |
| THB | thailandske bath | 39,694 |
| BRL | brasilianske real | 2,2739 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,4621 |
| INR | indiske rupee | 60,3950 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3146

JPY

japanske yen

110,73

DKK

danske kroner

7,4543

GBP

pund sterling

0,84400

SEK

svenske kroner

9,2205

CHF

schweiziske franc

1,3186

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,1285

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,758

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

280,58

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7096

PLN

polske zloty

4,0476

RON

rumænske leu

4,2943

TRY

tyrkiske lira

1,9745

AUD

australske dollar

1,3662

CAD

canadiske dollar

1,3429

HKD

hongkongske dollar

10,2056

NZD

newzealandske dollar

1,7640

SGD

singaporeanske dollar

1,7350

KRW

sydkoreanske won

1 523,23

ZAR

sydafrikanske rand

9,3852

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,7560

HRK

kroatiske kuna

7,4275

IDR

indonesiske rupiah

11 867,78

MYR

malaysiske ringgit

4,1535

PHP

filippinske pesos

58,310

RUB

russiske rubler

41,1575

THB

thailandske bath

39,694

BRL

brasilianske real

2,2739

MXN

mexicanske pesos

16,4621

INR

indiske rupee

60,3950

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 30.11.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 323/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 323/19

---

Likvidationsbehandling

Afgørelse om indledning af likvidation af International Insurance Corporation (IIC) NV

(Offentliggørelse i overensstemmelse med artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/17/EF af 19. marts 2001 om sanering og likvidation af forsikringsselskaber og artikel 213h i den nederlandske konkurslov)

2010/C 323/07

| Forsikringsselskab | International Insurance Corporation (IIC) NV (der arbejder under navnet INEAS og LadyCarOnline) |
| --- | --- |
| Entrada 123 |
| 1096 EB Amsterdam |
| NEDERLAND |

Forsikringsselskab

International Insurance Corporation (IIC) NV (der arbejder under navnet INEAS og LadyCarOnline)

Entrada 123

1096 EB Amsterdam

NEDERLAND

Dato, ikrafttrædelsestidspunkt og afgørelsens karakter

20. oktober 2010, 20. oktober 2010, konkursdekret

Kompetente myndigheder

Retten i Amsterdam

Tilsynsmyndighed

Tilsynsførende dommer M.J.E. Geradts

Udpeget konkursforvalter

| M. Pannevis |
| --- |
| Amstelveenseweg 638 |
| 1081 JJ Amsterdam (administrator) |
| NEDERLAND |

M. Pannevis

Amstelveenseweg 638

1081 JJ Amsterdam (administrator)

NEDERLAND

Gældende lovgivning

Nederlandsk lov (den nederlandske konkurslov)

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

| 30.11.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 323/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 323/20

---

INDKALDELSE AF FORSLAG — EACEA/37/10

Samarbejdsprogram mellem EU og Canada inden for videregående uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender

TEP-programmet (Transatlantic Exchange Partnerships) — TDP-programmet (Transatlantic Degree Partnerships)

2010/C 323/08

1.   Mål og beskrivelse

Det generelle formål med dette program og denne indkaldelse af forslag er at fremme større gensidig forståelse mellem befolkningerne i Den Europæiske Union og Canada, herunder et bredere kendskab til de respektive sprog, kulturer og institutioner, og forbedre kvaliteten af de menneskelige ressourcer i Den Europæiske Union og Canada.

2.   Støtteberettigede ansøgere

I forbindelse med denne indkaldelse af forslag kan ansøgninger om tilskud indsendes af videregående uddannelsesinstitutioner og erhvervsuddannelsesinstitutioner. Støtteberettigede ansøgere skal være etableret i en af de 27 medlemsstater i Den Europæiske Union.

Hvert projekt skal have en ledende institution i EU og en ledende institution i Canada. Disse er ansvarlige for indgivelsen af det fælles projektforslag og for styringen af projektet. Disse ledende institutioner skal være videregående uddannelsesinstitutioner eller erhvervsuddannelsesinstitutioner.

Konsortiet skal bestå af mindst fire institutioner i alt, to fra EU og to fra Canada. Afhængig af projektet kan disse institutioner enten være videregående uddannelsesinstitutioner eller erhvervsuddannelsesinstitutioner som defineret ovenfor eller en blanding af begge.

Institutionerne skal desuden være fra to forskellige medlemsstater i EU og to forskellige provinser eller territorier i Canada

3.   Støtteberettigede aktioner

Der er to typer aktioner under denne indkaldelse af forslag: TEP-programmet (Transatlantic Exchange Partnerships) og TDP-programmet (Transatlantic Degree Partnerships).

| | TEP-projekt: Under denne aktion ydes der støtte til konsortier bestående af videregående uddannelsesinstitutioner og erhvervsuddannelsesinstitutioner i EU og Canada med henblik på at iværksætte fælles akademiske og erhvervsfaglige uddannelsesprogrammer og til gennemførelse af studerendes og fakultetsansattes mobilitet. Støtten kan omfatte støtte til administration samt stipendier til studerende og medlemmer af det akademiske og administrative personale (»fakultetsansatte«). Den maksimale varighed af et TEP-projekt er 36 måneder.
  Detaljerede beskrivelser af aktionerne findes i afsnit 5 i programvejledningen |
| --- | --- |

TEP-projekt: Under denne aktion ydes der støtte til konsortier bestående af videregående uddannelsesinstitutioner og erhvervsuddannelsesinstitutioner i EU og Canada med henblik på at iværksætte fælles akademiske og erhvervsfaglige uddannelsesprogrammer og til gennemførelse af studerendes og fakultetsansattes mobilitet. Støtten kan omfatte støtte til administration samt stipendier til studerende og medlemmer af det akademiske og administrative personale (»fakultetsansatte«). Den maksimale varighed af et TEP-projekt er 36 måneder.

