# Úřední věstník C 303/2010

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2010.303.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 303 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 539. listopadu 2010 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2010.303.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 303

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 539. listopadu 2010

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informace |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Účetní dvůr |
| 2010/C 303/01 | Výroční zpráva Účetního dvora o plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2009 spolu s odpověďmi orgánů | 1 |
| 2010/C 303/02 | Výroční zpráva Účetního dvora o činnostech financovaných z osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu (ERF) za rozpočtový rok 2009 spolu s odpověďmi Komise | 243 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Účetní dvůr

2010/C 303/01

Výroční zpráva Účetního dvora o plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2009 spolu s odpověďmi orgánů

1

2010/C 303/02

Výroční zpráva Účetního dvora o činnostech financovaných z osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu (ERF) za rozpočtový rok 2009 spolu s odpověďmi Komise

243

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Účetní dvůr

| 9.11.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 303/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 303/1

---

Image

V souladu s ustanoveními čl. 287 odst. 1 a 4 Smlouvy o fungování Evropské unie a článků 129 a 143 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 1525/2007 ze dne 17. prosince 2007, a článků 139 a 156 nařízení Rady (ES) č. 215/2008 ze dne 18. února 2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond

přijal Účetní dvůr Evropské unie na svém zasedání dne 9. září 2010

VÝROČNÍ ZPRÁVY

za rozpočtový rok 2009.

Výroční zprávy spolu s odpověďmi orgánů na připomínky Účetního dvora byly předány orgánům udílejícím absolutorium a ostatním orgánům a institucím.

Členy Účetního dvora jsou:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (předseda), Hubert WEBER, Maarten B. ENGWIRDA, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan RAMALLO, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN, Karel PINXTEN, Ovidiu ISPIR, Nadežda SANDOLOVA, Michel CRETIN, Harald NOACK, Henri GRETHEN, Eoin O'SHEA, Szabolcs FAZAKAS, Louis GALEA, Ladislav BALKO, Augustyn KUBIK, Milan Martin CVIKL, Rasa BUDBERGYTĖ.

VÝROČNÍ ZPRÁVA O PLNĚNÍ ROZPOČTU

2010/C 303/01

OBSAH

Obecný úvod

| Kapitola 1 — | Prohlášení o věrohodnosti a podpůrné informace |
| --- | --- |

Kapitola 1 —

| Kapitola 2 — | Příjmy |
| --- | --- |

Kapitola 2 —

| Kapitola 3 — | Zemědělství a přírodní zdroje |
| --- | --- |

Kapitola 3 —

| Kapitola 4 — | Soudržnost |
| --- | --- |

Kapitola 4 —

| Kapitola 5 — | Výzkum, energie a doprava |
| --- | --- |

Kapitola 5 —

| Kapitola 6 — | Vnější pomoc, rozvoj a rozšíření |
| --- | --- |

Kapitola 6 —

| Kapitola 7 — | Vzdělávání a občanství |
| --- | --- |

Kapitola 7 —

| Kapitola 8 — | Hospodářské a finanční věci |
| --- | --- |

Kapitola 8 —

| Kapitola 9 — | Správní a jiné výdaje |
| --- | --- |

Kapitola 9 —

| Příloha I — | Finanční informace k souhrnnému rozpočtu |
| --- | --- |

Příloha I —

| Příloha II — | Seznam zvláštních zpráv přijatých Účetním dvorem od poslední výroční zprávy |
| --- | --- |

Příloha II —

---

OBECNÝ ÚVOD

| 0.1 | Evropský účetní dvůr je orgán zřízený Smlouvou s cílem provádět audit finančních prostředků EU. Jako externí auditor přispívá ke zlepšování finančního řízení EU a jedná jako nezávislý ochránce finančních zájmů občanů Unie. Další informace o Účetním dvoře lze nalézt v jeho výroční zprávě o činnosti, která je spolu se zvláštními zprávami o výdajových programech EU a o příjmech a stanovisky k návrhům nových či pozměněných právních předpisů k dispozici na internetových stránkách Účetního dvora www.eca.europa.eu. |
| --- | --- |

0.1

Evropský účetní dvůr je orgán zřízený Smlouvou s cílem provádět audit finančních prostředků EU. Jako externí auditor přispívá ke zlepšování finančního řízení EU a jedná jako nezávislý ochránce finančních zájmů občanů Unie. Další informace o Účetním dvoře lze nalézt v jeho výroční zprávě o činnosti, která je spolu se zvláštními zprávami o výdajových programech EU a o příjmech a stanovisky k návrhům nových či pozměněných právních předpisů k dispozici na internetových stránkách Účetního dvora www.eca.europa.eu.

| 0.2 | Tento dokument je 33. výroční zprávou Účetního dvora a týká se rozpočtového roku 2009. V tomto roce byly přijaty závazky ve výši 142,5 miliardy EUR a uskutečněny platby ve výši 118,4 miliardy EUR (1). Evropskými rozvojovými fondy se zabývá samostatná zpráva. |
| --- | --- |

0.2

Tento dokument je 33. výroční zprávou Účetního dvora a týká se rozpočtového roku 2009. V tomto roce byly přijaty závazky ve výši 142,5 miliardy EUR a uskutečněny platby ve výši 118,4 miliardy EUR (1). Evropskými rozvojovými fondy se zabývá samostatná zpráva.

| 0.3 | Souhrnný rozpočet EU každoročně schvaluje Rada a Evropský parlament. Výroční zpráva Účetního dvora je spolu s jeho zvláštními zprávami východiskem pro postup udílení absolutoria, v jehož rámci Evropský parlament rozhoduje, zda Evropská komise náležitě splnila své povinnosti při plnění rozpočtu. Letos Účetní dvůr také poprvé zasílá výroční zprávu parlamentům členských států ve stejné době jako Radě a Evropskému parlamentu v souladu s Protokolem č. 1 připojeným k Lisabonské smlouvě. |
| --- | --- |

0.3

Souhrnný rozpočet EU každoročně schvaluje Rada a Evropský parlament. Výroční zpráva Účetního dvora je spolu s jeho zvláštními zprávami východiskem pro postup udílení absolutoria, v jehož rámci Evropský parlament rozhoduje, zda Evropská komise náležitě splnila své povinnosti při plnění rozpočtu. Letos Účetní dvůr také poprvé zasílá výroční zprávu parlamentům členských států ve stejné době jako Radě a Evropskému parlamentu v souladu s Protokolem č. 1 připojeným k Lisabonské smlouvě.

| 0.4 | Ústřední částí této zprávy je prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti (prohlášení „DAS“) týkající se spolehlivosti roční účetní závěrky Evropské unie a legality a správnosti operací (na něž se ve zprávě odkazuje jako na „správnost operací“). Tímto prohlášením o věrohodnosti zpráva začíná. Většina textu, který následuje, informuje o auditní práci, z níž prohlášení o věrohodnosti vychází. |
| --- | --- |

0.4

Ústřední částí této zprávy je prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti (prohlášení „DAS“) týkající se spolehlivosti roční účetní závěrky Evropské unie a legality a správnosti operací (na něž se ve zprávě odkazuje jako na „správnost operací“). Tímto prohlášením o věrohodnosti zpráva začíná. Většina textu, který následuje, informuje o auditní práci, z níž prohlášení o věrohodnosti vychází.

| 0.5 | Zpráva je uspořádána následujícím způsobem (2):






  — | kapitola 1 podává přehled zjištění formou shrnutí hlavních výsledků auditu Účetního dvora o spolehlivosti účtů a správnosti operací a analýzy schopnosti systémů dohledu a kontroly zajistit nápravu, |
| --- | --- | --- |

0.5

Zpráva je uspořádána následujícím způsobem (2):

—

kapitola 1 podává přehled zjištění formou shrnutí hlavních výsledků auditu Účetního dvora o spolehlivosti účtů a správnosti operací a analýzy schopnosti systémů dohledu a kontroly zajistit nápravu,

| — | kapitoly 2 až 9 uvádějí podrobná zjištění auditu formou „zvláštních posouzení“ příjmů a výdajů EU. Kapitola 2 se zabývá příjmovou stranou rozpočtu EU; kapitoly 3 až 9 pak sedmi skupinami oblastí politik, v jejichž rámci se výdaje z rozpočtu EU schvalují a účtují. Tyto skupiny oblastí politik obecně odpovídají okruhům finančního rámce 2007–2013, který vymezuje širší víceleté výdajové plány EU. |
| --- | --- |

—

kapitoly 2 až 9 uvádějí podrobná zjištění auditu formou „zvláštních posouzení“ příjmů a výdajů EU. Kapitola 2 se zabývá příjmovou stranou rozpočtu EU; kapitoly 3 až 9 pak sedmi skupinami oblastí politik, v jejichž rámci se výdaje z rozpočtu EU schvalují a účtují. Tyto skupiny oblastí politik obecně odpovídají okruhům finančního rámce 2007–2013, který vymezuje širší víceleté výdajové plány EU.

| 0.6 | Zvláštní posouzení vycházejí především z výsledků testování správnosti operací prováděného Účetním dvorem, z posouzení účelnosti hlavních systémů dohledu a kontroly, které se vztahují na předmětné příjmy a výdaje, a z prověrky spolehlivosti prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu. |
| --- | --- |

0.6

Zvláštní posouzení vycházejí především z výsledků testování správnosti operací prováděného Účetním dvorem, z posouzení účelnosti hlavních systémů dohledu a kontroly, které se vztahují na předmětné příjmy a výdaje, a z prověrky spolehlivosti prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu.

| 0.7 | V tomto dokumentu se uvádějí odpovědi Komise, případně jiných orgánů a institucí EU, na zjištění Účetního dvora. V popisovaných zjištěních a závěrech Účetního dvora jsou příslušné odpovědi kontrolovaného subjektu zohledněny. Úlohou Účetního dvora jako nezávislého externího auditora je předkládat svá zjištění, vyvozovat z těchto zjištění závěry, a poskytovat tak nestranné posouzení spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti operací. |
| --- | --- |

0.7

V tomto dokumentu se uvádějí odpovědi Komise, případně jiných orgánů a institucí EU, na zjištění Účetního dvora. V popisovaných zjištěních a závěrech Účetního dvora jsou příslušné odpovědi kontrolovaného subjektu zohledněny. Úlohou Účetního dvora jako nezávislého externího auditora je předkládat svá zjištění, vyvozovat z těchto zjištění závěry, a poskytovat tak nestranné posouzení spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti operací.

---

(1)  Podrobné informace o plnění rozpočtu za rok 2009 uvádí část B II roční účetní závěrky Evropské unie za rozpočtový rok 2009 a Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok 2009 vypracovaná generálním ředitelstvím pro rozpočet. Podrobné údaje obsahuje rovněž
  příloha I
  této výroční zprávy.

(2)  Struktura výroční zprávy letos doznala jistých změn. Dřívější kapitoly 2 a 3 (které se týkaly vnitřní kontroly a rozpočtového řízení) do výroční zprávy za rok 2009 zahrnuty nebyly a zjištění týkající se vnitřních kontrol Komise jsou součástí zvláštních posouzení.

---

KAPITOLA 1

Prohlášení o věrohodnosti a podpůrné informace

OBSAH

Prohlášení o věrohodnosti předkládané Účetním dvorem Evropskému parlamentu a Radě – Zpráva nezávislého auditora

Výrok ke spolehlivosti účetní závěrky

Výrok k legalitě a správnosti uskutečněných operací

Přehled zjištění

Úvod

Spolehlivost účetní závěrky

Obecný kontext

Zjištění za rozpočtový rok 2009

Správnost operací a účelnost systémů

Struktura zvláštních posouzení v kontextu prohlášení o věrohodnosti

Zjištění za rozpočtový rok 2009

Srovnání s výsledky z předchozích let

Spolehlivost prohlášení vedoucích pracovníku Komise k auditu

Výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálních ředitelů

Souhrnná zpráva Komise

Mechanismy pro zpětné získávání částek a opravy

Úvod

Informace poskytnuté Komisí spolu s účetní závěrkou za rok 2009

Závěry týkající se schopnosti systémů dohledu a kontroly zjednat nápravu

| PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI PŘEDKLÁDANÉ ÚČETNÍM DVOREM EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ – ZPRÁVA NEZÁVISLÉHO AUDITORA |
| --- |
| | | (1)
   (2) |

PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI PŘEDKLÁDANÉ ÚČETNÍM DVOREM EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ – ZPRÁVA NEZÁVISLÉHO AUDITORA

(1)
   (2)

| | |
| --- | --- |

(3)










   (4)
   (5)
   (6)

| | (3) | (4)
   (5)
   (6) |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

(7)





























































  9. září 2009

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| | (7) |
| --- | --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

předseda

| Evropský účetní dvůr |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Lucemburk, LUCEMBURSKO |

Evropský účetní dvůr

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Lucemburk, LUCEMBURSKO

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

PŘEHLED ZJIŠTĚNÍ

Úvod

| 1.1 | Na základě ustanovení článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie předkládá Účetní dvůr Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací (dále jen „DAS“, z francouzského déclaration d'assurance). Smlouva dále Účetní dvůr zmocňuje, aby toto prohlášení doplnil o zvláštní posouzení každé podstatné oblasti činnosti EU. |
| --- | --- |

1.1

Na základě ustanovení článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie předkládá Účetní dvůr Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací (dále jen „DAS“, z francouzského déclaration d'assurance). Smlouva dále Účetní dvůr zmocňuje, aby toto prohlášení doplnil o zvláštní posouzení každé podstatné oblasti činnosti EU.

| 1.2 | Cílem práce týkající se spolehlivosti účetní závěrky Evropské unie je získat dostatečné a přiměřené důkazní informace pro závěry o tom, do jaké míry byly příjmy, výdaje, aktiva a pasiva řádně zaevidovány, o tom, zda roční účetní závěrka věrně zobrazuje finanční situaci k 31. prosinci 2009, a o výsledcích operací a peněžních tocích za daný rok (viz body 1.6–1.20). |
| --- | --- |

1.2

Cílem práce týkající se spolehlivosti účetní závěrky Evropské unie je získat dostatečné a přiměřené důkazní informace pro závěry o tom, do jaké míry byly příjmy, výdaje, aktiva a pasiva řádně zaevidovány, o tom, zda roční účetní závěrka věrně zobrazuje finanční situaci k 31. prosinci 2009, a o výsledcích operací a peněžních tocích za daný rok (viz body 1.6–1.20).

| 1.3 | Cílem práce týkající se správnosti uskutečněných operací, na jejichž základě byla účetní závěrka za rok 2009 sestavena, je získat dostatečné a přiměřené důkazní informace – přímé či nepřímé povahy – pro vydání výroku o tom, zda jsou uskutečněné operace v souladu s platnými předpisy či smluvními ustanoveními a zda byly správně vypočteny (přehled výsledků naleznete v bodech 1.21–1.25 a podrobnosti v kapitolách 2 až 9). |
| --- | --- |

1.3

Cílem práce týkající se správnosti uskutečněných operací, na jejichž základě byla účetní závěrka za rok 2009 sestavena, je získat dostatečné a přiměřené důkazní informace – přímé či nepřímé povahy – pro vydání výroku o tom, zda jsou uskutečněné operace v souladu s platnými předpisy či smluvními ustanoveními a zda byly správně vypočteny (přehled výsledků naleznete v bodech 1.21–1.25 a podrobnosti v kapitolách 2 až 9).

| 1.4 | Účetní dvůr analyzoval spolehlivost prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu, konkrétně prohlášení generálních ředitelů a výroční zprávy o činnosti útvarů Komise a příslušnou souhrnnou zprávu, s cílem posoudit, nakolik představují věrné posouzení kvality finančního řízení a zejména nakolik jsou jejich výhrady úplné a dostačující (viz body 1.27 a 1.28 a oddíl Spolehlivost prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu v kapitolách 2 až 9). |
| --- | --- |

1.4

Účetní dvůr analyzoval spolehlivost prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu, konkrétně prohlášení generálních ředitelů a výroční zprávy o činnosti útvarů Komise a příslušnou souhrnnou zprávu, s cílem posoudit, nakolik představují věrné posouzení kvality finančního řízení a zejména nakolik jsou jejich výhrady úplné a dostačující (viz body 1.27 a 1.28 a oddíl Spolehlivost prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu v kapitolách 2 až 9).

| 1.5 | Účetní dvůr navíc prověřoval mechanismy pro vykazování zpětně získaných částek a finančních oprav a jejich realizaci (viz body 1.32–1.50). |
| --- | --- |

1.5

Účetní dvůr navíc prověřoval mechanismy pro vykazování zpětně získaných částek a finančních oprav a jejich realizaci (viz body 1.32–1.50).

Spolehlivost účetní závěrky

Obecný context

| 1.6 | Účetní dvůr provedl audit roční účetní závěrky za rozpočtový rok 2009, kterou sestavil účetní Komise a schválila Komise v souladu s článkem 129 finančního nařízení ze dne 25. června 2002 (8) a kterou Účetní dvůr obdržel 23. července 2010. Účetní závěrka obsahuje konsolidované finanční výkazy, které zahrnují zejména rozvahu s uvedením aktiv a pasiv ke konci roku a výsledovku, a konsolidované zprávy o plnění rozpočtu, které pokrývají příjmy a výdaje v daném roce. |
| --- | --- |

1.6

Účetní dvůr provedl audit roční účetní závěrky za rozpočtový rok 2009, kterou sestavil účetní Komise a schválila Komise v souladu s článkem 129 finančního nařízení ze dne 25. června 2002 (8) a kterou Účetní dvůr obdržel 23. července 2010. Účetní závěrka obsahuje konsolidované finanční výkazy, které zahrnují zejména rozvahu s uvedením aktiv a pasiv ke konci roku a výsledovku, a konsolidované zprávy o plnění rozpočtu, které pokrývají příjmy a výdaje v daném roce.

Zjištění za rozpočtový rok 2009

| 1.7 | Při auditu konsolidované účetní závěrky, který provedl Účetní dvůr, bylo zjištěno, že účetní závěrka je prosta významných nesprávností. Účetní dvůr nicméně upozorňuje na níže uvedené skutečnosti, o nichž podal zprávu již v roce 2008 i v předchozích letech: |
| --- | --- |

1.7

Při auditu konsolidované účetní závěrky, který provedl Účetní dvůr, bylo zjištěno, že účetní závěrka je prosta významných nesprávností. Účetní dvůr nicméně upozorňuje na níže uvedené skutečnosti, o nichž podal zprávu již v roce 2008 i v předchozích letech:

| 1.7 | Komise vítá pokračující kladné hodnocení Účetního dvora týkající se spolehlivosti účetní závěrky. |
| --- | --- |

1.7

| — | chybějící či neúplná prohlášení účetních některých organizací, jejichž účetní závěrky se konsolidují s účetní závěrkou Komise (viz bod 1.8), |
| --- | --- |

—

chybějící či neúplná prohlášení účetních některých organizací, jejichž účetní závěrky se konsolidují s účetní závěrkou Komise (viz bod 1.8),

| — | místní systémy finančního řízení zjištěné účetním Komise (viz body 1.9 a 1.10), |
| --- | --- |

—

místní systémy finančního řízení zjištěné účetním Komise (viz body 1.9 a 1.10),

| — | postup účtování o předběžném financování a závazcích v průběhu roku a při oddělení účetních období (viz body 1.11–1.13), |
| --- | --- |

—

postup účtování o předběžném financování a závazcích v průběhu roku a při oddělení účetních období (viz body 1.11–1.13),

| — | uvádění informací o zpětném získávání částek z důvodu nesprávností (viz body 1.14–1.19). |
| --- | --- |

—

uvádění informací o zpětném získávání částek z důvodu nesprávností (viz body 1.14–1.19).

| — | Komise v této oblasti pokročila a poukazuje na zlepšení údajů uvedených v účetní závěrce za rok 2009. Bod 6 přílohy byl upraven a rozšířen tak, aby poskytoval komplexnější informace o všech aspektech postupu zpětného získávání prostředků. |
| --- | --- |

—

Prohlášení účetního k auditu

| 1.8 | Účetní Komise v prohlášení vedoucích pracovníků k auditu konsolidované účetní závěrky zdůraznil, že účetní tří konsolidovaných subjektů svá prohlášení vynechali či pozměnili. Neposkytli především požadované informace o potvrzování platnosti účetních a místních systémů (9). |
| --- | --- |

1.8

Účetní Komise v prohlášení vedoucích pracovníků k auditu konsolidované účetní závěrky zdůraznil, že účetní tří konsolidovaných subjektů svá prohlášení vynechali či pozměnili. Neposkytli především požadované informace o potvrzování platnosti účetních a místních systémů (9).

| 1.8 | Komise konstatuje, že v prohlášeních vedoucích pracovníků k auditu, která byla zaslána Účetnímu dvoru, neposkytly úplné požadované informace pouze tři z celkového počtu čtyřiceti kontrolovaných subjektů. To svědčí o významném zlepšení oproti předchozímu roku. |
| --- | --- |

1.8

Potvrzení platnosti místních systémů finančního řízení
   (10)

| 1.9 | Vzhledem k přetrvávajícím problémům se správou prozatímních účtů a s postupy pro účtování aktiv nebyl účetní Komise dosud schopen potvrdit platnost místních systémů dvou generálních ředitelství (11). |
| --- | --- |

1.9

Vzhledem k přetrvávajícím problémům se správou prozatímních účtů a s postupy pro účtování aktiv nebyl účetní Komise dosud schopen potvrdit platnost místních systémů dvou generálních ředitelství (11).

| 1.9 | Obě generální ředitelství, RELEX a JLS, dosahovala v roce 2009 stabilního pokroku při řešení zjištěných nedostatků. Účetní dvůr bude nadále vyžadovat další pokrok směrem k plnému potvrzení platnosti místních systémů. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Většina doporučení účetního z předchozích let byla realizována. Zbývající problémy neměly na spolehlivost účetní závěrky za rok 2009 významný dopad, ale jejich povaha a důležitost je taková, že by jim Komise měla i nadále věnovat pozornost. Jde zejména o některé aspekty postupů oddělení účetních období, zúčtování a vykazování předběžného financování, včasné zaúčtování operací a soulad údajů v místních systémech s údaji v systému ABAC. |
| --- | --- |

1.10

Většina doporučení účetního z předchozích let byla realizována. Zbývající problémy neměly na spolehlivost účetní závěrky za rok 2009 významný dopad, ale jejich povaha a důležitost je taková, že by jim Komise měla i nadále věnovat pozornost. Jde zejména o některé aspekty postupů oddělení účetních období, zúčtování a vykazování předběžného financování, včasné zaúčtování operací a soulad údajů v místních systémech s údaji v systému ABAC.

Předběžné financování, závazky a postupy pro oddělení účetních období

| 1.11 | Účetní dvůr provedl audit reprezentativních vzorků operací předběžného financování v hodnotě téměř 48 827 milionů EUR po oddělení účetních období a faktur / žádostí o proplacení nákladů v hodnotě přibližně 15 260 milionů EUR. Byly zjištěny účetní chyby, jejichž finanční dopad byl celkově nevýznamný, ale četnost vysoká. To podtrhuje potřebu dalších zlepšení přesnosti základních účetních údajů na úrovni některých generálních ředitelství. K nejobvyklejším typům chyb patřily: |
| --- | --- |

1.11

Účetní dvůr provedl audit reprezentativních vzorků operací předběžného financování v hodnotě téměř 48 827 milionů EUR po oddělení účetních období a faktur / žádostí o proplacení nákladů v hodnotě přibližně 15 260 milionů EUR. Byly zjištěny účetní chyby, jejichž finanční dopad byl celkově nevýznamný, ale četnost vysoká. To podtrhuje potřebu dalších zlepšení přesnosti základních účetních údajů na úrovni některých generálních ředitelství. K nejobvyklejším typům chyb patřily:

| 1.11 | Komise bere na vědomí, že Účetní dvůr neshledal na základě vzorků závažné zatížení chybami, které by mělo dopad na účetní závěrku. Bude se i nadále zabývat zlepšováním přesnosti účetních údajů prostřednictvím probíhajících opatření, například projektu týkajícího se kvality účetnictví a potvrzování platnosti místních systémů. |
| --- | --- |

1.11

| — | chybějící účetní zápisy nebo dvojité účetní zápisy, |
| --- | --- |

—

chybějící účetní zápisy nebo dvojité účetní zápisy,

| — | účtování chybných částek, |
| --- | --- |

—

účtování chybných částek,

| — | účtování operací na nesprávný účet. |
| --- | --- |

—

účtování operací na nesprávný účet.

| 1.12 | Pokud jde o účtování částek předběžného financování, Účetní dvůr rovněž zjistil tyto problémy: |
| --- | --- |

1.12

Pokud jde o účtování částek předběžného financování, Účetní dvůr rovněž zjistil tyto problémy:

1.12

| — | Zúčtování nevypořádaných částek předběžného financování se ne vždy provádí správně. V řadě případů nebylo zúčtování provedeno vůbec nebo byly zúčtovány chybné částky. To vedlo k nevýznamnému nadhodnocení zůstatku předběžného financování ke konci roku. |
| --- | --- |

—

Zúčtování nevypořádaných částek předběžného financování se ne vždy provádí správně. V řadě případů nebylo zúčtování provedeno vůbec nebo byly zúčtovány chybné částky. To vedlo k nevýznamnému nadhodnocení zůstatku předběžného financování ke konci roku.

| — | Komise bude analyzovat situaci předběžného financování v jednotlivých útvarech a v případě potřeby přijme nápravná opatření. |
| --- | --- |

—

| — | Některá generální ředitelství (související s výzkumem) nezpracovávají dostupné informace o dosaženém pokroku a souvisejících vzniklých nákladech a nezúčtovávají příslušné částky předběžného financování na základě tohoto pokroku, ale pro oddělení účetních období používají přibližné odhady (např. pro rata temporis). |
| --- | --- |

—

Některá generální ředitelství (související s výzkumem) nezpracovávají dostupné informace o dosaženém pokroku a souvisejících vzniklých nákladech a nezúčtovávají příslušné částky předběžného financování na základě tohoto pokroku, ale pro oddělení účetních období používají přibližné odhady (např. pro rata temporis).

| — | Komise uznává, že v této oblasti je třeba dalšího zlepšení. Touto otázkou se již zabývají různé iniciativy, například program týkající se kvality účetnictví a další ústřední pokyny a kontroly útvarů odpovědných za vedení účetnictví. |
| --- | --- |

—

| 1.13 | Co se týče faktur / žádostí o proplacení nákladů, některá generální ředitelství nerespektovala požadavek registrovat faktury a výkazy nákladů do pěti pracovních dní (12) po přijetí. |
| --- | --- |

1.13

Co se týče faktur / žádostí o proplacení nákladů, některá generální ředitelství nerespektovala požadavek registrovat faktury a výkazy nákladů do pěti pracovních dní (12) po přijetí.

| 1.13 | Generální ředitelství přijala opatření nezbytná pro omezení zpoždění a bylo zaznamenáno zlepšení. Zpoždění při evidování faktur/žádostí o proplacení nákladů se řeší jako součást projektu týkajícího se kvality účetnictví. |
| --- | --- |

1.13

Informace související se zpětným získáváním částek a s opravami

| 1.14 | Z auditu, který Účetní dvůr provedl, vyplývá, že jednotlivé útvary Komise vykazují údaje o finančních opravách a zpětném získávání částek značně rozdílně (viz také body 1.37–1.50). |
| --- | --- |

1.14

Z auditu, který Účetní dvůr provedl, vyplývá, že jednotlivé útvary Komise vykazují údaje o finančních opravách a zpětném získávání částek značně rozdílně (viz také body 1.37–1.50).

| 1.14 | Komise odkazuje na své odpovědi k této otázce uvedené v bodech 1.38-1.50. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Některé útvary uvádějí údaje o probíhajících finančních opravách pouze tehdy, když je zasláno prohlášení s vyjádřením konečné pozice, zatímco jiné útvary při svých výpočtech vycházejí ze statistických odhadů získaných extrapolací historických dat a dokonce zahrnují i opravy částek, u nichž postup schvalování ještě nebyl zahájen. |
| --- | --- |

1.15

Některé útvary uvádějí údaje o probíhajících finančních opravách pouze tehdy, když je zasláno prohlášení s vyjádřením konečné pozice, zatímco jiné útvary při svých výpočtech vycházejí ze statistických odhadů získaných extrapolací historických dat a dokonce zahrnují i opravy částek, u nichž postup schvalování ještě nebyl zahájen.

| 1.15 | Veškeré informace týkající se zpětného získávání prostředků jsou nyní v jedné prezentaci, v bodě 6 přílohy ke konsolidované účetní závěrce. Podrobnější informace jsou zahrnuty v bodě „Probíhající finanční opravy“. V souladu s účetními postupy a obecně uznávanými účetními zásadami může Komise používat odhady pro vypracování účetní závěrky. Tak tomu je v případě výše výdajů, které budou pravděpodobně vyloučeny z financování EU na základě budoucích rozhodnutí o shodě. Tento odhad zohledňuje nejspolehlivější dostupné informace. Vzhledem k tomu, že se o některých opravách výdajů rozhoduje za jeden rozpočtový rok, je možné vypočítat průměr oprav za jeden uzavřený rozpočtový rok a extrapolovat toto procento na poslední rozpočtové roky, za které dosud probíhají kontroly.

  Spolehlivost tohoto odhadu se posuzuje na základě srovnání s částkami probíhajících finančních oprav za předcházející roky, jsou-li tyto informace k dispozici. |
| --- | --- |

1.15

Spolehlivost tohoto odhadu se posuzuje na základě srovnání s částkami probíhajících finančních oprav za předcházející roky, jsou-li tyto informace k dispozici.

| 1.16 | Informace o činnostech souvisejících s finančními opravami (odňaté a zpětně získané částky) poskytnuté členskými státy v oblasti soudržnosti a uvedené v bodu 6 přílohy k účetní závěrce nejsou zatím úplné ani spolehlivé (viz také bod 4.31). |
| --- | --- |

1.16

Informace o činnostech souvisejících s finančními opravami (odňaté a zpětně získané částky) poskytnuté členskými státy v oblasti soudržnosti a uvedené v bodu 6 přílohy k účetní závěrce nejsou zatím úplné ani spolehlivé (viz také bod 4.31).

| 1.16 | Údaje předložené Komisi členskými státy v prvním pololetí 2010, které se týkají roku 2009, jsou zahrnuty v bodě 6 přílohy ke konsolidované roční účetní závěrce. Z revize údajů členských států provedené Komisí přímo na místě vyplynulo, že systémy zaznamenávání údajů a podávání zpráv dosud nejsou ve všech členských státech zcela spolehlivé (viz také odpovědi k bodům 1.34 a 1.36). Komise sleduje všechny nesrovnalosti těchto údajů a podává členským státům doporučení na zlepšení.

  Komise také odkazuje na svou odpověď k bodu 4.31. |
| --- | --- |

1.16

Komise také odkazuje na svou odpověď k bodu 4.31.

| 1.17 | Účetní dvůr na základě prověrky práce certifikačních orgánů a související analýzy Komise opakovaně vyslovuje pochybnosti o spolehlivosti pohledávek za členskými státy v oblasti zemědělství (účty pohledávek EZZF) (13) (viz také bod 3.54). |
| --- | --- |

1.17

Účetní dvůr na základě prověrky práce certifikačních orgánů a související analýzy Komise opakovaně vyslovuje pochybnosti o spolehlivosti pohledávek za členskými státy v oblasti zemědělství (účty pohledávek EZZF) (13) (viz také bod 3.54).

| 1.17 | Komise obdržela od certifikačních orgánů (nezávislých odborných kontrolních orgánů) spolehlivé informace o dlužnících pro účely schvalování a účetnictví. Opravy ve výši 14,8 milionu EUR Komise navrhla s ohledem na rozpočtový rok 2009 na základě posouzení chyb zjištěných certifikačními orgány v jejich zprávách. Zjištěné finanční chyby jsou dále sledovány v rámci běžných postupů schvalování účetní závěrky. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Ačkoliv vysvětlivky k účetní závěrce informují o tom, že útvary Komise nebo členské státy některé platby pravděpodobně později opraví, příloha k účetní závěrce nespecifikuje (14) částky a oblasti výdajů, které mohou být předmětem dalších postupů ověřování a schvalování účetní závěrky. |
| --- | --- |

1.18

Ačkoliv vysvětlivky k účetní závěrce informují o tom, že útvary Komise nebo členské státy některé platby pravděpodobně později opraví, příloha k účetní závěrce nespecifikuje (14) částky a oblasti výdajů, které mohou být předmětem dalších postupů ověřování a schvalování účetní závěrky.

| 1.18 | Finanční nařízení umožňuje Komisi provádět kontroly všech výdajů několik let po skutečném roce jejich vynaložení. Účetní závěrka neznamená, že vzhledem k těmto kontrolám v budoucích letech je třeba uznat všechny dotyčné výdaje. Jinak by všechny rozpočtové výdaje byly považovány za prozatímní až do provedení kontroly ex post nebo do uplynutí uvedené promlčecí lhůty. Pokud lze vyčíslit výši případných zpětně získaných částek, jsou tyto částky zveřejněny v bodě 6 přílohy ke konsolidované účetní závěrce.

  V oblasti zemědělství je přijato rozhodnutí o schválení finančních výkazů přibližně šest měsíců po skončení příslušného rozpočtového roku, kterým Komise stanoví výši uznaných výdajů, jež budou připsány k tíži rozpočtu EU na daný rok. Tato funkce rozhodnutí o schválení finančních výkazů není zpochybněna skutečností, že členským státům mohou být následně uloženy finanční opravy prostřednictvím rozhodnutí o shodě. Výdaje, které budou na základě takových budoucích rozhodnutí o shodě pravděpodobně vyloučeny z financování Evropskou unií, jsou uvedeny v příloze k finančním výkazům. |
| --- | --- |

1.18

V oblasti zemědělství je přijato rozhodnutí o schválení finančních výkazů přibližně šest měsíců po skončení příslušného rozpočtového roku, kterým Komise stanoví výši uznaných výdajů, jež budou připsány k tíži rozpočtu EU na daný rok. Tato funkce rozhodnutí o schválení finančních výkazů není zpochybněna skutečností, že členským státům mohou být následně uloženy finanční opravy prostřednictvím rozhodnutí o shodě. Výdaje, které budou na základě takových budoucích rozhodnutí o shodě pravděpodobně vyloučeny z financování Evropskou unií, jsou uvedeny v příloze k finančním výkazům.

| 1.19 | Vzhledem ke složitosti mechanismů pro zpětné získávání prostředků a finanční opravy, nesourodé povaze prvků, o nichž se účtuje, a potřebě předkládat informace transparentně a v logických souvislostech (viz také body 1.37–1.50) by Komise měla podrobněji rozpracovat své pokyny k finančnímu výkaznictví ohledně účtování výdajů a podmíněných aktiv, a tím definovat požadavky na účtování a předkládání informací. |
| --- | --- |

1.19

Vzhledem ke složitosti mechanismů pro zpětné získávání prostředků a finanční opravy, nesourodé povaze prvků, o nichž se účtuje, a potřebě předkládat informace transparentně a v logických souvislostech (viz také body 1.37–1.50) by Komise měla podrobněji rozpracovat své pokyny k finančnímu výkaznictví ohledně účtování výdajů a podmíněných aktiv, a tím definovat požadavky na účtování a předkládání informací.

| 1.19 | Komise splňuje požadavky na prezentaci informací uvedené v jejích účetních pravidlech, zejména v pravidlech 2, 4 a 10.

  Mezinárodní standardy neobsahují všeobecné pokyny k prezentaci těchto specifických neúčetních informací. S přihlédnutím k připomínkám Účetního dvora však Komise zlepšila předkládání těchto informací. |
| --- | --- |

1.19

Mezinárodní standardy neobsahují všeobecné pokyny k prezentaci těchto specifických neúčetních informací. S přihlédnutím k připomínkám Účetního dvora však Komise zlepšila předkládání těchto informací.

Převod aktiv programu Galileo

| 1.20 | Na základě společného nařízení Evropského parlamentu a Rady (15) bylo v červenci 2008 vlastnictví všech aktiv vytvořených, vyvinutých či pořízených v rámci programu Galileo právně převedeno na Unii. Uzavřené dohody o převodu však zatím nebyly realizovány ve své úplnosti. Veškeré dosud vzniklé výdaje (přibližně 2 000 milionů EUR) se účtují jako výdaje na výzkum. Na rozvahu za rok 2009 to nemá žádný dopad, Komise by však i nadále měla usilovat o to, aby v době převodu byly veškeré nutné informace k dispozici, a aktiva tak mohla být účelně zajištěna. |
| --- | --- |

1.20

Na základě společného nařízení Evropského parlamentu a Rady (15) bylo v červenci 2008 vlastnictví všech aktiv vytvořených, vyvinutých či pořízených v rámci programu Galileo právně převedeno na Unii. Uzavřené dohody o převodu však zatím nebyly realizovány ve své úplnosti. Veškeré dosud vzniklé výdaje (přibližně 2 000 milionů EUR) se účtují jako výdaje na výzkum. Na rozvahu za rok 2009 to nemá žádný dopad, Komise by však i nadále měla usilovat o to, aby v době převodu byly veškeré nutné informace k dispozici, a aktiva tak mohla být účelně zajištěna.

| 1.20 | Převod aktiv, která byla vytvořena, se nepředpokládá do ukončení fáze validace na oběžné dráze (etapa IOV - In-Orbit Validation) a očekává se, že k němu dojde během roku 2012. Komise již úzce spolupracuje s Evropskou kosmickou agenturou (ESA), aby zajistila, že v době tohoto převodu budou všechny potřebné účetní a technické informace k dispozici pro zajištění hladkého předání. |
| --- | --- |

1.20

Správnost operací a účelnost systémů

Struktura zvláštních posouzení v kontextu prohlášení o věrohodnosti

| 1.21 | V kapitole 2 o příjmech a v kapitolách 3 až 9 uvádí Účetní dvůr zvláštní posouzení ke skupinám oblastí politiky, které jsou uspořádány na základě sestavování rozpočtu podle činností (ABB – Activity Based Budgeting) (viz
  tabulka 1.1
  ). Každé zvláštní posouzení obsahuje úvod, zjištění a závěry o správnosti operací a účelnosti systémů a o spolehlivosti prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu a dále oddíl o kontrole opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky. |
| --- | --- |

1.21

V kapitole 2 o příjmech a v kapitolách 3 až 9 uvádí Účetní dvůr zvláštní posouzení ke skupinám oblastí politiky, které jsou uspořádány na základě sestavování rozpočtu podle činností (ABB – Activity Based Budgeting) (viz
  tabulka 1.1
  ). Každé zvláštní posouzení obsahuje úvod, zjištění a závěry o správnosti operací a účelnosti systémů a o spolehlivosti prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu a dále oddíl o kontrole opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky.

Tabulka 1.1 –   Realizace výdajů v roce 2009 podle kapitol výroční zprávy

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Oddíly (odd.) a hlavy (hl.)
   (33)
  odpovídají rozpočtové nomenklatuře pro rok 2009 v rozdělení podle kapitol výroční zprávy Účetního dvora | Platby realizované v roce 2009
   (34)
   (35) |
| Kapitoly výroční zprávy |
| Zemědělství a přírodní zdroje | 56 318 |
| Zemědělství a rozvoj venkova (hl. 05)
  Životní prostředí (hl. 07)
  Rybolov a námořní záležitosti (hl. 11)
  Ochrana zdraví a spotřebitele (hl. 17) | |
| Soudržnost | 35 467 |
| Zaměstnanost a sociální věci (hl. 04)
  Regionální politika (hl. 13) | |
| Výzkum, energie a doprava | 7 966 |
| Výzkum (hl. 08)
  Energie a doprava (hl. 06)
  Informační společnost a sdělovací prostředky (hl. 09)
  Přímý výzkum (hl. 10) | |
| Vnější pomoc, rozvoj a rozšíření | 6 596 |
| Vnější vztahy (hl. 19)
  Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy (hl. 21)
  Rozšíření (hl. 22)
  Humanitární pomoc (hl. 23) | |
| Vzdělávání a občanství | 2 153 |
| Vzdělávání a kultura (hl. 15)
  Komunikace (hl. 16)
  Prostor svobody, bezpečnosti a práva (hl. 18) | |
| Hospodářské a finanční věci | 732 |
| Hospodářské a finanční věci (hl. 01)
  Podniky (hl. 02)
  Hospodářská soutěž (hl. 03)
  Vnitřní trh (hl. 12)
  Obchod (hl. 20) | |
| Správní a jiné výdaje | 9 129 |
| Parlament (odd. I)
  Rada (odd. II)
  Komise (odd. III)
  Soudní dvůr (odd. IV)
  Účetní dvůr (odd. V)
  Hospodářský a sociální výbor (odd. VI)
  Výbor regionů (odd. VII)
  Evropský veřejný ochránce práv (odd. VIII)
  Evropský inspektor ochrany údajů (odd. IX) | |
| Celkový součet | 118 361 |

(v mil. EUR)

Oddíly (odd.) a hlavy (hl.)
   (33)
  odpovídají rozpočtové nomenklatuře pro rok 2009 v rozdělení podle kapitol výroční zprávy Účetního dvora

Platby realizované v roce 2009
   (34)
   (35)

Kapitoly výroční zprávy

Zemědělství a přírodní zdroje

56 318

Zemědělství a rozvoj venkova (hl. 05)

Životní prostředí (hl. 07)

Rybolov a námořní záležitosti (hl. 11)

Ochrana zdraví a spotřebitele (hl. 17)

Soudržnost

35 467

Zaměstnanost a sociální věci (hl. 04)

Regionální politika (hl. 13)

Výzkum, energie a doprava

7 966

Výzkum (hl. 08)

Energie a doprava (hl. 06)

Informační společnost a sdělovací prostředky (hl. 09)

Přímý výzkum (hl. 10)

Vnější pomoc, rozvoj a rozšíření

6 596

Vnější vztahy (hl. 19)

Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy (hl. 21)

Rozšíření (hl. 22)

Humanitární pomoc (hl. 23)

Vzdělávání a občanství

2 153

Vzdělávání a kultura (hl. 15)

Komunikace (hl. 16)

Prostor svobody, bezpečnosti a práva (hl. 18)

Hospodářské a finanční věci

732

Hospodářské a finanční věci (hl. 01)

Podniky (hl. 02)

Hospodářská soutěž (hl. 03)

Vnitřní trh (hl. 12)

Obchod (hl. 20)

Správní a jiné výdaje

9 129

Parlament (odd. I)

Rada (odd. II)

Komise (odd. III)

Soudní dvůr (odd. IV)

Účetní dvůr (odd. V)

Hospodářský a sociální výbor (odd. VI)

Výbor regionů (odd. VII)

Evropský veřejný ochránce práv (odd. VIII)

Evropský inspektor ochrany údajů (odd. IX)

Celkový součet

118 361

Zjištění za rozpočtový rok 2009

| 1.22 | Účetní dvůr odhaduje, že u příjmů (16) (117 285 milionů EUR), závazků u všech skupin politik a plateb ve skupině politik „správní a jiné výdaje“ (9 129 milionů EUR) je finanční dopad chyb menší než 2 % všech částek (viz
  tabulka 1.2
  ), a konstatuje, že příslušné systémy dohledu a kontroly jsou účelné (viz také body 2.33–2.38 a 9.28–9.29). |
| --- | --- |

1.22

Účetní dvůr odhaduje, že u příjmů (16) (117 285 milionů EUR), závazků u všech skupin politik a plateb ve skupině politik „správní a jiné výdaje“ (9 129 milionů EUR) je finanční dopad chyb menší než 2 % všech částek (viz
  tabulka 1.2
  ), a konstatuje, že příslušné systémy dohledu a kontroly jsou účelné (viz také body 2.33–2.38 a 9.28–9.29).

| 1.23 | Ve skupině politik „zemědělství a přírodní zdroje“ (56 318 milionů EUR), „výzkum, energie a doprava“ (7 966 milionů EUR), „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ (6 596 milionů EUR) a „vzdělávání a občanství“ (2 153 milionů EUR (17)) se nejpravděpodobnější míra chyb podle odhadu Účetního dvora pohybuje mezi 2 % a 5 % provedených plateb. U skupiny politik „soudržnost“ (23 081 milionů EUR proplacených certifikovaných výdajů) se však nejpravděpodobnější míra chyb pohybuje nad 5 % (viz body 3.70, 4.34, 5.45, 6.51 a 7.18 a
  tabulka 1.2
  ). Co se týče těchto skupin politik (18), Účetní dvůr dospěl k závěru, že jejich systémy dohledu a kontroly jsou částečně účelné (viz body 3.71–3.72, 4.36, 5.46–5.48, 6.53 a 7.19). |
| --- | --- |

1.23

Ve skupině politik „zemědělství a přírodní zdroje“ (56 318 milionů EUR), „výzkum, energie a doprava“ (7 966 milionů EUR), „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ (6 596 milionů EUR) a „vzdělávání a občanství“ (2 153 milionů EUR (17)) se nejpravděpodobnější míra chyb podle odhadu Účetního dvora pohybuje mezi 2 % a 5 % provedených plateb. U skupiny politik „soudržnost“ (23 081 milionů EUR proplacených certifikovaných výdajů) se však nejpravděpodobnější míra chyb pohybuje nad 5 % (viz body 3.70, 4.34, 5.45, 6.51 a 7.18 a
  tabulka 1.2
  ). Co se týče těchto skupin politik (18), Účetní dvůr dospěl k závěru, že jejich systémy dohledu a kontroly jsou částečně účelné (viz body 3.71–3.72, 4.36, 5.46–5.48, 6.53 a 7.19).

| 1.23 | Pokud jde o skupinu politik „zemědělství a přírodní zdroje“, je Komise toho názoru, že se míra chyb pohybuje v dolní části rozpětí citovaného Účetním dvorem, což potvrzuje výsledky z předchozích let. Rizika zjištěná Účetním dvorem jsou Komisi známa a Komise se jimi zabývá, jak vyplývá z výhrad učiněných ve výroční zprávě o činnosti generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova.

  Postupy schvalování souladu kromě toho zajišťují, že riziko pro rozpočet EU je dostatečně kryto. Pokud jde o skupinu politik „vzdělávání a občanství“, Komise konstatuje, že míra chyb v účetních závěrkách mírně přesahuje 2 %.


  Aby Komise zabránila ve své rozvaze kumulaci plateb předběžného financování, podala v květnu 2010 návrh na revizi finančního nařízení s cílem zajistit včasnější zúčtování záloh a průběžných plateb.


  U skupiny politik „výzkum, energie a doprava“ vítá Komise pozitivní tendenci snižování chyb, kterou zjistil Účetní dvůr. Tento výsledek je v souladu s vlastními závěry Komise.


  Co se týče skupiny politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“, vítá Komise zvýšení „četnosti“ operací, které Účetní dvůr považuje za zcela „správné“ (83 %) v porovnání s údaji za roky 2008 a 2007.