Detaljerede beskrivelser af aktionerne findes i afsnit 5 i programvejledningen

| | TDP-projekt: Under denne aktion ydes der støtte til udvikling og gennemførelse af dobbelte eller fælles studieprogrammer. Støtten kan omfatte støtte til udviklingsarbejde og administration samt stipendier til studerende og medlemmer af det akademiske og administrative personale (»fakultetsansatte«). Den maksimale varighed af et TDP-projekt er 48 måneder.
  Detaljerede beskrivelser af aktionerne findes i afsnit 6 i programvejledningen. |
| --- | --- |

TDP-projekt: Under denne aktion ydes der støtte til udvikling og gennemførelse af dobbelte eller fælles studieprogrammer. Støtten kan omfatte støtte til udviklingsarbejde og administration samt stipendier til studerende og medlemmer af det akademiske og administrative personale (»fakultetsansatte«). Den maksimale varighed af et TDP-projekt er 48 måneder.

Detaljerede beskrivelser af aktionerne findes i afsnit 6 i programvejledningen.

TEP-projekt: Aktiviteterne skal efter planen starte 1. oktober 2011 og slutte den 30. september 2014.

TDP-projekt: Aktiviteterne skal efter planen starte 1. oktober 2011 og slutte den 30. september 2015.

4.   Tildelingskriterier

Ved vurderingen af forslagenes overordnede kvalitet anvendes følgende to tildelingskriterier:

4.1.   Projektets relevans

Kriteriet om projektets relevans vægter med 30 % i det samlede antal point.

4.2.   Kvaliteten af projektets udformning og ledelse

Kvalitetskriteriet vægter med 70 % i det samlede antal point. De detaljerede tildelingskriterier er inddelt i tre grupper: Projektets innovationsværdi og metode (25 %), projektkonsortiet (25 %) og mobilitet (20 %).

Nærmere oplysninger om tildelingskriterier findes i afsnit 7 i programvejledningen.

Den endelige udvælgelse sker hovedsagelig på grundlag af støtten til en række forskellige institutioner, emneområder og geografiske områder i EU og Canada. Ansøgninger til TDP-projekter opfordres kraftigt.

5.   Budget

Det disponible EU-budget til samfinansiering af projekterne anslås til 1 546 000 EUR. Det forventes, at der vil kunne finansieres cirka 2 TDP-projekter og 5 TEP-projekter i 2011. Planen er, at to af de fem TEP-projekter skal fokusere på erhvervsuddannelse, forudsat at de er af tilstrækkelig høj kvalitet. Det maksimale støttebeløb på EU-siden er 428 000 EUR for et TDP-projekt med en varighed af 4 år og 138 000 EUR for et TEP- projekt med en varighed af 3 år.

6.   Ansøgningsfrist

Ansøgningerne skal indgives til både EU og Canada. Ansøgningerne fra de ledende institutioner i EU skal indgives til Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur senest den 31. marts 2011. Ansøgninger, som er poststemplet efter denne dato, vil ikke komme i betragtning.

Forslagene skal fremsendes til denne adresse:

| The Education, Audiovisual and Culture Executive Agency |
| --- |
| EU-CANADA Call 2011 |
| Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 — BOUR 02/17 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

The Education, Audiovisual and Culture Executive Agency

EU-CANADA Call 2011

Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 — BOUR 02/17

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Ansøgningerne fra de ledende institutioner i EU skal være indgivet på det korrekte ansøgningsskema, være behørigt udfyldt, underskrevet af den person, som har beføjelse til at indgå retlige forpligtelser på ansøgerorganisationens vegne, og være underskrevet.

Ansøgere fra Canada skal indsende ansøgningen til følgende adresse i Canada:

| Canada-EU Programme for Co-operation in Higher Education, Training and Youth |
| --- |
| International Academic Mobility |
| Learning Branch |
| Human Resources and Skills Development Canada |
| 200 Montcalm Street, Tower 2, Ground Floor |
| Gatineau, Québec |
| K1A OJ9 |
| CANADA |

Canada-EU Programme for Co-operation in Higher Education, Training and Youth

International Academic Mobility

Learning Branch

Human Resources and Skills Development Canada

200 Montcalm Street, Tower 2, Ground Floor

Gatineau, Québec

K1A OJ9

CANADA

7.   Yderligere oplysninger

Programvejledningen og ansøgningsskemaer findes på følgende websted: http://eacea.ec.europa.eu/extcoop/canada/index_en.htm. Ansøgningerne skal indgives på det ansøgningsskema, som stilles til rådighed, og skal vedlægges alle de krævede bilag og oplysninger.

---

| 30.11.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 323/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 323/23

---

Indkaldelse af forslag og af interessetilkendegivelser — ESPON 2013-programmet

2010/C 323/09

Som led i EPSON 2013-programmet lanceres en indkaldelse af forslag og interessetilkendegivelser den 24. januar 2011. Der afholdes i februar 2011 en informationsdag og partnercafé for potentielle modtagere. Se http://www.espon.eu for yderligere oplysninger.

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

| 30.11.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 323/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 323/24

---

Meddelelse om indledning af en delvis interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af kaliumchlorid med oprindelse i Belarus og Rusland

2010/C 323/10

Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) har modtaget en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«).

1.   Anmodning om en fornyet undersøgelse

Anmodningen blev indgivet af Fintec UK Limited (»ansøgeren«), som er en importør og forhandler af kaliumchlorid med oprindelse i Belarus og Rusland.

Den fornyede undersøgelse er begrænset til en undersøgelse af skadesniveauet.

2.   Vare

Den vare, der undersøges, er kaliumchlorid med oprindelse i Belarus og Rusland (den pågældende vare) henhørende under KN-kode 3104 20 10, 3104 20 50 og 3104 20 90 og specialblandinger (dvs. kaliumchlorid indeholdende yderligere gødningselementer med kaliumindhold udtrykt som K2O på 35 vægtprocent eller derover, men ikke over 62 vægtprocent, baseret på tørsubstansen) henhørende under KN-kode ex 3105 20 10 (Taric-kode 3105201010 og 3105201020), ex 3105 20 90 (Taric-kode 3105209010 og 3105209020), ex 3105 60 90 (Taric-kode 3105609010 og 3105609020), ex 3105 90 91 (Taric-kode 3105909110 og 3105909120) og ex 3105 90 99 (Taric-kode 3105909910 og 3105909920).