  V oblasti soudržnosti bylo zaznamenáno významné snížení míry chyb oproti předchozím letům. Četnost chyb se v posledních třech letech také snížila, a to z 54 % uvedených ve výroční zprávě Účetního dvora za rok 2007 na 36 % za tento rok, jak je uvedeno v příloze 4.1 zprávy Účetního dvora. (Viz také odpovědi k bodům 1.26 a 4.34). |
| --- | --- |

1.23

Postupy schvalování souladu kromě toho zajišťují, že riziko pro rozpočet EU je dostatečně kryto. Pokud jde o skupinu politik „vzdělávání a občanství“, Komise konstatuje, že míra chyb v účetních závěrkách mírně přesahuje 2 %.

Aby Komise zabránila ve své rozvaze kumulaci plateb předběžného financování, podala v květnu 2010 návrh na revizi finančního nařízení s cílem zajistit včasnější zúčtování záloh a průběžných plateb.

U skupiny politik „výzkum, energie a doprava“ vítá Komise pozitivní tendenci snižování chyb, kterou zjistil Účetní dvůr. Tento výsledek je v souladu s vlastními závěry Komise.

Co se týče skupiny politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“, vítá Komise zvýšení „četnosti“ operací, které Účetní dvůr považuje za zcela „správné“ (83 %) v porovnání s údaji za roky 2008 a 2007.

V oblasti soudržnosti bylo zaznamenáno významné snížení míry chyb oproti předchozím letům. Četnost chyb se v posledních třech letech také snížila, a to z 54 % uvedených ve výroční zprávě Účetního dvora za rok 2007 na 36 % za tento rok, jak je uvedeno v příloze 4.1 zprávy Účetního dvora. (Viz také odpovědi k bodům 1.26 a 4.34).

| 1.24 | U skupiny politik „hospodářské a finanční věci“ (732 milionů EUR) odhaduje Účetní dvůr nejpravděpodobnější míru chyb na méně než 2 % celkových plateb (viz bod 8.30 a
  tabulka 1.2
  ) a má za to, že příslušné systémy dohledu a kontroly jsou částečně účelné (viz bod 8.31). |
| --- | --- |

1.24

U skupiny politik „hospodářské a finanční věci“ (732 milionů EUR) odhaduje Účetní dvůr nejpravděpodobnější míru chyb na méně než 2 % celkových plateb (viz bod 8.30 a
  tabulka 1.2
  ) a má za to, že příslušné systémy dohledu a kontroly jsou částečně účelné (viz bod 8.31).

| 1.25 | Účetní dvůr odhaduje, že platby jsou celkově ve významném rozsahu zatíženy chybami (podle odhadu Účetního dvora se nejpravděpodobnější míra chyb pohybuje mezi 2 % a 5 %), a má za to, že systémy dohledu a kontroly u plateb jsou obecně částečně účelné. |
| --- | --- |

1.25

Účetní dvůr odhaduje, že platby jsou celkově ve významném rozsahu zatíženy chybami (podle odhadu Účetního dvora se nejpravděpodobnější míra chyb pohybuje mezi 2 % a 5 %), a má za to, že systémy dohledu a kontroly u plateb jsou obecně částečně účelné.

| 1.25 | Komise toto celkové hodnocení vítá. Uvádí, že celková míra chyb vypočtená pro všechny kapitoly společně se v posledních letech, včetně roku 2009, podstatně snížila. Bude i nadále pokračovat ve svém úsilí o snížení počtu operací zatížených chybami. |
| --- | --- |

1.25

Tabulka 1.2 –   Shrnutí zjištění roku 2009 ke správnosti operací

| Zvláštní posouzení | Příjmy nebo provozní výdaje

  (v mil. EUR) | Body výroční zprávy | Fungování systémů dohledu a kontroly | Rozpětí chyb |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Příjmy | 117 285 | 2.33–2.34 | | |
| Zemědělství a přírodní zdroje | 56 318 | 3.71–3.73 | | |
| Soudržnost | 35 467 | 4.34–4.36 | (36) | (37) |
| Výzkum, energie a doprava | 7 966 | 5.45–5.46 | | |
| Vnější pomoc, rozvoj a rozšíření | 6 596 | 6.51–6.52 | | |
| Vzdělávání a občanství | 2 153 | 7.18–7.19 | (38) | |
| Hospodářské a finanční věci | 732 | 8.30–8.31 | | |
| Správní a jiné výdaje | 9 129 | 9.28–9.29 | | |
| Výše uvedená tabulka shrnuje celkové posouzení systémů dohledu a kontroly, které je rozvedeno v příslušných kapitolách, a předkládá celkové výsledky testování věcné správnosti provedeného Účetním dvorem. Tabulka zobrazuje hlavní prvky, nemůže ale obsáhnout veškeré příslušné podrobnosti (zvláště pokud jde o nedostatky systémů dohledu a kontroly a typy chyb). Ty jsou popsány v textu zprávy v rámci metodiky, na níž spočívá koncepce auditu Účetního dvora (viz
  příloha 1.1
  , body 3–18).

  Legenda:

  Fungování systémů dohledu a kontroly | účelné |
| | částečně účelné () |
| | neúčelné |

Zvláštní posouzení

Příjmy nebo provozní výdaje

(v mil. EUR)

Body výroční zprávy

Fungování systémů dohledu a kontroly

Rozpětí chyb

Příjmy

117 285

2.33–2.34

Zemědělství a přírodní zdroje

56 318

3.71–3.73

Soudržnost

35 467

4.34–4.36

(36)

(37)

Výzkum, energie a doprava

7 966

5.45–5.46

Vnější pomoc, rozvoj a rozšíření

6 596

6.51–6.52

Vzdělávání a občanství

2 153

7.18–7.19

(38)

Hospodářské a finanční věci

732

8.30–8.31

Správní a jiné výdaje

9 129

9.28–9.29

Výše uvedená tabulka shrnuje celkové posouzení systémů dohledu a kontroly, které je rozvedeno v příslušných kapitolách, a předkládá celkové výsledky testování věcné správnosti provedeného Účetním dvorem. Tabulka zobrazuje hlavní prvky, nemůže ale obsáhnout veškeré příslušné podrobnosti (zvláště pokud jde o nedostatky systémů dohledu a kontroly a typy chyb). Ty jsou popsány v textu zprávy v rámci metodiky, na níž spočívá koncepce auditu Účetního dvora (viz
  příloha 1.1
  , body 3–18).

Legenda:

Fungování systémů dohledu a kontroly

účelné

částečně účelné ()

neúčelné

Rozpětí chyb ()

| | méně než 2 % (pod prahem významnosti) |
| --- | --- |
| | mezi 2 % a 5 % |
| | více než 5 % |

méně než 2 % (pod prahem významnosti)

mezi 2 % a 5 %

více než 5 %

Srovnání s výsledky z předchozích let

| 1.26 | Z výsledků auditu provedeného Účetním dvorem vyplývá, že oproti roku 2008 došlo ke zvýšení odhadu nejpravděpodobnější míry chyb plateb u skupiny politik „zemědělství a přírodní zdroje“ (19) a k významnému poklesu u odhadu nejpravděpodobnější míry chyb plateb u skupiny politik „soudržnost“ (20). Souhrnně se tímto potvrzuje, že podle odhadu Účetního dvora se nejpravděpodobnější míra chyb u plateb jako celku v uplynulých letech trvale snižuje. |
| --- | --- |

1.26

Z výsledků auditu provedeného Účetním dvorem vyplývá, že oproti roku 2008 došlo ke zvýšení odhadu nejpravděpodobnější míry chyb plateb u skupiny politik „zemědělství a přírodní zdroje“ (19) a k významnému poklesu u odhadu nejpravděpodobnější míry chyb plateb u skupiny politik „soudržnost“ (20). Souhrnně se tímto potvrzuje, že podle odhadu Účetního dvora se nejpravděpodobnější míra chyb u plateb jako celku v uplynulých letech trvale snižuje.

| 1.26 | Komise vítá pozitivní prohlášení Účetního dvora o zlepšování celkové situace v posledních letech. Značné snížení míry chyb v oblasti soudržnosti v roce 2009 více než vyrovnává malé zvýšení v oblasti zemědělství, což vede k podstatně lepší celkové situaci.

  U skupiny politik „zemědělství a přírodní zdroje“ je Komise toho názoru, že se míra chyb nadále pohybuje kolem 2 %.Pokud jde o soudržnost, zdá se, že snížení nižší mezní hodnoty výskytu chyb z 11 % na 3 % potvrzuje účelnost ustanovení o kontrole posílených v regulačním rámci na období 2007-2013, jakož i první dopady akčního plánu na posílení kontrolní úlohy Komise z roku 2008, včetně postupů pro pozastavení plateb a oprav. Pozastavení může znamenat kompromis vzhledem k úplnému plnění rozpočtu.


  Komise bude pokračovat ve svém úsilí o zajištění dalšího snižování míry chyb. |
| --- | --- |

1.26

U skupiny politik „zemědělství a přírodní zdroje“ je Komise toho názoru, že se míra chyb nadále pohybuje kolem 2 %.Pokud jde o soudržnost, zdá se, že snížení nižší mezní hodnoty výskytu chyb z 11 % na 3 % potvrzuje účelnost ustanovení o kontrole posílených v regulačním rámci na období 2007-2013, jakož i první dopady akčního plánu na posílení kontrolní úlohy Komise z roku 2008, včetně postupů pro pozastavení plateb a oprav. Pozastavení může znamenat kompromis vzhledem k úplnému plnění rozpočtu.

Komise bude pokračovat ve svém úsilí o zajištění dalšího snižování míry chyb.

Spolehlivost prohlášení vedoucích pracovníku Komise k auditu

Výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálních ředitelů

| 1.27 | Všichni generální ředitelé ve svých výročních zprávách o činnosti uvedli, že získali přiměřenou míru jistoty, že jim přidělené zdroje byly použity k daným účelům a že vnitřní kontroly, které zavedli, zajistily správnost operací. Z hlavních generálních ředitelství nebo útvarů, které v roce 2009 vydaly prohlášení, jich však 13 vyjádřilo jednu nebo více výhrad, přičemž většina z nich se týká nedostatků v oblasti správnosti uskutečněných operací (21). |
| --- | --- |

1.27

Všichni generální ředitelé ve svých výročních zprávách o činnosti uvedli, že získali přiměřenou míru jistoty, že jim přidělené zdroje byly použity k daným účelům a že vnitřní kontroly, které zavedli, zajistily správnost operací. Z hlavních generálních ředitelství nebo útvarů, které v roce 2009 vydaly prohlášení, jich však 13 vyjádřilo jednu nebo více výhrad, přičemž většina z nich se týká nedostatků v oblasti správnosti uskutečněných operací (21).

| 1.28 | Účetní dvůr zjistil, že prohlášení generálních ředitelů a výroční zprávy o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti operací pouze u „příjmů“ a u skupin politik „soudržnost“, „výzkum, energie a doprava“, „vzdělávání a občanství“, „hospodářské a finanční věci“ a „správní a jiné výdaje“ (viz body 2.32, 4.33, 5.44, 7.17, 8.29 a 9.11). U skupin politiky „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ označila generální ředitelství pro humanitární pomoc, pro rozšíření a pro vnější vztahy posouzení za věrné (viz bod 6.49), zatímco u Úřadu pro spolupráci Europaid bylo posouzení finančního řízení ve vztahu k legalitě a správnosti věrné pouze částečně (viz bod 6.50). U skupiny politik „zemědělství a přírodní zdroje“ dospěl Účetní dvůr k závěru, že prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují ve vztahu ke správnosti operací pouze částečně věrné posouzení finančního řízení (viz body 3.66–3.69). |
| --- | --- |

1.28

Účetní dvůr zjistil, že prohlášení generálních ředitelů a výroční zprávy o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti operací pouze u „příjmů“ a u skupin politik „soudržnost“, „výzkum, energie a doprava“, „vzdělávání a občanství“, „hospodářské a finanční věci“ a „správní a jiné výdaje“ (viz body 2.32, 4.33, 5.44, 7.17, 8.29 a 9.11). U skupin politiky „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ označila generální ředitelství pro humanitární pomoc, pro rozšíření a pro vnější vztahy posouzení za věrné (viz bod 6.49), zatímco u Úřadu pro spolupráci Europaid bylo posouzení finančního řízení ve vztahu k legalitě a správnosti věrné pouze částečně (viz bod 6.50). U skupiny politik „zemědělství a přírodní zdroje“ dospěl Účetní dvůr k závěru, že prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují ve vztahu ke správnosti operací pouze částečně věrné posouzení finančního řízení (viz body 3.66–3.69).

| 1.28 | Komise vítá lepší hodnocení kvality výročních zpráv o činnosti útvarů.

  Zatímco Účetní dvůr vydává výrok auditora o legalitě a správnosti uskutečněných operací pro daný rok, zaměřuje se stanovisko generálních ředitelů na to, zda byly finanční prostředky využity k určenému účelu, s přihlédnutím k víceleté povaze kontrol a jejich účelnosti při odhadování a opravě chyb. Generální ředitelé vydávají stanovisko vedení založené na informacích, které zahrnují vlastní auditní práci Komise, zprávy a připomínky Účetního dvora a popřípadě výsledky kontrol členských států.


  Viz také odpovědi Komise v odvětvových kapitolách. |
| --- | --- |

1.28

Zatímco Účetní dvůr vydává výrok auditora o legalitě a správnosti uskutečněných operací pro daný rok, zaměřuje se stanovisko generálních ředitelů na to, zda byly finanční prostředky využity k určenému účelu, s přihlédnutím k víceleté povaze kontrol a jejich účelnosti při odhadování a opravě chyb. Generální ředitelé vydávají stanovisko vedení založené na informacích, které zahrnují vlastní auditní práci Komise, zprávy a připomínky Účetního dvora a popřípadě výsledky kontrol členských států.

Viz také odpovědi Komise v odvětvových kapitolách.

Souhrnná zpráva Komise

| 1.29 | Schválením souhrnné zprávy přebírá Komise politickou odpovědnost (22) za provozní plnění rozpočtu EU, které provádí prostřednictvím svých vrcholových vedoucích pracovníků (23). Jde o první zprávu přijatou během mandátu stávající Komise. Komise má za to, že její snahy o posílení mechanismů kontroly v zájmu zajištění legality a správnosti s cílem získat prohlášení o věrohodnosti bez výhrad, pokračovaly v roce 2009 s kladnými výsledky. |
| --- | --- |

1.29

Schválením souhrnné zprávy přebírá Komise politickou odpovědnost (22) za provozní plnění rozpočtu EU, které provádí prostřednictvím svých vrcholových vedoucích pracovníků (23). Jde o první zprávu přijatou během mandátu stávající Komise. Komise má za to, že její snahy o posílení mechanismů kontroly v zájmu zajištění legality a správnosti s cílem získat prohlášení o věrohodnosti bez výhrad, pokračovaly v roce 2009 s kladnými výsledky.

| 1.30 | Komise uznává, že stále existují oblasti, které vyžadují zlepšení, a navrhuje opatření, jak tyto záležitosti řešit:






  — | další zlepšení podoby systémů financování za účelem posílení řídících a kontrolních mechanismů, |
| --- | --- | --- |

1.30

Komise uznává, že stále existují oblasti, které vyžadují zlepšení, a navrhuje opatření, jak tyto záležitosti řešit:

—

další zlepšení podoby systémů financování za účelem posílení řídících a kontrolních mechanismů,

| — | další zjednodušení grantových režimů za současného dosažení cílů politiky, |
| --- | --- |

—

další zjednodušení grantových režimů za současného dosažení cílů politiky,

| — | stanovení vhodných referenčních kritérií pro posuzování řízení rizika (přijatelné míry rizika), které plně zohlední náklady a přínosy kontrol, |
| --- | --- |

—

stanovení vhodných referenčních kritérií pro posuzování řízení rizika (přijatelné míry rizika), které plně zohlední náklady a přínosy kontrol,

| — | pozorné sledování ročních shrnutí umožňující jejich lepší využití pro účely jistoty, |
| --- | --- |

—

pozorné sledování ročních shrnutí umožňující jejich lepší využití pro účely jistoty,

| — | další zlepšování výročních zpráv o činnosti jakožto hlavního prostředku, jímž vrcholoví vedoucí pracovníci dokládají svou odpovědnost vůči sboru členů Komise, a jakožto zdroje důkazních informací pro účely prohlášení o věrohodnosti. |
| --- | --- |

—

další zlepšování výročních zpráv o činnosti jakožto hlavního prostředku, jímž vrcholoví vedoucí pracovníci dokládají svou odpovědnost vůči sboru členů Komise, a jakožto zdroje důkazních informací pro účely prohlášení o věrohodnosti.

| 1.31 | Další problémy, které Účetní dvůr zjistil již dříve, zůstávají nevyřešeny: |
| --- | --- |

1.31

Další problémy, které Účetní dvůr zjistil již dříve, zůstávají nevyřešeny:

1.31.

| — | v několika oblastech by rozsah a míra výhrad měly být větší (viz body 3.67–3.68, 6.50 a
  přílohy 3.3
  a
  6.3
  ) (24), |
| --- | --- |

—

v několika oblastech by rozsah a míra výhrad měly být větší (viz body 3.67–3.68, 6.50 a
  přílohy 3.3
  a
  6.3
  ) (24),

| — | Komise je (podle článku 28a finančního nařízení) povinna provozovat nákladově efektivní kontrolní systémy: tedy systémy k „provádění správných kontrol ve správné době“. Prohlášení o věrohodnosti ve výročních zprávách o činnosti přihlížejí ke schopnosti těchto systémů odhalovat a napravovat chyby v průběhu trvání programu s cílem minimalizovat zbytkovou nezjištěnou chybu na konci programového období. Jak je uvedeno ve výroční zprávě o činnosti za rok 2009, kterou předložil generální ředitel pro regionální politiku, prokázal tento postup v programovém období 1994-99 u EFRR, že se riziko nezjištěné chyby podstatně snížilo.

  Komise vyjádřila spokojenost s tím, že akční plány navržené pověřenými schvalujícími osobami jsou vhodné pro řešení nedostatků a snížení zjištěných rizik.


  Pokud jde o oblast zemědělství, má Komise za to, že výhrady uvedené ve výroční zprávě o činnosti za rok 2009, kterou předložil generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova, k opatřením pro rozvoj venkova podle osy 2 a IACS v Bulharsku a Rumunsku, jsou úplné a že jejich možný dopad je náležitě zohledněn v bodech 3.2.1 a 3.2.2 uvedené zprávy. Co se týče Řecka, byla výhrada v předchozích letech odůvodněna vysokým rizikem poškození dobré pověsti Komise, které vyplývalo z nedostatečného zavedení IACS v Řecku, a nikoli z finančního rizika pro rozpočet EU vyplývajícího z nedostatků, jež bylo vždy kryto finančními opravami, které byly Řecku uloženy prostřednictvím postupů schvalování souladu. Jelikož Řecko dokončilo svůj akční plán k nápravě nedostatků do konce roku 2008 a účelné fungování systému IACS je posuzováno průběžně, bylo tedy zcela oprávněné výhradu zrušit.


  Co se týče skupiny politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“, Komise vítá, že Účetní dvůr u všech generálních ředitelství v dané skupině politik uznal zlepšení kvality informací poskytovaných v jejich výročních zprávách o činnosti (viz bod 6.51).


  Komise se domnívá, že výhrady uvedené generálními řediteli ve výročních zprávách o činnosti za rok 2009 či neexistence výhrad jsou v souladu s vnitřními pokyny a správně řeší přirozená rizika programů. |
| --- | --- |

—

Komise vyjádřila spokojenost s tím, že akční plány navržené pověřenými schvalujícími osobami jsou vhodné pro řešení nedostatků a snížení zjištěných rizik.

Pokud jde o oblast zemědělství, má Komise za to, že výhrady uvedené ve výroční zprávě o činnosti za rok 2009, kterou předložil generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova, k opatřením pro rozvoj venkova podle osy 2 a IACS v Bulharsku a Rumunsku, jsou úplné a že jejich možný dopad je náležitě zohledněn v bodech 3.2.1 a 3.2.2 uvedené zprávy. Co se týče Řecka, byla výhrada v předchozích letech odůvodněna vysokým rizikem poškození dobré pověsti Komise, které vyplývalo z nedostatečného zavedení IACS v Řecku, a nikoli z finančního rizika pro rozpočet EU vyplývajícího z nedostatků, jež bylo vždy kryto finančními opravami, které byly Řecku uloženy prostřednictvím postupů schvalování souladu. Jelikož Řecko dokončilo svůj akční plán k nápravě nedostatků do konce roku 2008 a účelné fungování systému IACS je posuzováno průběžně, bylo tedy zcela oprávněné výhradu zrušit.

Co se týče skupiny politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“, Komise vítá, že Účetní dvůr u všech generálních ředitelství v dané skupině politik uznal zlepšení kvality informací poskytovaných v jejich výročních zprávách o činnosti (viz bod 6.51).

Komise se domnívá, že výhrady uvedené generálními řediteli ve výročních zprávách o činnosti za rok 2009 či neexistence výhrad jsou v souladu s vnitřními pokyny a správně řeší přirozená rizika programů.

| — | údaje o zpětném získávání prostředků a odňatých částkách poskytované členskými státy chybějí nebo jsou neúplné (viz body 1.16, 3.54 a 4.31) (25), |
| --- | --- |

—

údaje o zpětném získávání prostředků a odňatých částkách poskytované členskými státy chybějí nebo jsou neúplné (viz body 1.16, 3.54 a 4.31) (25),

| — | Pokud jde o zemědělství, viz odpověď k bodu 1.17.

  K oblasti soudržnosti viz odpovědi k bodu 1.16. |
| --- | --- |

—

K oblasti soudržnosti viz odpovědi k bodu 1.16.

| — | mechanismy finančních oprav nejsou zatím plně účelné (viz body 1.37–1.50) (26). |
| --- | --- |

—

mechanismy finančních oprav nejsou zatím plně účelné (viz body 1.37–1.50) (26).

| — | Viz odpovědi k bodům 1.38 až 1.50. |
| --- | --- |

—

Mechanismy pro zpětné získávání částek a opravy

Úvod

| 1.32 | Při plnění rozpočtu EU musí Komise zajistit účelnou a efektivní vnitřní kontrolu spolehlivosti výkaznictví, ochranu majetku a informací, předcházet podvodům a nesrovnalostem a odhalovat je a řídit rizika související se správností operací, to vše s přihlédnutím k víceleté povaze programů a povaze dotyčných plateb (27). |
| --- | --- |

1.32

Při plnění rozpočtu EU musí Komise zajistit účelnou a efektivní vnitřní kontrolu spolehlivosti výkaznictví, ochranu majetku a informací, předcházet podvodům a nesrovnalostem a odhalovat je a řídit rizika související se správností operací, to vše s přihlédnutím k víceleté povaze programů a povaze dotyčných plateb (27).

| 1.32 | Komise musí zajistit účinnou a účelnou vnitřní kontrolu a domnívá se, že jak zpětně získané částky, tak i finanční opravy přispívají k ochraně finančních zájmů Unie (viz odpověď k bodu 1.51). |
| --- | --- |

1.32

| 1.33 | Komise zajišťuje, aby systémy dohledu a kontroly poskytovaly přiměřenou jistotu, že chybám v operacích, na nichž se účetní závěrka zakládá, se předchází nebo jsou zjišťovány a opravovány, a nese v této souvislosti konečnou odpovědnost. Odpovídá také za zajištění dostupnosti spolehlivých informací pro účely své vlastní správy, pro zainteresované strany i pro externí auditory. |
| --- | --- |

1.33

Komise zajišťuje, aby systémy dohledu a kontroly poskytovaly přiměřenou jistotu, že chybám v operacích, na nichž se účetní závěrka zakládá, se předchází nebo jsou zjišťovány a opravovány, a nese v této souvislosti konečnou odpovědnost. Odpovídá také za zajištění dostupnosti spolehlivých informací pro účely své vlastní správy, pro zainteresované strany i pro externí auditory.

| 1.34 | Neoprávněně vyplacené částky by měly být vybrány zpět (28). V praxi situace vypadá takto: |
| --- | --- |

1.34

Neoprávněně vyplacené částky by měly být vybrány zpět (28). V praxi situace vypadá takto:

1.34

| — | Komise je schopná získat platby zpět od konečných příjemců pouze v případech, kdy výdaje řídí přímo (např. u většiny výdajů ve skupině politik „výzkum, energie a doprava“). |
| --- | --- |

—

Komise je schopná získat platby zpět od konečných příjemců pouze v případech, kdy výdaje řídí přímo (např. u většiny výdajů ve skupině politik „výzkum, energie a doprava“).

| — | U výdajů spadajících pod sdílené řízení (např. u většiny výdajů ve skupinách politik „zemědělství a přírodní zdroje“ a „soudržnost“), decentralizované řízení (např. v oblasti rozšíření) a nepřímé centralizované řízení (např. ve skupině politik „vzdělávání a občanství“) je odpovědnost za zpětné získávání nesprávně provedených plateb delegována na členské státy nebo třetí země. U výdajů spadajících pod společné řízení (např. v oblasti humanitární pomoci) jsou nápravné mechanismy definovány v dohodách uzavřených s mezinárodními organizacemi. Nicméně v případech, kdy se pravidla výdajových režimů EU uplatňovala nesprávně, může Komise také provádět finanční opravy (viz bod 1.40). |
| --- | --- |

—

U výdajů spadajících pod sdílené řízení (např. u většiny výdajů ve skupinách politik „zemědělství a přírodní zdroje“ a „soudržnost“), decentralizované řízení (např. v oblasti rozšíření) a nepřímé centralizované řízení (např. ve skupině politik „vzdělávání a občanství“) je odpovědnost za zpětné získávání nesprávně provedených plateb delegována na členské státy nebo třetí země. U výdajů spadajících pod společné řízení (např. v oblasti humanitární pomoci) jsou nápravné mechanismy definovány v dohodách uzavřených s mezinárodními organizacemi. Nicméně v případech, kdy se pravidla výdajových režimů EU uplatňovala nesprávně, může Komise také provádět finanční opravy (viz bod 1.40).

| — | Komise vynakládá značné úsilí na zlepšení kvality údajů o zpětném získávání prostředků a odňatých částkách poskytovaných členskými státy na programy soudržnosti prostřednictvím ověřování údajů a auditů na místě, při nichž kontrolovala systémy členských států pro záznam a podávání zpráv o opravách. V letech 2008 a 2009 kontrolovala systémy v 19 členských státech. Celkově není fungování těchto systémů ve všech členských státech ještě zcela spolehlivé, i když je prokázáno, že se kvalita zlepšuje a že v porovnání s předchozími roky došlo k určitému zlepšení. Komise vypracovala vhodná doporučení a zajistí jejich následnou kontrolu. Zajistí, aby při uzavírání programů z období 2000-2006 byly informace úplné.

  Pro období 2007-2013 existuje standardizovaný postup pro předkládání zpráv o zpětně získaných částkách a Komise očekává, že tento postup hlášení přispěje k dalšímu zlepšení kvality informací, které bude mít k dispozici. Členské státy jsou také povinny rozlišovat opravy, jež vyplývají z oprav v důsledku auditů EU. |
| --- | --- |

—

Pro období 2007-2013 existuje standardizovaný postup pro předkládání zpráv o zpětně získaných částkách a Komise očekává, že tento postup hlášení přispěje k dalšímu zlepšení kvality informací, které bude mít k dispozici. Členské státy jsou také povinny rozlišovat opravy, jež vyplývají z oprav v důsledku auditů EU.

| 1.35 | Po několik let se audity Účetního dvora soustřeďují na to, jak Komise vykonává dohled a jak tyto nápravné mechanismy uplatňuje. Účetní dvůr rovněž prověřoval, nakolik vnitrostátní orgány a mezinárodní organizace poskytují Komisi správné informace o provedených finančních opravách a zpětném získávání prostředků. |
| --- | --- |

1.35

Po několik let se audity Účetního dvora soustřeďují na to, jak Komise vykonává dohled a jak tyto nápravné mechanismy uplatňuje. Účetní dvůr rovněž prověřoval, nakolik vnitrostátní orgány a mezinárodní organizace poskytují Komisi správné informace o provedených finančních opravách a zpětném získávání prostředků.

| 1.36 | Účetní dvůr pravidelně upozorňoval, že údaje o schopnosti systémů dohledu a kontroly zjednat nápravu na úrovni členských států se zlepšily, ale dosud nejsou úplné a spolehlivé, zejména v oblasti soudržnosti (29). Komise však, pokud jde o její vlastní činnosti, poskytuje spolehlivé údaje. Evropský parlament a Rada od udílení absolutoria za rok 2005 podporovaly Komisi a členské státy v tom, aby zavedly zlepšení nutná k zajištění úplnosti a přesnosti dostupných informací s cílem poskytnout spolehlivé důkazní informace, které Účetnímu dvoru umožní posoudit účelnost víceletých mechanismů oprav výdajů EU. |
| --- | --- |

1.36

Účetní dvůr pravidelně upozorňoval, že údaje o schopnosti systémů dohledu a kontroly zjednat nápravu na úrovni členských států se zlepšily, ale dosud nejsou úplné a spolehlivé, zejména v oblasti soudržnosti (29). Komise však, pokud jde o její vlastní činnosti, poskytuje spolehlivé údaje. Evropský parlament a Rada od udílení absolutoria za rok 2005 podporovaly Komisi a členské státy v tom, aby zavedly zlepšení nutná k zajištění úplnosti a přesnosti dostupných informací s cílem poskytnout spolehlivé důkazní informace, které Účetnímu dvoru umožní posoudit účelnost víceletých mechanismů oprav výdajů EU.

| 1.36 | Od výroční zprávy za rok 2005 uznává Účetní dvůr postupné zlepšování kvality a rozsahu informací zveřejňovaných v přílohách ke konsolidovaným účetním závěrkám, jejichž předmětem jsou zpětně získané částky. Komise má k dispozici postupy pro vykazování spolehlivých údajů ohledně finančních oprav na základě vlastních auditů, jak uvádí Účetní dvůr ve své výroční zprávě za rok 2008 (bod 1.16).

  V oblasti soudržnosti a u finančních oprav prováděných členskými státy po jejich vlastních ověřeních a auditech se Komise spoléhá na kvalitu informací zaslaných členskými státy.


  Komise vynaložila v posledních letech značné úsilí ke zlepšení kvality dostupných údajů o zpětném získávání prostředků a odňatých částkách poskytovaných členskými státy na programy soudržnosti. Požádala členské státy o poskytování souhrnných a ročních údajů týkajících se odňatých a zpětně získaných částek i přesto, že to je nad rámec zákonných požadavků. Provedla také audity na místě, při nichž kontrolovala systémy zaznamenávání a vykazování oprav, a to s poměrně dobrými výsledky. Pro případ zjištění potřeby zlepšení vypracovala Komise vhodná doporučení a zajistí jejich následnou kontrolu. |
| --- | --- |

1.36

V oblasti soudržnosti a u finančních oprav prováděných členskými státy po jejich vlastních ověřeních a auditech se Komise spoléhá na kvalitu informací zaslaných členskými státy.

Komise vynaložila v posledních letech značné úsilí ke zlepšení kvality dostupných údajů o zpětném získávání prostředků a odňatých částkách poskytovaných členskými státy na programy soudržnosti. Požádala členské státy o poskytování souhrnných a ročních údajů týkajících se odňatých a zpětně získaných částek i přesto, že to je nad rámec zákonných požadavků. Provedla také audity na místě, při nichž kontrolovala systémy zaznamenávání a vykazování oprav, a to s poměrně dobrými výsledky. Pro případ zjištění potřeby zlepšení vypracovala Komise vhodná doporučení a zajistí jejich následnou kontrolu.

Informace poskytnuté Komisí spolu s účetní závěrkou za rok 2009

| 1.37 | V příloze k účetní závěrce za rok 2009 Komise na tyto připomínky reagovala uvedením informací o zpětném získávání částek a o finančních opravách (30), které byly podrobnější než v minulosti. Uvádí konkrétně informace rozdělené podle fáze, v níž se zpětné získávání částky nebo finanční oprava nachází („probíhá“, „potvrzena“ nebo „provedena“ – viz bod 1.42), podle oblasti výdajů, podle programového období, je-li to relevantní, a v některých případech podle dotčených členských států. |
| --- | --- |

1.37

V příloze k účetní závěrce za rok 2009 Komise na tyto připomínky reagovala uvedením informací o zpětném získávání částek a o finančních opravách (30), které byly podrobnější než v minulosti. Uvádí konkrétně informace rozdělené podle fáze, v níž se zpětné získávání částky nebo finanční oprava nachází („probíhá“, „potvrzena“ nebo „provedena“ – viz bod 1.42), podle oblasti výdajů, podle programového období, je-li to relevantní, a v některých případech podle dotčených členských států.

| 1.38 | Účetní dvůr uvedení těchto informací vítá. Zdůrazňuje však, že nedostatky v prezentaci a logické provázanosti informací a částek poskytovaných členskými státy k politice soudržnosti je třeba dořešit a že předložené informace je nutno interpretovat obezřetně (viz také body 1.14–1.19 a níže). |
| --- | --- |

1.38

Účetní dvůr uvedení těchto informací vítá. Zdůrazňuje však, že nedostatky v prezentaci a logické provázanosti informací a částek poskytovaných členskými státy k politice soudržnosti je třeba dořešit a že předložené informace je nutno interpretovat obezřetně (viz také body 1.14–1.19 a níže).

| 1.38 | Pro účetní závěrku za rok 2009 byla přezkoumána struktura bodu 6 přílohy ke konsolidované účetní závěrce. V odpověď na žádosti zúčastněných stran Komise tuto strukturu zlepšila. |
| --- | --- |

1.38

Rozdíly v zaměření a dopadu nápravných mechanismů

| 1.39 | Zpětné získávání nesprávně vyplacených částek od příjemců výdajových programů EU a jiné finanční opravy se výrazně liší svým zaměřením a dopadem. Zpětným získáváním prostředků se opravuje obdržení nesprávných výdajů. Teoreticky vrací nesprávně obdržené částky recipienti takových výdajů; zpětné získávání prostředků lze tedy chápat jako mechanismus opravy chyb (31). |
| --- | --- |

1.39

Zpětné získávání nesprávně vyplacených částek od příjemců výdajových programů EU a jiné finanční opravy se výrazně liší svým zaměřením a dopadem. Zpětným získáváním prostředků se opravuje obdržení nesprávných výdajů. Teoreticky vrací nesprávně obdržené částky recipienti takových výdajů; zpětné získávání prostředků lze tedy chápat jako mechanismus opravy chyb (31).

| 1.39 | Komise je povinna dodržovat různé postupy oprav stanovené různými právními základy a způsoby řízení. Ty u sdíleného řízení jasně svěřují primární odpovědnost členským státům a omezují finanční opravy Komise na případy, kdy členské státy nepřijaly nezbytná opatření k jednotlivým nebo systémovým nedostatkům. Vysvětlení je uvedeno v bodě 6 přílohy ke konsolidované účetní závěrce. |
| --- | --- |

1.39

| 1.40 | Finanční opravy (včetně zúčtování zemědělských výdajů) však primárně řeší nedostatky v řídících systémech. Členským státům či třetím zemím, které nejsou schopny zajistit správné uplatňování pravidel EU, se odejímají finanční prostředky. Finanční dopady takových oprav obvykle nesou daňoví poplatníci, nikoliv příjemci výdajových režimů, které byly chybně provedeny. Finanční opravy přispívají k ochraně finančních zájmů EU, ale ani teoreticky, ani v praxi je není možné považovat za prostředek pro opravy jednotlivých nesprávně provedených plateb. |
| --- | --- |

1.40

Finanční opravy (včetně zúčtování zemědělských výdajů) však primárně řeší nedostatky v řídících systémech. Členským státům či třetím zemím, které nejsou schopny zajistit správné uplatňování pravidel EU, se odejímají finanční prostředky. Finanční dopady takových oprav obvykle nesou daňoví poplatníci, nikoliv příjemci výdajových režimů, které byly chybně provedeny. Finanční opravy přispívají k ochraně finančních zájmů EU, ale ani teoreticky, ani v praxi je není možné považovat za prostředek pro opravy jednotlivých nesprávně provedených plateb.

| 1.40 | V oblasti soudržnosti je finanční opravou mechanismus určený k opravě nesprávných výdajů, které byly zahrnuty do finančních prostředků EU, a proto mají negativní dopad na rozpočet EU.

  Členské státy by měly od příjemců získat zpět nesprávné platby. Zpětné získání se provádí buď obdržením příslušných vrácených částek od příjemce nebo vyrovnáním částek, které je nutno vrátit dalšími platbami dlužnými tomuto příjemci.


  Pokud lze v důsledku kontrol EU zjistit částky neoprávněně vyplacené příjemcům, musí členské státy v návaznosti na tato zjištění přijmout opatření a tyto částky od příjemců vymáhat. Avšak i v případě, že od příjemců není možné získat zpět neoprávněně vyplacené částky, jelikož se finanční oprava vztahuje pouze na nedostatky v systémech členských států v oblasti řízení a kontroly, a nikoli na neoprávněně vyplacené částky, jsou tyto opravy důležitým prostředkem ke zlepšení systémů členských států, a tudíž pro předcházení chybám nebo jejich odhalování a zpětné získání částek neoprávněně vyplacených příjemcům.


  Systém schvalování souladu v zemědělství má z financování EU vyloučit výdaje, které nebyly uskutečněny v souladu s pravidly EU. Naproti tomu to není mechanismus, kterým se získávají zpět neoprávněné platby příjemcům, což je podle zásady sdíleného řízení ve smyslu čl. 53b odst. 2 písm. c) finančního nařízení a čl. 9 odst. 1 písm. a) bod iii) nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 výhradní odpovědností členských států.


  Komise se proto domnívá, že určité finanční opravy lze chápat jako mechanismus opravy chyb v rozsahu, v němž jsou dotyčné částky získány zpět od konečného příjemce. |
| --- | --- |

1.40

Členské státy by měly od příjemců získat zpět nesprávné platby. Zpětné získání se provádí buď obdržením příslušných vrácených částek od příjemce nebo vyrovnáním částek, které je nutno vrátit dalšími platbami dlužnými tomuto příjemci.

Pokud lze v důsledku kontrol EU zjistit částky neoprávněně vyplacené příjemcům, musí členské státy v návaznosti na tato zjištění přijmout opatření a tyto částky od příjemců vymáhat. Avšak i v případě, že od příjemců není možné získat zpět neoprávněně vyplacené částky, jelikož se finanční oprava vztahuje pouze na nedostatky v systémech členských států v oblasti řízení a kontroly, a nikoli na neoprávněně vyplacené částky, jsou tyto opravy důležitým prostředkem ke zlepšení systémů členských států, a tudíž pro předcházení chybám nebo jejich odhalování a zpětné získání částek neoprávněně vyplacených příjemcům.

Systém schvalování souladu v zemědělství má z financování EU vyloučit výdaje, které nebyly uskutečněny v souladu s pravidly EU. Naproti tomu to není mechanismus, kterým se získávají zpět neoprávněné platby příjemcům, což je podle zásady sdíleného řízení ve smyslu čl. 53b odst. 2 písm. c) finančního nařízení a čl. 9 odst. 1 písm. a) bod iii) nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 výhradní odpovědností členských států.

Komise se proto domnívá, že určité finanční opravy lze chápat jako mechanismus opravy chyb v rozsahu, v němž jsou dotyčné částky získány zpět od konečného příjemce.

| 1.41 | I když Komise v příloze k účetní závěrce mezi zpětně získanými částkami a finančními opravami rozlišuje, ze způsobu prezentace v ostatních dokumentech, například v souhrnné zprávě, není zatím rozdíl mezi těmito dvěma mechanismy dostatečně jasný. Ačkoliv v roce 2009 se téměř 90 % potvrzených částek (přibližně 2 900 milionů EUR z celkem 3 319 milionů EUR) a téměř 80 % provedených částek (přibližně 1 400 milionů EUR z celkem 1 843 milionů EUR) prezentovaných Komisí týká finančních oprav jdoucích obvykle na účet daňových poplatníků, komentář někdy budí dojem, jako by šlo zcela či hlavně o zpětné získání finančních prostředků. |
| --- | --- |

1.41

I když Komise v příloze k účetní závěrce mezi zpětně získanými částkami a finančními opravami rozlišuje, ze způsobu prezentace v ostatních dokumentech, například v souhrnné zprávě, není zatím rozdíl mezi těmito dvěma mechanismy dostatečně jasný. Ačkoliv v roce 2009 se téměř 90 % potvrzených částek (přibližně 2 900 milionů EUR z celkem 3 319 milionů EUR) a téměř 80 % provedených částek (přibližně 1 400 milionů EUR z celkem 1 843 milionů EUR) prezentovaných Komisí týká finančních oprav jdoucích obvykle na účet daňových poplatníků, komentář někdy budí dojem, jako by šlo zcela či hlavně o zpětné získání finančních prostředků.

| 1.41 | Komise konstatuje, že celkový podíl na finančních opravách, které uvádí Účetní dvůr, přibližně odpovídá té části rozpočtu, jež podléhá sdílenému řízení, a skutečnosti, že tato oblast je odpovědná za velký podíl na chybách, které zjistil Účetní dvůr. Důraz, který Účetní dvůr klade na rozdíly mezi zpětně získanými částkami a finančními opravami, se již odráží v některých zprávách a bude zohledněn v budoucích výročních zprávách o činnosti.

  Účetní závěrky EU jasně uvádějí částky finančních oprav, které vyplývají z kontrolní úlohy Komise.


  Částky uvedené v rámci finančních oprav svědčí o tom, že Komise přijala opatření na ochranu rozpočtu EU před neoprávněně vyplácenými peněžními prostředky. Poznámky k nim mají za cíl objasnit postup, který Komise přitom uplatňuje. Tyto částky budou od příjemců nakonec získány zpět prostřednictvím řízení o vrácení finančních prostředků zahájených členskými státy, protože je v jejich zájmu získat částky zpět, je-li to možné.


  Komise také odkazuje na své odpovědi k bodům 1.36 a 1.40. |
| --- | --- |

1.41

Účetní závěrky EU jasně uvádějí částky finančních oprav, které vyplývají z kontrolní úlohy Komise.

Částky uvedené v rámci finančních oprav svědčí o tom, že Komise přijala opatření na ochranu rozpočtu EU před neoprávněně vyplácenými peněžními prostředky. Poznámky k nim mají za cíl objasnit postup, který Komise přitom uplatňuje. Tyto částky budou od příjemců nakonec získány zpět prostřednictvím řízení o vrácení finančních prostředků zahájených členskými státy, protože je v jejich zájmu získat částky zpět, je-li to možné.

Komise také odkazuje na své odpovědi k bodům 1.36 a 1.40.

Různé fáze opravných mechanismů

| 1.42 | Komise předkládá údaje o třech hlavních fázích tohoto procesu:






  — | Oprava probíhá, pokud se zpětné získání prostředků či finanční oprava stále finalizuje (např. právními postupy nebo řízením o sporných otázkách v Komisi a/nebo v členských státech). |
| --- | --- | --- |

1.42

Komise předkládá údaje o třech hlavních fázích tohoto procesu:

—

Oprava probíhá, pokud se zpětné získání prostředků či finanční oprava stále finalizuje (např. právními postupy nebo řízením o sporných otázkách v Komisi a/nebo v členských státech).

| — | Oprava je potvrzena/ je o ní rozhodnuto v okamžiku, kdy je částka zpětně získaných prostředků nebo finanční oprava stanovena a finalizována (např. rozhodnutím Komise nebo dohodou s členským státem). |
| --- | --- |

—

Oprava je potvrzena/ je o ní rozhodnuto v okamžiku, kdy je částka zpětně získaných prostředků nebo finanční oprava stanovena a finalizována (např. rozhodnutím Komise nebo dohodou s členským státem).

| — | Oprava je provedena, když je částka zpětně získaných prostředků či finanční oprava skutečně inkasována (např. když Komise obdrží vrácenou platbu nebo členský stát o příslušnou částku sníží svou žádost o platbu). |
| --- | --- |

—

Oprava je provedena, když je částka zpětně získaných prostředků či finanční oprava skutečně inkasována (např. když Komise obdrží vrácenou platbu nebo členský stát o příslušnou částku sníží svou žádost o platbu).

| 1.43 | Komise jasně uvádí, že uvedené údaje týkající se různých fází nápravných mechanismů u skupiny politik „soudržnost“ se vztahují pouze ke zpětnému získávání prostředků a finančním opravám, které uložila. |
| --- | --- |

1.43

Komise jasně uvádí, že uvedené údaje týkající se různých fází nápravných mechanismů u skupiny politik „soudržnost“ se vztahují pouze ke zpětnému získávání prostředků a finančním opravám, které uložila.

| 1.44 | Účetní dvůr v této souvislosti upozorňuje na skutečnost, že u skupiny politik „soudržnost“ pouze 20 % částek potvrzených v roce 2009 (2 411 milionů EUR) bylo v témže roce také provedeno (476 milionů EUR). Po přičtení k částkám zbývajícím z předchozích let zbývá ke konci roku 2009 provést částku v celkové výši 2 332 milionů EUR. Pokud členské státy v následujících letech nepředloží další výkazy výdajů, bude zůstatková částka provedena až při uzávěrce programů (32). |
| --- | --- |

1.44

Účetní dvůr v této souvislosti upozorňuje na skutečnost, že u skupiny politik „soudržnost“ pouze 20 % částek potvrzených v roce 2009 (2 411 milionů EUR) bylo v témže roce také provedeno (476 milionů EUR). Po přičtení k částkám zbývajícím z předchozích let zbývá ke konci roku 2009 provést částku v celkové výši 2 332 milionů EUR. Pokud členské státy v následujících letech nepředloží další výkazy výdajů, bude zůstatková částka provedena až při uzávěrce programů (32).

| 1.44 | Účetní závěrky poskytují podrobné informace o finančních opravách potvrzených, provedených a těch, které zbývají k provedení, a vysvětlují důvody, pro něž má být významná částka ještě provedena.

  Jak Účetní dvůr správně podotýká, dojde k provádění finančních oprav z posledních let většinou při uzavírání programu, pokud bylo dosaženo stropu vyplývajícího z právní úpravy pro průběžné platby. Finanční opravy potvrzené v průběhu trvání programů mohou být provedeny také při následných žádostech o platby. Proto je obtížné najít přímou souvislost mezi částkami finančních oprav potvrzenými v daném roce a částkami provedenými v témže roce.


  Finanční opravy potvrzené v průběhu trvání programů se zpravidla provádějí při následných žádostech o platby. Protože stropu pro platby mohlo být dosaženo u většiny programů na období 2000-2006, je nezbytné, aby se snížení nezpůsobilých výdajů odráželo pouze v uzavíracích dokumentech, které musí být členským státem předloženy v roce 2010.