3.   Gældende foranstaltninger

Den gældende foranstaltning er en endelig antidumpingtold på importen af kaliumchlorid med oprindelse i Belarus og Rusland, som blev indført ved forordning (EF) nr. 1050/2006 (2).

4.   Begrundelse for den fornyede undersøgelse

Ansøgerens anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, indeholdt umiddelbare beviser for, at de omstændigheder, som lå til grund for indførelsen af de gældende foranstaltninger, for skadens vedkommende har ændret sig, og at disse ændringer er af varig karakter.

Ansøgeren fremlagde umiddelbare beviser for, at det ikke længere var nødvendigt at fastholde foranstaltningen på det nuværende niveau for at modvirke virkningen af den skadevoldende dumping. Ansøgeren hævder især, at som følge af en langfristet stigning i efterspørgslen og en anspændt situation i forbindelse med efterspørgsel og udbud siden den seneste udløbsundersøgelse forblev priserne på kaliumklorid i Unionen konstant langt over skadestærsklen, og EU-erhvervsgrenens rentabilitet oversteg betydeligt den normale rentabilitet. En sammenligning af EU-erhvervsgrenens priser og priserne på import fra Belarus og Rusland viser, at skadesmargenen tilsyneladende er betydeligt lavere end foranstaltningens nuværende niveau.

Det er derfor tilsyneladende ikke længere nødvendigt at opretholde de gældende foranstaltninger på det nuværende niveau for at modvirke virkningen af den skadevoldende dumping.

5.   Procedure for fastsættelse af skade

Kommissionen har efter høring af det rådgivende udvalg fastslået, at der foreligger tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse, og indleder herved en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3.

Undersøgelsen vil fastslå, hvorvidt niveauet af de nuværende foranstaltninger er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skadevoldende dumping.

a)   Stikprøveudtagning

Da et stort antal parter er involveret i denne procedure, kan Kommissionen beslutte at anvende stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 17.

i)   Stikprøveudtagning af importører

For at Kommissionen kan afgøre, om det er nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en sådan, anmodes alle importører eller deres repræsentanter hermed om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive følgende oplysninger om deres virksomhed eller virksomheder inden for fristen i punkt 6, litra b), nr. i), og i den form, der er angivet i punkt 7:

| — | navn, adresse, e-mail-adresse, telefon- og faxnummer samt kontaktperson |
| --- | --- |

—

navn, adresse, e-mail-adresse, telefon- og faxnummer samt kontaktperson

| — | samlet omsætning i perioden 1. oktober 2009 til 30. september 2010 |
| --- | --- |

—

samlet omsætning i perioden 1. oktober 2009 til 30. september 2010

| — | en udførlig beskrivelse af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare |
| --- | --- |

—

en udførlig beskrivelse af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare

| — | mængden i tons og værdien i EUR af importen til og videresalget i Den Europæiske Union af den pågældende importerede vare med oprindelse i Belarus og Rusland i perioden fra 1. oktober 2009 til 30. september 2010 |
| --- | --- |

—

mængden i tons og værdien i EUR af importen til og videresalget i Den Europæiske Union af den pågældende importerede vare med oprindelse i Belarus og Rusland i perioden fra 1. oktober 2009 til 30. september 2010

| — | navnene på alle forretningsmæssigt forbundne virksomheder (3), der er involveret i produktion og/eller salg af den pågældende vare, og en udførlig beskrivelse af disse virksomheders aktiviteter |
| --- | --- |

—

navnene på alle forretningsmæssigt forbundne virksomheder (3), der er involveret i produktion og/eller salg af den pågældende vare, og en udførlig beskrivelse af disse virksomheders aktiviteter

| — | andre relevante oplysninger, som kan være til nytte for Kommissionen ved udtagning af stikprøven. |
| --- | --- |

—

andre relevante oplysninger, som kan være til nytte for Kommissionen ved udtagning af stikprøven.

Ved at afgive ovenstående oplysninger indvilliger virksomheden i eventuelt at indgå i stikprøven. Hvis virksomheden udtages til at indgå i stikprøven, indebærer dette besvarelse af et spørgeskema og accept af kontrol på stedet af besvarelsen. Hvis virksomheden anfører, at den ikke ønsker at indgå i stikprøven, vil den blive anset for ikke at have samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Konsekvenserne af manglende samarbejdsvilje er beskrevet i punkt 8 nedenfor.

For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anser for nødvendige til udtagningen af stikprøven af importører, vil den desuden kontakte alle kendte importørsammenslutninger.

ii)   Endelig udtagning af stikprøven

Alle berørte parter, der ønsker at afgive oplysninger af relevans for udtagningen af stikprøven, skal gøre dette inden for den frist, der er fastsat i punkt 6, litra b), nr. ii).

Kommissionen agter at foretage den endelige udtagning af stikprøven, når den har hørt de berørte parter, der har erklæret sig villige til at indgå i stikprøven.

Virksomheder, som indgår i stikprøven, skal besvare et spørgeskema inden for fristen i punkt 6, litra b), nr. iii), og skal samarbejde i forbindelse med undersøgelsen.

Hvis der ikke udvises tilstrækkelig samarbejdsvilje, kan Kommissionen træffe afgørelse på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 4, og artikel 18. Konklusioner, der baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, kan som anført i punkt 8 være mindre gunstige for den pågældende part.

b)   Spørgeskemaer

For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anser for nødvendige til sin undersøgelse, sender den spørgeskemaer til EU-producenterne, til de kendte eksportører/producenter i Belarus og Rusland, til de importører, der indgår i stikprøven, til alle kendte sammenslutninger af importører og til myndighederne i de pågældende eksporterende lande. Disse oplysninger og dokumentationen herfor skal være Kommissionen i hænde inden for den frist, der er fastsat i punkt 6, litra a), nr. ii).

c)   Indhentning af oplysninger og afholdelse af høringer

Alle berørte parter opfordres hermed til at tilkendegive deres synspunkter, indgive andre oplysninger end besvarelserne af spørgeskemaet og fremlægge dokumentation herfor. Disse oplysninger og dokumentationen herfor skal være Kommissionen i hænde inden for fristen i punkt 6, litra a), nr. ii).

Kommissionen kan endvidere høre berørte parter, hvis de anmoder herom og kan godtgøre, at der er særlige grunde til, at de bør høres. Anmodningen skal indgives inden for den frist, der er fastsat i punkt 6, litra a), nr. iii).

6.   Frister

a)   Generelle frister

i)   For parter, der ønsker at anmode om et spørgeskema

Alle berørte parter bør anmode om et spørgeskema så hurtigt som muligt og senest 15 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende.

ii)   For parter, der ønsker at give sig til kende og indsende besvarelser af spørgeskemaet og andre oplysninger

Medmindre andet er angivet, skal alle berørte parter give sig til kende over for Kommissionen, fremsætte deres synspunkter og indsende besvarelser af spørgeskemaet eller andre oplysninger senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende, hvis der skal tages hensyn til deres bemærkninger i forbindelse med undersøgelsen. Det skal bemærkes, at de fleste proceduremæssige rettigheder, der er fastsat i grundforordningen, kun kan respekteres, hvis parterne giver sig til kende inden for ovennævnte frist.

Virksomheder, der er udtaget til at indgå i en stikprøve, skal indgive besvarelse af spørgeskemaet inden for den frist, der er fastsat i punkt 6, litra b), nr. iii).

iii)   Høringer

Alle berørte parter kan desuden anmode om at blive hørt af Kommissionen inden for samme frist på 37 dage.

b)   Særlig frist for udtagning af stikprøver

| i) | De oplysninger, der er nævnt i punkt 5, litra a), nr. i), skal være Kommissionen i hænde senest 15 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende, da Kommissionen påtænker at høre berørte parter, som har erklæret sig rede til at indgå i en stikprøve, om den endelige udtagning af denne senest 21 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

i)

De oplysninger, der er nævnt i punkt 5, litra a), nr. i), skal være Kommissionen i hænde senest 15 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende, da Kommissionen påtænker at høre berørte parter, som har erklæret sig rede til at indgå i en stikprøve, om den endelige udtagning af denne senest 21 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende.

| ii) | Alle andre oplysninger af relevans for udtagningen af stikprøven, jf. punkt 5, litra a), nr. ii), skal være Kommissionen i hænde senest 21 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

ii)

Alle andre oplysninger af relevans for udtagningen af stikprøven, jf. punkt 5, litra a), nr. ii), skal være Kommissionen i hænde senest 21 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende.

| iii) | Besvarelser af spørgeskemaerne fra parter, der indgår i stikprøven, skal være Kommissionen i hænde senest 37 dage efter den dato, hvor de har fået meddelelse om, at de indgår i stikprøven. |
| --- | --- |

iii)

Besvarelser af spørgeskemaerne fra parter, der indgår i stikprøven, skal være Kommissionen i hænde senest 37 dage efter den dato, hvor de har fået meddelelse om, at de indgår i stikprøven.

7.   Skriftlige henvendelser, besvarelser af spørgeskemaer og korrespondance

Alle henvendelser og anmodninger fra berørte parter indgives skriftligt (ikke i elektronisk form, medmindre andet er angivet) med angivelse af den pågældendes navn, adresse, e-mail-adresse og telefon- og faxnummer. Alle skriftlige henvendelser, herunder de oplysninger, der anmodes om i denne meddelelse, besvarelser af spørgeskemaer og korrespondance, som de berørte parter videregiver som fortroligt materiale, skal være forsynet med påtegningen »Limited« (4) og skal, jf. grundforordningens artikel 19, stk. 2, være ledsaget af et ikke-fortroligt sammendrag med påtegningen »For inspection by interested parties«.

Kommissionens postadresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Handel |
| Direktorat H |
| Kontor: N-105 4/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22956505 |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Handel

Direktorat H

Kontor: N-105 4/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22956505

8.   Manglende samarbejde

Hvis en af de berørte parter nægter at give adgang til nødvendige oplysninger eller undlader at meddele dem inden for de fastsatte frister eller på anden måde lægger væsentlige hindringer i vejen for undersøgelsen, kan der træffes afgørelser, positive eller negative, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.

Konstateres det, at en berørt part har indgivet urigtige eller vildledende oplysninger, ses der bort fra disse oplysninger, og der kan i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 gøres brug af de foreliggende faktiske oplysninger. Hvis en berørt part udviser manglende eller begrænset samarbejdsvilje, og undersøgelsesresultaterne derfor må baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, kan resultatet blive mindre gunstigt for den pågældende, end hvis der var udvist samarbejdsvilje.

9.   Tidsplan for undersøgelsen

Undersøgelsen vil i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 5, blive afsluttet senest 15 måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende.

10.   Behandling af personoplysninger

Det skal bemærkes, at personoplysninger, som indsamles i forbindelse med denne undersøgelse, vil blive behandlet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (5).

11.   Høringskonsulent

Det skal endvidere bemærkes, at hvis der opstår vanskeligheder i forbindelse med parternes udøvelse af retten til at forsvare sig, kan de anmode høringskonsulenten fra Generaldirektoratet for Handel om at gribe ind. Høringskonsulenten optræder som formidler mellem de berørte parter og Kommissionens tjenestegrene og kan, om nødvendigt, mægle i proceduremæssige spørgsmål, der vedrører beskyttelse af parternes interesser i forbindelse med denne procedure, navnlig hvad angår spørgsmål om aktindsigt, fortrolige oplysninger, forlængelse af frister og behandling af skriftlige og/eller mundtlige henvendelser. Yderligere oplysninger og kontaktoplysninger findes på høringskonsulentens websider på webstedet for Generaldirektoratet for Handel (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

(2)  EUT L 191 af 12.7.2006, s. 1.