  Jakmile má Komise důkaz o provedení opravy odečtením nezpůsobilých výdajů od žádosti o závěrečnou platbu, vykáže finanční opravu jako provedenou. Podrobné informace o provedení finančních oprav jsou uvedeny v bodě 6 přílohy ke konsolidované účetní závěrce.


  I když v účetním systému Komise nelze sledovat všechny jednotlivé finanční opravy, nýbrž pouze ty, které mají finanční důsledky z hlediska příspěvku EU, budou finanční opravy prokazující provedení v roce 2010 vykázány v účtech Komise za rok 2010 jako provedené.


  Číselné údaje programů a fondů se podstatně liší vzhledem k povaze a/nebo objemu dotčených oprav. |
| --- | --- |

1.44

Jak Účetní dvůr správně podotýká, dojde k provádění finančních oprav z posledních let většinou při uzavírání programu, pokud bylo dosaženo stropu vyplývajícího z právní úpravy pro průběžné platby. Finanční opravy potvrzené v průběhu trvání programů mohou být provedeny také při následných žádostech o platby. Proto je obtížné najít přímou souvislost mezi částkami finančních oprav potvrzenými v daném roce a částkami provedenými v témže roce.

Finanční opravy potvrzené v průběhu trvání programů se zpravidla provádějí při následných žádostech o platby. Protože stropu pro platby mohlo být dosaženo u většiny programů na období 2000-2006, je nezbytné, aby se snížení nezpůsobilých výdajů odráželo pouze v uzavíracích dokumentech, které musí být členským státem předloženy v roce 2010.

Jakmile má Komise důkaz o provedení opravy odečtením nezpůsobilých výdajů od žádosti o závěrečnou platbu, vykáže finanční opravu jako provedenou. Podrobné informace o provedení finančních oprav jsou uvedeny v bodě 6 přílohy ke konsolidované účetní závěrce.

I když v účetním systému Komise nelze sledovat všechny jednotlivé finanční opravy, nýbrž pouze ty, které mají finanční důsledky z hlediska příspěvku EU, budou finanční opravy prokazující provedení v roce 2010 vykázány v účtech Komise za rok 2010 jako provedené.

Číselné údaje programů a fondů se podstatně liší vzhledem k povaze a/nebo objemu dotčených oprav.

Nedostatek spolehlivých informací týkajících se ročního dopadu nápravných mechanismů

| 1.45 | V zásadě platí, že pokud jsou k dispozici spolehlivé informace o účinku nápravných mechanismů v minulosti, mělo by být možné odhadnout pravděpodobné účinky uplatnění téhož mechanismu v budoucnosti. Někdy se však chybně prohlašovalo, že zpětně získané prostředky a opravy je možné srovnávat s odhady chyb Účetního dvora nebo je dokonce oproti nim započíst. |
| --- | --- |

1.45

V zásadě platí, že pokud jsou k dispozici spolehlivé informace o účinku nápravných mechanismů v minulosti, mělo by být možné odhadnout pravděpodobné účinky uplatnění téhož mechanismu v budoucnosti. Někdy se však chybně prohlašovalo, že zpětně získané prostředky a opravy je možné srovnávat s odhady chyb Účetního dvora nebo je dokonce oproti nim započíst.

| 1.45 | Komise uvedla, že míra chyb podle odhadu Účetního dvora (zejména v oblasti soudržnosti) zveřejněná v jeho výroční zprávě se někdy převádí do absolutního množství, které se potom srovnává se zpětně získanými prostředky a počty oprav. Komise s tímto postupem nesouhlasí.

  Komise opakovaně potvrdila, že víceleté programy podléhají víceletým systémům kontroly a že řada chyb, které zjistil Účetní dvůr v daném roce, by obvykle byla zjištěna a napravena prostřednictvím systémů Komise v následujících letech. Lze to prokázat tím, že se v době uzavírání programu vypočte míra zbytkových chyb, která se v minulosti ukázala jako nižší než během prováděcího období.


  Komise souhlasí s tím, že srovnání míry chyb uvedené v prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti, která se týká ročního testování operací, s jejím vlastním výpočtem chybovosti není jednoduché. |
| --- | --- |

1.45

Komise opakovaně potvrdila, že víceleté programy podléhají víceletým systémům kontroly a že řada chyb, které zjistil Účetní dvůr v daném roce, by obvykle byla zjištěna a napravena prostřednictvím systémů Komise v následujících letech. Lze to prokázat tím, že se v době uzavírání programu vypočte míra zbytkových chyb, která se v minulosti ukázala jako nižší než během prováděcího období.

Komise souhlasí s tím, že srovnání míry chyb uvedené v prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti, která se týká ročního testování operací, s jejím vlastním výpočtem chybovosti není jednoduché.

| 1.46 | Spolehlivé každoroční informace o nápravných mechanismech však nejsou k dispozici. V příloze k účetní závěrce není systematicky vykázáno, jak se zpětně získané prostředky vztahují k jednotlivým rokům, a v některých případech byly zjištěny nahromaděné či nevyřízené případy oprav z předchozích let a zaúčtovány do běžného rozpočtového roku. |
| --- | --- |

1.46

Spolehlivé každoroční informace o nápravných mechanismech však nejsou k dispozici. V příloze k účetní závěrce není systematicky vykázáno, jak se zpětně získané prostředky vztahují k jednotlivým rokům, a v některých případech byly zjištěny nahromaděné či nevyřízené případy oprav z předchozích let a zaúčtovány do běžného rozpočtového roku.

| 1.46 | Jak uvedl samotný Účetní dvůr v bodě 1.44, bude většina finančních oprav v oblasti soudržnosti přijatých v této pokročilé fázi programového období 2000-2006 provedena při uzavírání programu, a nikoli v roce, v kterém byla provedena nebo kdy byla finanční oprava potvrzena. Jedná se o víceletou povahu opravných systémů pro společně řízené programy.

  Navíc lze uložit paušální opravy v případech, kdy byly zjištěny nedostatky systémů kontroly na úrovni členských států, ale nebyly opraveny samotným členským státem, a to bez jakéhokoli vztahu ke konkrétním nesprávným výdajům nebo konkrétnímu roku.


  Proto není možné zjistit přímou souvislost mezi finanční opravou a rokem, kdy došlo k použití výdajů, k němuž se vztahuje.


  Strukturální fondy jsou spravovány ve víceletém rámci. Jestliže finanční oprava nebyla zaúčtována v roce N, bude zaúčtována v roce N+1, aniž by tím byla ovlivněna spolehlivost postupu, jehož hlavním cílem je zajistit, aby všechny nesprávné platby byly opraveny. Toto vyrovnání mezi jednotlivými roky programového období je nezbytné pro poskytování přesných, transparentních a úplných souhrnných informací o finančních opravách.


  Přílohy k finančním výkazům nicméně uvádějí informace o finančních opravách potvrzených a provedených v konkrétním roce, jakož i souhrnné informace.


  Naproti tomu v zemědělství (EZZF a EZFRV) se finanční opravy vztahují k výdajům konkrétního rozpočtového roku a tato souvislost se zveřejňuje v každém rozhodnutí o shodě přijatém Komisí. |
| --- | --- |

1.46

Navíc lze uložit paušální opravy v případech, kdy byly zjištěny nedostatky systémů kontroly na úrovni členských států, ale nebyly opraveny samotným členským státem, a to bez jakéhokoli vztahu ke konkrétním nesprávným výdajům nebo konkrétnímu roku.

Proto není možné zjistit přímou souvislost mezi finanční opravou a rokem, kdy došlo k použití výdajů, k němuž se vztahuje.

Strukturální fondy jsou spravovány ve víceletém rámci. Jestliže finanční oprava nebyla zaúčtována v roce N, bude zaúčtována v roce N+1, aniž by tím byla ovlivněna spolehlivost postupu, jehož hlavním cílem je zajistit, aby všechny nesprávné platby byly opraveny. Toto vyrovnání mezi jednotlivými roky programového období je nezbytné pro poskytování přesných, transparentních a úplných souhrnných informací o finančních opravách.

Přílohy k finančním výkazům nicméně uvádějí informace o finančních opravách potvrzených a provedených v konkrétním roce, jakož i souhrnné informace.

Naproti tomu v zemědělství (EZZF a EZFRV) se finanční opravy vztahují k výdajům konkrétního rozpočtového roku a tato souvislost se zveřejňuje v každém rozhodnutí o shodě přijatém Komisí.

| 1.47 | Kromě toho mohou cykly mnoha nápravných mechanismů trvat několik let a změny faktorů ovlivňující schopnost řady systémů dohledu a kontroly zjednat nápravu (právní a organizační rámec, podrobnosti postupů zpětného získávání prostředků, typ, velikost a doba trvání projektů atd.) mohou mít vliv na schopnost odhadovat pravděpodobný budoucí dopad. |
| --- | --- |

1.47

Kromě toho mohou cykly mnoha nápravných mechanismů trvat několik let a změny faktorů ovlivňující schopnost řady systémů dohledu a kontroly zjednat nápravu (právní a organizační rámec, podrobnosti postupů zpětného získávání prostředků, typ, velikost a doba trvání projektů atd.) mohou mít vliv na schopnost odhadovat pravděpodobný budoucí dopad.

| 1.48 | Je také třeba připomenout, že nápravné mechanismy Komise se týkají především finančních oprav, nikoli zpětně získaných prostředků (viz 1.39 a 1.40). |
| --- | --- |

1.48

Je také třeba připomenout, že nápravné mechanismy Komise se týkají především finančních oprav, nikoli zpětně získaných prostředků (viz 1.39 a 1.40).

| 1.48 | Viz odpověď k bodu 1.39. |
| --- | --- |

1.48

Závěry týkající se schopnosti systémů dohledu a kontroly zjednat nápravu

| 1.49 | Komise v roce 2009 podnikla kroky k rozšíření a zdokonalení informací, které poskytuje o nápravných mechanismech uplatňovaných na rozpočet EU. Tento vývoj je pozitivní. Nicméně poskytované informace zatím nejsou úplně spolehlivé, protože Komise ne vždy dostává od členských států spolehlivé informace. Dále je třeba prověřit potřebu zdokonalit pokyny pro finanční výkaznictví, zejména jaké informace se mají uvádět a jakým způsobem by se s nimi mělo zacházet. U některých oblastí výdajů Komise neposkytuje údaje, které by umožnily odsouhlasit následující: rok, v němž byla příslušná platba provedena, rok, v němž je příslušná chyba zjištěna, a rok, v němž je výsledná finanční oprava zveřejněna v příloze k účetní závěrce. |
| --- | --- |

1.49

Komise v roce 2009 podnikla kroky k rozšíření a zdokonalení informací, které poskytuje o nápravných mechanismech uplatňovaných na rozpočet EU. Tento vývoj je pozitivní. Nicméně poskytované informace zatím nejsou úplně spolehlivé, protože Komise ne vždy dostává od členských států spolehlivé informace. Dále je třeba prověřit potřebu zdokonalit pokyny pro finanční výkaznictví, zejména jaké informace se mají uvádět a jakým způsobem by se s nimi mělo zacházet. U některých oblastí výdajů Komise neposkytuje údaje, které by umožnily odsouhlasit následující: rok, v němž byla příslušná platba provedena, rok, v němž je příslušná chyba zjištěna, a rok, v němž je výsledná finanční oprava zveřejněna v příloze k účetní závěrce.

| 1.49 | Viz odpovědi k bodům 1.19, 1.40 a 1.46.

  Odsouhlasení plateb, chyb a finančních oprav podle návrhu Účetního dvora není možné, je-li systém prohlášení o výdajích kumulovaný za víceleté období nebo v některých případech, kdy se jedná o systémy finančních oprav (viz také odpověď k bodu 1.50). |
| --- | --- |

1.49

Odsouhlasení plateb, chyb a finančních oprav podle návrhu Účetního dvora není možné, je-li systém prohlášení o výdajích kumulovaný za víceleté období nebo v některých případech, kdy se jedná o systémy finančních oprav (viz také odpověď k bodu 1.50).

| 1.50 | Z hlediska hodnoty představuje valná většina oprav finanční opravy uložené členským státům či třetím zemím, nikoliv prostředky zpětně získané od jednotlivých příjemců, kteří obdrželi finanční prostředky EU nesprávně. Oproti tomu chyby, které při testování zjistil Účetní dvůr, se většinou týkají částek, o něž příjemci nesprávně žádali nebo jim byly nesprávně vyplaceny. S ohledem na tyto skutečnosti Účetní dvůr konstatuje, že jeho odhad míry chyb a údaje o finančních opravách a zpětně získaných částkách poskytnuté Komisí není možné smysluplně srovnávat. |
| --- | --- |

1.50

Z hlediska hodnoty představuje valná většina oprav finanční opravy uložené členským státům či třetím zemím, nikoliv prostředky zpětně získané od jednotlivých příjemců, kteří obdrželi finanční prostředky EU nesprávně. Oproti tomu chyby, které při testování zjistil Účetní dvůr, se většinou týkají částek, o něž příjemci nesprávně žádali nebo jim byly nesprávně vyplaceny. S ohledem na tyto skutečnosti Účetní dvůr konstatuje, že jeho odhad míry chyb a údaje o finančních opravách a zpětně získaných částkách poskytnuté Komisí není možné smysluplně srovnávat.

| 1.50 | Komise v rámci přímého řízení opravuje chyby buď tím, že přistoupí ke zpětnému získání prostředků (inkasní příkaz nebo kompenzace z následných plateb) nebo si vyžádá opravený výkaz nákladů.

  Velká většina rozpočtu EU, asi 80 %, se plní v rámci sdíleného řízení, kdy členské státy odpovídají v první řadě za zajištění správnosti výdajů nahlášených Komisi, a tudíž za zjištění a nápravu nesrovnalostí. Při tomto způsobu řízení odpovídá Komise také za účinnost systémů zavedených vnitrostátními orgány, a není-li tomu tak, může uložit finanční opravy. Systém finančních oprav podle platných právních předpisů je proto schopen zajistit, aby Komise dosáhla vrácení/provedla opravu nesprávné platby od členských států, které ji zase musí získat zpět od příjemce. Pokud jsou však finanční opravy spojeny se systémovými nedostatky, a nikoli s chybami zjištěnými na úrovni příjemců, jsou obvykle založeny na paušálních sazbách nebo sazbách stanovených na základě extrapolace.


  Proto je nutné rozlišovat mezi:







  — | informacemi týkajícími se finančních oprav po kontrolách a auditech EU, které jsou úplné a spolehlivé, ale v případě systémových nedostatků nemohou být přímo spojovány s chybami v platbách příjemci a ani s konkrétním rokem; |
| --- | --- | --- |

1.50

Velká většina rozpočtu EU, asi 80 %, se plní v rámci sdíleného řízení, kdy členské státy odpovídají v první řadě za zajištění správnosti výdajů nahlášených Komisi, a tudíž za zjištění a nápravu nesrovnalostí. Při tomto způsobu řízení odpovídá Komise také za účinnost systémů zavedených vnitrostátními orgány, a není-li tomu tak, může uložit finanční opravy. Systém finančních oprav podle platných právních předpisů je proto schopen zajistit, aby Komise dosáhla vrácení/provedla opravu nesprávné platby od členských států, které ji zase musí získat zpět od příjemce. Pokud jsou však finanční opravy spojeny se systémovými nedostatky, a nikoli s chybami zjištěnými na úrovni příjemců, jsou obvykle založeny na paušálních sazbách nebo sazbách stanovených na základě extrapolace.

Proto je nutné rozlišovat mezi:

—

informacemi týkajícími se finančních oprav po kontrolách a auditech EU, které jsou úplné a spolehlivé, ale v případě systémových nedostatků nemohou být přímo spojovány s chybami v platbách příjemci a ani s konkrétním rokem;

| — | informacemi o odňatých a zpětně získaných částkách nesprávných výdajů, které členské státy předaly Komisi: zatímco v případě zemědělství jsou dostupné informace dostatečné (viz odpověď k bodu 1.17), v oblasti soudržnosti se akční plán pro strukturální opatření z roku 2008 konkrétně zabýval kvalitou a úplností těchto údajů. Proto mají údaje za rok 2009 předložené členskými státy Komisi v prvním pololetí 2010 lepší kvalitu a jsou úplnější. |
| --- | --- |

—

informacemi o odňatých a zpětně získaných částkách nesprávných výdajů, které členské státy předaly Komisi: zatímco v případě zemědělství jsou dostupné informace dostatečné (viz odpověď k bodu 1.17), v oblasti soudržnosti se akční plán pro strukturální opatření z roku 2008 konkrétně zabýval kvalitou a úplností těchto údajů. Proto mají údaje za rok 2009 předložené členskými státy Komisi v prvním pololetí 2010 lepší kvalitu a jsou úplnější.

Komise souhlasí s tím, že srovnání míry chyb prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti, která se na základě Smlouvy týká ročního testování vzorku operací, s údaji k finančním opravám není důležité. V důsledku různých typů finančních oprav uvedených výše není v oblasti soudržnosti možné zjistit přímou souvislost mezi finanční opravou a rokem výdajů, ke kterému se vztahuje. Dopad finančních oprav lze však samozřejmě zjistit výpočtem míry zbytkových chyb po uzavření programu. Například z auditního šetření uzavírání programů provedeného pro nestatistické účely, které GŘ REGIO provedlo u vzorku programů EFRR na období 1994-1999 a které bylo dokončeno v lednu 2010, však plyne, že při uzavírání programů a poté, co byly provedeny veškeré finanční opravy, bylo celkové riziko chyb podstatně sníženo.

Komise zajistí ochranu finančních zájmů Unie uplatňováním systémů řízení a kontroly a postupů, jak je stanoveno ve finančních a odvětvových nařízeních určených zákonodárcem s cílem předcházet chybám poškozujícím rozpočet EU, zjišťovat a opravovat je.

---

(1)  Konsolidované finanční výkazy se skládají z rozvahy, výsledovky, výkazu peněžních toků, výkazu změn čistých aktiv a shrnutí důležitých účetních zásad a dalších vysvětlivek (včetně vykazování podle segmentů).

(2)  Konsolidované zprávy o plnění rozpočtu se skládají z konsolidovaných zpráv o plnění rozpočtu a shrnutí rozpočtových zásad a dalších vysvětlivek.

(3)  Vedení na úrovni orgánů a institucí a subjektů Evropské unie zahrnuje členy orgánů, ředitele agentur, pověřené schvalující osoby a dále pověřené schvalující osoby, účetní a vedoucí pracovníky finančních, auditních a kontrolních oddělení. Na úrovni členských států a přijímajících států zahrnuje vedení schvalující osoby, účetní a vedoucí pracovníky platebních orgánů, certifikačních orgánů a implementačních agentur.

(4)  Účetní pravidla, která přijal účetní Komise, vycházejí z mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor (International Public Sector Accounting Standards– IPSAS), vydávaných Mezinárodní federací účetních (International Federation of Accountants– IFAC), a nejsou-li k dispozici, pak mezinárodními účetními standardy (International Accounting Standards– IAS) / mezinárodními standardy finančního výkaznictví (International Financial Reporting Standards– IFRS), vydávanými Radou pro mezinárodní účetní standardy (International Accounting Standards Board– IASB). V souladu s finančním nařízením se konsolidované finanční výkazy za rozpočtový rok 2009 sestavují na základě těchto účetních pravidel, která přijal účetní Komise a kterými se zásady akruálního účetnictví přizpůsobují specifickému prostředí Evropské unie (tento postup se používá od rozpočtového roku 2005). Oproti tomu konsolidované zprávy o plnění rozpočtu nadále vycházejí především z pohybů hotovosti.

(5)  Před tím, než orgány a instituce roční účetní závěrku přijmou, schvalují ji jednotliví účetní, kteří tak osvědčují, že mají přiměřenou jistotu, že účetní závěrka věrně a poctivě odráží finanční situaci orgánu či instituce (článek 61 finančního nařízení).

(6)  Roční účetní závěrky subjektů sestavují příslušní ředitelé a zasílají ji spolu se stanoviskem správní rady účetnímu Komise. Kromě toho ji podepisují i příslušní účetní, kteří tak osvědčují, že účetní závěrka věrně a poctivě odráží finanční situaci subjektu (článek 61 finančního nařízení).

(7)  Podle mezinárodního auditorského standardu 700 „Formulace výroku a zprávy auditora k účetní závěrce“ (ISA 700, bod 35) jsou termíny „ve všech významných věrně ohledech zobrazovat“ a „podávat věrný a poctivý obraz“ shodné.

(8)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1), naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 1525/2007 (Úř. věst L 343, 27.12.2007, s. 9), vyžaduje, aby byla konečná účetní závěrka předložena do 31. července následujícího rozpočtového roku.

(9)  Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích, Evropská policejní akademie a společný podnik iniciativy pro inovativní léčiva.

(10)  Mnohá generální ředitelství používají pro účely finančního řízení a pro zadávání operací, které jsou odesílány do centrálního účetního systému (ABAC) přes rozhraní, vlastní místní počítačové systémy. Podle čl. 61 odst. 1 písm. e) finančního nařízení musí účetní tyto systémy ověřit, aby mohl posoudit jejich řádné fungování.

(11)  Generální ředitelství pro vnější vztahy a generální ředitelství pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost.

(12)  Jak se stanoví v interních pokynech účetního Komise ze dne 10. července 2009.

(13)  Viz bod 5.61 výroční zprávy za rok 2006, bod 5.44 výroční zprávy za rok 2007 a bod 5.56 výroční zprávy za rok 2008.

(14)  Viz body 1.10 a 1.11 výroční zprávy za rok 2002, bod 1.11 výroční zprávy za rok 2003, body 1.12 a 1.13 výroční zprávy za rok 2004, bod 1.57 výroční zprávy za rok 2005, bod 1.34 výroční zprávy za rok 2006 a bod 1.28 výroční zprávy za rok 2007.

(15)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo) (Úř. věst. L 196, 24.7.2008, s. 1).

(16)  O rozsahu auditu příjmů pojednávají body 2.7–2.14.

(17)  Z toho 1 881 milionů EUR se týká záloh a 272 milionů EU průběžných a konečných plateb. Průběžné a konečné platby nákladů ve výši 1 399 milionů EUR, u nichž byly hlavní činnosti/projekty zahájeny v letech 2004 a 2005, ale Komise je schválila až v roce 2009 (viz body 7.8 a 7.19), se vztahují k uzávěrkám a vyrovnáním.

(18)  U skupiny politik „soudržnost“ souvisela většina práce na systémech s novým obdobím a sestávala z prověrky souladu systémů s požadavky právních předpisů. Ty byly ve výsledku posouzeny jako částečně v souladu s předpisy.

(19)  Viz body 3.18–3.19 a
  příloha 3.1
  (Výsledky testování operací ve skupině politik „zemědělství a přírodní zdroje“) této zprávy a výroční zpráva za rok 2008, body 5.13–5.14 a příloha 5.1, část 1 „Hlavní rysy testování operací na základě vzorku“.

(20)  Viz body 4.17–4.19 a
  příloha 4.1
  (Výsledky testování operací ve skupině politik „soudržnost“) a výroční zpráva za rok 2008, body 6.16–6.17 a příloha 6.1 část 1 „Hlavní rysy testování operací na základě vzorku“.

(21)  Celkový počet výhrad se zvýšil z 15 v roce 2008 na 20 v roce 2009.

(22)  Podle článku 317 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

(23)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru – Shrnutí výsledků práce Komise za rok 2009, KOM(2010) 281 v konečném znění ze dne 2. června 2010.

(24)  Viz také bod 2.15 výroční zprávy za rok 2008.

(25)  Viz také body 1.16 a 1.17 výroční zprávy za rok 2008.

(26)  Viz také bod 2.17 výroční zprávy za rok 2008.

(27)  Článek 28a finančního nařízení.

(28)  Čl. 71 odst. 3 finančního nařízení.

(29)  Obecná připomínka k různým pohledávkám ve výročních zprávách za roky 2002, 2003 a 2004. Zvláštní připomínky ve výroční zprávě za rok 2005, body 6.36–6.41, ve výroční zprávě za rok 2006, body 2.26–2.30, ve výroční zprávě za rok 2007, body 1.29–1.31, 7.39 a výroční zprávě za rok 2008, body 1.16–1.17 a bod 2.16 c).

(30)  Viz účetní závěrka Evropské unie za rozpočtový rok 2009 – bod 6 přílohy k účetní závěrce.

(31)  V zemědělství ale podle nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 (Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1) bude 50 % nesprávné platby, kterou členské státy do čtyř let, nebo v případě soudního řízení do osmi let, nezískají od příjemců zpět, automaticky účtováno na vrub rozpočtu příslušného členského státu (tzv. pravidlo 50/50) (viz body 3.50 a 3.51). Členské státy musí ve zpětném získávání prostředků pokračovat a veškeré zpětně získané prostředky účtovat ve prospěch rozpočtu EU.

(32)  U většiny operačních programů na období 2000–2006 bylo v roce 2009 95 % stropu pro vykazování výdajů před uzavřením programu již dosaženo.

(33)  O rozpočtových hlavách 14 a 24 až 31 oddílu III souhrnného rozpočtu, které se týkají především správních výdajů, se pojednává v oddílu Evropská komise kapitoly 9.

(34)  Správní výdaje se odečítají od výdajů skupin politik a vykazují se odděleně jako samostatná položka, což vede v porovnání s kapitolami 3 až 8 k rozdílům.

(35)  O výdajích auditovaných v rámci každé skupiny politik pojednává oddíl „rozsah a koncepce auditu“ kapitol 3 až 8.

(36)  Většina práce na systémech se týkala nového období a sestávala z prověrky souladu systémů s požadavky právních předpisů. Výsledkem posouzení bylo, že systémy jsou částečně v souladu s požadavky (viz bod 4.36).

(37)  Průběžné a končené platby, kterými se proplácí certifikované výdaje, ve výši 23 081 milionů EUR (viz bod 4.15).

(38)  Posouzení systémů dohledu a kontroly vychází z prověrky systému Komise pro uzávěrky programů a projektů (viz bod 7.19).

(39)  Systémy se klasifikují jako „částečně účelné“, pokud se u některých kontrolních mechanismů má za to, že fungují přiměřeně, kdežto u jiných nikoli. Jako celek tedy nemusí úspěšně omezovat chyby v uskutečněných operacích na přijatelnou úroveň.

(40)  Účetní dvůr se rozhodl prezentovat míru chyb ve třech rozpětích (viz
  příloha 1.1
  , body 8–12). Tato rozpětí nelze interpretovat jako interval spolehlivosti (ve statistickém slova smyslu).

PŘÍLOHA 1.1

METODIKA A KONCEPCE AUDITU

ČÁST 1 –   Metodika a koncepce auditu spolehlivosti účetní závěrky

| 1. | Při posuzování, zda konsolidovaná účetní závěrka, složená z konsolidovaných finančních výkazů a konsolidovaných zpráv o plnění rozpočtu (1) ve všech významných ohledech věrně zobrazuje finanční situaci Evropské unie a výsledky operací a peněžních toků za daný rok, se uplatňují tato hlavní kritéria:
  a)   legalita a správnost: účetní závěrka se sestavuje v souladu s pravidly a jsou k dispozici rozpočtové prostředky;
  b)   úplnost: jsou zaúčtovány veškeré příjmové a výdajové operace a aktiva a pasiva (včetně podrozvahových položek) příslušící k danému období;
  c)   realita operací a existence aktiv a pasiv: každá příjmová a výdajová operace je opodstatněná událostí, která se subjektu týká a souvisí s daným obdobím. Aktivum či pasivum k datu sestavení rozvahy existuje a vztahuje se k účetní jednotce;
  d)   stanovení hodnoty a ocenění: příjmové či výdajové operace a aktiva a pasiva se účtují v náležité hodnotě s ohledem na zásadu opatrnosti;
  e)   předkládání informací: informace o příjmových a výdajových operacích a aktivech a pasivech se zveřejňují a popisují v souladu s příslušnými účetními pravidly a zvyklostmi a zásadou průhlednosti. |
| --- | --- |

1.

Při posuzování, zda konsolidovaná účetní závěrka, složená z konsolidovaných finančních výkazů a konsolidovaných zpráv o plnění rozpočtu (1) ve všech významných ohledech věrně zobrazuje finanční situaci Evropské unie a výsledky operací a peněžních toků za daný rok, se uplatňují tato hlavní kritéria:

a)   legalita a správnost: účetní závěrka se sestavuje v souladu s pravidly a jsou k dispozici rozpočtové prostředky;

b)   úplnost: jsou zaúčtovány veškeré příjmové a výdajové operace a aktiva a pasiva (včetně podrozvahových položek) příslušící k danému období;

c)   realita operací a existence aktiv a pasiv: každá příjmová a výdajová operace je opodstatněná událostí, která se subjektu týká a souvisí s daným obdobím. Aktivum či pasivum k datu sestavení rozvahy existuje a vztahuje se k účetní jednotce;

d)   stanovení hodnoty a ocenění: příjmové či výdajové operace a aktiva a pasiva se účtují v náležité hodnotě s ohledem na zásadu opatrnosti;

e)   předkládání informací: informace o příjmových a výdajových operacích a aktivech a pasivech se zveřejňují a popisují v souladu s příslušnými účetními pravidly a zvyklostmi a zásadou průhlednosti.

| 2. | Audit se skládá z těchto základních prvků:






  a) | aktualizace kontrolního prostředí v oblasti účetnictví; |
| --- | --- | --- |

2.

Audit se skládá z těchto základních prvků:

a)

aktualizace kontrolního prostředí v oblasti účetnictví;

| b) | kontroly fungování hlavních účetních postupů a postupu účetní uzávěrky ke konci roku; |
| --- | --- |

b)

kontroly fungování hlavních účetních postupů a postupu účetní uzávěrky ke konci roku;

| c) | analytické kontroly (konzistentnosti a přiměřenosti) hlavních účetních údajů; |
| --- | --- |

c)

analytické kontroly (konzistentnosti a přiměřenosti) hlavních účetních údajů;

| d) | analýzy a odsouhlasení účtů a/nebo zůstatků; |
| --- | --- |

d)

analýzy a odsouhlasení účtů a/nebo zůstatků;

| e) | testování věcné správnosti závazků, plateb a některých položek rozvahy na základě reprezentativních vzorků. |
| --- | --- |

e)

testování věcné správnosti závazků, plateb a některých položek rozvahy na základě reprezentativních vzorků.

ČÁST 2 –   Metodika a koncepce auditu správnosti operací

| 3. | Koncepce, kterou Účetní dvůr používá při auditu správnosti uskutečněných operací, má dva hlavní pilíře:






  — | přímé testování operací s cílem zjistit, nakolik jsou správné, a |
| --- | --- | --- |

3.

Koncepce, kterou Účetní dvůr používá při auditu správnosti uskutečněných operací, má dva hlavní pilíře:

—

přímé testování operací s cílem zjistit, nakolik jsou správné, a

| — | posouzení účelnosti systémů dohledu a kontroly při zajišťování správnosti operací. |
| --- | --- |

—

posouzení účelnosti systémů dohledu a kontroly při zajišťování správnosti operací.

| 4. | Tyto pilíře doplňují důkazní informace vzešlé z práce jiných auditorů (je-li to relevantní) a analýzy prohlášení vedoucích pracovníků k auditu (2). |
| --- | --- |

4.

Tyto pilíře doplňují důkazní informace vzešlé z práce jiných auditorů (je-li to relevantní) a analýzy prohlášení vedoucích pracovníků k auditu (2).

Jak Účetní dvůr provádí testování operací

| 5. | Při testování operací se vychází z reprezentativního statistického vzorku obdržených částek (v případě příjmů) nebo plateb v příslušné skupině politik. Výsledkem testování je statistický odhad, do jaké míry jsou operace v daném souboru správné. |
| --- | --- |

5.

Při testování operací se vychází z reprezentativního statistického vzorku obdržených částek (v případě příjmů) nebo plateb v příslušné skupině politik. Výsledkem testování je statistický odhad, do jaké míry jsou operace v daném souboru správné.

| 6. | Ke stanovení velikosti vzorku, která povede ke spolehlivému výsledku, používá Účetní dvůr auditní model míry jistoty. Tento model zahrnuje posouzení rizika výskytu chyb v operacích (přirozeného rizika) a rizika, že systémy dohledu a kontroly takovým chybám nebudou schopny předcházet, odhalovat je a napravovat (kontrolní riziko). Pokud jsou systémy otestovány a shledány účelnými, lze z nich odvodit část jistoty o správnosti operací. V praxi se ale Účetní dvůr spoléhá primárně na přímé testování operací. |
| --- | --- |

6.

Ke stanovení velikosti vzorku, která povede ke spolehlivému výsledku, používá Účetní dvůr auditní model míry jistoty. Tento model zahrnuje posouzení rizika výskytu chyb v operacích (přirozeného rizika) a rizika, že systémy dohledu a kontroly takovým chybám nebudou schopny předcházet, odhalovat je a napravovat (kontrolní riziko). Pokud jsou systémy otestovány a shledány účelnými, lze z nich odvodit část jistoty o správnosti operací. V praxi se ale Účetní dvůr spoléhá primárně na přímé testování operací.

| 7. | Testování zahrnuje podrobnou prověrku operací vybraných ke kontrole; kontroluje se, zda je žádost či platba správně vyčíslena a zda je v souladu s platnými pravidly a předpisy, které upravují provádění výdajů. Přes vzorek účetních operací zaúčtovaných v rozpočtových účtech sleduje Účetní dvůr platbu až na úroveň konečného příjemce (např. zemědělce, organizátora školení či navrhovatele projektu rozvojové pomoci) a testuje dodržování příslušných podmínek na všech úrovních. Pokud je operace (na jakékoli úrovni) chybně vyčíslena nebo nesplňuje požadavky právních předpisů či neodpovídá smluvním ustanovením, má se za to, že obsahuje chybu. |
| --- | --- |

7.

Testování zahrnuje podrobnou prověrku operací vybraných ke kontrole; kontroluje se, zda je žádost či platba správně vyčíslena a zda je v souladu s platnými pravidly a předpisy, které upravují provádění výdajů. Přes vzorek účetních operací zaúčtovaných v rozpočtových účtech sleduje Účetní dvůr platbu až na úroveň konečného příjemce (např. zemědělce, organizátora školení či navrhovatele projektu rozvojové pomoci) a testuje dodržování příslušných podmínek na všech úrovních. Pokud je operace (na jakékoli úrovni) chybně vyčíslena nebo nesplňuje požadavky právních předpisů či neodpovídá smluvním ustanovením, má se za to, že obsahuje chybu.

Jak Účetní dvůr hodnotí a prezentuje výsledky testování operací

| 8. | K chybám v operacích dochází z mnoha důvodů a tyto chyby mají řadu různých podob v závislosti na povaze porušení a konkrétním pravidle či smluvním závazku, který byl porušen. Mohou se týkat podmínky pro platbu nebo jiného aspektu souvisejícího s dodržováním předpisů. |
| --- | --- |

8.

K chybám v operacích dochází z mnoha důvodů a tyto chyby mají řadu různých podob v závislosti na povaze porušení a konkrétním pravidle či smluvním závazku, který byl porušen. Mohou se týkat podmínky pro platbu nebo jiného aspektu souvisejícího s dodržováním předpisů.

| 9. | Účetní dvůr klasifikuje chyby takto:






  — | jako vyčíslitelné nebo |
| --- | --- | --- |

9.

Účetní dvůr klasifikuje chyby takto:

—

jako vyčíslitelné nebo

| — | nevyčíslitelné, pokud není možné změřit, jak velký díl částky vyplacené či inkasované z rozpočtu EU byl vyplacen či inkasován nesprávně, nebo pokud se chyba týká jiného aspektu souvisejícího s dodržováním předpisů (3); a |
| --- | --- |

—

nevyčíslitelné, pokud není možné změřit, jak velký díl částky vyplacené či inkasované z rozpočtu EU byl vyplacen či inkasován nesprávně, nebo pokud se chyba týká jiného aspektu souvisejícího s dodržováním předpisů (3); a

| — | podle jejich povahy jako chyby ve způsobilosti (platba nesplňuje pravidla způsobilosti), chyby ve výskytu (úhrada nákladu, jehož vznik nelze prokázat), chyby v přesnosti (nesprávně vypočítané platby). |
| --- | --- |

—

podle jejich povahy jako chyby ve způsobilosti (platba nesplňuje pravidla způsobilosti), chyby ve výskytu (úhrada nákladu, jehož vznik nelze prokázat), chyby v přesnosti (nesprávně vypočítané platby).

| 10. | Účetní dvůr vyjadřuje četnost výskytu chyb uvedením procenta operací ve vzorku, které obsahují chyby (jak vyčíslitelné, tak nevyčíslitelné). Tento údaj ukazuje, s jakou pravděpodobností jsou chyby v dané skupině politik rozšířeny. |
| --- | --- |

10.

Účetní dvůr vyjadřuje četnost výskytu chyb uvedením procenta operací ve vzorku, které obsahují chyby (jak vyčíslitelné, tak nevyčíslitelné). Tento údaj ukazuje, s jakou pravděpodobností jsou chyby v dané skupině politik rozšířeny.

| 11. | Účetní dvůr odhaduje celkový finanční dopad vyčíslitelných chyb, aby dospěl k nepravděpodobnější míře chyb. Nejpravděpodobnější míra chyb se klasifikuje do tří rozpětí:






  — | méně než 2 %, |
| --- | --- | --- |

11.

Účetní dvůr odhaduje celkový finanční dopad vyčíslitelných chyb, aby dospěl k nepravděpodobnější míře chyb. Nejpravděpodobnější míra chyb se klasifikuje do tří rozpětí:

—

méně než 2 %,

| — | mezi 2 % a 5 %, |
| --- | --- |

—

mezi 2 % a 5 %,

| — | více než 5 %. |
| --- | --- |

—

více než 5 %.

| 12. | Výsledky testování operací provedeného Účetním dvorem uvádí příloha 1 kapitol 2 až 9 a jejich shrnutí je uvedeno v
  tabulce 1.2
  . |
| --- | --- |

12.

Výsledky testování operací provedeného Účetním dvorem uvádí příloha 1 kapitol 2 až 9 a jejich shrnutí je uvedeno v
  tabulce 1.2
  .

Jak Účetní dvůr posuzuje systémy a vykazuje výsledky

| 13. | Systémy dohledu a kontroly zavádí Komise (a členské a přijímající státy) k řízení rozpočtových rizik, včetně správnosti operací. Posuzování účelnosti systémů při zajišťování správnosti je tedy klíčovým auditním postupem, který je zvláště vhodný pro identifikaci doporučení, která povedou ke zlepšení. |
| --- | --- |

13.

Systémy dohledu a kontroly zavádí Komise (a členské a přijímající státy) k řízení rozpočtových rizik, včetně správnosti operací. Posuzování účelnosti systémů při zajišťování správnosti je tedy klíčovým auditním postupem, který je zvláště vhodný pro identifikaci doporučení, která povedou ke zlepšení.

| 14. | Každá skupina politik je spravována řadou jednotlivých systémů, jejichž testování a posouzení zabere značné množství času. Účetní dvůr tedy každoročně vybere pro účely prověrky vzorek systémů. Výsledky posouzení systémů se předkládají ve formě tabulky s názvem Výsledky prověrky systémů, uvedené v příloze 2 kapitol 2 až 9. Pokud bylo možné audit koncipovat a provést způsobem umožňujícím posoudit účelnost systémů, klasifikovaly se tyto systémy jako „účelné“ při zmírňování rizika chyb v operacích, „částečně účelné“ (pokud existují určité nedostatky s dopadem na fungování systémů z hlediska účelnosti) nebo „neúčelné“ (jsou-li nedostatky všudypřítomné, a tím zcela ochromují fungování systémů z hlediska účelnosti). U zbývajících oblastí či skupin politik se u systémů posuzoval jejich soulad s požadavky právních předpisů. |
| --- | --- |

14.

Každá skupina politik je spravována řadou jednotlivých systémů, jejichž testování a posouzení zabere značné množství času. Účetní dvůr tedy každoročně vybere pro účely prověrky vzorek systémů. Výsledky posouzení systémů se předkládají ve formě tabulky s názvem Výsledky prověrky systémů, uvedené v příloze 2 kapitol 2 až 9. Pokud bylo možné audit koncipovat a provést způsobem umožňujícím posoudit účelnost systémů, klasifikovaly se tyto systémy jako „účelné“ při zmírňování rizika chyb v operacích, „částečně účelné“ (pokud existují určité nedostatky s dopadem na fungování systémů z hlediska účelnosti) nebo „neúčelné“ (jsou-li nedostatky všudypřítomné, a tím zcela ochromují fungování systémů z hlediska účelnosti). U zbývajících oblastí či skupin politik se u systémů posuzoval jejich soulad s požadavky právních předpisů.

| 15. | V případech, kdy se podařilo získat dostatečné a přiměřené důkazní informace, Účetní dvůr dále předkládá celkové posouzení systémů dohledu a kontroly (rovněž uvedené v příloze 2 kapitol 2 až 9), které zohledňuje jak posouzení vybraných systémů, tak výsledky testování operací. |
| --- | --- |

15.

V případech, kdy se podařilo získat dostatečné a přiměřené důkazní informace, Účetní dvůr dále předkládá celkové posouzení systémů dohledu a kontroly (rovněž uvedené v příloze 2 kapitol 2 až 9), které zohledňuje jak posouzení vybraných systémů, tak výsledky testování operací.

Jak Účetní dvůr posuzuje prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu a vykazuje výsledky

| 16. | Každé generální ředitelství vypracovává – a vydává – výroční zprávu o činnosti, v níž informuje o dosažení cílů politiky a řídících a kontrolních systémech, jež byly zavedeny, aby byla zajištěna správnost operací a řádné využívání zdrojů. Ke každé výroční zprávě o činnosti se přikládá prohlášení generálního ředitele, které mimo jiné pojednává o rozsahu, v němž byly zdroje využity pro zamýšlené účely, a o kontrolních postupech zajišťujících správnost operací (4). Tato zpráva a prohlášení jsou společně klíčovým prvkem vnitřní kontroly. |
| --- | --- |

16.

Každé generální ředitelství vypracovává – a vydává – výroční zprávu o činnosti, v níž informuje o dosažení cílů politiky a řídících a kontrolních systémech, jež byly zavedeny, aby byla zajištěna správnost operací a řádné využívání zdrojů. Ke každé výroční zprávě o činnosti se přikládá prohlášení generálního ředitele, které mimo jiné pojednává o rozsahu, v němž byly zdroje využity pro zamýšlené účely, a o kontrolních postupech zajišťujících správnost operací (4). Tato zpráva a prohlášení jsou společně klíčovým prvkem vnitřní kontroly.

| 17. | Účetní dvůr posuzuje výroční zprávy o činnosti a doprovodná prohlášení, aby zjistil, do jaké míry prezentují věrný obraz finančního řízení ve vztahu ke správnosti operací. Děje se tak formou přezkumu a analýzy, včetně srovnání se zjištěními Účetního dvora k dotyčné oblasti (oblastem). |
| --- | --- |

17.

Účetní dvůr posuzuje výroční zprávy o činnosti a doprovodná prohlášení, aby zjistil, do jaké míry prezentují věrný obraz finančního řízení ve vztahu ke správnosti operací. Děje se tak formou přezkumu a analýzy, včetně srovnání se zjištěními Účetního dvora k dotyčné oblasti (oblastem).

Jak Účetní dvůr dospívá ke svému výroku

| 18. | Účetní dvůr srovnává odhadovanou nejpravděpodobnější míru chyb s 2 % prahem významnosti, aby určil (i na základě dalších důkazních informací), že operace nejsou ve významném rozsahu zatíženy chybami („nemodifikovaný výrok“), jsou ve významném rozsahu zatíženy chybami („záporný“ výrok) nebo že je chybami ve významném rozsahu zatížena pouze část souboru („výrok s výhradou“). |
| --- | --- |

18.

Účetní dvůr srovnává odhadovanou nejpravděpodobnější míru chyb s 2 % prahem významnosti, aby určil (i na základě dalších důkazních informací), že operace nejsou ve významném rozsahu zatíženy chybami („nemodifikovaný výrok“), jsou ve významném rozsahu zatíženy chybami („záporný“ výrok) nebo že je chybami ve významném rozsahu zatížena pouze část souboru („výrok s výhradou“).

---

(1)  Včetně vysvětlivek.

(2)  Zejména výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálních ředitelů Komise (viz body 16–17) a souhrnná zpráva.

(3)  V některých případech se v rámci výdajových režimů příjemcům stanoví právně závazné požadavky a zároveň se stanoví, že nedodržení těchto požadavků neovlivňuje nárok recipienta na platbu, ale místo toho vede k finanční opravě nebo pokutě. Dobrým příkladem je „podmíněnost“ v zemědělství. Tyto požadavky vycházejí z právních předpisů pro ochranu životního prostředí, veřejného zdraví, zdraví zvířat a rostlin, dobrých životních podmínek zvířat (předpisy pro řízení) a udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (GAEC). Pokud recipient přímých plateb v rámci SZP nerespektuje příslušné požadavky související s podmíněností, provede se snížení nebo zrušení částky přímých plateb. Pokud Účetní dvůr zjistí porušení požadavků podmíněnosti, klasifikuje je jako nevyčíslitelné chyby, které tudíž nejsou zahrnuty do nejpravděpodobnější míry chyb.

(4)  Další informace o těchto postupech a odkazy na nejaktuálnější zprávy naleznete zde: http://ec.europa.eu/atwork/sythesis/index_en.htm.

---

KAPITOLA 2

Příjmy

OBSAH

Úvod

Zvláštní charakteristiky oblasti rozpočtu

Rozsah a koncepce auditu

Tradiční vlastní zdroje

Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND

Správnost operací

Tradiční vlastní zdroje

Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND

Ostatní příjmy

Účelnost systémů

Tradiční vlastní zdroje

Vlastní zdroje odvozené z DPH

Vlastní zdroje odvozené z HND

Sestavování národních účtů v členských státech

Obecné a zvláštní výhrady

Ověřování soupisů k HND v členských státech

Spolehlivost sdělení vedoucích pracovníků Komise

Závěry a doporučení

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 2.1 | V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se vlastních zdrojů a ostatních příjmů. Hlavní finanční údaje o příjmech uvádí
  tabulka 2.1
  . Vlastní zdroje jsou zdaleka nejdůležitějším zdrojem financování rozpočtových výdajů (94,1 %). |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

2.1

V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se vlastních zdrojů a ostatních příjmů. Hlavní finanční údaje o příjmech uvádí
  tabulka 2.1
  . Vlastní zdroje jsou zdaleka nejdůležitějším zdrojem financování rozpočtových výdajů (94,1 %).