(3)  Udtrykket forretningsmæssigt forbundne virksomheder er defineret i artikel 143 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1).

(4)  Dette betyder, at dokumentet kun er til intern brug. Det er beskyttet i henhold til artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43). Det er et fortroligt dokument i henhold til grundforordningens artikel 19 og artikel 6 i WTO-aftalen om anvendelsen af artikel VI i GATT 1994 (antidumpingaftalen).

(5)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 30.11.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 323/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 323/28

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5846 — Shell/Cosan/JV)

(EØS-relevant tekst)

2010/C 323/11

| 1. | Den 18. november 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Shell Brazil Holding BV (Det Forenede Kongerige), der tilhører Shell-koncernen (»Shell«), og Cosan SA Indústria e Comércio (Brasilien), der tilhører Cosan-koncernen (»Cosan«), gennem opkøb af aktier i et nyligt oprettet joint ventureselskab erhverver fælles kontrol over JV CO (Brasilien), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 18. november 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Shell Brazil Holding BV (Det Forenede Kongerige), der tilhører Shell-koncernen (»Shell«), og Cosan SA Indústria e Comércio (Brasilien), der tilhører Cosan-koncernen (»Cosan«), gennem opkøb af aktier i et nyligt oprettet joint ventureselskab erhverver fælles kontrol over JV CO (Brasilien), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Shell: en global virksomhed inden for energi og petrokemi |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Shell: en global virksomhed inden for energi og petrokemi

| — | Cosan: fremstilling af og handel med sukker, ethanol og el fra kraftvarmeproduktion på grundlag af sukkerrør, distribution af brændstoffer og smøremidler i Brasilien |
| --- | --- |

—

Cosan: fremstilling af og handel med sukker, ethanol og el fra kraftvarmeproduktion på grundlag af sukkerrør, distribution af brændstoffer og smøremidler i Brasilien

| — | JV CO: distribution af brændstoffer i Brasilien, produktion og salg af el fra kraftvarmeproduktion i Brasilien, fremstilling af ethanol og sukker i Brasilien og i hele verden, fremstilling af og handel med ethanol i Brasilien og i hele verden. |
| --- | --- |

—

JV CO: distribution af brændstoffer i Brasilien, produktion og salg af el fra kraftvarmeproduktion i Brasilien, fremstilling af ethanol og sukker i Brasilien og i hele verden, fremstilling af og handel med ethanol i Brasilien og i hele verden.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.5846 — Shell/Cosan/JV sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til adressen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.5846 — Shell/Cosan/JV sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til adressen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

---

| 30.11.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 323/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 323/29

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.6069 — Mitsui Renewable/FCCE/Guzman)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

2010/C 323/12

| 1. | Den 17. november 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Mitsui Renewable Energy Europe Limited (»Mitsui Renewable«, Det Forenede Kongerige), der kontrolleres af Mitsui Group (»Mitsui«, Japan), og FCC Energia SA (»FCCE«, Spanien), der kontrolleres af Fomento de Construcciones y Contratas, SA (»FCC Group«, Spanien), gennem opkøb af aktier i et nyligt oprettet joint ventureselskab erhverver fælles kontrol over Guzman Energia, SL (»Guzman«, Spanien), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 17. november 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Mitsui Renewable Energy Europe Limited (»Mitsui Renewable«, Det Forenede Kongerige), der kontrolleres af Mitsui Group (»Mitsui«, Japan), og FCC Energia SA (»FCCE«, Spanien), der kontrolleres af Fomento de Construcciones y Contratas, SA (»FCC Group«, Spanien), gennem opkøb af aktier i et nyligt oprettet joint ventureselskab erhverver fælles kontrol over Guzman Energia, SL (»Guzman«, Spanien), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Mitsui Renewable: levering af elektricitet fremstillet ved hjælp af solenergi |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Mitsui Renewable: levering af elektricitet fremstillet ved hjælp af solenergi

| — | FCCE: levering af tjenesteydelser vedrørende vedvarende energi. |
| --- | --- |

—

FCCE: levering af tjenesteydelser vedrørende vedvarende energi.

| 3. | Guzman bliver aktiv inden for el-produktion ved hjælp af solvarme. |
| --- | --- |

3.

Guzman bliver aktiv inden for el-produktion ved hjælp af solvarme.

| 4. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2). |
| --- | --- |

4.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2).

| 5. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6069 — Mitsui Renewable/FCCE/Guzman sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

5.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6069 — Mitsui Renewable/FCCE/Guzman sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32 (»Meddelelsen om en forenklet procedure«).

---

| 30.11.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 323/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 323/30

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.6042 — Brose/SEW/JV)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

2010/C 323/13

| 1. | Den 23. november 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Brose Fahrzeugteile GmbH & Co. KG (»Brose«, Tyskland), der tilhører Brose-koncernen, og SEW-Eurodrive GmbH & Co KG (»SEW«, Tyskland) erhverver fælles kontrol over en nyetableret virksomhed, jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 23. november 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Brose Fahrzeugteile GmbH & Co. KG (»Brose«, Tyskland), der tilhører Brose-koncernen, og SEW-Eurodrive GmbH & Co KG (»SEW«, Tyskland) erhverver fælles kontrol over en nyetableret virksomhed, jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Brose: udvikling, fremstilling og forhandling af dørsystemer til biler, komponenter til bildøre, sædesystemer til biler og komponenter til bilsæder |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Brose: udvikling, fremstilling og forhandling af dørsystemer til biler, komponenter til bildøre, sædesystemer til biler og komponenter til bilsæder

| — | SEW: udvikling, fremstilling og forhandling af gearmotorer, frekvensomformere, servoteknik, fremdriftssystemer til decentral installation, industrigear og andre hertil hørende produkter, tjenesteydelser og værktøjer |
| --- | --- |

—

SEW: udvikling, fremstilling og forhandling af gearmotorer, frekvensomformere, servoteknik, fremdriftssystemer til decentral installation, industrigear og andre hertil hørende produkter, tjenesteydelser og værktøjer

| — | den nyetablerede virksomhed: udvikling, fremstilling og forhandling af fremdrifts- og opladningssystemer (elektromotorer, kraft-, regulerings og styringselektronik samt hertil hørende opladningsteknik) til elektriske køretøjer (f.eks. personbiler). |
| --- | --- |

—

den nyetablerede virksomhed: udvikling, fremstilling og forhandling af fremdrifts- og opladningssystemer (elektromotorer, kraft-, regulerings og styringselektronik samt hertil hørende opladningsteknik) til elektriske køretøjer (f.eks. personbiler).