Tabulka 2.1 –   Příjmy: hlavní informace

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Rozpočtová hlava | Druh příjmů | Popis | Příjmy v roce 2009 | % |
| 1 | Tradiční vlastní zdroje (TVZ) | Dávka z výroby cukru (kapitola 11) | 132 | 0,1 |
| | Cla (kapitola 12) | 14 397 | 12,3 |
| Vlastní zdroj odvozený z DPH | Zdroj odvozený z DPH (daně z přidané hodnoty) běžného rozpočtového roku (kapitola 13) | 13 743 | 11,7 |
| Vlastní zdroj odvozený z HND | Zdroj odvozený z HND (hrubého národního důchodu) běžného rozpočtového roku (kapitola 14) | 82 413 | 70,3 |
| Oprava rozpočtové nevyváženosti | Oprava poskytnutá Spojenému království (kapitola 15) | – 315 | –0,3 |
| Hrubé snížení ročních příspěvků odvozených z HND | Poskytnuté ve prospěch Nizozemska a Švédska (kapitola 16) | 4 | 0,0 |
| | VLASTNÍ ZDROJE CELKEM | 110 373 | 94,1 |
| 3 | | Přebytky, salda a opravy | 330 | 0,3 |
| 4 | | Příjmy od osob pracujících v orgánech a jiných institucích Společenství | 781 | 0,7 |
| 5 | | Příjmy ze správní činnosti orgánů | 258 | 0,2 |
| 6 | | Příspěvky a náhrady v rámci dohod a programů Společenství | 4 545 | 3,9 |
| 7 | | Úroky z prodlení a pokuty | 933 | 0,8 |
| 8 | | Výpůjční a úvěrové operace | 4 | 0,0 |
| 9 | | Různé příjmy | 61 | 0,1 |
| | | OSTATNÍ PŘÍJMY CELKEM | 6 912 | 5,9 |
| Příjmy za rok celkem | 117 285 | 100,0 |

(v mil. EUR)

Rozpočtová hlava

Druh příjmů

Popis

Příjmy v roce 2009

%

1

Tradiční vlastní zdroje (TVZ)

Dávka z výroby cukru (kapitola 11)

132

0,1

Cla (kapitola 12)

14 397

12,3

Vlastní zdroj odvozený z DPH

Zdroj odvozený z DPH (daně z přidané hodnoty) běžného rozpočtového roku (kapitola 13)

13 743

11,7

Vlastní zdroj odvozený z HND

Zdroj odvozený z HND (hrubého národního důchodu) běžného rozpočtového roku (kapitola 14)

82 413

70,3

Oprava rozpočtové nevyváženosti

Oprava poskytnutá Spojenému království (kapitola 15)

– 315

–0,3

Hrubé snížení ročních příspěvků odvozených z HND

Poskytnuté ve prospěch Nizozemska a Švédska (kapitola 16)

4

0,0

VLASTNÍ ZDROJE CELKEM

110 373

94,1

3

Přebytky, salda a opravy

330

0,3

4

Příjmy od osob pracujících v orgánech a jiných institucích Společenství

781

0,7

5

Příjmy ze správní činnosti orgánů

258

0,2

6

Příspěvky a náhrady v rámci dohod a programů Společenství

4 545

3,9

7

Úroky z prodlení a pokuty

933

0,8

8

Výpůjční a úvěrové operace

4

0,0

9

Různé příjmy

61

0,1

OSTATNÍ PŘÍJMY CELKEM

6 912

5,9

Příjmy za rok celkem

117 285

100,0

Zdroj: Účetní závěrka za rok 2009.

Zvláštní charakteristiky oblasti rozpočtu

| 2.2 | Existují tři kategorie vlastních zdrojů (1): tradiční vlastní zdroje (dovozní cla a dávka z výroby cukru) (TVZ), vlastní zdroje vypočítané na základě daně z přidané hodnoty (DPH) vybrané členskými státy a vlastní zdroje odvozené z hrubého národního důchodu (HND) členských států. |
| --- | --- |

2.2

Existují tři kategorie vlastních zdrojů (1): tradiční vlastní zdroje (dovozní cla a dávka z výroby cukru) (TVZ), vlastní zdroje vypočítané na základě daně z přidané hodnoty (DPH) vybrané členskými státy a vlastní zdroje odvozené z hrubého národního důchodu (HND) členských států.

| 2.3 | Tradiční vlastní zdroje stanovují a vybírají členské státy. Tři čtvrtiny těchto částek se platí Unii a zbývající čtvrtinu si členské státy ponechávají na úhradu nákladů na výběr. Každý členský stát zasílá Komisi měsíční výkaz stanovených cel a poplatků (výkaz z účtu „A“) a čtvrtletní výkaz stanovených cel a poplatků, které do účtu „A“ zahrnuty nebyly (výkaz z účtu „B“) (2). |
| --- | --- |

2.3

Tradiční vlastní zdroje stanovují a vybírají členské státy. Tři čtvrtiny těchto částek se platí Unii a zbývající čtvrtinu si členské státy ponechávají na úhradu nákladů na výběr. Každý členský stát zasílá Komisi měsíční výkaz stanovených cel a poplatků (výkaz z účtu „A“) a čtvrtletní výkaz stanovených cel a poplatků, které do účtu „A“ zahrnuty nebyly (výkaz z účtu „B“) (2).

| 2.4 | Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND jsou příspěvky, jejichž výše je výsledkem aplikace jednotných sazeb na pomyslně harmonizovaný vyměřovací základ DPH nebo HND členských států vypočítaný podle pravidel Unie. |
| --- | --- |

2.4

Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND jsou příspěvky, jejichž výše je výsledkem aplikace jednotných sazeb na pomyslně harmonizovaný vyměřovací základ DPH nebo HND členských států vypočítaný podle pravidel Unie.

| 2.5 | V souladu s rozhodnutím 2007/436/ES, Euratom využívají některé členské státy na období 2007–2013 snížené sazby uplatňované na zdroj z DPH (3) a dále hrubého snížení svých ročních příspěvků založených na HND (4). Kromě toho je Spojenému království poskytována oprava rozpočtových nevyvážeností (dále jen „oprava pro Spojené království“) v podobě snížení jeho plateb vlastních zdrojů odvozených z HND. |
| --- | --- |

2.5

V souladu s rozhodnutím 2007/436/ES, Euratom využívají některé členské státy na období 2007–2013 snížené sazby uplatňované na zdroj z DPH (3) a dále hrubého snížení svých ročních příspěvků založených na HND (4). Kromě toho je Spojenému království poskytována oprava rozpočtových nevyvážeností (dále jen „oprava pro Spojené království“) v podobě snížení jeho plateb vlastních zdrojů odvozených z HND.

| 2.6 | Zdroj odvozený z HND se používá na vyrovnávání rozpočtu. Případné podhodnocení HND u konkrétního členského státu sice celkový vlastní zdroj odvozený z HND neovlivňuje, avšak v jeho důsledku se do doby, než je tento problém zjištěn a odstraněn, zvyšují příspěvky od ostatních členských států. |
| --- | --- |

2.6

Zdroj odvozený z HND se používá na vyrovnávání rozpočtu. Případné podhodnocení HND u konkrétního členského státu sice celkový vlastní zdroj odvozený z HND neovlivňuje, avšak v jeho důsledku se do doby, než je tento problém zjištěn a odstraněn, zvyšují příspěvky od ostatních členských států.

Rozsah a koncepce auditu

| 2.7 | Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  . Pro účely auditu příjmů byl na úrovni Komise testován reprezentativní statistický vzorek 62 inkasních příkazů vybraných ze záznamů Komise o veškerých vybraných příjmech (viz
  příloha 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.7

Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  . Pro účely auditu příjmů byl na úrovni Komise testován reprezentativní statistický vzorek 62 inkasních příkazů vybraných ze záznamů Komise o veškerých vybraných příjmech (viz
  příloha 2.1
  ).

Tradiční vlastní zdroje

| 2.8 | Není možné, aby audit operací, na nichž se zakládá účetní závěrka, prováděný Účetním dvorem obsáhl neproclené dovozy a dovozy, které unikly celnímu dohledu. |
| --- | --- |

2.8

Není možné, aby audit operací, na nichž se zakládá účetní závěrka, prováděný Účetním dvorem obsáhl neproclené dovozy a dovozy, které unikly celnímu dohledu.

| 2.9 | Účetní dvůr posoudil systémy dohledu a kontroly ve třech členských státech (5) a přezkoumal jejich účetní systémy pro tradiční vlastní zdroje. Zkoumal tok cel a poplatků od jejich stanovení po nahlášení Komisi, aby získal přiměřenou jistotu o správnosti zaúčtovaných částek. V každém z těchto tří členských států zkontrolovali auditoři náhodný vzorek 30 dovozních celních prohlášení. |
| --- | --- |

2.9

Účetní dvůr posoudil systémy dohledu a kontroly ve třech členských státech (5) a přezkoumal jejich účetní systémy pro tradiční vlastní zdroje. Zkoumal tok cel a poplatků od jejich stanovení po nahlášení Komisi, aby získal přiměřenou jistotu o správnosti zaúčtovaných částek. V každém z těchto tří členských států zkontrolovali auditoři náhodný vzorek 30 dovozních celních prohlášení.

| 2.10 | U pěti inkasních příkazů ze vzorku popsaného v bodě 2.7, které se týkaly tradičních vlastních zdrojů, provedl Účetní dvůr odsouhlasení vybraných měsíčních výkazů se souvisejícími účetními záznamy členských států (6). |
| --- | --- |

2.10

U pěti inkasních příkazů ze vzorku popsaného v bodě 2.7, které se týkaly tradičních vlastních zdrojů, provedl Účetní dvůr odsouhlasení vybraných měsíčních výkazů se souvisejícími účetními záznamy členských států (6).

| 2.11 | Účetní dvůr posuzoval systémy dohledu a kontroly v Komisi, včetně jejích inspekcí v členských státech. Posuzovala se i dozorčí úloha PVVZ (7). |
| --- | --- |

2.11

Účetní dvůr posuzoval systémy dohledu a kontroly v Komisi, včetně jejích inspekcí v členských státech. Posuzovala se i dozorčí úloha PVVZ (7).

| 2.12 | Účetní dvůr vzal v úvahu výsledky svého zvláštního auditu o zjednodušených celních postupech pro dovoz, který v letech 2008 a 2009 provedl v devíti členských státech (8). |
| --- | --- |

2.12

Účetní dvůr vzal v úvahu výsledky svého zvláštního auditu o zjednodušených celních postupech pro dovoz, který v letech 2008 a 2009 provedl v devíti členských státech (8).

Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND

| 2.13 | Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND vycházejí z makroekonomických statistik, jejichž výchozí údaje nelze zkontrolovat přímo. Audit proto při posuzování systémů, které Komise používá pro zpracování údajů s cílem stanovit výši částek, které budou zahrnuty do konečné účetní závěrky, vycházel z makroekonomických souhrnných ukazatelů, jež pro Komisi připravily členské státy. Účetní dvůr tedy zkoumal sestavování rozpočtu a správnost příspěvků členských států. |
| --- | --- |

2.13

Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND vycházejí z makroekonomických statistik, jejichž výchozí údaje nelze zkontrolovat přímo. Audit proto při posuzování systémů, které Komise používá pro zpracování údajů s cílem stanovit výši částek, které budou zahrnuty do konečné účetní závěrky, vycházel z makroekonomických souhrnných ukazatelů, jež pro Komisi připravily členské státy. Účetní dvůr tedy zkoumal sestavování rozpočtu a správnost příspěvků členských států.

| 2.14 | Při auditu se rovněž posuzovaly systémy dohledu a kontroly Komise, jejichž účelem je poskytovat jistotu, že tyto zdroje jsou vypočteny a vybrány správně, a dále role PVVZ a výboru pro HND (9). |
| --- | --- |

2.14

Při auditu se rovněž posuzovaly systémy dohledu a kontroly Komise, jejichž účelem je poskytovat jistotu, že tyto zdroje jsou vypočteny a vybrány správně, a dále role PVVZ a výboru pro HND (9).

SPRÁVNOST OPERACÍ

| 2.15 | Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 2.1
  . |
| --- | --- |

2.15

Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 2.1
  .

Tradiční vlastní zdroje

| 2.16 | Účetní dvůr zjistil, že celkově nebyly výkazy členských států zaslané Komisi ve významném rozsahu zatíženy chybami. |
| --- | --- |

2.16

Účetní dvůr zjistil, že celkově nebyly výkazy členských států zaslané Komisi ve významném rozsahu zatíženy chybami.

Vlastní zdroje odvozené z DPH a HND

| 2.17 | Při auditu Účetního dvora bylo zjištěno, že výpočet příspěvků členských států a jejich platby nebyly ve významném rozsahu zatíženy chybami. V prosinci 2009 však Komise odhalila chybu ve svém výpočtu předběžných odhadů opravy pro Spojené království za roky 2008 a 2009, která představovala nadhodnocení ve výši 138 milionů EUR (rok 2008) a 458 milionů EUR (rok 2009). Jelikož oprava pro Spojené království za rok 2008 byla zapsána do rozpočtu na rok 2009, členské státy, které ji financují, zaplatily v roce 2009 vyšší příspěvek, než bylo nutné. Oprava tohoto stavu bude provedena teprve tehdy, až budou revidované odhady zapsány do rozpočtu na následující roky. |
| --- | --- |

2.17

Při auditu Účetního dvora bylo zjištěno, že výpočet příspěvků členských států a jejich platby nebyly ve významném rozsahu zatíženy chybami. V prosinci 2009 však Komise odhalila chybu ve svém výpočtu předběžných odhadů opravy pro Spojené království za roky 2008 a 2009, která představovala nadhodnocení ve výši 138 milionů EUR (rok 2008) a 458 milionů EUR (rok 2009). Jelikož oprava pro Spojené království za rok 2008 byla zapsána do rozpočtu na rok 2009, členské státy, které ji financují, zaplatily v roce 2009 vyšší příspěvek, než bylo nutné. Oprava tohoto stavu bude provedena teprve tehdy, až budou revidované odhady zapsány do rozpočtu na následující roky.

| 2.17 | Jakmile Komise zaznamenala tyto anomálie, oznámila je členským státům a Účetnímu dvoru. Všechny členské státy souhlasily s tím, že jako součást běžných postupů revizí a aktualizací budou přijata nezbytná nápravná opatření. |
| --- | --- |

2.17

Ostatní příjmy

| 2.18 | Účetní dvůr zjistil, že celkově nebyly testované operace v oblasti ostatních příjmů ve významném rozsahu zatíženy chybami. |
| --- | --- |

2.18

Účetní dvůr zjistil, že celkově nebyly testované operace v oblasti ostatních příjmů ve významném rozsahu zatíženy chybami.

ÚČELNOST SYSTÉMŮ

| 2.19 | Výsledky prověrky systémů jsou shrnuty v
  příloze 2.2
  . |
| --- | --- |

2.19

Výsledky prověrky systémů jsou shrnuty v
  příloze 2.2
  .

Tradiční vlastní zdroje

| 2.20 | Podobně jako v předchozích letech (10) poukazuje Účetní dvůr na problémy s postupy a systémy, které mají vliv na částky zapsané na účty „B“ a které by měly být napraveny. Týkají se především opožděného výběru cel a poplatků a prodlení při poskytování inkasovaných částek (11) a také neodůvodněných odpisů cel (12). |
| --- | --- |

2.20

Podobně jako v předchozích letech (10) poukazuje Účetní dvůr na problémy s postupy a systémy, které mají vliv na částky zapsané na účty „B“ a které by měly být napraveny. Týkají se především opožděného výběru cel a poplatků a prodlení při poskytování inkasovaných částek (11) a také neodůvodněných odpisů cel (12).

| 2.20 | Komise dotčené členské státy požádá, aby přijaly nápravná opatření k odstranění zjištěných nedostatků, a v případě potřeby budou vyžadovány tradiční vlastní zdroje, které nebyly zaplaceny v plné výši, a rovněž případné úroky z prodlení. |
| --- | --- |

2.20

| 2.21 | Ve dvou auditovaných členských státech (13) nebyly vnitrostátní orgány schopny plně odůvodnit částky zapsané ve výkazech „B“, protože nebyly v souladu s příslušnými podklady. Podobné rozdíly zjistil Účetní dvůr i při odsouhlasování účtů „A“ (14). |
| --- | --- |

2.21

Ve dvou auditovaných členských státech (13) nebyly vnitrostátní orgány schopny plně odůvodnit částky zapsané ve výkazech „B“, protože nebyly v souladu s příslušnými podklady. Podobné rozdíly zjistil Účetní dvůr i při odsouhlasování účtů „A“ (14).

| 2.21 | Dotyčné členské státy budou požádány, aby odůvodnily částky na účtech, uhradily případné zjištěné nedoplatky tradičních vlastních zdrojů, a pokud došlo k pozdnímu poskytnutí, budou požadovány úroky z prodlení. |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | Komise se domnívá, že v případech, kdy zboží, které neoprávněně vstoupilo na celní území Společenství, bylo zajištěno, nevzniká povinnost vzniklý celní dluh na účty „B“ zapsat. Ve svém rozsudku z dubna 2009 (15) Soudní dvůr konstatoval, že k tomu, aby zajištění zboží zánik celního dluhu způsobilo, musí k němu dojít dříve, než zboží překoná první celní úřad nacházející se na tomto území. Účetní dvůr se tudíž domnívá, že dluhy vzniklé ze zboží zajištěného po této první fázi by měly být na účty skutečně zapsány. |
| --- | --- |

2.22

Komise se domnívá, že v případech, kdy zboží, které neoprávněně vstoupilo na celní území Společenství, bylo zajištěno, nevzniká povinnost vzniklý celní dluh na účty „B“ zapsat. Ve svém rozsudku z dubna 2009 (15) Soudní dvůr konstatoval, že k tomu, aby zajištění zboží zánik celního dluhu způsobilo, musí k němu dojít dříve, než zboží překoná první celní úřad nacházející se na tomto území. Účetní dvůr se tudíž domnívá, že dluhy vzniklé ze zboží zajištěného po této první fázi by měly být na účty skutečně zapsány.

| 2.22 | Postoj Komise vychází z článku 867a nařízení (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí celní kodex, podle něhož se zboží, které bylo zajištěno nebo zabaveno, považuje za propuštěné do režimu uskladňování v celním skladu. U zboží propuštěného do tohoto režimu celní dluh nevzniká a nezapisuje se na účty. Rozsudek Soudního dvora z roku 2009 se nevztahuje na relevantnost článku 867a, pokud jde o zacházení s celním dluhem u zajištěného zboží, a proto Komise čekala na výsledek jiného podobného případu, C-230/08. Komise posuzuje důsledek nedávného rozsudku v této věci a následná opatření, jež budou přijata. Když vstoupí v platnost modernizovaný celní kodex, celní dluh v souvislosti se zajištěným zbožím každopádně vždy zanikne, a to bez ohledu na místo, kde bylo zboží zajištěno. |
| --- | --- |

2.22

| 2.23 | Audity na místě, které Účetní dvůr provedl, odhalily nedostatky v celním dohledu vnitrostátních orgánů, zejména pokud se jedná o provádění analýzy rizik pro výběr hospodářských subjektů a dovozů, které měly být podrobeny celním kontrolám (16). Tím se zvyšuje riziko, že nesprávnosti zůstanou neodhaleny, což by mohlo vést k ušlým částkám tradičních vlastních zdrojů. |
| --- | --- |

2.23

Audity na místě, které Účetní dvůr provedl, odhalily nedostatky v celním dohledu vnitrostátních orgánů, zejména pokud se jedná o provádění analýzy rizik pro výběr hospodářských subjektů a dovozů, které měly být podrobeny celním kontrolám (16). Tím se zvyšuje riziko, že nesprávnosti zůstanou neodhaleny, což by mohlo vést k ušlým částkám tradičních vlastních zdrojů.

| 2.23 | Je na členských státech, aby zřídily své systémy celní kontroly na základě vhodných metod analýzy rizik. Nedostatky, na něž poukazuje Účetní dvůr, se týkají tří členských států. V jednom z těchto členských států dospěl Účetní dvůr k totožným zjištěním během auditu zjednodušených postupů a Komise sleduje opatření, která jsou přijímána. Ve zbývajících dvou členských státech nedostatky souvisí s neexistencí prvku nahodilosti v systému výběru celního prohlášení / hospodářského subjektu. V jednom členském státě přijaly vnitrostátní orgány nápravná opatření. V druhém je prvek nahodilosti používán, nebyl však začleněn do automatizovaného systému pro výběr dovozních prohlášení / hospodářských subjektů ke kontrole. |
| --- | --- |

2.23

| 2.24 | Dále Účetní dvůr v nedávné zvláštní zprávě (17) o zjednodušených celních postupech pro dovoz (18) zjistil, že ve všech navštívených členských státech se vyskytují podstatné nedostatky v kontrolách a ve většině z nich vysoká četnost chyb. Vzhledem k tomu, že na tyto členské státy připadá více než polovina celkově vybraných tradičních vlastních zdrojů a že asi dvě třetiny všech dovozních celních prohlášení v EU se předkládají s využitím zjednodušených postupů, mají tyto nedostatky v kontrolách dopad na fungování systémů dohledu a kontroly členských států v oblasti tradičních vlastních zdrojů. To zase vede k riziku, že jako tradiční vlastní zdroje mohou být vybrány nesprávné částky. |
| --- | --- |

2.24

Dále Účetní dvůr v nedávné zvláštní zprávě (17) o zjednodušených celních postupech pro dovoz (18) zjistil, že ve všech navštívených členských státech se vyskytují podstatné nedostatky v kontrolách a ve většině z nich vysoká četnost chyb. Vzhledem k tomu, že na tyto členské státy připadá více než polovina celkově vybraných tradičních vlastních zdrojů a že asi dvě třetiny všech dovozních celních prohlášení v EU se předkládají s využitím zjednodušených postupů, mají tyto nedostatky v kontrolách dopad na fungování systémů dohledu a kontroly členských států v oblasti tradičních vlastních zdrojů. To zase vede k riziku, že jako tradiční vlastní zdroje mohou být vybrány nesprávné částky.

| 2.24 | Komise souhlasí s Účetním dvorem, že by celní kontroly bylo možno zlepšit a že se tyto kontroly musí vyvíjet na základě zkušeností a osvědčených postupů.

  Komise přijímá opatření s cílem napomoci členským státům při vypracovávání postupů. Byly poskytnuty podrobné pokyny a rovněž školení ohledně toho, jak je co nejlépe používat. Výsledky budou ověřeny v průběhu monitorovacích návštěv, které se mají uskutečnit v roce 2010 a 2011. V průběhu celého roku 2009 a v roce 2010 Komise mimoto prováděla v každém členském státě zvláštní inspekce týkající se jejich strategií celních kontrol. Na základě těchto inspekcí a připomínek vyplývajících z auditu Účetního dvora Komise již požadovala nápravná opatření. V průběhu roku 2010 Komise vyhotoví tematickou zprávu o strategii celních kontrol v členských státech, která bude zahrnovat zjištění Účetního dvora, jakož i zjištění Komise. Tato zpráva bude s členskými státy projednána v PVVZ s cílem usilovat o zlepšení v této oblasti. |
| --- | --- |

2.24

Komise přijímá opatření s cílem napomoci členským státům při vypracovávání postupů. Byly poskytnuty podrobné pokyny a rovněž školení ohledně toho, jak je co nejlépe používat. Výsledky budou ověřeny v průběhu monitorovacích návštěv, které se mají uskutečnit v roce 2010 a 2011. V průběhu celého roku 2009 a v roce 2010 Komise mimoto prováděla v každém členském státě zvláštní inspekce týkající se jejich strategií celních kontrol. Na základě těchto inspekcí a připomínek vyplývajících z auditu Účetního dvora Komise již požadovala nápravná opatření. V průběhu roku 2010 Komise vyhotoví tematickou zprávu o strategii celních kontrol v členských státech, která bude zahrnovat zjištění Účetního dvora, jakož i zjištění Komise. Tato zpráva bude s členskými státy projednána v PVVZ s cílem usilovat o zlepšení v této oblasti.

Vlastní zdroje odvozené z DPH

| 2.25 | Základem pro výpočet vlastních zdrojů odvozených z DPH je DPH, která byla v členských státech skutečně vybrána (19). Ve studii, která vyčísluje a analyzuje výpadek příjmů z DPH v členských státech EU-25 (kromě Kypru) (20) a kterou v září 2009 zveřejnila Komise, se odhaduje, že rozdíl mezi skutečně vybranou DPH a teoretickou čistou daňovou povinností k DPH je za období 2004–2006 v průměru 13 %. Pokud by se u členských států, jejichž vyměřovací základ pro DPH není limitován (21), výpadek příjmů z DPH odstranil, jejich příspěvek do rozpočtu EU vycházející z DPH by se zvýšil. Tím by se snížily příspěvky odvozené z HND, třebaže dopad na jednotlivé členské státy by se lišil. |
| --- | --- |

2.25

Základem pro výpočet vlastních zdrojů odvozených z DPH je DPH, která byla v členských státech skutečně vybrána (19). Ve studii, která vyčísluje a analyzuje výpadek příjmů z DPH v členských státech EU-25 (kromě Kypru) (20) a kterou v září 2009 zveřejnila Komise, se odhaduje, že rozdíl mezi skutečně vybranou DPH a teoretickou čistou daňovou povinností k DPH je za období 2004–2006 v průměru 13 %. Pokud by se u členských států, jejichž vyměřovací základ pro DPH není limitován (21), výpadek příjmů z DPH odstranil, jejich příspěvek do rozpočtu EU vycházející z DPH by se zvýšil. Tím by se snížily příspěvky odvozené z HND, třebaže dopad na jednotlivé členské státy by se lišil.

| 2.25 | Jak potvrdil Účetní dvůr, základem pro výpočet ročního základu DPH, podle něhož je stanovena výše příspěvků v rámci vlastních zdrojů odvozených z DPH, je hodnota příjmů z DPH, které byly v průběhu tohoto roku skutečně vybrány. Ačkoliv by snížení výpadku příjmů z DPH mohlo teoreticky vést k zvýšení uhrazených vlastních zdrojů odvozených z DPH, zákonodárce zvolil metodu, při které je jakékoli zvýšení vlastních zdrojů odvozených z DPH z rozpočtového hlediska neutralizováno odpovídajícím snížením částky získané ze zdrojů odvozených z HND. |
| --- | --- |

2.25

| 2.26 | Výhrady jsou nástrojem, který umožňuje ponechat zpochybňované prvky ve výkazech o DPH podávaných členskými státy otevřené pro případné opravy i po uplynutí čtyřleté lhůty, kterou stanoví právní předpisy. V roce 2009 bylo vyjádřeno 67 výhrad a 63 bylo zrušeno. Ke konci roku zůstávalo v platnosti celkem 167 výhrad (viz
  tabulka 2.2
  ). Účetní dvůr sice zaznamenal zlepšení při rušení dlouhodobých výhrad k DPH, avšak 20 z nich, které se týkají let před rokem 2000, bylo na konci roku 2009 stále v platnosti; na konci roku 2008 bylo v platnosti 34 výhrad. |
| --- | --- |

2.26

Výhrady jsou nástrojem, který umožňuje ponechat zpochybňované prvky ve výkazech o DPH podávaných členskými státy otevřené pro případné opravy i po uplynutí čtyřleté lhůty, kterou stanoví právní předpisy. V roce 2009 bylo vyjádřeno 67 výhrad a 63 bylo zrušeno. Ke konci roku zůstávalo v platnosti celkem 167 výhrad (viz
  tabulka 2.2
  ). Účetní dvůr sice zaznamenal zlepšení při rušení dlouhodobých výhrad k DPH, avšak 20 z nich, které se týkají let před rokem 2000, bylo na konci roku 2009 stále v platnosti; na konci roku 2008 bylo v platnosti 34 výhrad.

| 2.26 | Pokračují aktivní opatření k zrušení dlouhodobě nevyřízených výhrad. V roce 2008 Komise zařadila na základě rizik všechny dlouhodobě nevyřízené výhrady do kategorií a spolu s dotčenými členskými státy začala jednotlivé body řešit s přihlédnutím k těmto relativním prioritám. V roce 2009 začala strategie přinášet výsledky a je tomu tak i nadále: v průběhu roku 2010 bylo zrušeno dalších 7 z nejstarších výhrad. Komise se domnívá, že bylo dosaženo náležitého pokroku. Další řídící schůzky budou naplánovány v roce 2010/11. |
| --- | --- |

2.26

Tabulka 2.2 –   Výhrady týkající se DPH k 31. 12. 2009

| Členský stát | Počet nevyřízených výhrad k 31. 12. 2008 | Výhrady vyjádřené v roce 2009 | Výhrady zrušené v roce 2009 | Počet nevyřízených výhrad k 31. 12. 2009 | Nejstarší rok, na nějž se vztahovaly výhrady k 31. 12. 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgie | 8 | 0 | 5 | 3 | 2000 |
| Bulharsko | 0 | 1 | 0 | 1 | 2007 |
| Česká republika | 8 | 1 | 0 | 9 | 2004 |
| Dánsko | 0 | 5 | 0 | 5 | 2004 |
| Německo | 18 | 1 | 15 | 4 | 2001 |
| Estonsko | 8 | 0 | 0 | 8 | 2004 |
| Irsko | 16 | 1 | 0 | 17 | 1998 |
| Řecko | 10 | 4 | 3 | 11 | 1998 |
| Španělsko | 3 | 0 | 1 | 2 | 2001 |
| Francie | 4 | 6 | 0 | 10 | 1993 |
| Itálie | 14 | 2 | 7 | 9 | 1995 |
| Kypr | 3 | 1 | 1 | 3 | 2004 |
| Lotyšsko | 2 | 4 | 1 | 5 | 2004 |
| Litva | 2 | 12 | 7 | 7 | 2005 |
| Lucembursko | 2 | 1 | 0 | 3 | 2004 |
| Maďarsko | 5 | 3 | 4 | 4 | 2004 |
| Malta | 6 | 4 | 0 | 10 | 2004 |
| Nizozemsko | 5 | 3 | 1 | 7 | 2002 |
| Rumunsko | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| Rakousko | 11 | 4 | 10 | 5 | 2002 |
| Polsko | 3 | 3 | 0 | 6 | 2004 |
| Portugalsko | 9 | 1 | 0 | 10 | 1996 |
| Slovinsko | 0 | 3 | 0 | 3 | 2004 |
| Slovensko | 5 | 0 | 2 | 3 | 2004 |
| Finsko | 8 | 4 | 2 | 10 | 1995 |
| Švédsko | 9 | 2 | 4 | 7 | 1995 |
| Spojené království | 4 | 1 | 0 | 5 | 1998 |
| Celkem | 163 | 67 | 63 | 167 | |

Členský stát

Počet nevyřízených výhrad k 31. 12. 2008

Výhrady vyjádřené v roce 2009

Výhrady zrušené v roce 2009

Počet nevyřízených výhrad k 31. 12. 2009

Nejstarší rok, na nějž se vztahovaly výhrady k 31. 12. 2009

Belgie

8

0

5

3

2000

Bulharsko

0

1

0

1

2007

Česká republika

8

1

0

9

2004

Dánsko

0

5

0

5

2004

Německo

18

1

15

4

2001

Estonsko

8

0

0

8

2004

Irsko

16

1

0

17

1998

Řecko

10

4

3

11

1998

Španělsko

3

0

1

2

2001

Francie

4

6

0

10

1993

Itálie

14

2

7

9

1995

Kypr

3

1

1

3

2004

Lotyšsko

2

4

1

5

2004

Litva

2

12

7

7

2005

Lucembursko

2

1

0

3

2004

Maďarsko

5

3

4

4

2004

Malta

6

4

0

10

2004

Nizozemsko

5

3

1

7

2002

Rumunsko

0

0

0

0

—

Rakousko

11

4

10

5

2002

Polsko

3

3

0

6

2004

Portugalsko

9

1

0

10

1996

Slovinsko

0

3

0

3

2004

Slovensko

5

0

2

3

2004

Finsko

8

4

2

10

1995

Švédsko

9

2

4

7

1995

Spojené království

4

1

0

5

1998

Celkem

163

67

63

167

Zdroj: Evropská komise.

Vlastní zdroje odvozené z HND

Sestavování národních účtů v členských státech

| 2.27 | Ve své zprávě o statistických údajích o schodku veřejných financí a o veřejném dluhu Řecka (22) předložené Radě ve složení pro hospodářské a finanční věci zpochybnila Komise kvalitu řeckých makroekonomických statistických údajů, včetně národních účtů. Komise a Rada vyjádřily pochybnosti o účelném fungování systémů dohledu a kontroly národního statistického úřadu Řecka, který rovněž poskytuje údaje o HND pro výpočet vlastních zdrojů. |
| --- | --- |

2.27

Ve své zprávě o statistických údajích o schodku veřejných financí a o veřejném dluhu Řecka (22) předložené Radě ve složení pro hospodářské a finanční věci zpochybnila Komise kvalitu řeckých makroekonomických statistických údajů, včetně národních účtů. Komise a Rada vyjádřily pochybnosti o účelném fungování systémů dohledu a kontroly národního statistického úřadu Řecka, který rovněž poskytuje údaje o HND pro výpočet vlastních zdrojů.

| 2.27 | Citovaná zpráva se zabývá údaji o schodku veřejných financí a o veřejném dluhu Řecka. Důkladná analýza možného dopadu záležitostí, které vyplynuly z ověření těchto údajů o schodku a dluhu, neukázala žádný významný dopad na výši HDP/HND.

  Řecko se již začalo zabývat záležitostmi uvedenými ve zprávě Komise ze dne 8. ledna 2010, a to přijetím nového zákona o řeckém statistickém systému, včetně zřízení nového statistického úřadu (ELSTAT) s cílem zaručit nezávislost a integritu statistik. |
| --- | --- |

2.27

Řecko se již začalo zabývat záležitostmi uvedenými ve zprávě Komise ze dne 8. ledna 2010, a to přijetím nového zákona o řeckém statistickém systému, včetně zřízení nového statistického úřadu (ELSTAT) s cílem zaručit nezávislost a integritu statistik.

| 2.28 | V předchozích výročních zprávách (23) vyjádřil Účetní dvůr názor, že rozdíly v systémech dohledu a kontroly národních statistických úřadů (NSÚ) členských států by mohly oslabit srovnatelnost, spolehlivost a úplnost národních účtů. Eurostat dosud nedokončil posouzení systémů dohledu a kontroly NSÚ a zatím nepřijal pokyny k používání těchto systémů v členských státech. |
| --- | --- |

2.28

V předchozích výročních zprávách (23) vyjádřil Účetní dvůr názor, že rozdíly v systémech dohledu a kontroly národních statistických úřadů (NSÚ) členských států by mohly oslabit srovnatelnost, spolehlivost a úplnost národních účtů. Eurostat dosud nedokončil posouzení systémů dohledu a kontroly NSÚ a zatím nepřijal pokyny k používání těchto systémů v členských státech.

| 2.28 | Komise se domnívá, že spolehlivost národních účtů závisí především na zvláštních statistických zdrojích a použitých metodách a svůj přístup k potvrzování HND založila na jejich ověřování a zlepšování. Náležitě navržené systémy dohledu a kontroly národních statistických úřadů členských států mohou pomoci určit a snížit rizika vzniku chyb. Komise již zohlednila připomínky Účetního dvora týkající se systémů dohledu a kontroly způsoby, které byly zmíněny v jejích odpovědích k bodu 4.24 ve zprávě za rok 2008. V průběhu ověřování HND Komise shromáždila informace o postupech členských států, zejména za účelem workshopu, který byl uspořádán v prosinci 2009. V souladu s cíli tohoto workshopu Komise určí a vypracuje osvědčené postupy, které budou členské státy používat, a rovněž postupy posuzování v této oblasti. |
| --- | --- |

2.28

Obecné a zvláštní výhrady

| 2.29 | Ke konci roku 2009 existovaly obecné výhrady (24) k údajům o HND členských států EU-15 za období 2002–2006 a členských států EU-10 za období 2004–2006, které zůstávají v platnosti, dokud nebude dokončena analýza aktualizovaných nebo nových soupisů k HND. |
| --- | --- |

2.29

Ke konci roku 2009 existovaly obecné výhrady (24) k údajům o HND členských států EU-15 za období 2002–2006 a členských států EU-10 za období 2004–2006, které zůstávají v platnosti, dokud nebude dokončena analýza aktualizovaných nebo nových soupisů k HND.

| 2.30 | Na začátku roku 2009 zůstávalo neuzavřeno deset zvláštních výhrad (25) k HND vztahujících se k období 1995–2001. Během roku 2009 zrušila Komise šest výhrad týkajících se Řecka, takže ke konci roku zůstávají čtyři (26) neuzavřené výhrady. |
| --- | --- |

2.30

Na začátku roku 2009 zůstávalo neuzavřeno deset zvláštních výhrad (25) k HND vztahujících se k období 1995–2001. Během roku 2009 zrušila Komise šest výhrad týkajících se Řecka, takže ke konci roku zůstávají čtyři (26) neuzavřené výhrady.

| 2.30 | Komise pokračuje ve své spolupráci se dvěma zeměmi, které dosud mají neuzavřené výhrady k HND vztahující se na období 1995–2001 (1 týkající se Řecka a 3 týkající se Spojeného království), tak, aby tyto výhrady mohly být zrušeny. |
| --- | --- |

2.30

Ověřování soupisů k HND v členských státech

| 2.31 | V roce 2009 navštívila Komise (Eurostat) 16 členských států, kde kontrolovala soupisy k HND (27) a prováděla přímé ověřování. V navštívených členských státech se však omezila na velmi malý počet složek HND. Jak je uvedeno v pokynech Eurostatu, u přímého ověřování se obvykle nepředpokládá, že povede k závěrům o všech částech odhadů HND. |
| --- | --- |

2.31

V roce 2009 navštívila Komise (Eurostat) 16 členských států, kde kontrolovala soupisy k HND (27) a prováděla přímé ověřování. V navštívených členských státech se však omezila na velmi malý počet složek HND. Jak je uvedeno v pokynech Eurostatu, u přímého ověřování se obvykle nepředpokládá, že povede k závěrům o všech částech odhadů HND.

| 2.31 | Komise používá přímé ověřování jako doplněk k ověřování soupisů k HND v jednotlivých zemích na základě dotazníku pro hodnocení soupisů k HND (DHSHND). Komise se domnívá, že počet složek, které vybrala, byl pro účely přímého ověřování dostatečný v souladu s „pokyny k přímému ověřování“, jež schválil výbor pro HND. |
| --- | --- |

2.31

SPOLEHLIVOST PROHLÁŠENÍ VEDOUCÍCH PRACOVNÍKŮ KOMISE K AUDITU

| 2.32 | Výsledky přezkumu prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu jsou shrnuty v
  příloze 2.3
  . Účetní dvůr upozorňuje na nedávnou zvláštní zprávu o zjednodušených celních postupech pro dovoz, která se podrobněji popisuje v bodě 2.24. Komise bude muset ve výroční zprávě o činnosti za rok 2010 závěry této zprávy zohlednit, podobně jako kontrolu opatření přijatých v návaznosti na vlastní zjištění z inspekcí zjednodušených postupů a kontrolních strategií členských států. |
| --- | --- |

2.32

Výsledky přezkumu prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu jsou shrnuty v
  příloze 2.3
  . Účetní dvůr upozorňuje na nedávnou zvláštní zprávu o zjednodušených celních postupech pro dovoz, která se podrobněji popisuje v bodě 2.24. Komise bude muset ve výroční zprávě o činnosti za rok 2010 závěry této zprávy zohlednit, podobně jako kontrolu opatření přijatých v návaznosti na vlastní zjištění z inspekcí zjednodušených postupů a kontrolních strategií členských států.

| 2.32 | Komise při svých inspekcích zjednodušených postupů a kontrolní strategie jednotlivých členských států rovněž zjistila nedostatky v kontrolních postupech členských států a v návaznosti na zjištění Účetního dvora a na vlastní zjištění bude nadále přijímat opatření. Jakmile budou tato následná opatření dokončena, bude mít Komise k dispozici ucelenější základ pro posouzení. |
| --- | --- |

2.32

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

| 2.33 | Na základě své auditní práce dospěl Účetní dvůr k těmto závěrům:






  — | výkazy a platby členských států týkající se tradičních vlastních zdrojů, |
| --- | --- | --- |

2.33

Na základě své auditní práce dospěl Účetní dvůr k těmto závěrům:

—

výkazy a platby členských států týkající se tradičních vlastních zdrojů,

| — | výpočet Komise týkající se příspěvků členských států provedený na základě údajů o DPH a HND získaných od členských států a |
| --- | --- |

—

výpočet Komise týkající se příspěvků členských států provedený na základě údajů o DPH a HND získaných od členských států a

| — | ostatní příjmy |
| --- | --- |

—

ostatní příjmy

za rozpočtový rok 2009 nebyly ve významném rozsahu zatíženy chybami.

| 2.34 | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že systémy dohledu a kontroly byly z hlediska zajišťování správnosti příjmů účelné. Účetní dvůr přesto upozorňuje na nedostatky, které sice nejsou pro účelnost systémů jako celku významné, avšak vyžadují opatření, která jsou popsána níže. |
| --- | --- |

2.34

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že systémy dohledu a kontroly byly z hlediska zajišťování správnosti příjmů účelné. Účetní dvůr přesto upozorňuje na nedostatky, které sice nejsou pro účelnost systémů jako celku významné, avšak vyžadují opatření, která jsou popsána níže.

Tradiční vlastní zdroje

| 2.35 | Jelikož audity Účetního dvora nadále odhalují problémy s používáním účtů „B“, Účetní dvůr doporučuje, aby Komise pokračovala ve svém úsilí zajistit jejich správné používání, především pokud jde o včasné stanovení a poskytnutí cel (bod 2.20). |
| --- | --- |

2.35

Jelikož audity Účetního dvora nadále odhalují problémy s používáním účtů „B“, Účetní dvůr doporučuje, aby Komise pokračovala ve svém úsilí zajistit jejich správné používání, především pokud jde o včasné stanovení a poskytnutí cel (bod 2.20).

| 2.35 | Komise bude pokračovat ve svém pravidelném ověřování účtů „B“ s cílem určit případné nedostatky, jež by mohly mít dopad na včasné stanovení a poskytnutí tradičních vlastních zdrojů. |
| --- | --- |

2.35

| 2.36 | Na základě zvláštního auditu Účetního dvora o zjednodušených celních postupech a další auditní práce v roce 2009 dospěl Účetní dvůr k závěru, že systémy dohledu a kontroly členských států v oblasti tradičních vlastních zdrojů byly při zajišťování toho, aby cla byla zaúčtována v úplnosti a správně, pouze částečně účelné (body 2.23 a 2.24). |
| --- | --- |

2.36

Na základě zvláštního auditu Účetního dvora o zjednodušených celních postupech a další auditní práce v roce 2009 dospěl Účetní dvůr k závěru, že systémy dohledu a kontroly členských států v oblasti tradičních vlastních zdrojů byly při zajišťování toho, aby cla byla zaúčtována v úplnosti a správně, pouze částečně účelné (body 2.23 a 2.24).

| 2.36 | V návaznosti na tyto nedostatky a rovněž na zjištění z vlastních inspekcí bude Komise přijímat opatření. |
| --- | --- |

2.36

Vlastní zdroje odvozené z DPH

| 2.37 | Stále existují dlouhodobě nevyřízené výhrady. Komise by měla nadále na členské státy naléhat, aby rychle poskytovaly odpovídající informace, které by jí umožnily tyto výhrady co nejdříve zrušit a provést nutné opravy vyměřovacích základů členských států pro DPH (bod 2.26). |
| --- | --- |

2.37

Stále existují dlouhodobě nevyřízené výhrady. Komise by měla nadále na členské státy naléhat, aby rychle poskytovaly odpovídající informace, které by jí umožnily tyto výhrady co nejdříve zrušit a provést nutné opravy vyměřovacích základů členských států pro DPH (bod 2.26).

| 2.37 | V roce 2010 bylo zrušeno dalších sedm z nejdéle nevyřízených výhrad. Další řídící schůzky budou naplánovány v roce 2010/11. |
| --- | --- |

2.37

Vlastní zdroje z DPH

| 2.38 | Komise dosud nevypracovala hodnotící zprávy o HND členských států a nevyslovila zvláštní výhrady za období od roku 2002 a dále. Měla by proto dokončit ověřování soupisů k HND v členských státech a přihlédnout přitom ke svému hodnocení systémů dohledu a kontroly NSÚ pro sestavování národních účtů (body 2.28 a 2.31). Komise by rovněž měla ozřejmit rozsah stanoviska, které předkládá ve svých hodnoceních údajů členských států o HND (bod 2.31). |
| --- | --- |

2.38

Komise dosud nevypracovala hodnotící zprávy o HND členských států a nevyslovila zvláštní výhrady za období od roku 2002 a dále. Měla by proto dokončit ověřování soupisů k HND v členských státech a přihlédnout přitom ke svému hodnocení systémů dohledu a kontroly NSÚ pro sestavování národních účtů (body 2.28 a 2.31). Komise by rovněž měla ozřejmit rozsah stanoviska, které předkládá ve svých hodnoceních údajů členských států o HND (bod 2.31).

| 2.38 | Komise dokončí ověřování soupisů k HND v členských státech a koncem roku 2010 / počátkem roku 2011 vyhotoví hodnotící zprávy. Komise se domnívá, že přístup, který používá (dokumentární kontroly dotazníků k HND, ověřování soupisů k HND pomocí DHSHND doplněné o přímé ověření), je vhodný ke konečnému posouzení HND členských států. V této souvislosti mají systémy dohledu a kontroly organizační charakter a neposkytují konkrétní údaje o spolehlivosti účtů, která závisí především na statistických zdrojích a použitých metodách, ačkoliv systémy dohledu a kontroly mohou pomoci snížit rizika chyb v národních účtech. |
| --- | --- |

2.38

| 2.39 | Výsledky kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky jsou shrnuty v
  příloze 2.4
  . |
| --- | --- |

2.39

Výsledky kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky jsou shrnuty v
  příloze 2.4
  .

---

(1)  Viz rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (Úř. věst. L 163, 23.6.2007, s. 17) a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (Úř. věst. L 130, 31.5.2000, s. 1), ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 105/2009 (Úř. věst. L 36, 5.2.2009, s. 1).

(2)  Pokud zůstávají cla, dávky nebo poplatky neuhrazeny a nebyly zajištěny nebo jsou zajištěny, ale byly zpochybněny, mohou členské státy zpřístupnění těchto zdrojů pozdržet, a to tak, že je zapíšou na oddělený účet (účet „B“).

(3)  Německo, Nizozemsko, Rakousko a Švédsko.

(4)  Nizozemsko a Švédsko.

(5)  Německo, Irsko a Lotyšsko.

(6)  Německo, Francie, Itálie, Slovinsko a Spojené království.

(7)  Poradní výbor pro vlastní zdroje: článek 20 nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000 ve znění pozdějších předpisů.

(8)  Belgie, Irsko, Francie, Itálie, Maďarsko, Nizozemsko, Slovinsko, Švédsko a Spojené království.