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6042 — Brose/SEW/JV sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6042 — Brose/SEW/JV sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32 (»Meddelelsen om en forenklet procedure«).

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 30.11.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 323/31 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 323/31

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og levnedsmidler

2010/C 323/14

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Indsigelser skal være Kommissionen i hænde inden seks måneder efter datoen for denne offentliggørelse.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»CORDERO DE EXTREMADURA«

EF-Nr.: ES-PGI-0005-0725-09.10.2008

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Betegnelse:

»Cordero de Extremadura«

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Spanien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1.   Produkttype:

| Kategori 1.1. | Kød (og slagteaffald), fersk |
| --- | --- |

Kategori 1.1.

Kød (og slagteaffald), fersk

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

Kød fra hele eller opskårne slagtekroppe af lam med de særlige egenskaber, der beskrives i punkt 5.2.

Slagtekroppene fra disse dyr har følgende særlige kendetegn:

| a) | Vægt: slagtekroppe fra væddere må veje højst 16 kg, mens slagtekroppe fra hunlam må veje højst 14 kg |
| --- | --- |

a)

Vægt: slagtekroppe fra væddere må veje højst 16 kg, mens slagtekroppe fra hunlam må veje højst 14 kg

| b) | Fedningsgrad: fra ringe (2) til normal (3) (forordning (EF) nr. 1249/2008) |
| --- | --- |

b)

Fedningsgrad: fra ringe (2) til normal (3) (forordning (EF) nr. 1249/2008)

| c) | Fra rosa til blegt rosa |
| --- | --- |

c)

Fra rosa til blegt rosa

| d) | Kropsbygning: kategori »O« (tilfredsstillende) og derover (forordning (EF) nr. 1249/2008) |
| --- | --- |

d)

Kropsbygning: kategori »O« (tilfredsstillende) og derover (forordning (EF) nr. 1249/2008)

| e) | Ingen skader fra slagteforberedelsen og uden hæmatomer |
| --- | --- |

e)

Ingen skader fra slagteforberedelsen og uden hæmatomer

| f) | Fedtmarmorering:






  — | ydre hvidt fast spæklag |
| --- | --- | --- |

f)

Fedtmarmorering:

—

ydre hvidt fast spæklag

| — | indre hvidt spæklag, der dækker halvdelen, men aldrig det hele, af nyrerne. |
| --- | --- |

—

indre hvidt spæklag, der dækker halvdelen, men aldrig det hele, af nyrerne.

Kød med den beskyttede geografiske betegnelse »Cordero de Extremedura« har følgende kendetegn:

| — | Rosa til blegt rosa kød. |
| --- | --- |

—

Rosa til blegt rosa kød.

| — | Organoleptiske egenskaber: kødet har en fortrinlig konsistens, en meget behagelig smag og en moderat intramuskulær fedtmarmorering. Kødet er meget mørt og magert. Det har en enestående aroma og duft og er meget saftigt som følge af den gode fedtfordeling og -kvalitet. |
| --- | --- |

—

Organoleptiske egenskaber: kødet har en fortrinlig konsistens, en meget behagelig smag og en moderat intramuskulær fedtmarmorering. Kødet er meget mørt og magert. Det har en enestående aroma og duft og er meget saftigt som følge af den gode fedtfordeling og -kvalitet.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

—

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

—

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

De bedrifter, der producerer kød med den beskyttede geografiske betegnelse, er enten ekstensive eller semiekstensive brug, hvilket er typisk for området. Lammene avles og opdrættes i ekstensive brug.

Avlsmetoderne skal stemme overens med de teknikker og brug af naturressourcer, der anvendes i traditionelle ekstensive landbrug. Dyrene lever af de ressourcer, der er tilgængelige på græsgangene. Fårene er på græs hele året, og der suppleres om nødvendigt med hø, kerner, græs, biprodukter og kraftfoder, der hovedsagelig består af korn, olie- og proteinafgrøder. Hvor meget og hvor lang tid der gives fodersupplement afhænger af de ressourcer, der er til rådighed, og dyrenes behov.

Lammene bliver hos moderfårene og dier, indtil de vænnes af (når de er ca. 40 til 50 dage gamle). Når de er tre uger gamle, kan der suppleres med startfoder, der er særligt tilpasset lam. Når de er afvænnet, opstaldes og kontrolleres de enten på bedriftens eget område eller på registrerede gårde, hvor de opfedes og forberedes til slagtning. Deres foder baseres på kraftfoder, der hovedsagelig består af korn, olie- og proteinafgrøder og halm. Supplerende foder til slagtelam er hovedsagelig sammensat af korn, olie- og proteinafgrøder.

Slagtelam med den beskyttede geografiske betegnelse skal komme fra bedrifter, der er registreret hos kontrolorganet, og være lette at identificere, når de ankommer til slagteriet.