(9)  Článek 4 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003: nařízení o HND (Úř. věst. L 181, 19.7.2003, s. 1).

(10)  Například odstavec 4.14 výroční zprávy za rok 2008.

(11)  Německo, Irsko, Itálie a Lotyšsko.

(12)  Německo.

(13)  Irsko a Lotyšsko.

(14)  Irsko.

(15)  Věc C-459/07 ze dne 2. dubna 2009.

(16)  Německo, Irsko a Lotyšsko.

(17)  Zvláštní zpráva č. 1/2010.

(18)  Zjednodušené celní prohlášení a místní celní řízení pro propuštění zboží do volného oběhu. Chtějí-li hospodářské subjekty při použití těchto postupů nechat zboží propustit do oběhu, podají celní prohlášení, které bylo vyplněno pouze zčásti, nebo provedou zápis do svých záznamů. Úplné podrobné celní prohlášení pak obvykle předkládají a dlužné clo hradí v následujícím měsíci.

(19)  Článek 3 nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1553/89 (Úř. věst. L 155, 7.6.1989, s. 9).

(20)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/tax_cooperation/combating_tax_fraud/reckon_report_sep2009.pdf.

(21)  Podle čl. 2 odst. 1 písm. b) rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom.

(22)  KOM(2010) 1 v konečném znění ze dne 8. ledna 2010 a zápis ze zasedání Rady ve složení pro hospodářské a finanční věci ze dne 19. ledna 2010.

(23)  Body 3.47–3.49 výroční zprávy za rok 2004, body 4.23–4.25 výroční zprávy za rok 2005 a body 4.23–4.24 výroční zprávy za rok 2008.

(24)  Čl. 10 odst. 7 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ve znění pozdějších předpisů uvádí, že po 30. září čtvrtého roku následujícího po daném rozpočtovém roce již nebudou žádné změny HNP/HND vzaty v úvahu s výjimkou skutečností, na které buď Komise, nebo daný členský stát upozorní ještě před tímto dnem. Tyto skutečnosti se označují jako výhrady. Obecná výhrada se vztahuje na všechny údaje členského státu.

(25)  Zvláštní výhrada se týká jednotlivých složek soupisu k HND.

(26)  Tyto neuzavřené výhrady se vztahují na Řecko a Spojené království a týkají se hlavně metodických záležitostí a sestavování údajů.

(27)  V souladu s článkem 3 nařízení o HND poskytují členské státy Komisi (Eurostatu) soupis postupů a statistických podkladů pro výpočet HND a jeho složek podle ESA 95.

PŘÍLOHA 2.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ V OBLASTI PŘÍJMŮ

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| TVZ | DPH/HND/oprava pro Spojené království | Ostatní | Celkem |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| Celkový počet operací (z toho): | 5 | 43 | 14 | 62 | 60 | 66 |
| Inkasní příkazy | 5 | 43 | 14 | 62 | 60 | 66 |
| VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ |
| (% podíl a počet operací) |
| Operace nezatížené chybami | 80 % | {4} | 100 % | {43} | 86 % | {12} | 95 % | {59} | 100 % | 100 % |
| Operace zatížené chybami | 20 % | {1} | 0 % | {0} | 14 % | {2} | 5 % | {3} | 0 % | 0 % |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| Nejpravděpodobnější míra chyb: | | |
| < 2 % | X | X | X |
| 2 % až 5 % | | | |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

TVZ

DPH/HND/oprava pro Spojené království

Ostatní

Celkem

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Celkový počet operací (z toho):

5

43

14

62

60

66

Inkasní příkazy

5

43

14

62

60

66

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ

(% podíl a počet operací)

Operace nezatížené chybami

80 %

{4}

100 %

{43}

86 %

{12}

95 %

{59}

100 %

100 %

Operace zatížené chybami

20 %

{1}

0 %

{0}

14 %

{2}

5 %

{3}

0 %

0 %

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Nejpravděpodobnější míra chyb:

< 2 %

X

X

X

2 % až 5 %

> 5 %

PŘÍLOHA 2.2

VÝSLEDKY PROVĚRKY SYSTÉMŮ V OBLASTI PŘÍJMŮ

Posouzení vybraných systémů dohledu a kontroly

| Typ příjmu | Klíčová vnitřní kontrola (Komise) | Klíčové vnitřní kontroly v auditovaných členských státech |
| --- | --- | --- |
| Kontroly Komise v členských státech | Dokumentární kontroly Komise a řízení příjmů | Řízení výhrad Komisí |
| TVZ | | | — | (1) |
| DPH | | | | — |
| HND | | | | — |

Typ příjmu

Klíčová vnitřní kontrola (Komise)

Klíčové vnitřní kontroly v auditovaných členských státech

Kontroly Komise v členských státech

Dokumentární kontroly Komise a řízení příjmů

Řízení výhrad Komisí

TVZ

—

(1)

DPH

—

HND

—

Celkové posouzení systémů dohledu a kontroly

| Celkové posouzení | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Celkové posouzení

2009

2008

2007

Legenda:

| | Účelné |
| --- | --- |
| | Částečně účelné |
| | Neúčelné |
| – | Irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno |

Účelné

Částečně účelné

Neúčelné

–

Irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno

---

(1)  Pokud jde o TVZ, Účetní dvůr bere v úvahu nedostatky, které zjistil při své práci na DAS za rok 2009, a nedostatky, o nichž informoval ve své zvláštní zprávě č. 1/2010 o zjednodušených celních postupech (body 2.23, 2.24 a 2.36).

PŘÍLOHA 2.3

VÝSLEDKY PŘEZKUMU PROHLÁŠENÍ VEDOUCÍCH PRACOVNÍKŮ KOMISE K AUDITU V OBLASTI PŘÍJMŮ

| Hlavní zúčastněná GŘ | Povaha prohlášení generálního ředitele
   (1) | Vyjádřené výhrady | Připomínky Účetního dvora | Celkové posouzení spolehlivosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BUDG | bez výhrad k vlastním zdrojům | — | — | A |
| A: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |

Hlavní zúčastněná GŘ

Povaha prohlášení generálního ředitele
   (1)

Vyjádřené výhrady

Připomínky Účetního dvora

Celkové posouzení spolehlivosti

BUDG

bez výhrad k vlastním zdrojům

—

—

A

A:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| B: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

B:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| C: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

C:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

---

(1)  Z prohlášení o věrohodnosti generálního ředitele vyplývá, že generální ředitel má přiměřenou jistotu, že zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky ohledně správnosti operací.

| A: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

A:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| B: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

B:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| C: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

C:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

PŘÍLOHA 2.4

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ PŘIPOMÍNKY TÝKAJÍCÍ SE PŘÍJMŮ

| Připomínka Účetního dvora | Přijaté opatření | Analýza Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| Tradiční vlastní zdroje: diskuse o možných clech a zemědělských dávkách mezi Komisí a Německem |
| V bodě 3.23 výroční zprávy za rok 2004 Účetní dvůr uvedl, že v roce 2003 odstranilo Německo ze svého účtu „B“ položky v celkové výši 40,1 milionu EUR, aniž toto snížení plně zdůvodnilo.
  V roce 2005 Účetní dvůr uvedl, že mezi Komisí a Německem probíhá diskuse o možných clech a zemědělských dávkách ve výši 22,7 milionu EUR. | Ke konci roku 2009 byl zůstatek ve výši 22,7 milionu EUR i nadále předmětem diskuse. | Je třeba stanovit konečnou částku, která má být uhrazena, aby mohla být tato otázka definitivně uzavřena. | V roce 2009 Komise ještě potřebovala Německo požádat o dodatečné vysvětlení ohledně malé části příslušných operací. Když je Komise obdržela, dospěla k závěru, že má přiměřenou jistotu, že žádné další částky tradičních vlastních zdrojů a úroků kromě těch, které již Německo uhradilo, nejsou splatné, a záležitost tudíž uzavřela. |
| Vlastní zdroj odvozený z DPH: zpoždění související s řízením o nesplnění povinnosti |
| Ve výroční zprávě za rok 2008 (bod 4.19) a za rok 2007 (bod 4.24) poukázal Účetní dvůr na délku řízení o nesplnění povinnosti, která by mohla mít dopad na vlastní zdroje odvozené z DPH. | Komise změnila své postupy tak, aby mohla častěji přijímat rozhodnutí, a řízení se tak urychlilo. | V roce 2009 byla v řízení o nesplnění povinností v různých fázích procesu zaznamenána prodlení, která by mohla pozdržet platbu správných částek týkajících se vlastních zdrojů odvozených z DPH.
  Účetní dvůr trvá na svém stanovisku, že Komise by měla zkrátit čas mezi zápisem případů nesplnění povinnosti do rejstříku možných nesplnění povinností a předání případů Soudnímu dvoru Evropské unie. | Komise znovu potvrzuje, že změnila své postupy tak, aby mohla častěji přijímat rozhodnutí, a řízení se tak urychlilo. Tato procedurální změna bude mít svůj vliv, avšak jistou dobu potrvá, než bude dopad těchto změn viditelný.


  Nicméně z celkových osmi řízení o nesplnění povinnosti, která se zmiňují v bodech 4.19 a 4.24 výročních zpráv za roky 2008 a 2007, bylo mezitím pět případů uzavřeno. |
| Vlastní zdroj odvozený z HND: revizní politika EU (včetně kontrol řecké revize) |
| Ve výroční zprávě za rok 2006 uvedl Účetní dvůr připomínky k revizi řeckého HND (body 4.24–4.26) a v bodě 4.32 Komisi doporučil, aby: | | | |
| a) | stanovila pravidla pro sdělování informací o revizích HND, aby Komise a výbor pro HND byly na rozsáhlé revize upozorňovány předem; |

Připomínka Účetního dvora

Přijaté opatření

Analýza Účetního dvora

Odpověď Komise

Tradiční vlastní zdroje: diskuse o možných clech a zemědělských dávkách mezi Komisí a Německem

V bodě 3.23 výroční zprávy za rok 2004 Účetní dvůr uvedl, že v roce 2003 odstranilo Německo ze svého účtu „B“ položky v celkové výši 40,1 milionu EUR, aniž toto snížení plně zdůvodnilo.

V roce 2005 Účetní dvůr uvedl, že mezi Komisí a Německem probíhá diskuse o možných clech a zemědělských dávkách ve výši 22,7 milionu EUR.

Ke konci roku 2009 byl zůstatek ve výši 22,7 milionu EUR i nadále předmětem diskuse.

Je třeba stanovit konečnou částku, která má být uhrazena, aby mohla být tato otázka definitivně uzavřena.

V roce 2009 Komise ještě potřebovala Německo požádat o dodatečné vysvětlení ohledně malé části příslušných operací. Když je Komise obdržela, dospěla k závěru, že má přiměřenou jistotu, že žádné další částky tradičních vlastních zdrojů a úroků kromě těch, které již Německo uhradilo, nejsou splatné, a záležitost tudíž uzavřela.

Vlastní zdroj odvozený z DPH: zpoždění související s řízením o nesplnění povinnosti

Ve výroční zprávě za rok 2008 (bod 4.19) a za rok 2007 (bod 4.24) poukázal Účetní dvůr na délku řízení o nesplnění povinnosti, která by mohla mít dopad na vlastní zdroje odvozené z DPH.

Komise změnila své postupy tak, aby mohla častěji přijímat rozhodnutí, a řízení se tak urychlilo.

V roce 2009 byla v řízení o nesplnění povinností v různých fázích procesu zaznamenána prodlení, která by mohla pozdržet platbu správných částek týkajících se vlastních zdrojů odvozených z DPH.

Účetní dvůr trvá na svém stanovisku, že Komise by měla zkrátit čas mezi zápisem případů nesplnění povinnosti do rejstříku možných nesplnění povinností a předání případů Soudnímu dvoru Evropské unie.

Komise znovu potvrzuje, že změnila své postupy tak, aby mohla častěji přijímat rozhodnutí, a řízení se tak urychlilo. Tato procedurální změna bude mít svůj vliv, avšak jistou dobu potrvá, než bude dopad těchto změn viditelný.

Nicméně z celkových osmi řízení o nesplnění povinnosti, která se zmiňují v bodech 4.19 a 4.24 výročních zpráv za roky 2008 a 2007, bylo mezitím pět případů uzavřeno.

Vlastní zdroj odvozený z HND: revizní politika EU (včetně kontrol řecké revize)

Ve výroční zprávě za rok 2006 uvedl Účetní dvůr připomínky k revizi řeckého HND (body 4.24–4.26) a v bodě 4.32 Komisi doporučil, aby:

a)

stanovila pravidla pro sdělování informací o revizích HND, aby Komise a výbor pro HND byly na rozsáhlé revize upozorňovány předem;

| a) | Čtyři členské státy předložily ve svých dotaznících k HNP/HND a zprávách o kvalitě rozsáhlé revize. Belgie a Estonsko o rozsáhlých revizích v národních účtech nezaslaly žádné oficiální oznámení, přestože Eurostat zaslal upomínky. Malta a Lotyšsko poslaly oficiální dopisy po uplynutí stanovené lhůty. |
| --- | --- |

a)

Čtyři členské státy předložily ve svých dotaznících k HNP/HND a zprávách o kvalitě rozsáhlé revize. Belgie a Estonsko o rozsáhlých revizích v národních účtech nezaslaly žádné oficiální oznámení, přestože Eurostat zaslal upomínky. Malta a Lotyšsko poslaly oficiální dopisy po uplynutí stanovené lhůty.

| a) | Ani v jednom z uvedených čtyř případů se nepostupovalo podle pokynů pro sdělování rozsáhlých statistických revizí, které stanovil výbor CMFB. Eurostat by měl přijmout vhodná opatření, aby se členské státy těmito pokyny řídily. |
| --- | --- |

a)

Ani v jednom z uvedených čtyř případů se nepostupovalo podle pokynů pro sdělování rozsáhlých statistických revizí, které stanovil výbor CMFB. Eurostat by měl přijmout vhodná opatření, aby se členské státy těmito pokyny řídily.

| a) | Komise (Eurostat) členským státům neustále připomíná, zejména během zasedání výboru pro HND a při dvoustranných kontaktech, že pokyny je třeba skutečně uplatňovat. Ačkoli v případě revizí dokončených v roce 2009, o nichž se Účetní dvůr zmiňuje, příslušné členské státy během zasedání výboru pro HND určité informace předem poskytly, Komise bude dodržování tohoto postupu ze strany členských států nadále monitorovat a zdůrazňovat jeho důležitost. |
| --- | --- |

a)

| b) | zavedla koordinovanou politiku pro revize údajů k národním účtům, včetně požadavku na pravidelné stanovování referenčních hodnot; |
| --- | --- |

b)

zavedla koordinovanou politiku pro revize údajů k národním účtům, včetně požadavku na pravidelné stanovování referenčních hodnot;

| b) | Na zasedání výboru pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance (Committee on Monetary, Financial and Balance of Payments Statistics – CMFB) v červenci 2009 navrhly Komise a Evropská centrální banka konkrétní společnou revizní politiku pro národní účty a platební bilanci.
  Členové CMFB rozhodli, že členské státy by měly posoudit dopad navrhované revizní politiky EU na proces tvorby vnitrostátních statistických údajů. |
| --- | --- |

b)

Na zasedání výboru pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance (Committee on Monetary, Financial and Balance of Payments Statistics – CMFB) v červenci 2009 navrhly Komise a Evropská centrální banka konkrétní společnou revizní politiku pro národní účty a platební bilanci.

Členové CMFB rozhodli, že členské státy by měly posoudit dopad navrhované revizní politiky EU na proces tvorby vnitrostátních statistických údajů.

| b) | Přes dosažený pokrok musí Komise a členské státy na zavedení společné revizní politiky v Evropské unii ještě dále pracovat. |
| --- | --- |

b)

Přes dosažený pokrok musí Komise a členské státy na zavedení společné revizní politiky v Evropské unii ještě dále pracovat.

| b) | Komise pokračuje v práci a diskusích s členskými státy s cílem zavést společnou revizní politiku v EU s přihlédnutím k připomínkám Účetního dvora. |
| --- | --- |

b)

| c) | zajistila, aby závěry z kontroly řeckého soupisu byly k dispozici s dostatečným předstihem, aby bylo možné zahrnout opravené údaje do účtů za rozpočtový rok 2007. |
| --- | --- |

c)

zajistila, aby závěry z kontroly řeckého soupisu byly k dispozici s dostatečným předstihem, aby bylo možné zahrnout opravené údaje do účtů za rozpočtový rok 2007.

| c) | V červenci 2009 zrušila Komise šest ze sedmi zvláštních výhrad týkajících se Řecka. |
| --- | --- |

c)

V červenci 2009 zrušila Komise šest ze sedmi zvláštních výhrad týkajících se Řecka.

| c) | Komise (Eurostat) by měla ve své práci pokračovat i v roce 2010, aby ve spolupráci s Řeckem dokončila ověřování řeckých údajů o HNP za období 1995–2001. |
| --- | --- |

c)

Komise (Eurostat) by měla ve své práci pokračovat i v roce 2010, aby ve spolupráci s Řeckem dokončila ověřování řeckých údajů o HNP za období 1995–2001.

| c) | Komise (Eurostat) dále spolupracuje s řeckými orgány, aby mohla zrušit jednu zbývající výhradu k HNP za období 1995–2001. |
| --- | --- |

c)

Ve výročních zprávách za roky 2007, 2008 a 2009 Účetní dvůr konstatoval, že Komise dosáhla pokroku a že ve spolupráci s členskými státy je třeba ještě dále pracovat na uskutečnění výše uvedených doporučení.

Vlastní zdroj odvozený z HND: měření nelegálních činností v národních účtech

Evropský systém účtů 1995 (ESA 95) (1) v článku 1.13 g) a 3.08 stanoví, že do měření HDP/HND by měly být zahrnuty i nelegální činnosti, které splňují znaky hospodářské transakce.

Ve své výroční zprávě za rok 2004 (bod 3.54 c)) Účetní dvůr doporučil, aby Komise zajistila, aby všechny členské státy dodržovaly požadavky ESA 95, pokud jde o nelegální činnosti.

Výbor pro HND projednával měření nelegálních činností v národních účtech v březnu 2004. Jelikož stanovení pokynů v této oblasti bylo mimořádně obtížné, výbor pro HND doporučil, aby se přímé úpravy zohledňující nelegální činnosti do doby, než budou k dispozici lepší metody sestavování údajů a zdroje, neprováděly.

V dubnu 2008 a v dubnu 2009 projednával výbor pro HND na základě výsledků nedávných studií, které provedly některé členské státy, otázky v oblasti měření související s některými kategoriemi nelegálních činností.

Komise (Eurostat) plánovala, že v roce 2010 přezkum aktuálního stavu v oblasti odhadů nelegálních činností v národních účtech dokončí a navrhne pokyny pro členské státy s přihlédnutím ke stanoviskům vyjádřeným výborem pro HND.

Přestože bylo v otázce měření nelegálních činností v národních účtech dosaženo pokroku, je třeba, aby se Komise a členské této oblasti ještě dále věnovaly.

Výbor pro HND na svém zasedání 29. dubna 2010 projednával otázky týkající se poslední kategorie nelegálních činností, které pro účely národních účtů identifikoval. Na zasedání bylo dále dohodnuto, že v první polovině roku 2011 Komise navrhne řešení otázky měření nelegálních činností v národních účtech.

Vlastnízdroj odvozený z HND: nepřímo měřené finanční zprostředkovatelské služby (FISIM)

Nepřímo měřené finanční zprostředkovatelské služby (FISIM) představují část produkce finančních institucí, která nevzniká v podobě přímého prodeje služeb s pevnou cenou, ale tak, že se u půjček účtuje vyšší úroková sazba, než se používá u vkladů.

Rozvržení FISIM v rámci ESA 95 bylo stanoveno nařízením Rady (ES) č. 448/98 (2) a s platností od 1. ledna 2005 bylo provedeno nařízením Komise (ES) č. 1889/2002 (3). V čl. 8 odst. 1 prvního z uvedených nařízení se jako odchylka stanoví, že rozhodnutí o rozvržení FISIM pro účely souhrnného rozpočtu a vlastních zdrojů Společenství přijme Rada na návrh Komise jednomyslně.

Ve výroční zprávě za rok 2005 (bod 4.30 e)) Účetní dvůr doporučil, aby Komise předložila návrh na zahrnutí FISIM do HND používaného pro výpočet vlastních zdrojů.

V údajích pro účely ESA 95 předávaných v září/říjnu 2008 poskytly všechny členské státy údaje k národním účtům s rozvržením FISIM (čímž se HND členských států v průměru zvýšilo o více než 1 %).

V květnu 2009 předložila Komise návrh rozhodnutí Rady se zpětným účinkem od 1. ledna 2005 o rozvržení FISIM pro stanovení HND využívaného pro účely vlastních zdrojů.

Pracovní skupina Rady pro vlastní zdroje tento návrh Komise projednala a vyjádřila výhrady k metodice výpočtu FISIM a k načasování vstupu v platnost a retroaktivitě návrhu.

V říjnu 2009 byl předložen revidovaný návrh předsednictví, v němž se navrhovalo, aby rozhodnutí Rady vstoupilo v platnost 1. ledna 2010. V březnu 2010 bylo přijato rozhodnutí Rady 2010/196/EU, Euratom (4).

Účetní dvůr se bude rozvržením FISIM v HND využívaném pro výpočet vlastních zdrojů zabývat ve svých budoucích auditech.

---

(1)  Nařízení Rady (ES) č. 2223/96 (Úř. věst. L 310, 30.11.1996, s. 1), ve znění pozdějších předpisů.

(2)  Úř. věst. L 58, 27.2.1998, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 286, 24.10.2002, s. 11.

(4)  Úř. věst. L 87, 7.4.2010, s. 31.

---

KAPITOLA 3

Zemědělství a přírodní zdroje

OBSAH

Úvod

Zvláštní charakteristiky této skupiny politik

Rozsah a koncepce auditu

Správnost operací

Zemědělství a rozvoj venkova

Životní prostředí, námořní záležitosti a rybolov a ochrana zdraví a spotřebitele

Účelnost systémů

Oblast politiky týkající se zemědělství a rozvoje venkova

Systémy související se správností operací

Systémy související se získáváním plateb zpět a finančními opravami

Oblasti politiky týkající se životního prostředí, námořních záležitostí a rybolovu a ochrany zdraví a spotřebitele

Spolehlivost prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu

Závěry a doporučení

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 3.1 | V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „zemědělství a přírodní zdroje“, která zahrnuje oblasti politiky 05 – Zemědělství a rozvoj venkova, 07 – Životní prostředí, 11 – Námořní záležitosti a rybolov a 17 – Ochrana zdraví a spotřebitele. Hlavní údaje o příslušných činnostech a výdajích za rok 2009 uvádí
  tabulka 3.1
  . |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

3.1

V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „zemědělství a přírodní zdroje“, která zahrnuje oblasti politiky 05 – Zemědělství a rozvoj venkova, 07 – Životní prostředí, 11 – Námořní záležitosti a rybolov a 17 – Ochrana zdraví a spotřebitele. Hlavní údaje o příslušných činnostech a výdajích za rok 2009 uvádí
  tabulka 3.1
  .

Tabulka 3.1 –   Zemědělství a přírodní zdroje: hlavní informace

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Rozpočtová hlava | Oblast politiky | Popis | Platby v roce 2009 | Způsob rozpočtového řízení |
| 5 | Zemědělství a rozvoj venkova | Správní výdaje | 128 | přímé centralizované |
| Intervence na zemědělských trzích | 7 006 | sdílené |
| Přímé podpory | 39 114 | sdílené |
| Rozvoj venkova | 8 738 | sdílené |
| Předvstupní opatření | 254 | decentralizované |
| Ostatní | –31 | sdílené |
| | 55 209 | |
| 7 | Životní prostředí | Správní výdaje | 87 | přímé centralizované |
| Provozní výdaje | 269 | přímé centralizované / nepřímé centralizované |
| | 356 | |
| 11 | Námořní záležitosti a rybolov | Správní výdaje | 39 | přímé centralizované |
| Provozní výdaje | 553 | centralizované/sdílené |
| | 592 | |
| 17 | Ochrana zdraví a spotřebitele | Správní výdaje | 111 | přímé centralizované |
| Provozní výdaje | 416 | přímé centralizované / nepřímé centralizované |
| | 526 | |
| Správní výdaje celkem (38) | 366 | |
| Provozní výdaje celkem (z toho): | 56 318 | |
| - zálohy | 518 | |
| - průběžné/konečné platby | 55 800 | |
| Platby za rok celkem | 56 684 | |
| Závazky za rok celkem | 62 165 | |
| Zdroj: roční účetní závěrka za rok 2009. |

(v mil. EUR)

Rozpočtová hlava

Oblast politiky

Popis

Platby v roce 2009

Způsob rozpočtového řízení

5

Zemědělství a rozvoj venkova

Správní výdaje

128

přímé centralizované

Intervence na zemědělských trzích

7 006

sdílené

Přímé podpory

39 114

sdílené

Rozvoj venkova

8 738

sdílené

Předvstupní opatření

254

decentralizované

Ostatní

–31

sdílené

55 209

7

Životní prostředí

Správní výdaje

87

přímé centralizované

Provozní výdaje

269

přímé centralizované / nepřímé centralizované

356

11

Námořní záležitosti a rybolov

Správní výdaje

39

přímé centralizované

Provozní výdaje

553

centralizované/sdílené

592

17

Ochrana zdraví a spotřebitele

Správní výdaje

111

přímé centralizované

Provozní výdaje

416

přímé centralizované / nepřímé centralizované

526

Správní výdaje celkem (38)

366

Provozní výdaje celkem (z toho):

56 318

- zálohy

518

- průběžné/konečné platby

55 800

Platby za rok celkem

56 684

Závazky za rok celkem

62 165

Zdroj: roční účetní závěrka za rok 2009.

| 3.2 | Podle Smlouvy nese Komise celkovou odpovědnost za plnění rozpočtu EU. Prakticky veškeré výdaje na zemědělství a rozvoj venkova se uskutečňují prostřednictvím sdíleného řízení, při kterém jsou prováděcí úkoly delegovány na členské státy. U ostatních oblastí jsou rozpočtové prostředky vynakládány v rámci přímého a nepřímého řízení Komise s výjimkou Evropského rybářského fondu, který na základě víceletých programů spadá do sdíleného řízení. |
| --- | --- |

3.2

Podle Smlouvy nese Komise celkovou odpovědnost za plnění rozpočtu EU. Prakticky veškeré výdaje na zemědělství a rozvoj venkova se uskutečňují prostřednictvím sdíleného řízení, při kterém jsou prováděcí úkoly delegovány na členské státy. U ostatních oblastí jsou rozpočtové prostředky vynakládány v rámci přímého a nepřímého řízení Komise s výjimkou Evropského rybářského fondu, který na základě víceletých programů spadá do sdíleného řízení.

Zvláštní charakteristiky této skupiny politik

Oblast politiky týkající se zemědělství a rozvoje venkova

| 3.3 | Cíli (1) společné zemědělské politiky, které stanovuje Smlouva, je zvýšit produktivitu zemědělství, zajistit tak odpovídající životní úroveň zemědělského obyvatelstva, stabilizovat trhy, zajistit plynulé zásobování a zajistit spotřebitelům dodávky za rozumné ceny. |
| --- | --- |

3.3

Cíli (1) společné zemědělské politiky, které stanovuje Smlouva, je zvýšit produktivitu zemědělství, zajistit tak odpovídající životní úroveň zemědělského obyvatelstva, stabilizovat trhy, zajistit plynulé zásobování a zajistit spotřebitelům dodávky za rozumné ceny.

| 3.4 | Z rozpočtu Evropské unie se výdaje v rámci společné zemědělské politiky financují především prostřednictvím dvou fondů (2): Evropského zemědělského záručního fondu (dále jen „EZZF“), který plně financuje opatření přímé podpory a tržní opatření (3), a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (dále jen „EZFRV“), který různou měrou spolufinancuje programy rozvoje venkova. |
| --- | --- |

3.4

Z rozpočtu Evropské unie se výdaje v rámci společné zemědělské politiky financují především prostřednictvím dvou fondů (2): Evropského zemědělského záručního fondu (dále jen „EZZF“), který plně financuje opatření přímé podpory a tržní opatření (3), a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (dále jen „EZFRV“), který různou měrou spolufinancuje programy rozvoje venkova.

| 3.5 | Hlavní opatření financovaná z fondu EZZF:






  — | Systém přímé podpory, tzv. „režim jednotné platby“ (SPS), který byl zaveden s cílem oddělit platby pro zemědělce od produkce („oddělení“). Aby byli zemědělci způsobilí pro platbu v rámci režimu jednotné platby, musí nejprve získat „nároky“ (4), z nichž každý spolu s jedním hektarem způsobilé plochy nahlášeným zemědělcem vede k platbě na základě režimu jednotné platby nejméně do roku 2013 (5). Režim jednotné platby nabývá na významu a v roce 2009 představoval 28 806 milionů EUR výdajů. |
| --- | --- | --- |

3.5

Hlavní opatření financovaná z fondu EZZF:

—

Systém přímé podpory, tzv. „režim jednotné platby“ (SPS), který byl zaveden s cílem oddělit platby pro zemědělce od produkce („oddělení“). Aby byli zemědělci způsobilí pro platbu v rámci režimu jednotné platby, musí nejprve získat „nároky“ (4), z nichž každý spolu s jedním hektarem způsobilé plochy nahlášeným zemědělcem vede k platbě na základě režimu jednotné platby nejméně do roku 2013 (5). Režim jednotné platby nabývá na významu a v roce 2009 představoval 28 806 milionů EUR výdajů.

| — | Systém přímé podpory, tzv. „režim jednotné platby na plochu“ (SAPS), který zajišťuje platbu jednotných částek na hektar zemědělské půdy způsobilý pro podporu. Režim jednotné platby na plochu se v současné době uplatňuje v deseti nových členských státech (6) a v roce 2009 na něj připadalo 3 723 milionů EUR výdajů. |
| --- | --- |

—

Systém přímé podpory, tzv. „režim jednotné platby na plochu“ (SAPS), který zajišťuje platbu jednotných částek na hektar zemědělské půdy způsobilý pro podporu. Režim jednotné platby na plochu se v současné době uplatňuje v deseti nových členských státech (6) a v roce 2009 na něj připadalo 3 723 milionů EUR výdajů.

| — | Ostatní systémy přímé podpory (vázané platby) určené k zachování produkce v oblastech, v nichž by jinak hrozilo, že od ní bude upuštěno. Na částky související s těmito systémy, které v důsledku dalšího oddělování a integrace ostatních systémů podpory v rámci SPS obecně klesají, připadalo 6 585 milionů EUR výdajů. |
| --- | --- |

—

Ostatní systémy přímé podpory (vázané platby) určené k zachování produkce v oblastech, v nichž by jinak hrozilo, že od ní bude upuštěno. Na částky související s těmito systémy, které v důsledku dalšího oddělování a integrace ostatních systémů podpory v rámci SPS obecně klesají, připadalo 6 585 milionů EUR výdajů.

3.5.

| — | Intervence na zemědělských trzích: hlavními opatřeními jsou intervenční zásoby a vývozní náhrady a ostatní opatření, jako zvláštní podpora pro odvětví vína, ovoce a zeleniny a potravinové programy (celkem v hodnotě 3 988 milionů EUR) a Fond pro restrukturalizaci odvětví cukru (3 018 milionů EUR). |
| --- | --- |

—

Intervence na zemědělských trzích: hlavními opatřeními jsou intervenční zásoby a vývozní náhrady a ostatní opatření, jako zvláštní podpora pro odvětví vína, ovoce a zeleniny a potravinové programy (celkem v hodnotě 3 988 milionů EUR) a Fond pro restrukturalizaci odvětví cukru (3 018 milionů EUR).

| — | platby provedené z fondu pro restrukturalizaci cukrovarnického průmyslu byly financovány z příspěvků od producentů, již jsou držiteli kvót, které jsou účelově vázanými příjmy EZZF. |
| --- | --- |

—

platby provedené z fondu pro restrukturalizaci cukrovarnického průmyslu byly financovány z příspěvků od producentů, již jsou držiteli kvót, které jsou účelově vázanými příjmy EZZF.

| 3.6 | Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) spolufinancuje výdaje na rozvoj venkova, které zahrnují značný počet opatření, například agroenvironmentální režimy, vyrovnávací platby pro zemědělskou výrobu ve znevýhodněných oblastech, investice do zemědělských podniků a financování infrastruktury ve venkovských oblastech (8 992 milionů EUR) (7). V roce 2009 byly prostřednictvím rozvoje venkova v rámci tzv. kontroly stavu SZP (8) a plánu evropské hospodářské obnovy (9) další finanční prostředky nasměrovány na financování priorit, jako je infrastruktura pro širokopásmový internet, opatření na podporu boje proti změně klimatu, energie z obnovitelných zdrojů, hospodaření s vodními zdroji, biodiverzita a opatření přispívající k restrukturalizaci odvětví mléka a mléčných výrobků. V rámci těchto opatření však v roce 2009 žádné výdaje nevznikly. |
| --- | --- |

3.6

Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) spolufinancuje výdaje na rozvoj venkova, které zahrnují značný počet opatření, například agroenvironmentální režimy, vyrovnávací platby pro zemědělskou výrobu ve znevýhodněných oblastech, investice do zemědělských podniků a financování infrastruktury ve venkovských oblastech (8 992 milionů EUR) (7). V roce 2009 byly prostřednictvím rozvoje venkova v rámci tzv. kontroly stavu SZP (8) a plánu evropské hospodářské obnovy (9) další finanční prostředky nasměrovány na financování priorit, jako je infrastruktura pro širokopásmový internet, opatření na podporu boje proti změně klimatu, energie z obnovitelných zdrojů, hospodaření s vodními zdroji, biodiverzita a opatření přispívající k restrukturalizaci odvětví mléka a mléčných výrobků. V rámci těchto opatření však v roce 2009 žádné výdaje nevznikly.

| 3.6 | Členské státy již v roce 2009 započaly uplatňovat nové priority identifikované v kontrole stavu SZP a plánu evropské hospodářské obnovy, avšak Komisi vykazovaly výdaje až od konce roku 2009, protože změny programu nebyly do té doby schváleny.

  Údaj ( 8 992 milionů) se týká prostředků na platby pro kapitoly 05 04 a 05 05, jež zahrnují:







  — | operativní technickou pomoc, |
| --- | --- | --- |

3.6

Údaj ( 8 992 milionů) se týká prostředků na platby pro kapitoly 05 04 a 05 05, jež zahrnují:

—

operativní technickou pomoc,

| — | opatření týkající se genetických zdrojů, |
| --- | --- |

—

opatření týkající se genetických zdrojů,

| — | zpětně získané částky záručních programů EZOZF (EU15), |
| --- | --- |

—

zpětně získané částky záručních programů EZOZF (EU15),

| — | předvstupní nástroje (SAPARD), jež nejsou součástí EZFRV a jsou ve skutečnosti samostatnou rozpočtovou položkou i okruhem v rámci finančních perspektiv. |
| --- | --- |

—

předvstupní nástroje (SAPARD), jež nejsou součástí EZFRV a jsou ve skutečnosti samostatnou rozpočtovou položkou i okruhem v rámci finančních perspektiv.

| 3.7 | Ve všech systémech přímé podpory EZZF, které upravuje nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 (10), a v některých systémech podpory EZFRV musí příjemci podpory z EU splnit požadavky „podmíněnosti“. Tyto požadavky se týkají ochrany životního prostředí, veřejného zdraví, zdraví zvířat a rostlin, dobrých životních podmínek zvířat (povinné požadavky na hospodaření) a udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (tzv. GAEC) (11). Právní předpisy EU stanoví, že je-li zjištěno porušení těchto požadavků, uplatní se na celkové částky přímých plateb vyplacených na podpory na základě žádostí podaných v průběhu kalendářního roku, kdy bylo porušení zjištěno, srážka nebo zrušení (12). Testování plateb zemědělcům, které provádí Účetní dvůr, zahrnuje pouze omezený počet požadavků podmíněnosti (viz bod 3.17, třetí odrážka). Jsou-li zjištěna porušení, jsou klasifikována jako nevyčíslitelné chyby, a proto nejsou do výpočtu míry chyb zahrnuta. |
| --- | --- |

3.7

Ve všech systémech přímé podpory EZZF, které upravuje nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 (10), a v některých systémech podpory EZFRV musí příjemci podpory z EU splnit požadavky „podmíněnosti“. Tyto požadavky se týkají ochrany životního prostředí, veřejného zdraví, zdraví zvířat a rostlin, dobrých životních podmínek zvířat (povinné požadavky na hospodaření) a udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (tzv. GAEC) (11). Právní předpisy EU stanoví, že je-li zjištěno porušení těchto požadavků, uplatní se na celkové částky přímých plateb vyplacených na podpory na základě žádostí podaných v průběhu kalendářního roku, kdy bylo porušení zjištěno, srážka nebo zrušení (12). Testování plateb zemědělcům, které provádí Účetní dvůr, zahrnuje pouze omezený počet požadavků podmíněnosti (viz bod 3.17, třetí odrážka). Jsou-li zjištěna porušení, jsou klasifikována jako nevyčíslitelné chyby, a proto nejsou do výpočtu míry chyb zahrnuta.

| 3.8 | Pro získání podpory EU na plochu jsou způsobilí pouze zemědělci. Zemědělec je definován jako osoba, která vykonává zemědělskou činnost. Zemědělská činnost je definována jako produkce, chov nebo pěstování zemědělských produktů, včetně sklizně, dojení, plemenářské činnosti a chovu zvířat pro zemědělské účely nebo udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (GAEC) (13). Jestliže žadatel neprovozuje žádnou jinou zemědělskou činnost, pak udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu představuje podle příslušných pravidel EU minimální zemědělskou činnost, kterou žadatel musí vykonávat, aby byl způsobilý k získání podpory. |
| --- | --- |

3.8

Pro získání podpory EU na plochu jsou způsobilí pouze zemědělci. Zemědělec je definován jako osoba, která vykonává zemědělskou činnost. Zemědělská činnost je definována jako produkce, chov nebo pěstování zemědělských produktů, včetně sklizně, dojení, plemenářské činnosti a chovu zvířat pro zemědělské účely nebo udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (GAEC) (13). Jestliže žadatel neprovozuje žádnou jinou zemědělskou činnost, pak udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu představuje podle příslušných pravidel EU minimální zemědělskou činnost, kterou žadatel musí vykonávat, aby byl způsobilý k získání podpory.

| 3.9 | Výdaje v rámci obou fondů se poskytují prostřednictvím zhruba 80 vnitrostátních nebo regionálních platebních agentur. Aby mohly tyto platební agentury nárokovat nějaké výdaje z rozpočtu EU, musí být akreditovány podle kritérií stanovených Komisí. Tyto platební agentury vyplácejí platby příjemcům a než tak učiní, musí se přímo nebo prostřednictvím delegovaných orgánů přesvědčit o způsobilosti žádostí o podporu. Účetnictví a platby platebních agentur prověřují nezávislé kontrolní subjekty (certifikační orgány), které v únoru následujícího roku podávají zprávu Komisi. |
| --- | --- |

3.9

Výdaje v rámci obou fondů se poskytují prostřednictvím zhruba 80 vnitrostátních nebo regionálních platebních agentur. Aby mohly tyto platební agentury nárokovat nějaké výdaje z rozpočtu EU, musí být akreditovány podle kritérií stanovených Komisí. Tyto platební agentury vyplácejí platby příjemcům a než tak učiní, musí se přímo nebo prostřednictvím delegovaných orgánů přesvědčit o způsobilosti žádostí o podporu. Účetnictví a platby platebních agentur prověřují nezávislé kontrolní subjekty (certifikační orgány), které v únoru následujícího roku podávají zprávu Komisi.

| 3.9 | Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 885/2006 certifikační subjekty kromě roční účetní závěrky každoročně posuzují a osvědčují i postupy vnitřní kontroly platebních agentur. |
| --- | --- |

3.9

Oblasti politiky týkající se životního prostředí, námořních záležitostí a rybolovu a ochrany zdraví a spotřebitele

| 3.10 | Politika Unie v oblasti životního prostředí by měla přispívat k ochraně a zlepšování kvality životního prostředí, lidského zdraví a racionálnímu využívání přírodních zdrojů, a to rovněž na mezinárodní úrovni. Finanční nástroj pro životní prostředí (LIFE) (14) je nejdůležitějším nástrojem financování příspěvků EU na projekty v členských státech na podporu přírody a biologické rozmanitosti i politiky a správy, informací a komunikace v oblasti životního prostředí. |
| --- | --- |

3.10

Politika Unie v oblasti životního prostředí by měla přispívat k ochraně a zlepšování kvality životního prostředí, lidského zdraví a racionálnímu využívání přírodních zdrojů, a to rovněž na mezinárodní úrovni. Finanční nástroj pro životní prostředí (LIFE) (14) je nejdůležitějším nástrojem financování příspěvků EU na projekty v členských státech na podporu přírody a biologické rozmanitosti i politiky a správy, informací a komunikace v oblasti životního prostředí.

| 3.11 | Evropský rybářský fond (15) (ERF) je hlavním nástrojem pro oblast politiky námořní záležitosti a rybolov. Společná rybářská politika sleduje stejné cíle jako společná zemědělská politika (viz bod 3.3). |
| --- | --- |

3.11

Evropský rybářský fond (15) (ERF) je hlavním nástrojem pro oblast politiky námořní záležitosti a rybolov. Společná rybářská politika sleduje stejné cíle jako společná zemědělská politika (viz bod 3.3).

| 3.12 | Pokud jde o oblast ochrany zdraví a spotřebitele, přispívá EU na jedné straně k ochraně lidského zdraví, zdraví zvířat a rostlin a na druhé straně k blahobytu spotřebitelů. |
| --- | --- |

3.12

Pokud jde o oblast ochrany zdraví a spotřebitele, přispívá EU na jedné straně k ochraně lidského zdraví, zdraví zvířat a rostlin a na druhé straně k blahobytu spotřebitelů.

Zálohy a průběžné/konečné platby

| 3.13 | V případě EZZF výdaje tvoří zejména dotace vyplácené zemědělcům a jiným příjemcům členskými státy. |
| --- | --- |

3.13

V případě EZZF výdaje tvoří zejména dotace vyplácené zemědělcům a jiným příjemcům členskými státy.

| 3.14 | V případě EZFRV a ERF byla po přijetí programu Komisí vyplacena záloha odpovídající 7 % příspěvku EU na každý program (16). V roce 2009 se platby z EZFRV týkaly pouze průběžných plateb, zatímco v případě ERF obsahovaly i zálohy. |
| --- | --- |

3.14

V případě EZFRV a ERF byla po přijetí programu Komisí vyplacena záloha odpovídající 7 % příspěvku EU na každý program (16). V roce 2009 se platby z EZFRV týkaly pouze průběžných plateb, zatímco v případě ERF obsahovaly i zálohy.

| 3.15 | Platby pro oblast ochrany zdraví a spotřebitele neobsahují zálohy, členským státům se proplácí vykázané výdaje. Pro oblast životního prostředí se předpokládá předběžné financování ve výši až 40 % příspěvku EU na projekt LIFE podle ustanovení grantové dohody. |
| --- | --- |

3.15

Platby pro oblast ochrany zdraví a spotřebitele neobsahují zálohy, členským státům se proplácí vykázané výdaje. Pro oblast životního prostředí se předpokládá předběžné financování ve výši až 40 % příspěvku EU na projekt LIFE podle ustanovení grantové dohody.

Plnění rozpočtu

| 3.16 | V oblasti EZFRV byly ke konci roku 2009 zrušeny rozpočtové prostředky ve výši 1 650 milionů EUR (17), a to především v důsledku zpomalení výdajů v členských státech způsobeného obtížemi při zajišťování vnitrostátního spolufinancování a v případě Rumunska a Bulharska nedostatkem zkušeností v provádění programů rozvoje venkova (18). |
| --- | --- |

3.16

V oblasti EZFRV byly ke konci roku 2009 zrušeny rozpočtové prostředky ve výši 1 650 milionů EUR (17), a to především v důsledku zpomalení výdajů v členských státech způsobeného obtížemi při zajišťování vnitrostátního spolufinancování a v případě Rumunska a Bulharska nedostatkem zkušeností v provádění programů rozvoje venkova (18).

| 3.16 | Ke zrušení rozpočtových prostředků EZFRV ve výši 1 650 milionů na konci roku 2009 došlo v řadě případů z důvodu pozdního prvotního schválení programů. Nové naprogramování zohledňující kontrolu stavu SZP a balíček pro evropskou obnovu navíc mohlo rovněž zapříčinit některá zpoždění v zahajování nových projektů členskými státy, které čekaly na přijetí revidovaných programů rozvoje venkova. |
| --- | --- |

3.16

Rozsah a koncepce auditu

| 3.17 | Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  . V případě auditu skupiny politiky zemědělství a přírodní zdroje je třeba brát v úvahu následující specifika:






  — | Testován byl vzorek 241 plateb. |
| --- | --- | --- |

3.17

Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  . V případě auditu skupiny politiky zemědělství a přírodní zdroje je třeba brát v úvahu následující specifika:

—

Testován byl vzorek 241 plateb.

| — | Posouzení systémů dohledu a kontroly v případě EZZF zahrnovalo vybrané platební agentury ve čtyřech členských státech, které uplatňují režim jednotné platby na plochu (SAPS) – na Kypru, v Lotyšsku, Litvě a na Slovensku – a ve čtyřech členských státech, které uplatňují režim jednotné platby (SPS): na Maltě, v Řecku, Itálii (Emilia Romagna) a ve Španělsku (Baskicko). V případě Malty se audit kromě toho týkal přidělování nároků po zavedení režimu SPS v roce 2007. V oblasti výdajů na rozvoj venkova Účetní dvůr testoval systémy dohledu a kontroly v Rakousku, Německu (Bavorsko), Spojeném království (Anglie), Řecku, České republice, Rumunsku, Bulharsku a ve Francii. V oblasti ochrany zdraví a spotřebitele provedl Účetní dvůr audit systémů dohledu a kontroly týkajících se programů eradikace a monitorování nákaz zvířat. |
| --- | --- |

—

Posouzení systémů dohledu a kontroly v případě EZZF zahrnovalo vybrané platební agentury ve čtyřech členských státech, které uplatňují režim jednotné platby na plochu (SAPS) – na Kypru, v Lotyšsku, Litvě a na Slovensku – a ve čtyřech členských státech, které uplatňují režim jednotné platby (SPS): na Maltě, v Řecku, Itálii (Emilia Romagna) a ve Španělsku (Baskicko). V případě Malty se audit kromě toho týkal přidělování nároků po zavedení režimu SPS v roce 2007. V oblasti výdajů na rozvoj venkova Účetní dvůr testoval systémy dohledu a kontroly v Rakousku, Německu (Bavorsko), Spojeném království (Anglie), Řecku, České republice, Rumunsku, Bulharsku a ve Francii. V oblasti ochrany zdraví a spotřebitele provedl Účetní dvůr audit systémů dohledu a kontroly týkajících se programů eradikace a monitorování nákaz zvířat.

| — | Ve věci podmíněnosti při auditu plateb na plochu Účetní dvůr své testování omezuje na povinnosti udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (minimální krytí půdy, pronikání nežádoucí vegetace), pro něž lze v době kontrolní návštěvy získat doklady a dojít k určitému závěru. Pokud jde o platby z EZFRV, byly testovány některé povinné požadavky na hospodaření (ochrana spodních vod a půdy před znečištěním, identifikace zvířat a dobré životní podmínky zvířat). Dále Účetní dvůr v rámci svých auditů systémů IACS analyzoval provádění norem udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu na vnitrostátní úrovni a kontrolní systémy, které členské státy zavedly. |
| --- | --- |

—

Ve věci podmíněnosti při auditu plateb na plochu Účetní dvůr své testování omezuje na povinnosti udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (minimální krytí půdy, pronikání nežádoucí vegetace), pro něž lze v době kontrolní návštěvy získat doklady a dojít k určitému závěru. Pokud jde o platby z EZFRV, byly testovány některé povinné požadavky na hospodaření (ochrana spodních vod a půdy před znečištěním, identifikace zvířat a dobré životní podmínky zvířat). Dále Účetní dvůr v rámci svých auditů systémů IACS analyzoval provádění norem udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu na vnitrostátní úrovni a kontrolní systémy, které členské státy zavedly.

| — | Aby Účetní dvůr mohl posoudit východisko pro rozhodnutí Komise o schválení finančních výkazů, přezkoumal také 60 osvědčení a zpráv certifikačních orgánů týkajících se 54 platebních agentur (19). |
| --- | --- |

—

Aby Účetní dvůr mohl posoudit východisko pro rozhodnutí Komise o schválení finančních výkazů, přezkoumal také 60 osvědčení a zpráv certifikačních orgánů týkajících se 54 platebních agentur (19).

Správnost operací

| 3.18 | Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 3.1
  . Na jejich základě Účetní dvůr odhaduje, že nejpravděpodobnější míra chyb pro oblast zemědělství a přírodních zdrojů se pohybuje mezi 2 % a 5 %. |
| --- | --- |

3.18

Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 3.1
  . Na jejich základě Účetní dvůr odhaduje, že nejpravděpodobnější míra chyb pro oblast zemědělství a přírodních zdrojů se pohybuje mezi 2 % a 5 %.

| 3.18 | Komise se domnívá, že míra chyb, která v posledních letech osciluje okolo 2 %, potvrzuje celkově kladné hodnocení předchozích let.

  Riziko pro rozpočet EU je navíc odpovídajícím způsobem pokryto postupem schvalování souladu. |
| --- | --- |

3.18

Riziko pro rozpočet EU je navíc odpovídajícím způsobem pokryto postupem schvalování souladu.

| 3.19 | V roce 2009 bylo z 241 prověřovaných operací 66 (27 %) (20) zatíženo chybami. Z toho 42 (64 %) (21) operací obsahovalo vyčíslitelné chyby, zejména chyby týkající se způsobilosti a přesnosti. Příklady druhů chyb jsou uvedeny níže. |
| --- | --- |

3.19

V roce 2009 bylo z 241 prověřovaných operací 66 (27 %) (20) zatíženo chybami. Z toho 42 (64 %) (21) operací obsahovalo vyčíslitelné chyby, zejména chyby týkající se způsobilosti a přesnosti. Příklady druhů chyb jsou uvedeny níže.

Zemědělství a rozvoj venkova

| 3.20 | V EZZF ze 148 operací zařazených do zkoumaného vzorku vykazovalo chyby 35 (24 %) (22). Z toho 24 (69 %) operací obsahovalo vyčíslitelné chyby. Pokud jde o výdaje na rozvoj venkova, z 80 operací zařazených do zkoumaného vzorku vykazovalo chyby 25 (31 %). Z toho 16 (64 %) operací obsahovalo vyčíslitelné chyby. |
| --- | --- |

3.20

V EZZF ze 148 operací zařazených do zkoumaného vzorku vykazovalo chyby 35 (24 %) (22). Z toho 24 (69 %) operací obsahovalo vyčíslitelné chyby. Pokud jde o výdaje na rozvoj venkova, z 80 operací zařazených do zkoumaného vzorku vykazovalo chyby 25 (31 %). Z toho 16 (64 %) operací obsahovalo vyčíslitelné chyby.

| 3.20 | Komise uvádí, že u většiny vyčíslitelných chyb jde o relativně malé chyby ve finančním vyjádření a tyto chyby se týkají zejména malých nepřesností v přeměření pozemků, jež provedl Účetní dvůr (viz odstavec 3.22). Dotčené členské státy odhalily několik chyb již před auditem Účetního dvora. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Příklady chyb ve způsobilosti, které Účetní dvůr zjistil: |
| --- | --- |

3.21

Příklady chyb ve způsobilosti, které Účetní dvůr zjistil:

3.21

Příklady za EZZF

Příjemci byla vyplacena platba v rámci režimu jednotné platby na plochu bez jakéhokoliv důkazu, že provádí zemědělskou činnost: příjemce, společnost s ručením omezeným ve vlastnictví obce, vznesl nárok v rámci režimu jednotné platby na plochu za pozemky s loukami a pastvinami o rozloze přes 530 ha. Auditorům nebyl poskytnut žádný důkaz o tom, že by společnost byla způsobilá pro podporu z titulu provádění zemědělské činnosti, tj. produkce nebo pěstování zemědělských produktů, chovu nebo držení zvířat pro zemědělské účely nebo udržování půdy v dobrém zemědělském stavu (tzv. GAC), takže podpora (ve výši 30 000 EUR) byla vyplacena neoprávněně. Podle názoru Účetního dvora je tento případ dalším příkladem problému, na nějž Účetní dvůr již upozorňoval ve své výroční zprávě za rok 2008 (23).

V rámci režimu jednotné platby obdržel platbu příjemce, který vykázal pronajatou plochu nekvalitní pastviny, ač tak neměl učinit. Jednalo se o veřejnou půdu, k níž jiný zemědělec (pronajímatel) vykázal obcí udělená pastevní práva. Příjemcem byl zemědělec na penzi, který prodal svůj původní zemědělský podnik, ale ponechal si část svých nároků, a uzavřel s pronajímatelem dvě dílčí smlouvy za účelem zdánlivého splnění požadavků příslušného nařízení:

| — | nájemní smlouvu na 57 ha uvedené pastviny, |
| --- | --- |

—

nájemní smlouvu na 57 ha uvedené pastviny,

| — | smlouvu „back to back“, jíž jsou pastevní práva postoupena pronajímateli. |
| --- | --- |

—

smlouvu „back to back“, jíž jsou pastevní práva postoupena pronajímateli.

Obec však pronajímateli žádná pastevní práva k dané půdě neudělila. V každém případě další pronájem (ať už celkový nebo částečný) pastevních práv je v pravidlech obce výslovně zakázán.

Jinými slovy, půdu neměl k dispozici ani pronajímatel ani příjemce. Nebyla tedy dodržena ustanovení právních předpisů EU (24).

Posledně uvedený případ se považuje za jednoznačné porušení ustanovení článku 29 příslušného nařízení, podle něhož „... žádná platba nebude provedena ve prospěch osob, u nichž je zjištěno, že uměle vytvořily podmínky požadované pro poskytnutí takových plateb“.

Příklady EZZF

Fyzické nebo právnické osoby mají nárok na obdržení jednotné platby na plochu (SAPS), pokud vykonávají zemědělskou činnost nebo udržují půdu v dobrém zemědělském stavu (37). Není proto třeba, aby byla vykonávána nějaká zvláštní zemědělská činnost. Je dostačující, pokud zemědělec splňuje požadavky dobrého zemědělského stavu.

Tento případ se netýká správnosti podle příslušných pravidel EU, ale spíše politické volby učiněné legislativním orgánem EU během kontroly stavu SZP, jež umožňuje, aby členské státy rozhodly, zda budou poskytovat přímé platby fyzickým či právnickým osobám, jejichž hlavním předmět činnosti netvoří zemědělská činnost nebo jejichž zemědělské činnosti jsou nepodstatné. Další reflexe nad touto otázkou probíhá v souvislosti s reformou společné zemědělské politiky po roce 2013.

Důkazy z platební dokumentace dokládají, že v září 2008 dotyčné vnitrostátní orgány zkontrolovaly nárokovanou půdu na místě, včetně některých pozemků, jež byly kontrolovány Účetním dvorem, a určily platbu na základě rozlohy, u které shledaly, že je v dobrém zemědělském stavu. Kontrola Komise na místě v květnu 2010 potvrdila, že odpovídající proplácená rozloha je stále v dobrém zemědělském stavu.

| 3.22 | Většinu vyčíslitelných chyb tvořily chyby v přesnosti (87 % v EZZF a 81 % v oblasti rozvoje venkova), kromě toho většina chyb v přesnosti spočívala ve vykazování větší způsobilé plochy. Další příklady chyb v přesnosti, které Účetní dvůr zjistil: |
| --- | --- |

3.22

Většinu vyčíslitelných chyb tvořily chyby v přesnosti (87 % v EZZF a 81 % v oblasti rozvoje venkova), kromě toho většina chyb v přesnosti spočívala ve vykazování větší způsobilé plochy. Další příklady chyb v přesnosti, které Účetní dvůr zjistil:

3.22

Příklady za EZZF

U dvou z 12 operací auditovaných v členském státě byly platby vypočteny na základě nesprávných nároků evidovaných v databázi, což vedlo v každém případě k přeplatku o zhruba 20 %.

V jiném členském státě byla platba v režimu jednotné platby vypočtena na základě průměrné hodnoty nároků příslušných danému zemědělci, a nikoli na základě průměrné hodnoty nároků, které zemědělec vykázal v žádosti, jak stanoví právní předpisy EU, což vedlo k nedoplatku ve výši zhruba 20 %.

Příklady EZZF

V obou případech vnitrostátní orgány již odhalily dříve než Účetní dvůr, že platby byly vypočítány na základě nesprávných nároků a že je nutné přeplatky získat zpět.

Komise lituje skutečnosti, že nedoplatky, jejichž výsledkem nebyla žádná ztráta pro rozpočet EU, byly extrapolovány do všech výdajů způsobem, který zvýšil celkovou míru chyb, a tudíž vyvolávají nesprávný dojem, že míra chyb indikuje velikost přeplatku.

| 3.23 | Pokud jde o nevyčíslitelné chyby, Účetní dvůr v EZZF například zjistil, že pozemky nebyly v žádosti jasně identifikovány, platby byly prováděny po zákonné lhůtě a nebylo určeno datum, k němuž musí mít žadatelé výhradní užívací právo k pozemku, u něhož uplatňují nárok. V EZFRV Účetní dvůr zaznamenal případ, kdy nebyly plně dodrženy určité podmínky týkající se podpory vyplácené na ekologické zemědělství. |
| --- | --- |

3.23

Pokud jde o nevyčíslitelné chyby, Účetní dvůr v EZZF například zjistil, že pozemky nebyly v žádosti jasně identifikovány, platby byly prováděny po zákonné lhůtě a nebylo určeno datum, k němuž musí mít žadatelé výhradní užívací právo k pozemku, u něhož uplatňují nárok. V EZFRV Účetní dvůr zaznamenal případ, kdy nebyly plně dodrženy určité podmínky týkající se podpory vyplácené na ekologické zemědělství.

| 3.23 | Komise systematicky kontroluje dodržování platebních lhůt u přímé podpory a v případě nutnosti provádí finanční opravy. Další zmíněné chyby jsou formálního rázu a nemají finanční dopady. |
| --- | --- |

3.23

Životní prostředí, námořní záležitosti a rybolov a ochrana zdraví a spotřebitele

| 3.24 | Pokud jde o životní prostředí, námořní záležitosti a rybolov a ochranu zdraví a spotřebitele, ze 13 operací zařazených do zkoumaného vzorku bylo 6 (46 %) zatíženo chybami. Z toho 2 (33 %) operace obsahovaly vyčíslitelné chyby. |
| --- | --- |

3.24

Pokud jde o životní prostředí, námořní záležitosti a rybolov a ochranu zdraví a spotřebitele, ze 13 operací zařazených do zkoumaného vzorku bylo 6 (46 %) zatíženo chybami. Z toho 2 (33 %) operace obsahovaly vyčíslitelné chyby.

| 3.24 | Při rozhodování o platbách členským státům v rámci sdíleného řízení si Komise nebyla vědoma možných chyb zjištěných Účetním dvorem, které se vyskytly na úrovni konečného příjemce. Komise nicméně vytvořila kontrolní prostředí s cílem ověřit, zda řídicí a kontrolní systémy členských států fungují tak účelně, aby těmto chybám zabránily.

  Co se týče jedné operace v oblasti námořních záležitostí a rybolovu, Komise průběžnou platbu vypočetla při správném použití platných pravidel pro výpočet těchto plateb stanovených v článku 76 nařízení Rady (ES) č. 1198/2006, které neumožňuje Komisi použít jinou metodu výpočtu na základě vlastního uvážení. |
| --- | --- |

3.24

Co se týče jedné operace v oblasti námořních záležitostí a rybolovu, Komise průběžnou platbu vypočetla při správném použití platných pravidel pro výpočet těchto plateb stanovených v článku 76 nařízení Rady (ES) č. 1198/2006, které neumožňuje Komisi použít jinou metodu výpočtu na základě vlastního uvážení.

| 3.25 | Pokud jde o finanční nástroj pro orientaci rybolovu (FNOR), zjistil Účetní dvůr případy projektů dokončených mimo období způsobilosti. |
| --- | --- |

3.25

Pokud jde o finanční nástroj pro orientaci rybolovu (FNOR), zjistil Účetní dvůr případy projektů dokončených mimo období způsobilosti.

| 3.25 | Komise odečítá zjištěné nezpůsobilé částky z následných žádostí o proplacení výdajů (pokud nějaká bude předložena) anebo nejpozději před uzavřením programu. |
| --- | --- |

3.25

Příklad

Vnitrostátní orgány uhradily výdaje vynaložené devět měsíců po lhůtě stanovené pro stavbu rybářské lodi. Podle právních předpisů nejsou tyto výdaje způsobilé, protože takovou lhůtu lze pominout pouze v případech „vyšší moci“, které nastanou v době trvání projektu.

Příklad

V rámci účetní závěrky Komise přijme odpovídající opatření k odpočtu nezpůsobilých částek od závěrečného výkazu výdajů a závěrečné platby.

| 3.26 | Účetní dvůr rovněž zjistil nevyčíslitelné chyby. |
| --- | --- |

3.26

Účetní dvůr rovněž zjistil nevyčíslitelné chyby.

3.26

Příklady

FNOR: konečný příjemce mimo jiné vykázal náklady na vlastní zaměstnance a stroje, které byly odhadnuty na základě prodejních cen a nikoli na základě nákladů skutečně vynaložených na provádění projektu. Jelikož nebylo možné stanovit skutečné náklady vzniklé příjemci, byla tato chyba klasifikována jako chyba nevyčíslitelná.

SANCO: v případě platby týkající se vysílání televizní reklamy v rámci protikuřácké kampaně Účetní dvůr zjistil, že Komise patřičně neověřila, zda byly všechny proplacené služby skutečně provedeny.

Příklady

FNOR: V rámci účetní závěrky Komise přijme veškerá příslušná opatření k odpočtu nezpůsobilé částky od závěrečného výkazu výdajů a závěrečné platby.

SANCO: Útvary Komise provedly řadu kontrol, jež přinesly důkazy o tom, že došlo k vysílání televizních upoutávek. V budoucnosti budou realizovány další kontroly.

ÚČELNOST SYSTÉMŮ

Oblast politiky týkající se zemědělství a rozvoje venkova

Systémy související se správností operací

| 3.27 | Hlavním kontrolním systémem k zajištění správnosti operací je integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS) (25). |
| --- | --- |

3.27

Hlavním kontrolním systémem k zajištění správnosti operací je integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS) (25).

| 3.28 | IACS se v každém členském státě skládá z databází podniků, žádostí o podporu, zemědělských pozemků a databáze zvířat v případě, že jsou platby stále vázány na počet kusů zvířat, a také registru nároků v členských státech, které používají SPS. Systém umožňuje několik kontrol způsobilosti: správní kontroly všech nároků, křížové kontroly s databázemi s cílem zamezit tomu, aby se na stejné pozemky / stejná zvířata podávaly žádosti dvakrát, a minimálně 5 % inspekcí v zemědělských podnicích, které mají provádět platební agentury. |
| --- | --- |

3.28

IACS se v každém členském státě skládá z databází podniků, žádostí o podporu, zemědělských pozemků a databáze zvířat v případě, že jsou platby stále vázány na počet kusů zvířat, a také registru nároků v členských státech, které používají SPS. Systém umožňuje několik kontrol způsobilosti: správní kontroly všech nároků, křížové kontroly s databázemi s cílem zamezit tomu, aby se na stejné pozemky / stejná zvířata podávaly žádosti dvakrát, a minimálně 5 % inspekcí v zemědělských podnicích, které mají provádět platební agentury.

| 3.29 | IACS zahrnuje režim jednotné platby, režim jednotné platby na plochu a všechny systémy vázané podpory na plochu i systémy prémií na zvířata. V případě EZFRV, a zejména v agroenvironmentálních a znevýhodněných oblastech, se ověřování některých základních prvků, jako např. plochy či počtu zvířat, provádí pomocí systému IACS, zatímco pro jiné požadavky platí zvlášť navržené kontroly (26). |
| --- | --- |

3.29

IACS zahrnuje režim jednotné platby, režim jednotné platby na plochu a všechny systémy vázané podpory na plochu i systémy prémií na zvířata. V případě EZFRV, a zejména v agroenvironmentálních a znevýhodněných oblastech, se ověřování některých základních prvků, jako např. plochy či počtu zvířat, provádí pomocí systému IACS, zatímco pro jiné požadavky platí zvlášť navržené kontroly (26).

| 3.30 | Účetní dvůr posuzoval osm systémů IACS v rámci EZZF a osm zvláštních kontrolních systémů v rámci EZFRV (viz bod 3.17). |
| --- | --- |

3.30

Účetní dvůr posuzoval osm systémů IACS v rámci EZZF a osm zvláštních kontrolních systémů v rámci EZFRV (viz bod 3.17).

| 3.31. | Audit Účetního dvora zahrnoval dodržování ustanovení příslušných právních předpisů a posouzení účelnosti systémů z hlediska zajištění správnosti operací. Prověřovaly se tyto prvky: |
| --- | --- |

3.31.

Audit Účetního dvora zahrnoval dodržování ustanovení příslušných právních předpisů a posouzení účelnosti systémů z hlediska zajištění správnosti operací. Prověřovaly se tyto prvky:

3.31.

| I) | administrativní postupy a kontroly k zajištění správného proplácení částek včetně kvality databází; |
| --- | --- |

I)

administrativní postupy a kontroly k zajištění správného proplácení částek včetně kvality databází;

| II) | systémy kontroly založené na kontrolách na místě; |
| --- | --- |

II)

systémy kontroly založené na kontrolách na místě;

| III) | systémy, které mají zajistit provádění a kontrolu podmíněnosti. |
| --- | --- |

III)

systémy, které mají zajistit provádění a kontrolu podmíněnosti.

| III) | Komise připomíná, že dodržování kriterií podmíněnosti zemědělci nepředstavuje kriterium způsobilosti, a tudíž se kontrola těchto kriterií netýká kontroly legality a správnosti uskutečněných operací. Zemědělci, kteří tato kritéria nedodržují, mají nárok na platby, ale jsou postihováni na základě závažnosti, rozsahu, trvání a opakování zjištěného porušení a také podle nedbalosti nebo záměrného porušení ze strany dotyčného příjemce. |
| --- | --- |

III)

| 3.32 | Přestože je koncepce systému IACS v zásadě dobrá, roční audity systémů IACS, které v posledních letech Účetní dvůr provedl, ukázaly, že účelnost IACS snižují nepřesné údaje v databázích, neúplné křížové kontroly nebo nesprávná či neúplná opatření přijatá v reakci na odchylky. V souvislosti s rozpočtovými roky 2006 až 2008 Účetní dvůr prověřil fungování systémů IACS týkající se režimů SPS nebo SAPS ve 20 platebních agenturách v 17 členských státech a výsledky vykázal ve svých výročních zprávách. V jedné platební agentuře byl systém IACS označen za účelný, ve 12 agenturách za částečně účelný a v sedmi agenturách byly zjištěny významné nedostatky, které vedly Účetní dvůr k závěru, že systém účelný není. |
| --- | --- |

3.32

Přestože je koncepce systému IACS v zásadě dobrá, roční audity systémů IACS, které v posledních letech Účetní dvůr provedl, ukázaly, že účelnost IACS snižují nepřesné údaje v databázích, neúplné křížové kontroly nebo nesprávná či neúplná opatření přijatá v reakci na odchylky. V souvislosti s rozpočtovými roky 2006 až 2008 Účetní dvůr prověřil fungování systémů IACS týkající se režimů SPS nebo SAPS ve 20 platebních agenturách v 17 členských státech a výsledky vykázal ve svých výročních zprávách. V jedné platební agentuře byl systém IACS označen za účelný, ve 12 agenturách za částečně účelný a v sedmi agenturách byly zjištěny významné nedostatky, které vedly Účetní dvůr k závěru, že systém účelný není.

| 3.33 | Při svém auditu osmi platebních agentur v roce 2009 Účetní dvůr zjistil, že pokud jde o zajištění správnosti plateb, jsou systémy účelné pouze v jedné agentuře, částečně účelné ve čtyřech agenturách a neúčelné ve zbývajících třech agenturách (Řecko, Kypr a Malta). |
| --- | --- |

3.33

Při svém auditu osmi platebních agentur v roce 2009 Účetní dvůr zjistil, že pokud jde o zajištění správnosti plateb, jsou systémy účelné pouze v jedné agentuře, částečně účelné ve čtyřech agenturách a neúčelné ve zbývajících třech agenturách (Řecko, Kypr a Malta).

| 3.32–3.33 | Komise se i nadále domnívá, což Účetní dvůr uznal v předchozích výročních zprávách od roku 2005, že systém IACS je obecně účinným kontrolním systémem pro omezení rizika chyb nebo nesprávných výdajů pod podmínkou, že je řádně používán.

  Účelnost a neustálé zdokonalování systému IACS potvrzují výsledky auditů souladu, které Komise provedla v minulých letech ve všech členských státech kromě Lucemburska, jakož i nízká míra chyb indikovaná v kontrolní statistických údajích, které Komise získává z členských států a které jsou ověřeny a potvrzeny certifikačními subjekty. Tato nízká míra chyb je rovněž odpovídá míře zjištěné samotným Účetním dvorem ve jeho výroční zprávě za rok 2008.


  Komise zjistila, že pro rok podávání žádostí 2008 existovaly velké nedostatky v systému IACS v Bulharsku a Rumunsku. Proto tyto dva státy sestavily v roce 2009 akční plán, který Komise bedlivě sledovala.


  Ostatní členské státy se ve svých systémech IACS potýkaly s nedostatky méně závažné povahy, jež neodstraňují účelnost těchto systémů, ale tyto systémy jsou zdokonalitelné, přičemž dané státy situaci již napravily či přijímají opatření k nápravě.


  U všech těchto nedostatků následovaly postupy schvalování souladu, které zajistí, aby všechna rizika pro rozpočet EU byla odpovídajícím způsobem pokryta. |
| --- | --- |

3.32–3.33

Účelnost a neustálé zdokonalování systému IACS potvrzují výsledky auditů souladu, které Komise provedla v minulých letech ve všech členských státech kromě Lucemburska, jakož i nízká míra chyb indikovaná v kontrolní statistických údajích, které Komise získává z členských států a které jsou ověřeny a potvrzeny certifikačními subjekty. Tato nízká míra chyb je rovněž odpovídá míře zjištěné samotným Účetním dvorem ve jeho výroční zprávě za rok 2008.

Komise zjistila, že pro rok podávání žádostí 2008 existovaly velké nedostatky v systému IACS v Bulharsku a Rumunsku. Proto tyto dva státy sestavily v roce 2009 akční plán, který Komise bedlivě sledovala.

Ostatní členské státy se ve svých systémech IACS potýkaly s nedostatky méně závažné povahy, jež neodstraňují účelnost těchto systémů, ale tyto systémy jsou zdokonalitelné, přičemž dané státy situaci již napravily či přijímají opatření k nápravě.

U všech těchto nedostatků následovaly postupy schvalování souladu, které zajistí, aby všechna rizika pro rozpočet EU byla odpovídajícím způsobem pokryta.

| 3.34 | Pokud jde o osm auditovaných systémů dohledu a kontroly pro oblast rozvoje venkova, Účetní dvůr zjistil, že z hlediska správnosti plateb byly tři prováděné systémy kontroly účelné a pět systémů bylo pouze částečně účelných. |
| --- | --- |

3.34

Pokud jde o osm auditovaných systémů dohledu a kontroly pro oblast rozvoje venkova, Účetní dvůr zjistil, že z hlediska správnosti plateb byly tři prováděné systémy kontroly účelné a pět systémů bylo pouze částečně účelných.

| 3.34 | Nedokonalost systémů dohledu a kontroly pro rozvoj venkova v Bulharsku a Rumunsku jsou z důvodu nedostatků v systému IACS, což je důvod výhrady obsažené ve výroční zprávě o činnosti za rok 2009 generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova.

  Kontrolní systémy ostatních členských států, jež byly podrobeny auditu Komise v roce 2009, byly shledány účelnými. Nicméně existuje prostor pro zlepšení u těchto bodů:







  — | dodržování všeobecných pokynů stanovených v pracovním dokumentu o agroenvironmentálních závazcích a jejich ověřitelnosti, které zejména stanoví, že je třeba použít kombinaci několika nástrojů kontroly, |
| --- | --- | --- |

3.34

Kontrolní systémy ostatních členských států, jež byly podrobeny auditu Komise v roce 2009, byly shledány účelnými. Nicméně existuje prostor pro zlepšení u těchto bodů:

—

dodržování všeobecných pokynů stanovených v pracovním dokumentu o agroenvironmentálních závazcích a jejich ověřitelnosti, které zejména stanoví, že je třeba použít kombinaci několika nástrojů kontroly,

| — | nutnost stále usilovat o zavedení jednoduchých a jasných kriterií způsobilosti a o informování příjemců o jejich právech srozumitelně a jednoznačně, |
| --- | --- |

—

nutnost stále usilovat o zavedení jednoduchých a jasných kriterií způsobilosti a o informování příjemců o jejich právech srozumitelně a jednoznačně,

| — | uplatňování vyčerpávajících správních kontrol, zvláště pak ve vztahu k agroenvironmentálním opatřením, |
| --- | --- |

—

uplatňování vyčerpávajících správních kontrol, zvláště pak ve vztahu k agroenvironmentálním opatřením,

| — | zlepšení kvality kontrolních zpráv, aby byla umožněna lepší dohledatelnost a jasné závěry provedené kontroly. |
| --- | --- |

—

zlepšení kvality kontrolních zpráv, aby byla umožněna lepší dohledatelnost a jasné závěry provedené kontroly.

| 3.35 | Hlavní zjištění Účetního dvora vyplývající z auditu jsou uvedena v následujících bodech. Výsledky prověrky systémů jsou shrnuty v
  příloze 3.2. |
| --- | --- |

3.35

Hlavní zjištění Účetního dvora vyplývající z auditu jsou uvedena v následujících bodech. Výsledky prověrky systémů jsou shrnuty v
  příloze 3.2.

I)   Administrativní postupy a kontroly k zajištění správného proplácení částek včetně kvality databází

| 3.36 | Správní kontroly musí být prováděny u všech žádostí o podporu a o platbu a zahrnují všechny prvky, které lze a je vhodné kontrolovat administrativními prostředky (27). Kdykoli je to možné a vhodné, musí správní kontroly zahrnovat křížové kontroly, kromě jiného na základě údajů z databází IACS. Audit Účetního dvora ověřoval úplnost a spolehlivost databází i přiměřenost kontrol při zjišťování odchylek a přijímání nápravných opatření. Nedůležitější zjištěné nedostatky jsou uvedeny níže. |
| --- | --- |

3.36

Správní kontroly musí být prováděny u všech žádostí o podporu a o platbu a zahrnují všechny prvky, které lze a je vhodné kontrolovat administrativními prostředky (27). Kdykoli je to možné a vhodné, musí správní kontroly zahrnovat křížové kontroly, kromě jiného na základě údajů z databází IACS. Audit Účetního dvora ověřoval úplnost a spolehlivost databází i přiměřenost kontrol při zjišťování odchylek a přijímání nápravných opatření. Nedůležitější zjištěné nedostatky jsou uvedeny níže.

EZZF

| 3.37 | Systém evidence půdy (LPIS) je databáze, v níž jsou zaevidovány všechny zemědělské plochy (referenční pozemky) v daném členském státě. Ve třech členských státech zjistil Účetní dvůr významné nedostatky systému LPIS, které závažným způsobem ovlivňovaly účelnost správních křížových kontrol, jak je uvedeno níže:
  Príklady
  Technologie LPIS-GIS se stala povinnou v roce 2005. V Řecku neobsahoval systém LPIS-GIS až do roku podávání žádostí 2008 včetně žádné grafické informace (ortofotosnímky) zobrazující skutečnou způsobilou plochu evidovaných referenčních pozemků. K prosinci 2009 nebyl systém LPIS-GIS dosud ještě plně funkční pro provádění nezbytných křížových kontrol.
  V Litvě Účetní dvůr zjistil, že úřady neodstranily nezpůsobilé prvky o celkové ploše 13 700 ha ze způsobilé plochy pozemků, jež byly v systému LIPS evidovány jako 100% způsobilé.
  Na Kypru byly v roce 2008 pořízeny a analyzovány nové ortofotosnímky. Analýza ukázala, že u více než 39 000 referenčních pozemků došlo ke změnám využití půdy, a v důsledku toho se plocha způsobilá k podpoře v režimu jednotné platby na plochu snížila o více než 7 000 ha (tzn. o 5 % zemědělské plochy). Ačkoli byly k dispozici aktualizované údaje, rozhodly se kyperské orgány založit platby pro rok podávání žádostí 2008 na zastaralých ortofotosnímcích z roku 2003. |
| --- | --- |

3.37

Systém evidence půdy (LPIS) je databáze, v níž jsou zaevidovány všechny zemědělské plochy (referenční pozemky) v daném členském státě. Ve třech členských státech zjistil Účetní dvůr významné nedostatky systému LPIS, které závažným způsobem ovlivňovaly účelnost správních křížových kontrol, jak je uvedeno níže:

Príklady

Technologie LPIS-GIS se stala povinnou v roce 2005. V Řecku neobsahoval systém LPIS-GIS až do roku podávání žádostí 2008 včetně žádné grafické informace (ortofotosnímky) zobrazující skutečnou způsobilou plochu evidovaných referenčních pozemků. K prosinci 2009 nebyl systém LPIS-GIS dosud ještě plně funkční pro provádění nezbytných křížových kontrol.

V Litvě Účetní dvůr zjistil, že úřady neodstranily nezpůsobilé prvky o celkové ploše 13 700 ha ze způsobilé plochy pozemků, jež byly v systému LIPS evidovány jako 100% způsobilé.

Na Kypru byly v roce 2008 pořízeny a analyzovány nové ortofotosnímky. Analýza ukázala, že u více než 39 000 referenčních pozemků došlo ke změnám využití půdy, a v důsledku toho se plocha způsobilá k podpoře v režimu jednotné platby na plochu snížila o více než 7 000 ha (tzn. o 5 % zemědělské plochy). Ačkoli byly k dispozici aktualizované údaje, rozhodly se kyperské orgány založit platby pro rok podávání žádostí 2008 na zastaralých ortofotosnímcích z roku 2003.

| 3.37 | Kvalita systému evidence půdy (LPIS) v členských státech se obecně neustále zlepšuje, což rovněž dokazuje níže uvedená odpověď Komise na příklady Účetního dvora. Od roku podávání žádostí 2010 navíc členské státy musí každoročně provádět kvalitativní hodnocení systému LPIS-GIS podle předem stanovených postupů a podávat zprávu o výsledcích a plánovaných opatřeních, jsou-li nutná k nápravě stavu.

  Komise uznává, že existovaly problémy s řeckým systémem IACS v roce podávání žádostí 2008. Finanční riziko vyplývající z minulosti je však pokryto postupem schvalování souladu,v rámci kterého bylo až doposud zhruba 866 milionů EUR vyloučeno z financování ze strany EU.


  Systém LPIS-GIS by v souladu s akčním plánem zpřístupněn 31. prosince 2008 a byl postupně uveden do provozu před počátkem období roku podávání žádostí 2009. Problém v roce 2009 byl způsoben pozdní digitalizací pozemků zemědělci, přičemž v mezidobí byla přijata opatření k nápravě situace tím, že byla stanovena lhůta pro uzávěrku digitalizace.


  Komise reší nedostatky, které existují v litevském systému LPIS-GIS od roku 2005, pomocí postupu schvalování souladu. Litevské orgány však v mezidobí Komisi informovaly, že v prosinci 2009 provedly v systému LPIS-GIS opravy.


  Komise řeší nedostatky v kyperském systému LPIS-GIS od roku 2005. Výsledkem provedených misí bylo, že Kypr provedl nápravné opatření a systém je od roku 2009 považován za účinný. Tato záležitost je řešena v rámci postupu schvalování souladu. |
| --- | --- |

3.37

Komise uznává, že existovaly problémy s řeckým systémem IACS v roce podávání žádostí 2008. Finanční riziko vyplývající z minulosti je však pokryto postupem schvalování souladu,v rámci kterého bylo až doposud zhruba 866 milionů EUR vyloučeno z financování ze strany EU.

Systém LPIS-GIS by v souladu s akčním plánem zpřístupněn 31. prosince 2008 a byl postupně uveden do provozu před počátkem období roku podávání žádostí 2009. Problém v roce 2009 byl způsoben pozdní digitalizací pozemků zemědělci, přičemž v mezidobí byla přijata opatření k nápravě situace tím, že byla stanovena lhůta pro uzávěrku digitalizace.

Komise reší nedostatky, které existují v litevském systému LPIS-GIS od roku 2005, pomocí postupu schvalování souladu. Litevské orgány však v mezidobí Komisi informovaly, že v prosinci 2009 provedly v systému LPIS-GIS opravy.

Komise řeší nedostatky v kyperském systému LPIS-GIS od roku 2005. Výsledkem provedených misí bylo, že Kypr provedl nápravné opatření a systém je od roku 2009 považován za účinný. Tato záležitost je řešena v rámci postupu schvalování souladu.

| 3.38 | Účetní dvůr rovněž ve dvou členských státech (Itálie, Španělsko) zjistil, že k omezení způsobilých ploch pro výpočet plateb nebyly použity nejnovější dostupné ortofotosnímky.
  Príklady
  V Itálii (Emilia Romagna) a ve Španělsku (Baskicko) není míra způsobilosti ploch nekvalitních pastvin odvozena od nejnovějších dostupných informací (ortofotosnímků nebo kontroly na místě), ale od toho, co zemědělec vykázal před zavedením režimu jednotné platby. V prověřovaných případech bylo italským i španělským zemědělcům umožněno vykazovat vyšší historickou míru způsobilosti za plochu nekvalitních pastvin, které na nejnovějších ortofotosnímcích vykazují významně nižší míru způsobilosti. Rozdíly vedly k poskytnutí podpory na plochu, která je výrazně větší, než je plocha skutečně způsobilá. |
| --- | --- |

3.38

Účetní dvůr rovněž ve dvou členských státech (Itálie, Španělsko) zjistil, že k omezení způsobilých ploch pro výpočet plateb nebyly použity nejnovější dostupné ortofotosnímky.

Príklady

V Itálii (Emilia Romagna) a ve Španělsku (Baskicko) není míra způsobilosti ploch nekvalitních pastvin odvozena od nejnovějších dostupných informací (ortofotosnímků nebo kontroly na místě), ale od toho, co zemědělec vykázal před zavedením režimu jednotné platby. V prověřovaných případech bylo italským i španělským zemědělcům umožněno vykazovat vyšší historickou míru způsobilosti za plochu nekvalitních pastvin, které na nejnovějších ortofotosnímcích vykazují významně nižší míru způsobilosti. Rozdíly vedly k poskytnutí podpory na plochu, která je výrazně větší, než je plocha skutečně způsobilá.

| 3.38 | Je třeba zdůraznit, že je nutné vykonat hodně práce před tím, něž bude fakticky možné považovat ortofotosnímky v systému za „funkční“. Musí být zpracovány, digitalizovány a výsledky kvalitativně ověřeny předtím, než mohou být snímky účelně použity pro křížové kontroly. Tento proces vyžaduje čas. Komise nicméně považuje za velmi užitečné, že členské státy zpřístupnily zemědělcům ortofotosnímky v tomto raném stadiu pro účely podávání žádostí a kontrolorům pro účely kontrol na místě, jak tomu bylo v tomto případě.

  Členské státy mají povinnost získat zpět všechny částky z předchozích let, jestliže je v důsledku aktualizace ortofotosnímků zjištěno vykazování větší rozlohy. V případech, kdy se Komise domnívá, že členský stát nebyl dostatečně aktivní při ochraně rozpočtu EU, bude se situací zabývat v rámci postupu schvalování souladu.


  Itálie v současnosti dokončuje celkovou obměnu svého systému LPIS. Znamená to, že nové ortofotosnímky budou pokrývat celou zemi, snímky budou obnoveny jednou za tři roky a referenční pozemky budou systematicky hodnoceny, včetně kontroly na místě v případě nutnosti. Částky u případů vykazování větší plochy zjištěné po aktualizaci jsou získávány zpět. Komise se domnívá, že tento přístup je významným posunem vpřed.


  Co se týče Španělska, Soudní dvůr nahlížel do snímků, které nebyly ještě zpracovány. Tyto snímky byly dány zemědělcům k dispozici pro podávání žádostí v roce 2008.


  Komise aktivně podniká opatření přijatá k nápravě minulých případů vykazování větší plochy. |
| --- | --- |

3.38

Členské státy mají povinnost získat zpět všechny částky z předchozích let, jestliže je v důsledku aktualizace ortofotosnímků zjištěno vykazování větší rozlohy. V případech, kdy se Komise domnívá, že členský stát nebyl dostatečně aktivní při ochraně rozpočtu EU, bude se situací zabývat v rámci postupu schvalování souladu.

Itálie v současnosti dokončuje celkovou obměnu svého systému LPIS. Znamená to, že nové ortofotosnímky budou pokrývat celou zemi, snímky budou obnoveny jednou za tři roky a referenční pozemky budou systematicky hodnoceny, včetně kontroly na místě v případě nutnosti. Částky u případů vykazování větší plochy zjištěné po aktualizaci jsou získávány zpět. Komise se domnívá, že tento přístup je významným posunem vpřed.

Co se týče Španělska, Soudní dvůr nahlížel do snímků, které nebyly ještě zpracovány. Tyto snímky byly dány zemědělcům k dispozici pro podávání žádostí v roce 2008.

Komise aktivně podniká opatření přijatá k nápravě minulých případů vykazování větší plochy.

| 3.39 | V několika členských státech (Kypr, Řecko, Itálie, Slovensko a Litva) Účetní dvůr zjistil, že databáze nároků neumožňovala určit povahu a čas provedených změn či oprav. Protože chybí spolehlivá auditní stopa, nemůže Účetní dvůr posoudit správné uplatňování sankcí EU.
  Příklady
  V Řecku je velká část správních křížových kontrol a potřebných oprav prováděna postupem, jenž nezanechává žádnou auditní stopu a který nevede k uplatnění sankcí. Na Kypru byly v papírové dokumentaci a v databázi uváděny rozporné údaje týkající se dat a obsahu změn nároků. |
| --- | --- |

3.39

V několika členských státech (Kypr, Řecko, Itálie, Slovensko a Litva) Účetní dvůr zjistil, že databáze nároků neumožňovala určit povahu a čas provedených změn či oprav. Protože chybí spolehlivá auditní stopa, nemůže Účetní dvůr posoudit správné uplatňování sankcí EU.

Příklady

V Řecku je velká část správních křížových kontrol a potřebných oprav prováděna postupem, jenž nezanechává žádnou auditní stopu a který nevede k uplatnění sankcí. Na Kypru byly v papírové dokumentaci a v databázi uváděny rozporné údaje týkající se dat a obsahu změn nároků.

| 3.39 | Pro Kypr, Řecko a Slovensko byly ve zprávě certifikačních subjektů za finanční rok 2009 obsaženy závěry podobné těm, které učinil Účetní dvůr, a ve všech třech případech platební agentury odpověděly, že podnikají kroky k nápravě problémů.

  Členské státy byly ve výboru pro zemědělské fondy upozorněny na to, že mají ve svých IT aplikacích zajišťovat úplnou auditní stopu. |
| --- | --- |

3.39

Členské státy byly ve výboru pro zemědělské fondy upozorněny na to, že mají ve svých IT aplikacích zajišťovat úplnou auditní stopu.

| 3.40 | Předpokladem správných plateb jednotlivým příjemcům v rámci režimu jednotné platby je spolehlivá databáze nároků. Členské státy musí rovněž dodržet své celkové vnitrostátní stropy pro režim SAP i pro režim SAPS. Účetní dvůr zjistil překročení stropu (Kypr), ačkoli toto překročení neovlivnilo rozpočet EU, a nepřesné přiznávání nároků (Malta). |
| --- | --- |

3.40

Předpokladem správných plateb jednotlivým příjemcům v rámci režimu jednotné platby je spolehlivá databáze nároků. Členské státy musí rovněž dodržet své celkové vnitrostátní stropy pro režim SAP i pro režim SAPS. Účetní dvůr zjistil překročení stropu (Kypr), ačkoli toto překročení neovlivnilo rozpočet EU, a nepřesné přiznávání nároků (Malta).

3.40

Příklady

Když Malta v roce 2007 zaváděla režim jednotné platby, byly všem chovatelům dobytka a producentům mléka, včetně těch, kteří měli pozemky s počtem hektarů, na něž lze poskytnout podporu, přiznány zvláštní nároky, což je v rozporu s právními předpisy EU. Právní předpisy EU vyňaly Maltu z požadavku, podle něhož musí žadatel zachovat alespoň 50 % historické činnosti v oblasti živočišného chovu, aby získal platbu za zvláštní nárok. Malta se rozhodla na vnitrostátní úrovni žádné minimální požadavky v oblasti chovu pro aktivaci zvláštních nároků nestanovovat. Zemědělci, kteří po zavedení režimu jednotné platby významně zmenšili svá stáda, zůstávají způsobilí a zvláštní nároky jim jsou vypláceny v plné výši.

Kypr překročil strop pro podporu EU ve formě jednotné platby na plochu o 1,44 %. Kyperským úřadům se nepodařilo provést úměrné snížení. V důsledku toho byly všechny individuální platby ovlivněny přeplatkem o 1,44 %, jakkoli byl tento přeplatek financován z vnitrostátního rozpočtu, a nikoli z rozpočtu EU.

Příklady

Malta má značně intenzivní živočišný chov bez půdy. Rada vyňala Maltu z požadavku, podle něhož musí žadatel zachovat alespoň 50 % historické činnosti v oblasti živočišného chovu před přechodem na režim jednotné platby.

Kypr řeší daný problém v rámci přezkumu žádosti z roku 2008 s cílem získat zpět předmětné částky.

| 3.41 | Pokud jde o správnost plateb, zjistil Účetní dvůr v jednom členském státě podstatné nedostatky, jež vedly k případům, kdy byly lesy vykazovány jako trvalé pastviny (Řecko). Kromě toho Řecko nadále umožňuje, aby vykázaná plocha přesáhla způsobilou plochu referenčního pozemku evidovaného v systému LPIS, protože povoluje odchylku ve výši 5 %, kterou nařízení nepředpokládá. Toto zjištění již Účetní dvůr uvedl ve zprávě za rok 2005. Kromě toho Účetní dvůr zjistil případy plateb příjemcům, které se prováděly, aniž by byly vyřešeny známé odchylky (Itálie) a aniž by proběhly křížové kontroly vykázané plochy oproti způsobilé ploše evidované v systému LPIS (Španělsko). Dále byly zjištěny případy systematicky nesprávného výpočtu podpory a nepřiměřeného uplatňování sankcí za plochu a za pozdní podání žádosti. |
| --- | --- |

3.41

Pokud jde o správnost plateb, zjistil Účetní dvůr v jednom členském státě podstatné nedostatky, jež vedly k případům, kdy byly lesy vykazovány jako trvalé pastviny (Řecko). Kromě toho Řecko nadále umožňuje, aby vykázaná plocha přesáhla způsobilou plochu referenčního pozemku evidovaného v systému LPIS, protože povoluje odchylku ve výši 5 %, kterou nařízení nepředpokládá. Toto zjištění již Účetní dvůr uvedl ve zprávě za rok 2005. Kromě toho Účetní dvůr zjistil případy plateb příjemcům, které se prováděly, aniž by byly vyřešeny známé odchylky (Itálie) a aniž by proběhly křížové kontroly vykázané plochy oproti způsobilé ploše evidované v systému LPIS (Španělsko). Dále byly zjištěny případy systematicky nesprávného výpočtu podpory a nepřiměřeného uplatňování sankcí za plochu a za pozdní podání žádosti.

| 3.41 | Italské orgány potvrzují, že místní orgány provedly před vyplacením plateb veškeré správní kontroly k ověření způsobilosti, k odstranění anomálií a pro zpřístupnění výsledků zemědělcům. V případech, kde Komise pozoruje systémové nedostatky, které vytváří riziko neoprávněných plateb, dostává se těmto nedostatkům pozornosti v rámci schvalování účetní závěrky.

  Španělské orgány potvrzují, že v roce podávání žádostí 2008 byl systém LPIS-GIS skutečně používán pouze jako součást křížových kontrol, avšak od roku podávání žádostí 2009 byla situace napravena. |
| --- | --- |

3.41

Španělské orgány potvrzují, že v roce podávání žádostí 2008 byl systém LPIS-GIS skutečně používán pouze jako součást křížových kontrol, avšak od roku podávání žádostí 2009 byla situace napravena.

Příklady

V Řecku byly plochy evidované v systému LPIS vykázány jako trvalé pastviny a byly na ně čerpány prostředky z režimu jednotné platby, ačkoli ortofotosnímky jasně ukazují značnou hustotu stromů a skal.