Slagtningen af lam og forberedelsen af slagtekroppene sker i slagterier og opskæringsvirksomheder, der kan påvise, at produkterne opfylder kravene i varespecifikationen, at faciliteterne lever op til den gældende lovgivning, at der findes passende registre til sikring af sporbarheden, og at der udføres periodisk kontrol. Denne foranstaltning har til formål at sikre, at den beskyttede geografiske betegnelse »Cordero de Extremadura« beskyttes og bevarer sin integritet. Det må højst tage to timer at transportere lammene fra oprindelsesbedriften til slagteriet. Således forhindres det, at transporten er stressende for dyrene og dermed også, at kødets kvalitet påvirkes af ændringer i pH-værdien som følge heraf.

Kontrolorganet kontrollerer både i forbindelse med forarbejdningen og opskæringen, at kvaliteten af slagtekroppene eller udskæringerne ikke forringes.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

—

3.7.   Specifikke mærkningsregler:

Kød med den beskyttede geografiske betegnelse forsynes med et certificeringsmærke med teksten »Indicación Geográfica Protegida Cordero de Extremadura« eller EU-symbolet og kontrolorganets logo sammen med varebetegnelsen.

Uanset hvordan det beskyttede kød markedsføres til konsum, skal det forsynes med certificeringmærket — en nummereret etiket, der tydeligt identificerer produktet — for at undgå at skabe forvirring blandt forbrugerne.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Produktionsområdet for den beskyttede geografiske betegnelse »Cordero de Extremadura« omfatter kun regionen Extremadura.

5.   Tilknytning til det geografiske område:

5.1.   Det geografiske områdes egenart:

De fønikiske, romerske og arabiske civilisationer beskyttede og udvidede fårefoldene i området, indtil der under Alfonso d. X blev dannet et fårehyrderåd »Honrado Concejo de la Mesta de los Pastores«, som udgør en milepæl i fåreavlen i Spanien.

Det geografiske område er hjemsted for de pågældende racer, en historisk tradition for fårehold samt traditionelle landbrugssystemer og -brug. De fysiske og geografiske kendetegn udgøres af eng- og græsarealer, der udnyttes til ekstensiv græsning og omfatter områder med nogle særlige kendetegn, der adskiller sig fra andre geografiske områder, herunder de geofysiske og edafologiske forhold, den særegne flora og fauna, græsningsarealerne, nedbøren, antallet af solskinstimer og klimaet.

Området udgøres af sletter og peneplaner i 200 til 800 meters højde. Området har et semiaridt middelhavsklima, der påvirkes af Atlanterhavet, en årlig gennemsnitlig temperatur på 16-17 °C, kolde vintre og varme somre. Den årlige nedbør er på mellem 450 og 850 mm, hvoraf de største mængder falder om vinteren og i starten af foråret, mens der slet intet falder om sommeren. Solen skinner mere end 3 000 timer om året.

Økosystemet er gennem århundreder blevet skabt ved menneskets påvirkning af middelhavsskovområderne, og det omfatter store arealer i Extremadura, hvor husdyrproduktionen traditionelt er indgået i en ekstensiv driftsform i fin balance mellem dyrearterne (husdyr og vilde dyr), miljøet og den menneskelige påvirkning. En stor del af dyrenes energiforbrug dækkes på græsgangene, som har en stor mangfoldighed af blomster, herunder mange etårige selvsåede planter.

5.2.   Produktets egenart:

Kødet med den geografisk beskyttede betegnelse »Cordero de Extremedura« har følgende kendetegn:

| a) | Driftssystem.
  Lammene dier hos deres mødre, men indtil de vænnes af, kan der suppleres med kraftfoder, der hovedsagelig består af korn og bælgfrugter.
  Slagtelammene færdigfedes udelukkende i stald på kraftfoder og halm.
  Lammene må aldrig være mere end 100 dage, når de slagtes. |
| --- | --- |

a)

Driftssystem.

Lammene dier hos deres mødre, men indtil de vænnes af, kan der suppleres med kraftfoder, der hovedsagelig består af korn og bælgfrugter.

Slagtelammene færdigfedes udelukkende i stald på kraftfoder og halm.

Lammene må aldrig være mere end 100 dage, når de slagtes.

| b) | Forældrene til lam med den beskyttede geografiske betegnelse »Cordero de Extremedura« har følge racekendetegn: | Moderfårene: Merino eller en blanding af Merino og Merino Precoz, Merino Fleischschaf eller Ile de France, forudsat at mindst 50 % af moderfårets ophav er Merino. |
| --- | --- | --- |

b)

Forældrene til lam med den beskyttede geografiske betegnelse »Cordero de Extremedura« har følge racekendetegn:

Moderfårene: Merino eller en blanding af Merino og Merino Precoz, Merino Fleischschaf eller Ile de France, forudsat at mindst 50 % af moderfårets ophav er Merino.

| | Vædderne: Hvilken som helst type af racen Merino (Merino, Merino Precoz, Merino Fleischschaf, Ile de France og Berrichon du Cher), rene eller enkelthybrider. |
| --- | --- |

Vædderne: Hvilken som helst type af racen Merino (Merino, Merino Precoz, Merino Fleischschaf, Ile de France og Berrichon du Cher), rene eller enkelthybrider.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet (for BOB) og produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

Ansøgningen om anerkendelse af »Cordero de Extremadura« som beskyttet geografisk betegnelse sker på grundlag af kødets særlige egenskaber og produktets omdømme.

a)   Produktets særlige kendetegn:

Det møre og saftige kød, der har en særlig farve og fedtindhold, skyldes det for Extremadura karakteristiske driftssystem. Det fremgår af flere undersøgelser:

»Dette produktionssystem er karakteristisk for regionen Extremadura. Det er knyttet til økosystemet i området. Avls- og fodersystemerne samt racen er særlige for det beskyttede område, og det påvirker sammensætningen af og de organoleptiske egenskaber for okse- og lammekødet« (Sanudo et al., 1997 og Diaz et al., 2005).