Kromě toho bylo zjištěno, že Řecko systematicky nesprávně vypočítává jednotnou platbu v případech, kdy stanovená plocha nepostačuje k proplacení všech zemědělcem nahlášených nároků a kdy tyto nároky mají různé jednotkové hodnoty. Podobný problém byl zjištěn na Maltě, kde v jednom případě nesprávná metoda výpočtu vedla k přeplatku o 69 %.

Na Kypru nebyly sankce za vykázání větší rozlohy stanovené v právních předpisech EU v roce 2007 uplatněny vůbec a v roce 2008 byly uplatněny nesprávně.

Příklady

Komise uznává, že v minulosti existovaly problémy s řeckým systém IACS, avšak se zavedením nového systému LPIS-GIS byla rizika snížena počínaje rokem podávání žádostí 2009. Finanční riziko vyplývající z minulosti je pokryto postupem schvalování souladu, v rámci kterého až doposud bylo zhruba 866 milionů EUR vyloučeno z financování ze strany EU.

Komise sdílí připomínky Účetního dvora. Řecké orgány uvedly, že problém odstraní. Jde však o věc s omezeným dopadem. Stejné lze uvést i k případu Malty, který se dotýká celkem 519 zemědělců či plochy s rozlohou 203 hektarů.

Komise si je vědoma situace v roce 2007 a Kypr zhodnotil její finanční dopad během přezkumu žádostí z roku 2007. Co se týče roku podávání žádostí 2008, kyperské orgány potvrdily, že postupy byly novelizovány.

EZFRV

| 3.42 | Správní kontroly se týkají správnosti údajů vykázaných žadatelem a plnění požadavků na způsobilost pro poskytnutí podpory (28). Tyto kontroly zahrnují křížové kontroly s údaji, které má správa již k dispozici, například v databázích IACS. |
| --- | --- |

3.42

Správní kontroly se týkají správnosti údajů vykázaných žadatelem a plnění požadavků na způsobilost pro poskytnutí podpory (28). Tyto kontroly zahrnují křížové kontroly s údaji, které má správa již k dispozici, například v databázích IACS.

| 3.43 | Audit zjistil chyby v určování směnného kurzu pro přepočet částek vyplácených v národních měnách na eura (Spojené království, Česká republika) a nedostatky ve výpočtu snížení podpor po kontrolách na místě (Německo (Bavorsko)). Nedostatky byly zjištěny i u technických kontrol snižování znečištění dusičnany (Řecko) a plnění konkrétních podmínek způsobilosti, jako jsou odpovídající zemědělské stroje ve vztahu k obhospodařované půdě (Bulharsko). |
| --- | --- |

3.43

Audit zjistil chyby v určování směnného kurzu pro přepočet částek vyplácených v národních měnách na eura (Spojené království, Česká republika) a nedostatky ve výpočtu snížení podpor po kontrolách na místě (Německo (Bavorsko)). Nedostatky byly zjištěny i u technických kontrol snižování znečištění dusičnany (Řecko) a plnění konkrétních podmínek způsobilosti, jako jsou odpovídající zemědělské stroje ve vztahu k obhospodařované půdě (Bulharsko).

| 3.43 | Finanční dopad těchto chyb byl již opraven v následných výkazech výdajů (Česká republika, Spojené království) nebo jsou tyto chyby řešeny v rámci postupů schvalování souladu. Navíc lze tyto částky ve vztahu k provedeným platbách hodnotit jako zanedbatelné (značně pod 1 %).

  Připomínky Účetního dvora ohledně Německa (Bavorsko) nemají dopad na rozpočet EU, protože snížení části podpor hrazené z rozpočtu EU bylo vypočteno správně.


  Nedostatky zjištěné Účetním dvorem v případě Bulharska jsou řešeny v rámci postupu schvalování souladu. |
| --- | --- |

3.43

Připomínky Účetního dvora ohledně Německa (Bavorsko) nemají dopad na rozpočet EU, protože snížení části podpor hrazené z rozpočtu EU bylo vypočteno správně.

Nedostatky zjištěné Účetním dvorem v případě Bulharska jsou řešeny v rámci postupu schvalování souladu.

II)   Systémy kontroly založené na kontrolách na místě

| 3.44 | Členské státy musí každoročně provádět kontroly na místě, které u většiny systémů podpory pokrývají alespoň 5 % všech příjemců (29). Audit Účetního dvora se zaměřil na přiměřenost postupů analýzy rizik pro výběr příjemců pro takové kontroly, na kvalitu kontrol a přiměřenost provedených oprav. Audit, který Účetní dvůr provedl, odhalil u kontrol na místě konkrétní nedostatky. |
| --- | --- |

3.44

Členské státy musí každoročně provádět kontroly na místě, které u většiny systémů podpory pokrývají alespoň 5 % všech příjemců (29). Audit Účetního dvora se zaměřil na přiměřenost postupů analýzy rizik pro výběr příjemců pro takové kontroly, na kvalitu kontrol a přiměřenost provedených oprav. Audit, který Účetní dvůr provedl, odhalil u kontrol na místě konkrétní nedostatky.

| 3.45 | V EZZF Účetní dvůr zjistil případy nesprávného uplatnění přípustných odchylek měření (Malta, Itálie), nepřiměřenou kvalitu a nedostatečný rozsah kontrol na místě (Řecko). |
| --- | --- |

3.45

V EZZF Účetní dvůr zjistil případy nesprávného uplatnění přípustných odchylek měření (Malta, Itálie), nepřiměřenou kvalitu a nedostatečný rozsah kontrol na místě (Řecko).

| 3.45 | Podle maltských orgánů byla přijata nápravná opatření pro rok 2008 a rovněž pro rok 2009. Italské orgány potvrdily, že použily správný postup na uplatnění přípustných odchylek měření v roce podávání žádostí 2009. |
| --- | --- |

3.45

Příklad

V Řecku bylo auditem zjištěno, že kontroly na místě ne vždy plnily požadavek právních předpisů měřit alespoň 50 % pozemků a louky obecně nebyly kontrolovány nebo byly kontrolovány pouze vizuálně. V řadě případů, které Účetní dvůr prověřoval, nebyly do vzorku pozemků kontrolovaných na místě zařazeny vykázané pozemky, které podle ortofotosnímků tvořily lesní nebo křovinné porosty. Kromě toho v několika zprávách o inspekcích, jež Účetní dvůr analyzoval, neodpovídaly geografické souřadnice uvedené u pozemku, u něhož proběhlo měření na místě, poloze digitalizovaného pozemku v systému LPIS -GIS (odlišná poloha, odlišné využití, odlišný tvar a obvod).

Příklad

Komise uznává, že v minulosti existovaly problémy s řeckým systémem IACS, avšak se zavedením nového systému LPIS-GIS byla rizika snížena počínaje rokem podávání žádostí 2009. Finanční riziko vyplývající z minulosti je pokryto postupem schvalování souladu, v rámci kterého bylo až doposud zhruba 866 milionů EUR vyloučeno z financování ze strany EU.

| 3.46 | V EZFRV zjistil Účetní dvůr nedostatky týkající se přesnosti a úplnosti zpráv o kontrolách (Německo (Bavorsko), Rumunsko), celkového vyhodnocení výsledků kontrol (Bulharsko) a dodržování lhůt pro podávání zpráv o provedených kontrolách Komisi (Německo (Bavorsko), Francie). |
| --- | --- |

3.46

V EZFRV zjistil Účetní dvůr nedostatky týkající se přesnosti a úplnosti zpráv o kontrolách (Německo (Bavorsko), Rumunsko), celkového vyhodnocení výsledků kontrol (Bulharsko) a dodržování lhůt pro podávání zpráv o provedených kontrolách Komisi (Německo (Bavorsko), Francie).

| 3.46 | Nedostatky uváděné Účetním dvorem se týkají pomocných kontrol spíše než kontrol klíčových.

  Co se týče lhůt pro podávání zpráv, informace byly Komisi doručeny s dostatečným předstihem, aby mohly být zohledněny ve výroční zprávě o činnosti za rok 2009 generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova. |
| --- | --- |

3.46

Co se týče lhůt pro podávání zpráv, informace byly Komisi doručeny s dostatečným předstihem, aby mohly být zohledněny ve výroční zprávě o činnosti za rok 2009 generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova.

III)   Systém, který má zajistit provádění a kontrolu podmíněnosti

| 3.47 | Požadavky podmíněnosti zahrnují povinné požadavky na hospodaření a normy udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (viz bod 3.7). Zatímco povinné požadavky na hospodaření jsou vymezeny v různých směrnicích a nařízeních EU, normy udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu mají být definovány na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

3.47

Požadavky podmíněnosti zahrnují povinné požadavky na hospodaření a normy udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (viz bod 3.7). Zatímco povinné požadavky na hospodaření jsou vymezeny v různých směrnicích a nařízeních EU, normy udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu mají být definovány na vnitrostátní úrovni.

| 3.48 | Účetní dvůr zjistil nedostatky ve věci definice toho, co se pro udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu požaduje, a ve věci kontrol těchto podmínek. |
| --- | --- |

3.48

Účetní dvůr zjistil nedostatky ve věci definice toho, co se pro udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu požaduje, a ve věci kontrol těchto podmínek.

| 3.48 | Nedostatky ve věci definice toho, co se pro udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu požaduje, a ve věci kontrol těchto požadavků byly odhaleny v rámci auditu podmíněnosti, který provedla Komise, a jsou řešeny v kontextu postupu schvalování souladu. |
| --- | --- |

3.48

Příklad

V Itálii byly pro účely plnění požadavku minimální intenzity chovu tytéž ovce započteny u dvou různých zemědělců.

Příklad

Komise souhlasí s Účetním dvorem, že v tomto jednotlivém případě nebyla dodržena minimální intenzita chovu podle požadavků dobrého zemědělského a environmentálního stavu a měla by se použít příslušná sankce na základě podmíněnosti.

| 3.49 | Během návštěv na místě Účetní dvůr na základě omezeného auditu (viz bod 3.17, třetí odrážka) zjistil porušování podmíněnosti u zhruba 5 % plateb, pro něž povinnosti podmíněnosti platí. Zjištěná porušení se týkala povinných požadavků na hospodaření (znečištění podzemních vod, registrace zvířat, dobré životní podmínky zvířat, nesprávné používání přípravků na ochranu rostlin) i norem udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (pronikání nežádoucí vegetace). |
| --- | --- |

3.49

Během návštěv na místě Účetní dvůr na základě omezeného auditu (viz bod 3.17, třetí odrážka) zjistil porušování podmíněnosti u zhruba 5 % plateb, pro něž povinnosti podmíněnosti platí. Zjištěná porušení se týkala povinných požadavků na hospodaření (znečištění podzemních vod, registrace zvířat, dobré životní podmínky zvířat, nesprávné používání přípravků na ochranu rostlin) i norem udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu (pronikání nežádoucí vegetace).

| 3.49 | Zjištění Účetního dvora potvrzuje kontrolní statistika, kterou Komise obdržela z členských států. Tato statistika ukazuje, že sankce byly aplikovány. |
| --- | --- |

3.49

Systémy související se získáváním plateb zpět a finančními opravami

Zpětné získávání starých pohledávek

| 3.50 | Celkem 50 % veškerých neoprávněně vyplacených částek, které členské státy nezískaly od příjemců zpět ve lhůtě čtyř let nebo ve lhůtě osmi let v případě konání soudního řízení, bude automaticky účtováno na vrub vnitrostátního rozpočtu daných členských států (30) (tzv. pravidlo 50/50) (31). Členské státy jsou povinny ve svých řízeních o zpětném získání částek pokračovat. V roce 2009 bylo pravidlo 50/50 uplatněno (32), takže částky týkající se období počínajících rokem 2000 nebo 2004, které nebyly získány zpět, byly vyúčtovány (jednalo se o platby staré osm let, resp. čtyři roky): 31,4 milionu EUR bylo naúčtováno k tíži členským státům, zatímco 20,1 milionu EUR nesl rozpočet EU. |
| --- | --- |

3.50

Celkem 50 % veškerých neoprávněně vyplacených částek, které členské státy nezískaly od příjemců zpět ve lhůtě čtyř let nebo ve lhůtě osmi let v případě konání soudního řízení, bude automaticky účtováno na vrub vnitrostátního rozpočtu daných členských států (30) (tzv. pravidlo 50/50) (31). Členské státy jsou povinny ve svých řízeních o zpětném získání částek pokračovat. V roce 2009 bylo pravidlo 50/50 uplatněno (32), takže částky týkající se období počínajících rokem 2000 nebo 2004, které nebyly získány zpět, byly vyúčtovány (jednalo se o platby staré osm let, resp. čtyři roky): 31,4 milionu EUR bylo naúčtováno k tíži členským státům, zatímco 20,1 milionu EUR nesl rozpočet EU.

| 3.50 | Komise zdůrazňuje, že částka 20,1 milionů EUR šla na vrub rozpočtu EU z důvodu insolvence dlužníka, a je tudíž nedobytná před uplynutí 4–8roční lhůty. |
| --- | --- |

3.50

| 3.51 | Ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2009 (33) GŘ AGRI uvádí, že do konce rozpočtového roku 2009 dosáhlo vymáhání částek zpět celkové míry 42 % z 1 266 milionů EUR neuhrazených ke konci rozpočtového roku 2006. Podle Komise získaly členské státy v období let 2007–2009 zpět 121 milionů EUR přímo od příjemců a dalších 411 milionů EUR získala zpět Komise od členských států podle pravidla 50/50. Účetní dvůr konstatuje, že 121 milionů EUR získaných zpět od příjemců odpovídalo méně než 10 % celkových zpětných nároků. |
| --- | --- |

3.51

Ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2009 (33) GŘ AGRI uvádí, že do konce rozpočtového roku 2009 dosáhlo vymáhání částek zpět celkové míry 42 % z 1 266 milionů EUR neuhrazených ke konci rozpočtového roku 2006. Podle Komise získaly členské státy v období let 2007–2009 zpět 121 milionů EUR přímo od příjemců a dalších 411 milionů EUR získala zpět Komise od členských států podle pravidla 50/50. Účetní dvůr konstatuje, že 121 milionů EUR získaných zpět od příjemců odpovídalo méně než 10 % celkových zpětných nároků.

| 3.51 | Zpětné získávání plateb je často zdržováno časově náročnými řízeními u vnitrostátních soudů, přičemž podle zásady o sdíleném řízení vymezené v čl. 53b odst. 2 písm. c) finančního nařízení a čl. 9 odst. 1 písm. a) bodu iii) nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 jsou tyto postupy ve výlučné pravomoci členských států. To je důvod, proč byl vytvořen nový mechanismus schvalování v případech nesrovnalostí, jehož výsledkem je snížení dlužných částek do rozpočtu EU o 60 %. Komise se domnívá, že tento výsledek je důkazem toho, že mechanismus je účelný a účinný nástroj pro nápravu případů nesrovnalostí, chrání finanční zájmy EU a silně podněcuje členské státy k tomu, aby urychlily získávání prostředků zpět. |
| --- | --- |

3.51

Postupy Komise při schvalování účetní závěrky

| 3.52 | Jelikož řízení výdajů na zemědělství je převážně sdílené mezi členskými státy a Komisí, podporu vyplácejí členské státy, které poté dostávají náhradu od Komise (34). Konečné uznání výdajů se provádí prostřednictvím dvoustupňového postupu nazývaného schvalování účetní závěrky. Tyto dvě fáze zahrnují každoroční rozhodnutí o schválení finančních výkazů a ve víceletém horizontu rozhodnutí o souladu přijímaná Komisí. |
| --- | --- |

3.52

Jelikož řízení výdajů na zemědělství je převážně sdílené mezi členskými státy a Komisí, podporu vyplácejí členské státy, které poté dostávají náhradu od Komise (34). Konečné uznání výdajů se provádí prostřednictvím dvoustupňového postupu nazývaného schvalování účetní závěrky. Tyto dvě fáze zahrnují každoroční rozhodnutí o schválení finančních výkazů a ve víceletém horizontu rozhodnutí o souladu přijímaná Komisí.

Schválení finančních výkazů za rok 2009

| 3.53 | Dne 30. dubna 2010 přijala Komise tři rozhodnutí o schválení finančních výkazů k výdajům uskutečněným v rámci EZZF, EZFRV a přechodného nástroje pro financování rozvoje venkova (TRDI) a schválila účetní závěrky všech platebních agentur s výjimkou agentur uvedených v
  příloze 3.5
  . Tato rozhodnutí se zakládají na osvědčeních nezávislých auditorů (certifikačních orgánů). Audit Účetního dvora nezjistil žádné výdaje, které by byly v rozhodnutích o schválení finančních výkazů schváleny nesprávně. |
| --- | --- |

3.53

Dne 30. dubna 2010 přijala Komise tři rozhodnutí o schválení finančních výkazů k výdajům uskutečněným v rámci EZZF, EZFRV a přechodného nástroje pro financování rozvoje venkova (TRDI) a schválila účetní závěrky všech platebních agentur s výjimkou agentur uvedených v
  příloze 3.5
  . Tato rozhodnutí se zakládají na osvědčeních nezávislých auditorů (certifikačních orgánů). Audit Účetního dvora nezjistil žádné výdaje, které by byly v rozhodnutích o schválení finančních výkazů schváleny nesprávně.

| 3.54 | Účetní dvůr v posledních třech letech konstatoval nedostatky ohledně spolehlivosti účtů pohledávek. Za rozpočtový rok 2009 dala Komise podnět k finančním opravám u 13 platebních agentur v 10 členských státech ve výši 14,8 milionu EUR, což představovalo zhruba 1,43 % z částky 1 037 milionů EUR, která měla být na konci rozpočtového roku 2009 získána zpět. |
| --- | --- |

3.54

Účetní dvůr v posledních třech letech konstatoval nedostatky ohledně spolehlivosti účtů pohledávek. Za rozpočtový rok 2009 dala Komise podnět k finančním opravám u 13 platebních agentur v 10 členských státech ve výši 14,8 milionu EUR, což představovalo zhruba 1,43 % z částky 1 037 milionů EUR, která měla být na konci rozpočtového roku 2009 získána zpět.

| 3.54 | Komise obdržela dost informací o dlužnících pro účely schvalování a účetnictví. Na základě vlastního zhodnocení informací poskytnutých certifikačními subjekty ve jejich zprávách navrhla Komise finanční opravy ve výši 14,8 milionů EUR. Zjištěné finanční chyby jsou řešeny v rámci běžných postupů schvalování účetní závěrky. |
| --- | --- |

3.54

Schválení souladu

| 3.55 | Rozhodnutí o souladu jsou přijímána po dodatečném ověření výdajů nahlášených členskými státy ze strany Komise. Zahrnují několik let a jejich cílem je vyloučit z financování EU výdaje, u nichž Komise zjistila, že „nebyly uskutečněny v souladu s pravidly EU“ (35). |
| --- | --- |

3.55

Rozhodnutí o souladu jsou přijímána po dodatečném ověření výdajů nahlášených členskými státy ze strany Komise. Zahrnují několik let a jejich cílem je vyloučit z financování EU výdaje, u nichž Komise zjistila, že „nebyly uskutečněny v souladu s pravidly EU“ (35).

| 3.56 | Účetní dvůr ve svých předchozích výročních zprávách kritizoval skutečnost, že finanční opravy se účtují státním správám členských států, nikoli konečným příjemcům. Kromě toho metoda stanovená v pravidlech pro výpočet oprav souvisejících se souladem, kterou Komise používá a která do značné míry uplatňuje paušální opravy, znamená, že částky získané takto zpět nejsou přímo vázány na skutečnou výši nesprávných plateb. Systém schvalování souladu se v roce 2009 nezměnil. |
| --- | --- |

3.56

Účetní dvůr ve svých předchozích výročních zprávách kritizoval skutečnost, že finanční opravy se účtují státním správám členských států, nikoli konečným příjemcům. Kromě toho metoda stanovená v pravidlech pro výpočet oprav souvisejících se souladem, kterou Komise používá a která do značné míry uplatňuje paušální opravy, znamená, že částky získané takto zpět nejsou přímo vázány na skutečnou výši nesprávných plateb. Systém schvalování souladu se v roce 2009 nezměnil.

| 3.56 | To, co Účetní dvůr popisuje jako omezení systému schvalování souladu, je tomuto systému vlastní a v souvislosti s přijímáním nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 proti tomu žádný účastník nevznesl žádnou námitku.

  Schvalování souladu má z financování z prostředků EU vyloučit výdaje, které nebyly uskutečněny v souladu s pravidly EU. Naproti tomu nejde o mechanismus, kterým se získávají zpět neoprávněné platby příjemcům, což patří podle zásady sdíleného řízení do výlučné pravomoci členských států.


  Pokud jsou v důsledku schvalování souladu zjištěny částky neoprávněně vyplacené příjemcům, členské státy musí v návaznosti na tato zjištění přijmout opatření a tyto částky od příjemců vymáhat. Avšak i v případě, že se od příjemců nemusí získat zpět neoprávněně vyplacené částky, protože se finanční oprava vztahuje pouze na nedostatky v systémech členských států v oblasti řízení a kontroly, a nikoli na neoprávněně vyplacené částky, jsou tyto opravy důležitým prostředkem ke zlepšení systémů členských států, a tudíž jsou důležité pro předcházení chybám nebo jejich odhalování a zpětné získávání částek neoprávněně vyplacených příjemcům.


  Finanční opravy se určují na základě povahy a závažnosti porušení předpisů a finanční újmy způsobené EU. Částka se vypočítá na základě skutečně způsobené ztráty nebo extrapolace. Tam, kde to není možné, se použijí paušální částky, které zohledňují závažnost nedostatků ve vnitrostátních kontrolních systémech, aby odrážely finanční riziko pro EU. Z tohoto důvodu se Komise domnívá, že mezi tímto typem finančních oprav a úrovní neoprávněných plateb konečným příjemcům existuje platná vazba.


  Soudní dvůr uznal, že za určitých okolností vyhovuje používání paušálních částek právním předpisům, které upravují činnosti týkající se ověřování souladu, a toto používání bylo potvrzeno Evropským parlamentem v jeho usnesení o udělení absolutoria za rok 2007 (§ 83).


  Konečně i když právní pravidla upravující mechanismus schvalování souladu zůstala nezměněna, přijala Komise opatření na zlepšení jeho fungování, a to včetně nových pravidel o finančních opravách a návrhu na posílení ujištění zmiňovaných Účetní dvorem v bodě 3.62. |
| --- | --- |

3.56

Schvalování souladu má z financování z prostředků EU vyloučit výdaje, které nebyly uskutečněny v souladu s pravidly EU. Naproti tomu nejde o mechanismus, kterým se získávají zpět neoprávněné platby příjemcům, což patří podle zásady sdíleného řízení do výlučné pravomoci členských států.

Pokud jsou v důsledku schvalování souladu zjištěny částky neoprávněně vyplacené příjemcům, členské státy musí v návaznosti na tato zjištění přijmout opatření a tyto částky od příjemců vymáhat. Avšak i v případě, že se od příjemců nemusí získat zpět neoprávněně vyplacené částky, protože se finanční oprava vztahuje pouze na nedostatky v systémech členských států v oblasti řízení a kontroly, a nikoli na neoprávněně vyplacené částky, jsou tyto opravy důležitým prostředkem ke zlepšení systémů členských států, a tudíž jsou důležité pro předcházení chybám nebo jejich odhalování a zpětné získávání částek neoprávněně vyplacených příjemcům.

Finanční opravy se určují na základě povahy a závažnosti porušení předpisů a finanční újmy způsobené EU. Částka se vypočítá na základě skutečně způsobené ztráty nebo extrapolace. Tam, kde to není možné, se použijí paušální částky, které zohledňují závažnost nedostatků ve vnitrostátních kontrolních systémech, aby odrážely finanční riziko pro EU. Z tohoto důvodu se Komise domnívá, že mezi tímto typem finančních oprav a úrovní neoprávněných plateb konečným příjemcům existuje platná vazba.

Soudní dvůr uznal, že za určitých okolností vyhovuje používání paušálních částek právním předpisům, které upravují činnosti týkající se ověřování souladu, a toto používání bylo potvrzeno Evropským parlamentem v jeho usnesení o udělení absolutoria za rok 2007 (§ 83).

Konečně i když právní pravidla upravující mechanismus schvalování souladu zůstala nezměněna, přijala Komise opatření na zlepšení jeho fungování, a to včetně nových pravidel o finančních opravách a návrhu na posílení ujištění zmiňovaných Účetní dvorem v bodě 3.62.

Ověření kontrol členských států a výsledků inspekcí

| 3.57 | Výsledky inspekcí nahlášené Komisi platebními agenturami posuzují správnost žádostí předložených zemědělci a od roku 2007 je musí ověřovat certifikační orgány. Na jedné straně jsou certifikační orgány žádány o vydání stanoviska ke kvalitě inspekcí na místě na základě kontroly vzorku zahrnujícího alespoň 10 inspekcí na každý z těchto čtyři souborů: EZZF – IACS, EZZF – mimo IACS, EZFRV – IACS a EZFRV – mimo IACS. Na druhé straně jsou žádány o ověření a potvrzení kontrolních statistických údajů členských států. Ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2009 generální ředitel GŘ AGRI uvádí, že ověřování kvality inspekcí na místě ze strany certifikačních orgánů bylo u jednotlivých souborů převážně (zhruba v 90 %) kladné a že ve věci přesnosti kontrolních statistických údajů bylo stanovisko certifikačních orgánů kladné pro 70 % souborů EZZF, a pouze 54 % souborů EZFRV. |
| --- | --- |

3.57

Výsledky inspekcí nahlášené Komisi platebními agenturami posuzují správnost žádostí předložených zemědělci a od roku 2007 je musí ověřovat certifikační orgány. Na jedné straně jsou certifikační orgány žádány o vydání stanoviska ke kvalitě inspekcí na místě na základě kontroly vzorku zahrnujícího alespoň 10 inspekcí na každý z těchto čtyři souborů: EZZF – IACS, EZZF – mimo IACS, EZFRV – IACS a EZFRV – mimo IACS. Na druhé straně jsou žádány o ověření a potvrzení kontrolních statistických údajů členských států. Ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2009 generální ředitel GŘ AGRI uvádí, že ověřování kvality inspekcí na místě ze strany certifikačních orgánů bylo u jednotlivých souborů převážně (zhruba v 90 %) kladné a že ve věci přesnosti kontrolních statistických údajů bylo stanovisko certifikačních orgánů kladné pro 70 % souborů EZZF, a pouze 54 % souborů EZFRV.

| 3.58 | Pokyny Komise ponechávají certifikačním orgánům možnost volby, aby se k inspekci na místě buď připojily, nebo aby inspekci na místě provedly znovu, přičemž počet inspekcí kontrolovaných jedním či druhým způsobem je deset. Zprávy certifikačních orgánů, které Účetní dvůr analyzoval, ukázaly, že pouze šest z nich provedlo inspekce znovu, zatímco 23 se k inspekcím připojilo a zbývající svůj postup neupřesnily. Účetní dvůr zastává názor, že opětovné provedení inspekce by poskytlo lepší základ pro posouzení kvality inspekčních postupů, protože přítomnost certifikačního orgánu může ovlivnit chování posuzovaných inspektorů. |
| --- | --- |

3.58

Pokyny Komise ponechávají certifikačním orgánům možnost volby, aby se k inspekci na místě buď připojily, nebo aby inspekci na místě provedly znovu, přičemž počet inspekcí kontrolovaných jedním či druhým způsobem je deset. Zprávy certifikačních orgánů, které Účetní dvůr analyzoval, ukázaly, že pouze šest z nich provedlo inspekce znovu, zatímco 23 se k inspekcím připojilo a zbývající svůj postup neupřesnily. Účetní dvůr zastává názor, že opětovné provedení inspekce by poskytlo lepší základ pro posouzení kvality inspekčních postupů, protože přítomnost certifikačního orgánu může ovlivnit chování posuzovaných inspektorů.

| 3.58 | Ačkoliv Komise souhlasí s tím, že opětovné provedení předchozích kontrol přináší lepší hodnocení kvality kontrol na místě, pod podmínkou, že je provedeno v řádnou dobu, přesto i tak je možné hodnotit kontrolní prostředí pomocí inspekcí, ke kterým se připojuje certifikační subjekt. V některých případech nemusí být dokonce ani možné provést kontrolu v řádné době znovu. Tato omezení jsou vlastní řadě kontrol prováděných externími auditory ex-post. V těchto situacích jsou inspekce s doprovodem dobrou alternativou. Jejich další výhodou je rovněž to, že snižují administrativní zátěž zemědělce.

  Z analýzy certifikačních subjektů týkající se finančního roku 2009 vyplývá, že certifikační subjekty provedly celkem zhruba 3 700 kontrol. V případech, kde certifikační subjekty provedly kontroly, bylo nutné:







  — | ve zhruba 25 % případů provést inspekce znovu, |
| --- | --- | --- |

3.58

Z analýzy certifikačních subjektů týkající se finančního roku 2009 vyplývá, že certifikační subjekty provedly celkem zhruba 3 700 kontrol. V případech, kde certifikační subjekty provedly kontroly, bylo nutné:

—

ve zhruba 25 % případů provést inspekce znovu,

| — | aby inspekce byly s doprovodem v dalších 50 % případů, |
| --- | --- |

—

aby inspekce byly s doprovodem v dalších 50 % případů,

| — | v 5 % případů se použily oba přístupy (opětovné provedení kontroly pro určité vzorky a inspekce s doprovodem pro jiné vzorky), |
| --- | --- |

—

v 5 % případů se použily oba přístupy (opětovné provedení kontroly pro určité vzorky a inspekce s doprovodem pro jiné vzorky),

| — | v dalších 20 % případů certifikační subjekty výslovně nerozlišovaly mezi těmito dvěma způsoby. Z tabulek ve zprávách však jednoznačně vyplývá, že tyto subjekty rovněž kontrolovaly kvalitu inspekcí, jež používají alespoň jeden způsob. |
| --- | --- |

—

v dalších 20 % případů certifikační subjekty výslovně nerozlišovaly mezi těmito dvěma způsoby. Z tabulek ve zprávách však jednoznačně vyplývá, že tyto subjekty rovněž kontrolovaly kvalitu inspekcí, jež používají alespoň jeden způsob.

| 3.59 | Kromě toho certifikační orgány ne vždy poskytují podrobné informace o výsledcích inspekcí, které byly provedeny znovu. Účetní dvůr se domnívá, že takové informace by byly pro Komisi užitečné, neboť by jí umožnily spolehlivě posoudit kvalitu inspekcí, které provádějí certifikační orgány. |
| --- | --- |

3.59

Kromě toho certifikační orgány ne vždy poskytují podrobné informace o výsledcích inspekcí, které byly provedeny znovu. Účetní dvůr se domnívá, že takové informace by byly pro Komisi užitečné, neboť by jí umožnily spolehlivě posoudit kvalitu inspekcí, které provádějí certifikační orgány.

| 3.59 | Certifikační subjekty mají povinnost zachovávat u každé provedené kontroly dostatečně podrobnou auditní stopu. Komise však certifikačním subjektům neukládá, aby ve zprávě jí poskytované uváděly podrobnosti o všech vykonaných kontrolách (celkem zhruba 3 700 každý rok), ale spíše poskytly písemné shrnutí kontrol a celkové závěry. Certifikačním subjektům bylo v této souvislosti od finančního roku 2010 uloženo předkládat podrobnější informace. |
| --- | --- |

3.59

| 3.60 | Účetní dvůr konstatuje, že u řady platebních agentur nebyly certifikační orgány schopny potvrdit spolehlivost kontrolních statistických údajů, protože zprávy byly neúplné nebo nebyly dány k dispozici. |
| --- | --- |

3.60

Účetní dvůr konstatuje, že u řady platebních agentur nebyly certifikační orgány schopny potvrdit spolehlivost kontrolních statistických údajů, protože zprávy byly neúplné nebo nebyly dány k dispozici.

| 3.60 | Certifikační subjekty řádně splnily své povinnosti ať již podáním zpráv nebo závěrů, případně signalizací že dříve uvedené nebylo možné. Tato otázka byla jednoznačně zmíněna ve výroční zprávě o činnosti za rok 2009 generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova a bude řešena Komisí, která požádala, aby platební agentury v dotčených členských státech v budoucnosti podnikly kroky nutné k zajištění včasného dodání přesných informací. |
| --- | --- |

3.60

| 3.61 | V roce 2009 nabídla Komise členským státům možnost požádat certifikační orgány, aby znovu provedly reprezentativní vzorek kontrol a ověřily, že na základě příslušných kontrol na místě byla přijata náležitá opatření. Bude-li certifikační orgán na tomto základě schopen potvrdit přesnost kontrolních statistických údajů členského státu, Komise akceptuje, že výsledná míra chyb představuje nejvyšší možné riziko, tzn. že finanční opravy za daný rok nemohou být nikdy vyšší než tato úroveň. Tato opatření by měla vstoupit v platnost v roce 2010 pro rozpočtové roky 2011 a následující. |
| --- | --- |

3.61

V roce 2009 nabídla Komise členským státům možnost požádat certifikační orgány, aby znovu provedly reprezentativní vzorek kontrol a ověřily, že na základě příslušných kontrol na místě byla přijata náležitá opatření. Bude-li certifikační orgán na tomto základě schopen potvrdit přesnost kontrolních statistických údajů členského státu, Komise akceptuje, že výsledná míra chyb představuje nejvyšší možné riziko, tzn. že finanční opravy za daný rok nemohou být nikdy vyšší než tato úroveň. Tato opatření by měla vstoupit v platnost v roce 2010 pro rozpočtové roky 2011 a následující.

| 3.61 | V době, kdy byla tato zpráva vypracovávána, uvedlo několik členských států, že budou po certifikačních subjektech požadovat, aby prováděly požadované činnosti nebo je zvažují požádat.

  Navíc si Komise všímá toho, že opětovné provedení by se nemělo omezovat na kontroly na místě, ale mělo by se zabývat celým procesem, od přijetí žádosti o podporu po výpočet a vyplacení konečných částek, včetně uplatnění případných sankcí (testování věcné správnosti). |
| --- | --- |

3.61

Navíc si Komise všímá toho, že opětovné provedení by se nemělo omezovat na kontroly na místě, ale mělo by se zabývat celým procesem, od přijetí žádosti o podporu po výpočet a vyplacení konečných částek, včetně uplatnění případných sankcí (testování věcné správnosti).

Oblasti politiky týkající se životního prostředí, námořních záležitostí a rybolovu a ochrany zdraví a spotřebitele

| 3.62 | Životní prostředí, námořní záležitosti a rybolov a ochrana zdraví a spotřebitele jsou řízeny Komisí v rámci zvláštních kontrolních systémů. Audit prověřoval systém vnitřní kontroly týkající se programů eradikace a monitorování nákaz zvířat (36), který řídí GŘ SANCO. |
| --- | --- |

3.62

Životní prostředí, námořní záležitosti a rybolov a ochrana zdraví a spotřebitele jsou řízeny Komisí v rámci zvláštních kontrolních systémů. Audit prověřoval systém vnitřní kontroly týkající se programů eradikace a monitorování nákaz zvířat (36), který řídí GŘ SANCO.

Systém vnitřní kontroly týkající se programů eradikace a monitorování nákaz zvířat

| 3.63 | V této oblasti bylo testováno 30 náhodně vybraných plateb na programy eradikace a monitorování nákaz zvířat. Audit zjistil, že neexistuje ani systematické oddělení ani jasná definice a rozdělení úloh a povinností pracovníků, kteří poskytují podněty, a pracovníků, kteří provádějí ověření. Totéž platí i pro veterinární a finanční pracovníky. Kromě toho nejsou hlavní kontroly prováděny na základě pravidelně revidované formální analýzy rizik. |
| --- | --- |

3.63

V této oblasti bylo testováno 30 náhodně vybraných plateb na programy eradikace a monitorování nákaz zvířat. Audit zjistil, že neexistuje ani systematické oddělení ani jasná definice a rozdělení úloh a povinností pracovníků, kteří poskytují podněty, a pracovníků, kteří provádějí ověření. Totéž platí i pro veterinární a finanční pracovníky. Kromě toho nejsou hlavní kontroly prováděny na základě pravidelně revidované formální analýzy rizik.

| 3.63 | Povinnosti a role úředníků (poskytujících finanční podněty a provádějících ověření, poskytujících podněty k operacím a provádějících ověření) jsou stanoveny v popisu práce. Komise dále objasní rozdělení povinností mezi jednotlivými úředníky. Jak rovněž vyplývá z řady po sobě jdoucích ročních rozhodnutí týkajících se plánovaných příspěvků EU na programy eradikace a monitorování nákaz zvířat, že se právní předpisy vyvíjí v závislosti na potřebách dané oblasti a rizicích (stropy jsou zvyšovány/snižovány, způsobilá opatření jsou uzpůsobována a lépe vymezována, vykazovací povinnosti jsou aktualizovány a zdokonalovány). |
| --- | --- |

3.63

| 3.64 | Některé důležité kontrolní postupy jsou ponechány na uvážení jednotlivých pracovníků. Protože vnitřní kontroly nejsou standardizované, existuje riziko toho, že některé důležité kontroly nebudou provedeny. Neexistuje standardizovaná zpráva veterinárních pracovníků týkající se provádění operačních programů a neexistují standardizované kontrolní seznamy pro prováděné kontroly. Malý počet auditů ex post také není dostatečným příspěvkem k poskytnutí ujištění o tom, že platby nejsou zatíženy významnými chybami. |
| --- | --- |

3.64

Některé důležité kontrolní postupy jsou ponechány na uvážení jednotlivých pracovníků. Protože vnitřní kontroly nejsou standardizované, existuje riziko toho, že některé důležité kontroly nebudou provedeny. Neexistuje standardizovaná zpráva veterinárních pracovníků týkající se provádění operačních programů a neexistují standardizované kontrolní seznamy pro prováděné kontroly. Malý počet auditů ex post také není dostatečným příspěvkem k poskytnutí ujištění o tom, že platby nejsou zatíženy významnými chybami.

| 3.64 | Ačkoliv není povaha těchto programů plně srovnatelná (eradikace oproti monitorování), v oblasti vnitřní kontroly, vykazování a ověřování se plánuje zavést maximální standardizace. Je třeba připomenout, že pracovníci poskytující finanční podněty a veterinární pracovníci mají zkušenosti a jednají pod přísným dohledem bezprostředních nadřízených.

  Z důvodu nedostatku lidských zdrojů v průběhu roku 2009 a priority, jež byla přidělena auditům ex ante fondu na mimořádné události, bylo možné provést pouze malý počet auditů ex post. Kontroly ex post jsou však organizovány na dvouročním základě, přičemž více než 35 % vyplacených částek může být podrobeno kontrole ex post. Komise zdůrazňuje, že všechny tyto stavební prvky přinášejí dohromady přiměřenou jistotu (hodnocení celkového systému vnitřní kontroly vedoucími pracovníky, výsledky auditu, nápravná opatření k výhradám z předchozího roku a akční plán pro audity z předchozích let a ujištění obdržená od ostatních schvalujících osob v případech křížových pověření). |
| --- | --- |

3.64

Z důvodu nedostatku lidských zdrojů v průběhu roku 2009 a priority, jež byla přidělena auditům ex ante fondu na mimořádné události, bylo možné provést pouze malý počet auditů ex post. Kontroly ex post jsou však organizovány na dvouročním základě, přičemž více než 35 % vyplacených částek může být podrobeno kontrole ex post. Komise zdůrazňuje, že všechny tyto stavební prvky přinášejí dohromady přiměřenou jistotu (hodnocení celkového systému vnitřní kontroly vedoucími pracovníky, výsledky auditu, nápravná opatření k výhradám z předchozího roku a akční plán pro audity z předchozích let a ujištění obdržená od ostatních schvalujících osob v případech křížových pověření).

SPOLEHLIVOST PROHLÁŠENÍ VEDOUCÍCH PRACOVNÍKŮ KOMISE K AUDITU

| 3.65 | Účetní dvůr přezkoumal tzv. prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu, jmenovitě výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálních ředitelů generálních ředitelství AGRI, ENV, MARE a SANCO. Výsledky přezkumu jsou shrnuty v
  příloze 3.3
  . |
| --- | --- |

3.65

Účetní dvůr přezkoumal tzv. prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu, jmenovitě výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálních ředitelů generálních ředitelství AGRI, ENV, MARE a SANCO. Výsledky přezkumu jsou shrnuty v
  příloze 3.3
  .

| 3.66 | Ve své výroční zprávě o činnosti generální ředitel pro zemědělství konstatuje, že neexistují důkazy o závažných problémech, které by mohly ovlivnit jistotu vyjádřenou generálním ředitelem. S odkazem na výsledky vlastních auditů GŘ AGRI a výsledky inspekcí na místě, které provedly členské státy, dochází k závěru, že míra zbytkových chyb pro přímé podpory, intervence na trzích a opatření pro rozvoj venkova je nižší než 2 %. |
| --- | --- |

3.66

Ve své výroční zprávě o činnosti generální ředitel pro zemědělství konstatuje, že neexistují důkazy o závažných problémech, které by mohly ovlivnit jistotu vyjádřenou generálním ředitelem. S odkazem na výsledky vlastních auditů GŘ AGRI a výsledky inspekcí na místě, které provedly členské státy, dochází k závěru, že míra zbytkových chyb pro přímé podpory, intervence na trzích a opatření pro rozvoj venkova je nižší než 2 %.

| 3.66 | Prohlášení o věrohodnosti a výroční zpráva o činnosti generálního ředitele pro zemědělství a rozvoj venkova byly vyhotoveny v souladu s vnitřními pokyny Komise a z důvodů uváděných v odpovědi Komise na body 3.67 až 3.69 jsou objektivním hodnocením finančního řízení ve vztahu k správnosti výdajů na zemědělství.

  Výhrada týkající se opatření pro rozvoj venkova podle osy 2 je založena na pokynech Komise, které stanoví, že se má hodnotit významnost na úrovni EU pro činnosti uvedené v rozpočtu. Co se týče uvolnění rezervy pro Řecko, viz odpověď Komise na bod 3.69.


  Výroční zpráva o činnosti za rok 2009 generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova uvádí, že míra zbytkové chyby u výdajů na zemědělství jako celek je pod 2 %, zatímco pro EZFRV je lehce nad touto hodnotou. |
| --- | --- |

3.66

Výhrada týkající se opatření pro rozvoj venkova podle osy 2 je založena na pokynech Komise, které stanoví, že se má hodnotit významnost na úrovni EU pro činnosti uvedené v rozpočtu. Co se týče uvolnění rezervy pro Řecko, viz odpověď Komise na bod 3.69.

Výroční zpráva o činnosti za rok 2009 generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova uvádí, že míra zbytkové chyby u výdajů na zemědělství jako celek je pod 2 %, zatímco pro EZFRV je lehce nad touto hodnotou.

| 3.67 | Účetní dvůr nesouhlasí s metodikou GŘ AGRI, která omezuje pojem zbytkové chyby na odchylky zjištěné během inspekcí na místě. Tato metodika přehlíží zbytkové chyby vyplývající z křížových kontrol provedených na základě nepřesných databází nebo z nedostatečných opatření přijatých v reakci na odchylky. Účetní dvůr uplatňuje metodiku integrovaného auditu, která u každé operace zohledňuje obě složky zbytkové chyby. Podle auditu, který Účetní dvůr provedl, neodhalily správní kontroly chyby u řady operací. Tyto nedostatky správních kontrol potvrzují i výsledky auditu systémů IACS, který provedl Účetní dvůr. Kromě toho audit Účetního dvora ukázal, že kvalitě inspekcí na místě ze strany členských států lze přikládat jen omezenou věrohodnost. |
| --- | --- |

3.67

Účetní dvůr nesouhlasí s metodikou GŘ AGRI, která omezuje pojem zbytkové chyby na odchylky zjištěné během inspekcí na místě. Tato metodika přehlíží zbytkové chyby vyplývající z křížových kontrol provedených na základě nepřesných databází nebo z nedostatečných opatření přijatých v reakci na odchylky. Účetní dvůr uplatňuje metodiku integrovaného auditu, která u každé operace zohledňuje obě složky zbytkové chyby. Podle auditu, který Účetní dvůr provedl, neodhalily správní kontroly chyby u řady operací. Tyto nedostatky správních kontrol potvrzují i výsledky auditu systémů IACS, který provedl Účetní dvůr. Kromě toho audit Účetního dvora ukázal, že kvalitě inspekcí na místě ze strany členských států lze přikládat jen omezenou věrohodnost.

| 3.67 | Členské státy mají podle příslušných pravidel EU povinnost provést správní kontrolu všech obdržených žádostí o podporu. Platby jsou tudíž v zásadě bez jakýchkoliv chyb, které lze odhalit těmito správními kontrolami. Přístup GŘ AGRI při určování míry zbytkové chyb na základě výsledků náhodně zvolených kontrol na místě je tudíž koncepčně správný.

  Komise si je vědoma, že nedostatky ve správních kontrolách nebo kontrolách na místě implikují riziko, že míra chyb v kontrolní statistice, kterou obdrží od členských států, je podhodnocena. Za účelem řešení tohoto rizika GŘ AGRI použilo bezpečnostní rozpětí ve výši 25% navýšení těchto mír chybovosti. |
| --- | --- |

3.67

Komise si je vědoma, že nedostatky ve správních kontrolách nebo kontrolách na místě implikují riziko, že míra chyb v kontrolní statistice, kterou obdrží od členských států, je podhodnocena. Za účelem řešení tohoto rizika GŘ AGRI použilo bezpečnostní rozpětí ve výši 25% navýšení těchto mír chybovosti.

| 3.68 | Výroční zpráva o činnosti předložená generálním ředitelem pro zemědělství obsahuje výhradu k výdajům v rámci IACS v Bulharsku a Rumunsku. Jakkoli jsou tyto výhrady v souladu s výsledky auditu systémů, který provedl Účetní dvůr, opakuje Účetní dvůr svou předchozí připomínku, že bylo předčasné zrušit dlouhodobou výhradu týkající se systému IACS v Řecku. |
| --- | --- |

3.68

Výroční zpráva o činnosti předložená generálním ředitelem pro zemědělství obsahuje výhradu k výdajům v rámci IACS v Bulharsku a Rumunsku. Jakkoli jsou tyto výhrady v souladu s výsledky auditu systémů, který provedl Účetní dvůr, opakuje Účetní dvůr svou předchozí připomínku, že bylo předčasné zrušit dlouhodobou výhradu týkající se systému IACS v Řecku.

| 3.68 | Výhrada týkající se Řecka byla odůvodněna vysokým ohrožením dobré pověsti Komise, které vyplývalo z nedostatečného provedení systému IACS v Řecku, a nikoliv finančním rizikem pro rozpočet EU vyplývajícím z nedostatků, jež byly vždy vyrovnány finančními opravami uloženými Řecku v rámci postupu schvalování souladu. Poté, co Řecko do konce roku 2008 dokončilo svůj akční plán na nápravu nedostatků, toto vysoké riziko ohrožení dobré pověsti přestalo existovat, a bylo proto oprávněné výhradu zrušit. Finanční riziko vyplývající z minulých nedostatků je navíc dostatečně pokryto postupem schvalování souladu, v rámci kterého bylo až doposud zhruba 866 milionů EUR vyloučeno z financování ze strany EU. |
| --- | --- |

3.68

| 3.69 | Výroční zprávy o činnosti předložené generálními řediteli pro životní prostředí a pro námořní záležitosti a rybolov obsahují výhrady, které jsou v souladu s předešlými zjištěními Účetního dvora. Ačkoli výroční zpráva o činnosti předložená generálním ředitelem pro ochranu zdraví a spotřebitele neobsahuje žádnou výhradu, chyby, jimiž jsou zatíženy činnosti týkající se bezpečnosti potravin a krmiv, spolu s nedostatečným pokrytím auditem měly k výhradě vést. |
| --- | --- |

3.69

Výroční zprávy o činnosti předložené generálními řediteli pro životní prostředí a pro námořní záležitosti a rybolov obsahují výhrady, které jsou v souladu s předešlými zjištěními Účetního dvora. Ačkoli výroční zpráva o činnosti předložená generálním ředitelem pro ochranu zdraví a spotřebitele neobsahuje žádnou výhradu, chyby, jimiž jsou zatíženy činnosti týkající se bezpečnosti potravin a krmiv, spolu s nedostatečným pokrytím auditem měly k výhradě vést.

| 3.69 | Díky dodatečným lidským zdrojům a využití dodatečné kapacity externalizací některých auditů byla či bude značná část celkové částky, jež má být vyplacena v roce 2010, auditována. Audity ex ante se provádí u téměř 40 % této částky. Navíc bude více než 35 % částky podrobeno auditu ex post. Znamená to vysokou úroveň míry pokrytí. |
| --- | --- |

3.69

Díky dodatečným lidským zdrojům a využití dodatečné kapacity externalizací některých auditů byla či bude značná část celkové částky, jež má být vyplacena v roce 2010, auditována. Audity ex ante se provádí u téměř 40 % této částky. Navíc bude více než 35 % částky podrobeno auditu ex post. Znamená to vysokou úroveň míry pokrytí.