Systemet, der er karakteristisk for Extremadura, er baseret på udnyttelsen af naturressourcerne på græsgangene, og sammen med den periode, lammene er hos moderfårene, samt foderet og slagtealderen, giver det lammekødet nogle særlige egenskaber, hvad angår mørhed, farve og saftighed.

b)   Cordero de Extremaduras omdømme:

Husdyrsektoren i Extremadura har altid været en grundlæggende del af den regionale økonomi. Især fårehold har altid indtaget en fremtrædende plads, som det fremgår af historiske referencer som »El Catastro del Marqués de la Ensenada«, ifølge hvilken der i det attende århundrede var mere end 1 300 000 dyr.

Hertil kommer de talrige og billedlige referencer om kvaliteten af fårene (især Merino-racen) fra Extremaduras græsgange.

»Extremadura er et ord, som beskriver de landområder, hvor de vandrende får vintergræsser. »Extremar el rebaño« betyder at adskille moderfårene fra lammene, og Extremadura fik sit navn derefter. Regionen betegnes som Traslasierra-området, hvor man finder de store græsgange, som de lokale beboere havde forbud mod at benytte (»fårehyrderne begiver sig mod vintergræsgangene — la extremadura ...« (med små bogstaver)«La Historia de Extremadura, redigeret af Hoy, Diario de Extremadura. 1997.

Ivan Sorapan henviser i »Medicina española contenida en proverbios vulgares de nuestra lengua«, 1616, til Extremadura, når han siger:

»takket være engene og agernfrugterne, produceres der kød til hele det gamle Kastilien, hoffet, Mácha, Kongeriget Toledo, Sevilla og Granada, ...«

»Det siges, at de dyr, der avles i Extremadura, er berømte over hele verden, og at der alene på Guadianas breder græsser mere end 50 000 får om året.«

Der er ingen tvivl om, at lammekød spiller en vigtig rolle i Extremadura, da Extremaduras historie også handler om den traditionelle kogekunst og den ernæring, som de forskellige mennesker, der har beboet området, har indtaget. Historikere har i utallige citater gennem tiden fremhævet de fortræffeligheder, som lammekød fra Extremadura besidder:

| — | I »Historia Universal de la Primitiva y Milagrosa Imagen de Ntra. Sra. de Guadalupe« fra 1743, henvises der til kejser Karl V's gastronomiske præferencer:
  »Efter at have trukket sig tilbage til Yuste-klostret besøgte han hver måned prioren, både fordi han holdt meget af huset, og fordi hans ophøjede majestæt havde en forkærlighed for de får, der blev opfedet i området ...« |
| --- | --- |

—

I »Historia Universal de la Primitiva y Milagrosa Imagen de Ntra. Sra. de Guadalupe« fra 1743, henvises der til kejser Karl V's gastronomiske præferencer:

»Efter at have trukket sig tilbage til Yuste-klostret besøgte han hver måned prioren, både fordi han holdt meget af huset, og fordi hans ophøjede majestæt havde en forkærlighed for de får, der blev opfedet i området ...«

| — | I »Guía del buen comer español«, 1952, af Dionisio Pérez skildrede den berømte doktor Thebusse køkkenet fra Extremadura og udpegede to retter, som han beskrev som majestætiske: La caldereta de los pastores (hyrdegryde) og el pollo caminero (vandringsmandens kyllingeret). |
| --- | --- |

—

I »Guía del buen comer español«, 1952, af Dionisio Pérez skildrede den berømte doktor Thebusse køkkenet fra Extremadura og udpegede to retter, som han beskrev som majestætiske: La caldereta de los pastores (hyrdegryde) og el pollo caminero (vandringsmandens kyllingeret).

Cordero de Extremaduras nuværende omdømme:

Der findes et utal af populære opskrifter, hvori lam indgår som hovedingrediensen. Caldereta extremeña (lammeragout), Cochifrito de borrego (gryderet med lam), Carnero con orégano (lam med oregano), Chanfaina (blandet kødret), Manos de cordero (lammefødder) osv. (Recetario de Cocina extremeña Estudio de sus orígenes. Universitas Editorial, 1985).

Den geografisk beskyttede betegnelse »Cordero de Extremadura« er altså fortsat en traditionsrig spise, som helt op til vore dage har bevaret sit omdømme. Efterspørgslen på og brugen af produktet i restauranter og af gastronomer i området stiger hele tiden, og kødet anvendes også tit i nye retter (Nuevo Recetario de Cocina Extremeña, 2001).

Nyere studier har påvist det geografisk beskyttede køds særlige egenskaber:

| — | Caracterización de la calidad de la canal de los corderos con D. E.»Cordero de Extremadura« y »Cordero Manchego« (Alonso, I.; Sánchez, C.; Pardos, J. F.; Pardos, J. J.; Delfa, R.; Sierrra, I.; Fisher, A., 1999). |
| --- | --- |

—

Caracterización de la calidad de la canal de los corderos con D. E.»Cordero de Extremadura« y »Cordero Manchego« (Alonso, I.; Sánchez, C.; Pardos, J. F.; Pardos, J. J.; Delfa, R.; Sierrra, I.; Fisher, A., 1999).

| — | Identificación y adecuación de la calidad y la composición de la carne de diferentes tipos ovinos europeos. Adaptación a las preferencias de los consumidores. Proyecto FAIR3-CT96-1768 »OVAX« (Sañudo, C et al., 1999). |
| --- | --- |

—

Identificación y adecuación de la calidad y la composición de la carne de diferentes tipos ovinos europeos. Adaptación a las preferencias de los consumidores. Proyecto FAIR3-CT96-1768 »OVAX« (Sañudo, C et al., 1999).

| — | Evaluación de los caracteres cuantitativos y cualitativos de las canales de corderos obtenidas en distintos sistemas de explotación. (Maria de la Montaña López Parra, 2006). |
| --- | --- |

—

Evaluación de los caracteres cuantitativos y cualitativos de las canales de corderos obtenidas en distintos sistemas de explotación. (Maria de la Montaña López Parra, 2006).

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

http://aym.juntaex.es/NR/rdonlyres/694B12E7-A6EF-41B3-971A-2F72813DF862/0/PliegoIGP_Cordero.pdf

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

---