Závěry a doporučení

| 3.70 | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že platby za rozpočtový rok 2009 ve skupině politik zemědělství a přírodní zdroje byly ve významném rozsahu zatíženy chybami. |
| --- | --- |

3.70

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že platby za rozpočtový rok 2009 ve skupině politik zemědělství a přírodní zdroje byly ve významném rozsahu zatíženy chybami.

| 3.70 | Komise se domnívá, že míra chyb, která v posledních letech osciluje okolo 2 %, potvrzuje celkově kladné hodnocení předchozích let.

  Riziko pro rozpočet EU je navíc odpovídajícím způsobem pokryto v rámci schvalování souladu. |
| --- | --- |

3.70

Riziko pro rozpočet EU je navíc odpovídajícím způsobem pokryto v rámci schvalování souladu.

| 3.71 | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že systémy dohledu a kontroly ve skupině politik zemědělství a přírodní zdroje byly z hlediska zajišťování správnosti plateb obecně nanejvýš částečně účelné. |
| --- | --- |

3.71

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že systémy dohledu a kontroly ve skupině politik zemědělství a přírodní zdroje byly z hlediska zajišťování správnosti plateb obecně nanejvýš částečně účelné.

| 3.72 | Pokud jde o IACS, Účetní dvůr konstatuje, že u tří z osmi auditovaných platebních agentur jsou nezbytná značná zlepšení (viz bod 3.33). |
| --- | --- |

3.72

Pokud jde o IACS, Účetní dvůr konstatuje, že u tří z osmi auditovaných platebních agentur jsou nezbytná značná zlepšení (viz bod 3.33).

| 3.71–3.72 | Komise se i nadále domnívá, což Účetní dvůr uznává v předchozích výročních zprávách od již roku 2005, že systém IACS je obecně účinným kontrolním systémem pro omezení rizika chyb nebo nesprávných výdajů pod podmínkou, že je řádně používán (viz také odpověď Komise na body 3.32 a 3.33).

  Komise zjistila, že pro rok podávání žádostí 2008 existovaly velké nedostatky v systému IACS v Bulharsku a Rumunsku. Proto tyto dva státy sestavily v roce 2009 akční plány, které Komise bedlivě sledovala. Jelikož však k dokončení těchto akčních plánů má dojít v roce 2011 a již dnes Komise zaznamenala zpoždění při provádění jednotlivých akcí, generální ředitel GŘ AGRI ve své výroční zprávě o činnosti učinil výhradu týkající se systému IACS v Bulharsku a Rumunsku, a to z důvodu ohrožení dobré pověsti Komise.


  Ostatní členské státy se ve svých systémech IACS potýkaly s nedostatky méně závažné povahy, jež neodstraňují účelnost těchto systémů, ale tyto systémy jsou zdokonalitelné, přičemž dané státy situaci již napravily či přijímají opatření k nápravě.


  U všech těchto nedostatků následovaly postupy schvalování souladu, které zajistí, aby všechna rizika pro rozpočet EU byla odpovídajícím způsobem pokryta.


  Aktualizace systému LPIS jsou stále potřebné, protože jak technické možnosti, tak skutečnosti na místě se stále vyvíjí. Je navíc nyní právní povinností členských států, aby každoročně hodnotily kvalitu svých systémů LPIS. Výsledek této kontroly kvality ukáže, zda je aktualizace nutná. |
| --- | --- |

3.71–3.72

Komise zjistila, že pro rok podávání žádostí 2008 existovaly velké nedostatky v systému IACS v Bulharsku a Rumunsku. Proto tyto dva státy sestavily v roce 2009 akční plány, které Komise bedlivě sledovala. Jelikož však k dokončení těchto akčních plánů má dojít v roce 2011 a již dnes Komise zaznamenala zpoždění při provádění jednotlivých akcí, generální ředitel GŘ AGRI ve své výroční zprávě o činnosti učinil výhradu týkající se systému IACS v Bulharsku a Rumunsku, a to z důvodu ohrožení dobré pověsti Komise.

Ostatní členské státy se ve svých systémech IACS potýkaly s nedostatky méně závažné povahy, jež neodstraňují účelnost těchto systémů, ale tyto systémy jsou zdokonalitelné, přičemž dané státy situaci již napravily či přijímají opatření k nápravě.

U všech těchto nedostatků následovaly postupy schvalování souladu, které zajistí, aby všechna rizika pro rozpočet EU byla odpovídajícím způsobem pokryta.

Aktualizace systému LPIS jsou stále potřebné, protože jak technické možnosti, tak skutečnosti na místě se stále vyvíjí. Je navíc nyní právní povinností členských států, aby každoročně hodnotily kvalitu svých systémů LPIS. Výsledek této kontroly kvality ukáže, zda je aktualizace nutná.

| 3.73 | Účetní dvůr doporučuje řešit zjištěné nedostatky. V tomto ohledu je třeba v systému jednotné platby a jednotné platby na plochu nejnaléhavěji provést následující: |
| --- | --- |

3.73

Účetní dvůr doporučuje řešit zjištěné nedostatky. V tomto ohledu je třeba v systému jednotné platby a jednotné platby na plochu nejnaléhavěji provést následující:

3.73

| a) | překonat nedostatky systémů, které vedou k chybám souvisejícím s nezpůsobilou plochou nebo vykazováním větší rozlohy pozemků i nepřesnými nároky, zejména zlepšením spolehlivosti a úplnosti údajů evidovaných v systému LPIS (např. využití nejnovějších ortofotosnímků); |
| --- | --- |

a)

překonat nedostatky systémů, které vedou k chybám souvisejícím s nezpůsobilou plochou nebo vykazováním větší rozlohy pozemků i nepřesnými nároky, zejména zlepšením spolehlivosti a úplnosti údajů evidovaných v systému LPIS (např. využití nejnovějších ortofotosnímků);

| a) | Komise neustále pracuje, spolu s členskými státy, na opatřeních ke zlepšení spolehlivosti informací v systému LPIS-GIS. Od roku podávání žádostí 2010 členské státy musí ročně provádět kvalitativní hodnocení systému LPIS-GIS podle předem stanovených postupů a podávat zprávu o výsledcích a plánovaných opatřeních, jsou-li nutná k nápravě stavu. |
| --- | --- |

a)

| b) | zajistit, aby všechny databáze IACS poskytovaly spolehlivou a úplnou auditní stopu pro všechny provedené úpravy; |
| --- | --- |

b)

zajistit, aby všechny databáze IACS poskytovaly spolehlivou a úplnou auditní stopu pro všechny provedené úpravy;

| b) | Příloha I nařízení (ES) č. 885/2006, jakožto součást akreditačních kritérií, již vyžaduje, aby existovala auditní stopa. Tato kritéria certifikační subjekty kontrolují každý rok. |
| --- | --- |

b)

| c) | vyjasnit a lépe vymáhat pravidla tak, aby přímá podpora EU nebyla vyplácena žadatelům, kteří ani nevyužili pozemky k zemědělské činnosti ani je neudržovali v dobrém zemědělském a environmentálním stavu; |
| --- | --- |

c)

vyjasnit a lépe vymáhat pravidla tak, aby přímá podpora EU nebyla vyplácena žadatelům, kteří ani nevyužili pozemky k zemědělské činnosti ani je neudržovali v dobrém zemědělském a environmentálním stavu;

| c) | Otázka vymezení zemědělce uváděná Účetním dvorem je řešena v rámci kontroly stavu SZP tím, že je členským státům umožněno vyloučit z režimů přímých plateb fyzickou či právnickou osobu, jejíž hlavní předmět činnosti netvoří zemědělská činnost nebo jejíž zemědělské činnosti jsou nepodstatné (čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009).

  Je možné předvídat další reflexi k této otázce v souvislosti se společnou zemědělskou politikou po roce 2013, při zohlednění skutečnosti, že je nutné vystříhat se složitých pravidel, která by mohla vyústit v komplexní kontrolní systém, jehož provedení by bylo finančně nákladné a šlo by proti úsilí Komise o zjednodušení. |
| --- | --- |

c)

Je možné předvídat další reflexi k této otázce v souvislosti se společnou zemědělskou politikou po roce 2013, při zohlednění skutečnosti, že je nutné vystříhat se složitých pravidel, která by mohla vyústit v komplexní kontrolní systém, jehož provedení by bylo finančně nákladné a šlo by proti úsilí Komise o zjednodušení.

| d) | stanovit na úrovni EU minimální roční požadavky na udržování pro způsobilost luk k přímé podpoře EU. |
| --- | --- |

d)

stanovit na úrovni EU minimální roční požadavky na udržování pro způsobilost luk k přímé podpoře EU.

| d) | Stávající systém poskytuje společný právní rámec, ve kterém jsou členské státy odpovědné za vymezování kritérií údržby podle standardů dobrého zemědělského a environmentální stavu. Umožňuje to zohlednit rozmanitost zemědělských oblastí a tradicí v EU. |
| --- | --- |

d)

| 3.74 | Účetní dvůr rovněž opakuje, že je třeba vyvinout další úsilí v oblasti rozvoje venkova tak, aby byla dále zjednodušena pravidla a podmínky. |
| --- | --- |

3.74

Účetní dvůr rovněž opakuje, že je třeba vyvinout další úsilí v oblasti rozvoje venkova tak, aby byla dále zjednodušena pravidla a podmínky.

| 3.74 | Pro období let 2007–2013 již Komise provedla zjednodušení společné zemědělské politiky, včetně rozvoje venkova, a bude v tomto směru pokračovat i nadále. Nicméně žádné další zjednodušení nebude stačit na snížení míry chybovosti v některých oblastech rozvoje venkova pod práh 2 % stanovený Účetním dvorem, aniž by byly ohroženy cíle politiky. Komise proto navrhuje, aby bylo pro výdaje EZFRV stanoveno rozpětí přijatelného rizika míry chybovosti v úrovni mezi 2 % a 5 %. Míra chybovosti pohybující se ve středu tohoto intervalu je přijatelná a ospravedlnitelná. Pokud by byl tento limit překročen, budou přijata dodatečná opatření na snížení chybovosti prostřednictvím zvýšení kontrol a odstranění hlavních příčin chyb. |
| --- | --- |

3.74

| 3.75 | Kromě toho má Účetní dvůr za to, že je třeba přezkoumat pokyny Komise týkající se činnosti, kterou mají provádět certifikační orgány, pokud jde o povahu, pokrytí a povinnosti podávat zprávy, zvláště ve věci činností týkajících se ověřování kontrolních a inspekčních statistických údajů členských států. |
| --- | --- |

3.75

Kromě toho má Účetní dvůr za to, že je třeba přezkoumat pokyny Komise týkající se činnosti, kterou mají provádět certifikační orgány, pokud jde o povahu, pokrytí a povinnosti podávat zprávy, zvláště ve věci činností týkajících se ověřování kontrolních a inspekčních statistických údajů členských států.

| 3.75 | Komise se domnívá, že celková struktura a vykazovací povinnosti jsou odpovídající, zejména coby základ pro rozhodnutí o schválení finančních výkazů (viz rovněž bod 3.54). Revidované pokyny pro finanční rok 2010 byly rozdány na zasedání výboru pro zemědělské fondy dne 18. června 2010. Změny se omezily na způsoby vykazování a nedotkly se činností, jež mají provádět certifikační subjekty.

  S ohledem na činnosti týkající se kontrolní a inspekční statistiky Komise navíc v nedávné době představila systém, jehož prostřednictvím členské státy mohou posílit celkový rámec k nabytí přiměřené jistoty o zákonnosti a správnosti transakcí na úrovni konečných příjemců. K tomuto cíli by certifikační subjekty měly rozšířit své činnosti nad rámec současných požadavků tím, že v plném rozsahu u daného souboru výdajů opětovně provedou kontrolu reprezentativního vzorku transakcí, které dotyčná platební agentura zkontrolovala na místě. Činnosti by se mohly vztahovat na celé zpracování případu, od přijetí žádosti o podporu až k výpočtu a vyplacení konečné platby. |
| --- | --- |

3.75

S ohledem na činnosti týkající se kontrolní a inspekční statistiky Komise navíc v nedávné době představila systém, jehož prostřednictvím členské státy mohou posílit celkový rámec k nabytí přiměřené jistoty o zákonnosti a správnosti transakcí na úrovni konečných příjemců. K tomuto cíli by certifikační subjekty měly rozšířit své činnosti nad rámec současných požadavků tím, že v plném rozsahu u daného souboru výdajů opětovně provedou kontrolu reprezentativního vzorku transakcí, které dotyčná platební agentura zkontrolovala na místě. Činnosti by se mohly vztahovat na celé zpracování případu, od přijetí žádosti o podporu až k výpočtu a vyplacení konečné platby.

| 3.76 | Spolu s příslušnými vnitrostátními orgány je také třeba přijmout účelná opatření, která by bránila platbám za nezpůsobilé výdaje na projekty v oblasti rybolovu. Vnitřní kontroly plateb členským státům na programy eradikace a monitorování nákaz zvířat vyžadují jasné oddělení funkcí mezi jednotlivými útvary Komise a vytvoření vhodných formálních kontrolních postupů. |
| --- | --- |

3.76

Spolu s příslušnými vnitrostátními orgány je také třeba přijmout účelná opatření, která by bránila platbám za nezpůsobilé výdaje na projekty v oblasti rybolovu. Vnitřní kontroly plateb členským státům na programy eradikace a monitorování nákaz zvířat vyžadují jasné oddělení funkcí mezi jednotlivými útvary Komise a vytvoření vhodných formálních kontrolních postupů.

| 3.76 | Pro programovací období let 2000–2006 Komise podnikla veškeré potřebné kroky k opravě nezpůsobilých částek. V rámci účetní závěrky bude zajištěno, že jsou všechny nezpůsobilé částky odečteny od konečného nároku.

  U Evropského rybářského fondu bylo kontrolní prostředí posíleno novými ustanoveními o účelném fungování systémů pro prevenci a opravu nezpůsobilých výdajů. Komise vykonává dohled a ověřuje, zda je možné považovat činnosti auditních orgánů v členských státech za spolehlivé. V rámci sdíleného řízení spočívá odpovědnost za kontroly na místě na bedrech členských států. Výše popsané kontrolní prostředí zajistí, aby členské státy zavedly spolehlivé a účelné řídicí a kontrolní systémy pro prevenci a opravu nezpůsobilých výdajů.


  Pro zlepšení účelnosti zavedených řídicích a kontrolních systémů generální ředitelství pro námořní záležitosti a rybolov navíc ve spolupráci s dalšími generálními ředitelstvími odpovědnými za strukturální fondy pravidelně vydává pokyny k otázkám společného zájmu. |
| --- | --- |

3.76

U Evropského rybářského fondu bylo kontrolní prostředí posíleno novými ustanoveními o účelném fungování systémů pro prevenci a opravu nezpůsobilých výdajů. Komise vykonává dohled a ověřuje, zda je možné považovat činnosti auditních orgánů v členských státech za spolehlivé. V rámci sdíleného řízení spočívá odpovědnost za kontroly na místě na bedrech členských států. Výše popsané kontrolní prostředí zajistí, aby členské státy zavedly spolehlivé a účelné řídicí a kontrolní systémy pro prevenci a opravu nezpůsobilých výdajů.

Pro zlepšení účelnosti zavedených řídicích a kontrolních systémů generální ředitelství pro námořní záležitosti a rybolov navíc ve spolupráci s dalšími generálními ředitelstvími odpovědnými za strukturální fondy pravidelně vydává pokyny k otázkám společného zájmu.

| 3.77 | Výsledky kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky jsou shrnuty v
  příloze 3.4
  . |
| --- | --- |

3.77

Výsledky kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky jsou shrnuty v
  příloze 3.4
  .

| 3.77 | Viz odpovědi Komise v příloze 3.4. |
| --- | --- |

3.77

---

(1)  Článek 39 Smlouvy o fungování Evropské unie.

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1).

(3)  S výjimkou některých spolufinancovaných opatření, jako jsou např. propagační opatření a projekt distribuce ovoce do škol.

(4)  Počet a hodnotu nároků jednotlivých zemědělců vypočítávají vnitrostátní orgány podle jednoho z modelů stanovených právními předpisy EU. Podle historického modelu jsou každému zemědělci přiznány nároky na základě průměrné výše získané podpory a obhospodařované plochy během referenčního období 2000 až 2002. Podle regionálního modelu mají všechny nároky daného regionu stejnou paušální hodnotu a nárok je zemědělci přidělen za každý způsobilý hektar nahlášený v prvním roce používání režimu. Hybridní model kombinuje historický prvek s paušální částkou, a pokud je dynamický, podíl historického prvku každý rok klesá, až se systém stane převážně paušálním.

(5)  Podle článku 137 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 16) se platební nároky přiznané zemědělcům před 1. lednem 2009 považují za zákonné a řádné od 1. ledna 2010 (vyjma nároků přiznaných na základě věcně nesprávných žádostí) kromě případů, v nichž chyba nemohla být zemědělcem přiměřeným způsobem zjištěna.

(6)  Bulharsko, Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Polsko, Rumunsko a Slovensko.

(7)  Tato částka zahrnuje výdaje týkající se předcházejícího programového období i předvstupní nástroje.

(8)  Nařízení Rady (ES) č. 74/2009 (Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 100).

(9)  Nařízení Rady (ES) č. 473/2009 (Úř. věst. L 144, 9.6.2009, s. 3).

(10)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1.

(11)  Ačkoli se standardy udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu, které jsou uvedeny v příloze IV nařízení (ES) č. 1782/2003, používají ve všech členských státech, povinné požadavky na hospodaření, které stanoví příloha III uvedeného nařízení, jsou povinné pouze v zemích EU-15. Pro země EU-10 se povinné požadavky na hospodaření postupně zavádějí v období let 2009 až 2013 a pro země EU-2 v období let 2012 až 2014.

(12)  Podle článků 66 a 67 nařízení Komise (ES) č. 796/2004 (Úř. věst. L 141, 30.4.2004, s. 18) se míra srážky na základě porušení povinných požadavků na hospodaření nebo požadavku na udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu může pohybovat mezi 1 % a 5 % v případě nedbalosti a může vést k plnému zamítnutí podpory v případě úmyslného porušení.

(13)  Viz článek 1 a čl. 2 písm. a) a c) nařízení (ES) č. 1782/2003.

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 614/2007 (Úř. věst. L 149, 9.6.2007, s. 1)

(15)  Finanční nástroj pro orientaci rybolovu (FNOR) byl pro nové programové období (2007–2013) nahrazen Evropským rybářským fondem – nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 (Úř. věst L 223, 15.8.2006, s. 1).

(16)  Pro ERF byla na požádání vyplacena druhá částka předběžného financování ve výši 7 % podle nařízení Rady (ES) č. 744/2008 (Úř. věst. L 202, 31.7.2008, s. 1).

(17)  Opravný rozpočet č. 10, který přijal Evropský parlament dne 16. prosince 2009.

(18)  Rozpočtová položka 05 04 05 01: platby v roce 2009 činily celkem 8 209,4 milionu EUR. Prostředky na platby, které byly k dispozici v původním rozpočtu, činily 9 135,3 milionu EUR a dalších 774,9 milionu EUR bylo přeneseno z roku 2008.

(19)  Počet platebních agentur zařazených ve vzorku k prohlášení o věrohodnosti činil 56 v případě EZZF a sedm v případě EZFRV. U tří platebních agentur (dvou v případě EZZF a jedné v případě EZFRV) příslušné certifikační orgány nepředložily zprávy a osvědčení včas, proto nebyl proveden žádný přezkum. Ze stejného důvodu Komise účty těchto tří platebních agentur vyňala ze svého rozhodnutí o schválení účetních závěrek platebních agentur.

(20)  V roce 2008 se jednalo o 66 (32 %).

(21)  V roce 2008 se jednalo o 45 (68 %).

(22)  Jedna operace zařazená do vzorku byla předmětem postupu schvalování souladu podle článku 11 nařízení Komise (ES) č. 885/2006 (Úř. věst L 171, 23.6.2006, s. 90), a proto nebylo v době auditu konečné posouzení možné.

(23)  Ve své výroční zprávě za rok 2008 (bod 5.17) Účetní dvůr informoval o platbách v režimu jednotné platby za plochu, které byly vyplaceny nezpůsobilým příjemcům nesplňujícím definici zemědělce, neboť neprovádějí žádnou zemědělskou činnost. Uvedl příklad obcí, které získávají platby v rámci režimu SAPS za obecní pastviny, které místní zemědělci používali pro pastvu svých zvířat.

(24)  Čl. 44 odst. 1 a 3 nařízení (ES) č. 1782/2003.

(25)  Nařízení (ES) č. 73/2009 a nařízení (ES) č. 796/2004.

(26)  Nařízení Komise (ES) č. 1975/2006 ze dne 7. prosince 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1698/2005, pokud jde o provádění kontrolních postupů a podmíněnosti s ohledem na opatření na podporu rozvoje venkova (Úř. věst. L 368, 23.12.2006, s. 74).

(27)  Článek 11 nařízení (ES) č. 1975/2006 a článek 24 nařízení (ES) č. 796/2004.

(28)  Pro opatření v oblasti rozvoje venkova v programovém období 2007–2013 definuje podrobné požadavky na správní kontroly nařízení (ES) č. 1975/2006.

(29)  Článek 12 nařízení (ES) č. 1975/2006 a článek 26 nařízení (ES) č. 796/2004.

(30)  Nařízení Rady (ES) č. 1290/2005.

(31)  Neoprávněně vyplacené částky vyplývající z administrativních chyb vnitrostátních orgánů jsou z financování EU vyňaty.

(32)  Rozhodnutí Rady 2009/367/ES (Úř. věst. L 111, 5.5.2009, s. 44).

(33)  GŘ AGRI, výroční zpráva o činnosti za rok 2009, s. 60.

(34)  U EZZF měsíčně a u EZFRV čtvrtletně.

(35)  Článek 31 nařízení Rady (ES) č. 1290/2005.

(36)  Rozpočtová položka 17 04 01 01.

(37)  Viz odpověď Komise na bod 5.17 Výroční zprávy Účetního dvora za rok 2008.

(38)  O kontrole správních výdajů pojednává kapitola 9.

Zdroj: roční účetní závěrka za rok 2009.

PŘÍLOHA 3.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ VE SKUPINĚ POLITIK ZEMĚDĚLSTVÍ A PŘÍRODNÍ ZDROJE

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| EZZF | RV | SANCO, ENV, MARE | Celkem |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| Operace celkem (z toho): | 148 | 80 | 13 | 241 | 204 | 196 |
| | Zálohy | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Průběžné/konečné platby | 148 | 80 | 13 | 241 | 204 | 196 |
| VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ |
| (% podíl a počet operací) |
| Operace nezatížené chybami | 76 % | {113} | 69 % | {55} | 54 % | {7} | 73 % | {175} | 68 % | 69 % |
| Operace zatížené chybami | 24 % | {35} | 31 % | {25} | 46 % | {6} | 27 % | {66} | 32 % | 31 % |
| ANALÝZA OPERACÍ ZATÍŽENÝCH CHYBAMI |
| (% a počet operací) |
| Analýza operací podle typu chyb |
| Nevyčíslitelné chyby | 31 % | {11} | 36 % | {9} | 67 % | {4} | 36 % | {24} | 32 % | 36 % |
| Vyčíslitelné chyby | 69 % | {24} | 64 % | {16} | 33 % | {2} | 64 % | {42} | 68 % | 64 % |
| zahrnují: | způsobilost | 13 % | {3} | 13 % | {2} | 100 % | {2} | 17 % | {7} | 20 % | 36 % |
| výskyt | 0 % | {0} | 6 % | {1} | 0 % | {0} | 2 % | {1} | 2 % | 3 % |
| přesnost | 87 % | {21} | 81 % | {13} | 0 % | {0} | 81 % | {34} | 78 % | 61 % |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| Nejpravděpodobnější míra chyb: |
| < 2 % | | X | |
| 2 % až 5 % | X | | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

EZZF

RV

SANCO, ENV, MARE

Celkem

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Operace celkem (z toho):

148

80

13

241

204

196

Zálohy

0

0

0

0

0

0

Průběžné/konečné platby

148

80

13

241

204

196

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ

(% podíl a počet operací)

Operace nezatížené chybami

76 %

{113}

69 %

{55}

54 %

{7}

73 %

{175}

68 %

69 %

Operace zatížené chybami

24 %

{35}

31 %

{25}

46 %

{6}

27 %

{66}

32 %

31 %

ANALÝZA OPERACÍ ZATÍŽENÝCH CHYBAMI

(% a počet operací)

Analýza operací podle typu chyb

Nevyčíslitelné chyby

31 %

{11}

36 %

{9}

67 %

{4}

36 %

{24}

32 %

36 %

Vyčíslitelné chyby

69 %

{24}

64 %

{16}

33 %

{2}

64 %

{42}

68 %

64 %

zahrnují:

způsobilost

13 %

{3}

13 %

{2}

100 %

{2}

17 %

{7}

20 %

36 %

výskyt

0 %

{0}

6 %

{1}

0 %

{0}

2 %

{1}

2 %

3 %

přesnost

87 %

{21}

81 %

{13}

0 %

{0}

81 %

{34}

78 %

61 %

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Nejpravděpodobnější míra chyb:

< 2 %

X

2 % až 5 %

X

X

> 5 %

PŘÍLOHA 3.2

VÝSLEDKY PROVĚRKY SYSTÉMŮ VE SKUPINĚ POLITIK ZEMĚDĚLSTVÍ A PŘÍRODNÍ ZDROJE

Posouzení vybraných systémů dohledu a kontroly – EZZF

| Členský stát


  (platební agentura) | Režim | Výdaje související s IACS


  (mil. EUR) | Administrativní postupy a kontroly k zajištění správného proplácení včetně kvality databází | Metodika kontrol na místě, výběru, provádění, kontroly kvality a podávání zpráv o jednotlivých výsledcích | Provádění a kontrola udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu / kontrola podmíněnosti | Celkové posouzení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Litva | SAPS | 183,5 | 2 | | | |
| Lotyšsko | SAPS | 69,5 | | | | |
| Slovensko | SAPS | 179,7 | 1, 2, 4, 5 | A, B, C | a | |
| Kypr | SAPS | 24,6 | 1, 2, 3, 4, 7, 8 | A, D | | |
| Itálie (AGREA) | SPS | 409,0 | 6, 7, 9 | A | b, c | |
| Malta | SPS | 2,7 | 3, 4, 5, 7, 10 | A | | |
| Řecko | SPS | 2 077,1 | 2, 3, 5, 6, 7, 9, 11, 12 | A, E, F, D | b, d | |
| Španělsko (Baskicko) | SPS | 30,0 | 1, 5, 6, 7, 13 | | | |

Členský stát

(platební agentura)

Režim

Výdaje související s IACS

(mil. EUR)

Administrativní postupy a kontroly k zajištění správného proplácení včetně kvality databází

Metodika kontrol na místě, výběru, provádění, kontroly kvality a podávání zpráv o jednotlivých výsledcích

Provádění a kontrola udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu / kontrola podmíněnosti

Celkové posouzení

Litva

SAPS

183,5

2

Lotyšsko

SAPS

69,5

Slovensko

SAPS

179,7

1, 2, 4, 5

A, B, C

a

Kypr

SAPS

24,6

1, 2, 3, 4, 7, 8

A, D

Itálie (AGREA)

SPS

409,0

6, 7, 9

A

b, c

Malta

SPS

2,7

3, 4, 5, 7, 10

A

Řecko

SPS

2 077,1

2, 3, 5, 6, 7, 9, 11, 12

A, E, F, D

b, d

Španělsko (Baskicko)

SPS

30,0

1, 5, 6, 7, 13

Legenda

| | Účelné |
| --- | --- |
| | Částečně účelné |
| | Neúčelné |

Účelné

Částečně účelné

Neúčelné

| 1 | V systému LPIS nebyly vyňaty nezpůsobilé prvky / nadhodnocené způsobilé plochy. |
| --- | --- |
| 2 | Nedostatečná auditní stopa. |
| 3 | Postup registrace nároku není plně spolehlivý. |
| 4 | Nebyla provedena aktualizace způsobilých ploch v systému LPIS podle nových ortofotosnímků a/nebo OTS. |
| 5 | Nebyly provedeny (retroaktivní) křížové kontroly na základě aktualizovaných informací o referenčních pozemcích. |
| 6 | Nedostatky v určení způsobilé plochy pro trvalé pastviny a společné pastviny. |
| 7 | Nesprávné použití sankcí. |
| 8 | Strop pro jednotnou platbu na plochu byl překročen zhruba o 1,44 % a nebyl uplatněn žádný koeficient snížení. |
| 9 | Platby v režimu jednotné platby se provádějí dříve, než jsou vyřešeny zjištěné odchylky. |
| 10 | Zvláštní nároky byly v rozporu s právními předpisy EU přiznány zemědělcům, kteří měli v roce zavedení režimu jednotné platby k dispozici způsobilé hektary. |
| 11 | Závažná prodlení ve zřizování systému LPIS-GIS, což ovlivňuje kvalitu křížových kontrol. |
| 12 | Nesprávné uplatnění 5 % tolerance na úrovni správních křížových kontrol. |
| 13 | Správní postupy pro určení nároků k převedení do vnitrostátní rezervy nemají právní základ. |

1

V systému LPIS nebyly vyňaty nezpůsobilé prvky / nadhodnocené způsobilé plochy.

2

Nedostatečná auditní stopa.

3

Postup registrace nároku není plně spolehlivý.

4

Nebyla provedena aktualizace způsobilých ploch v systému LPIS podle nových ortofotosnímků a/nebo OTS.

5

Nebyly provedeny (retroaktivní) křížové kontroly na základě aktualizovaných informací o referenčních pozemcích.

6

Nedostatky v určení způsobilé plochy pro trvalé pastviny a společné pastviny.

7

Nesprávné použití sankcí.

8

Strop pro jednotnou platbu na plochu byl překročen zhruba o 1,44 % a nebyl uplatněn žádný koeficient snížení.

9

Platby v režimu jednotné platby se provádějí dříve, než jsou vyřešeny zjištěné odchylky.

10

Zvláštní nároky byly v rozporu s právními předpisy EU přiznány zemědělcům, kteří měli v roce zavedení režimu jednotné platby k dispozici způsobilé hektary.

11

Závažná prodlení ve zřizování systému LPIS-GIS, což ovlivňuje kvalitu křížových kontrol.

12

Nesprávné uplatnění 5 % tolerance na úrovni správních křížových kontrol.

13

Správní postupy pro určení nároků k převedení do vnitrostátní rezervy nemají právní základ.

| A | Přípustné nesprávnosti v měření se uplatňují nesprávně / neuplatňují se vůbec. |
| --- | --- |
| B | Nejsou k dispozici údaje o zprávách o kontrolách a inspekcích za rok podávání žádostí 2008. |
| C | Nebyla prováděna kompenzace přebytků a deficitů ploch v rámci jedné skupiny plodin. |
| D | Inspekce příjemců na místě, které provedl Účetní dvůr, ukázaly značné významné rozdíly. |
| E | Příjemci vykazující nekvalitní pastviny nebyli kontrolováni. |
| F | Bylo zjištěno, že kvalita inspekcí na místě je nedostatečná a vede k nespolehlivým výsledkům. |

A

Přípustné nesprávnosti v měření se uplatňují nesprávně / neuplatňují se vůbec.

B

Nejsou k dispozici údaje o zprávách o kontrolách a inspekcích za rok podávání žádostí 2008.

C

Nebyla prováděna kompenzace přebytků a deficitů ploch v rámci jedné skupiny plodin.

D

Inspekce příjemců na místě, které provedl Účetní dvůr, ukázaly značné významné rozdíly.

E

Příjemci vykazující nekvalitní pastviny nebyli kontrolováni.

F

Bylo zjištěno, že kvalita inspekcí na místě je nedostatečná a vede k nespolehlivým výsledkům.

| a | Neúplné/nedostatečně podrobné zprávy o inspekcích ke kontrole udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu. |
| --- | --- |
| b | Nedostatečné vnitrostátní požadavky na udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu u luk a pastvin. |
| c | Kontroly udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu jsou prováděny pouze dálkovým průzkumem. |
| d | Sankce na základě politiky podmíněnosti byly uplatněny nesprávně. |

a

Neúplné/nedostatečně podrobné zprávy o inspekcích ke kontrole udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu.

b

Nedostatečné vnitrostátní požadavky na udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu u luk a pastvin.

c

Kontroly udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu jsou prováděny pouze dálkovým průzkumem.

d

Sankce na základě politiky podmíněnosti byly uplatněny nesprávně.

Posouzení vybraných systémů dohledu a kontroly – Rozvoj venkova

| Členský stát


  (platební agentura) | Fond | Administrativní postupy a kontroly k zajištění správného proplácení včetně kvality databází | Metodika kontrol na místě, výběru, provádění, kontroly kvality a podávání zpráv o jednotlivých výsledcích | Provádění a kontrola udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu / kontrola podmíněnosti | Celkové posouzení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rakousko | EZFRV | | | | |
| Bulharsko | EZFRV | | | | |
| Česká republika | EZFRV | | | | |
| Německo (Bavorsko) | EZFRV | | | | |
| Francie | EZFRV | | | | |
| Řecko | EZFRV | | | | |
| Rumunsko | SAPARD | | | — | |
| Spojené království (Anglie) | EZFRV | | | | |

Členský stát

(platební agentura)

Fond

Administrativní postupy a kontroly k zajištění správného proplácení včetně kvality databází

Metodika kontrol na místě, výběru, provádění, kontroly kvality a podávání zpráv o jednotlivých výsledcích

Provádění a kontrola udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu / kontrola podmíněnosti

Celkové posouzení

Rakousko

EZFRV

Bulharsko

EZFRV

Česká republika

EZFRV

Německo (Bavorsko)

EZFRV

Francie

EZFRV

Řecko

EZFRV

Rumunsko

SAPARD

—

Spojené království (Anglie)

EZFRV

Celkové posouzení systémů dohledu a kontroly

| Celkové posouzení | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Celkové posouzení

2009

2008

2007

Legenda

| | Účelné |
| --- | --- |
| | Částečně účelné |
| | Neúčelné |
| – | Irelevantní (platby kontrolované auditem nepodléhají podmíněnosti) |

Účelné

Částečně účelné

Neúčelné

–

Irelevantní (platby kontrolované auditem nepodléhají podmíněnosti)

PŘÍLOHA 3.3

VÝSLEDKY PŘEZKUMU PROHLÁŠENÍ VEDOUCÍCH PRACOVNÍKŮ KOMISE K AUDITU VE SKUPINĚ POLITIK ZEMĚDELSTVÍ A PŘÍRODNÍ ZDROJE

| Hlavní zúčastněná GŘ | Povaha prohlášení generálního ředitele
   (1) | Vyjádřené výhrady | Připomínka Účetního dvora | Celkové posouzení spolehlivosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| GŘ AGRI | s výhradami | Závažné nedostatky IACS v Bulharsku a Rumunsku.
  Výdaje na opatření rozvoje venkova v rámci osy 2 (zlepšování životního prostředí a krajiny) v programovém období 2007–2013. | Audit systémů, který provedl Účetní dvůr v rámci auditu prohlášení o věrohodnosti účtů za rok 2009, potvrdil, že systém IACS v Řecku dosud není při zajišťování správnosti plateb účelný; tzn. zejména v případě luk nejsou míry způsobilosti evidované v systému LPIS spolehlivé (viz bod 3.38), databáze nároků obsahuje závažné nedostatky z hlediska auditní stopy (viz bod 3.40) a kontroly na místě mají nedostatečný rozsah a kvalitu (viz bod 3.46). Kromě toho Komise ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2009 uvádí, že akreditace řecké platební agentury je na rok podávání žádostí 2010 omezena na opatření EZFRV. Účetní dvůr má za to, že za těchto okolností výhrada u Řecka neměla být zrušena.
  Základem výhrady jsou míry chyb vyplývající z kontrol na místě, které provedly členské státy v roce 2008. Tyto míry chyb se v jednotlivých členských státech značně liší. Generální ředitel nevysvětluje, proč se jeho výhrada týká všech operací prováděných v Evropské unii a nikoli pouze operací prováděných v členských státech, kde byla v roce 2008 míra chyb zvláště vysoká. Účetní dvůr však souhlasí s tím, že obecně jsou nesrovnalosti pravděpodobnější u operací v ose 2 než u operací v rámci jiných os. | B |
| GŘ ENV | s výhradami | Způsobilost výdajů vykázaných příjemci grantů. | Výhrada je v souladu s předešlými zjištěními Účetního dvora. GŘ ENV vypočítalo svou „míru chyb“ na nestandardním základě (na základě rizik). |
| GŘ MARE | s výhradami | Systémy řízení a kontroly pro určené operační programy a opatření finančního nástroje pro orientaci rybolovu (Německo, Spojené království, Španělsko, Francie).
  Způsobilost plateb vyplacených členským státům pro vyrovnání dodatečných nákladů při uvádění určitých produktů rybolovu z nejvzdálenějších regionů na trh. | Výhrady vycházejí z auditní práce GŘ. Odpovídají vlastním zjištěním Účetního dvora. |
| GŘ SANCO | bez výhrad | – | GŘ SANCO má za to, že zbytková míra chyb by byla významná, kdyby její finanční dopad na účetní závěrku byl vyšší než 2 % ročního rozpočtu GŘ SANCO. Jak však uvedlo DG BUDG, v úvahu by měl být brán pouze rozpočet odpovídající činnosti (ABB). Na základě výsledků kontroly ex post v roce 2009 a s ohledem na opakující se vysokou míru zjištěných chyb překračujících práh významnosti (6 %) měla být vyjádřena výhrada k činnosti v oblasti bezpečnosti potravin a krmiv (ABB), u níž míra chyb činila 6,9 %. |
| A: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |

Hlavní zúčastněná GŘ

Povaha prohlášení generálního ředitele
   (1)

Vyjádřené výhrady

Připomínka Účetního dvora

Celkové posouzení spolehlivosti

GŘ AGRI

s výhradami

Závažné nedostatky IACS v Bulharsku a Rumunsku.

Výdaje na opatření rozvoje venkova v rámci osy 2 (zlepšování životního prostředí a krajiny) v programovém období 2007–2013.

Audit systémů, který provedl Účetní dvůr v rámci auditu prohlášení o věrohodnosti účtů za rok 2009, potvrdil, že systém IACS v Řecku dosud není při zajišťování správnosti plateb účelný; tzn. zejména v případě luk nejsou míry způsobilosti evidované v systému LPIS spolehlivé (viz bod 3.38), databáze nároků obsahuje závažné nedostatky z hlediska auditní stopy (viz bod 3.40) a kontroly na místě mají nedostatečný rozsah a kvalitu (viz bod 3.46). Kromě toho Komise ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2009 uvádí, že akreditace řecké platební agentury je na rok podávání žádostí 2010 omezena na opatření EZFRV. Účetní dvůr má za to, že za těchto okolností výhrada u Řecka neměla být zrušena.

Základem výhrady jsou míry chyb vyplývající z kontrol na místě, které provedly členské státy v roce 2008. Tyto míry chyb se v jednotlivých členských státech značně liší. Generální ředitel nevysvětluje, proč se jeho výhrada týká všech operací prováděných v Evropské unii a nikoli pouze operací prováděných v členských státech, kde byla v roce 2008 míra chyb zvláště vysoká. Účetní dvůr však souhlasí s tím, že obecně jsou nesrovnalosti pravděpodobnější u operací v ose 2 než u operací v rámci jiných os.

B

GŘ ENV

s výhradami

Způsobilost výdajů vykázaných příjemci grantů.

Výhrada je v souladu s předešlými zjištěními Účetního dvora. GŘ ENV vypočítalo svou „míru chyb“ na nestandardním základě (na základě rizik).

GŘ MARE

s výhradami

Systémy řízení a kontroly pro určené operační programy a opatření finančního nástroje pro orientaci rybolovu (Německo, Spojené království, Španělsko, Francie).

Způsobilost plateb vyplacených členským státům pro vyrovnání dodatečných nákladů při uvádění určitých produktů rybolovu z nejvzdálenějších regionů na trh.

Výhrady vycházejí z auditní práce GŘ. Odpovídají vlastním zjištěním Účetního dvora.

GŘ SANCO

bez výhrad

–

GŘ SANCO má za to, že zbytková míra chyb by byla významná, kdyby její finanční dopad na účetní závěrku byl vyšší než 2 % ročního rozpočtu GŘ SANCO. Jak však uvedlo DG BUDG, v úvahu by měl být brán pouze rozpočet odpovídající činnosti (ABB). Na základě výsledků kontroly ex post v roce 2009 a s ohledem na opakující se vysokou míru zjištěných chyb překračujících práh významnosti (6 %) měla být vyjádřena výhrada k činnosti v oblasti bezpečnosti potravin a krmiv (ABB), u níž míra chyb činila 6,9 %.

A:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| B: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

B:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| C: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

C:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

---

(1)  Z prohlášení o věrohodnosti generálního ředitele vyplývá, že generální ředitel má přiměřenou jistotu, že zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky ohledně správnosti operací.

| A: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

A:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| B: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

B:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| C: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

C:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

PŘÍLOHA 3.4

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ PŘIPOMÍNKY TÝKAJÍCÍ SE ZEMĚDĚLSTVÍ A PŘÍRODNÍCH ZDROJŮ

| GŘ | Připomínka Účetního dvora | Přijaté opatření | Analýza Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rozvoj venkova |
| AGRI | Úrokové příspěvky: zavedené postupy nezajišťují dostatečnou auditní stopu, v důsledku čehož nelze ověřit správnost vyplacení příspěvků EU konečným příjemcům (Francie) (bod 5.15 (1)). | Podle Komise Francie zavedla nový správní systém, který počínaje rokem 2008 usnadňuje sledování úvěru od banky až ke konečnému příjemci. Certifikační orgán prověřil všechny platby provedené v roce 2009 bankám, které poskytovaly snížené úrokové sazby. Certifikační orgán shledal, že platby byly správné, konstatoval však, že nový systém stále nezajišťuje plnou zpětnou sledovatelnost všech jednotlivých úvěrů, které uvádí bankovní faktura. Komise tuto otázku sledovala v rámci zvláštních kontrol ve Francii. | V roce 2009 bylo stále obtížné určit vazbu mezi bankovní fakturou na částku úrokových úlev, které banka v daném období poskytla, a jednotlivými úvěry konečným příjemcům. | Komise se na základě vlastního auditu domnívá, že auditní stopu lze sledovat. |
| Rozvoj venkova |
| AGRI | Je třeba vyvinout další úsilí na zjednodušení pravidel a podmínek v oblasti rozvoje venkova (bod 5.66 (2)). | V roce 2009 přijaly Rada a Komise opatření. V rámci Rady šestnáct členských států předložilo konkrétní návrhy na zjednodušení různých aspektů společné zemědělské politiky. Některé návrhy se týkaly zjednodušení pravidel a kontrol uplatňovaných pro podmíněnost, a proto byly relevantní pro rozvoj venkova. Útvary Komise návrhy prošetřily a pojaly úmysl předložit Radě v roce 2010 změny stávajících pravidel. Na svém zasedání ve dnech 14. až 16. prosince 2009 Rada vyjádřila spokojenost se záměrem Komise navázat na řadu návrhů a vyzvala Komisi, aby předložila navrhované změny a pokračovala v práci na jednotlivých probíhajících projektech zaměřených na zjednodušení. | Kroky přijaté v roce 2009 ukazují, že pozornost byla věnována potřebě zjednodušit určitá pravidla a podmínky v oblasti opatření na rozvoj venkova. Protože výdaje v oblasti rozvoje venkova upravují i vnitrostátní pravidla, Účetní dvůr v souladu s doporučením Rady k udělení absolutoria za rozpočtový rok 2008 připomíná, že zjednodušení by mělo být dosaženo i na vnitrostátní úrovni. | Viz odpověď Komise na bod 3.74. |
| IACS |
| AGRI | Řecko

  Po mnoho let Účetní dvůr upozorňoval na problém nedostatečného provádění systému IACS v Řecku. V Řecku je LPIS neúplný a v údajích o pozemcích obsahuje chyby. Kromě toho byly zjištěny nedostatky ve správních kontrolách a kontrolách na místě. | Výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI do roku 2007 obsahovala výhradu vůči systému IACS v Řecku. V roce 2008 Komise rozhodla, že počínaje postupem podávání žádostí v roce 2009 jsou všechny prvky IACS v Řecku zavedeny a jsou funkční a výhradu lze zrušit. | Audit systémů, který provedl Účetní dvůr v rámci auditu prohlášení o věrohodnosti účtů za rok 2009, potvrdil, že systém IACS v Řecku dosud není při zajišťování správnosti plateb účelný; tzn. systém LPIS/GIS v Řecku dosud není plně funkční, databáze nároků vykazuje nespolehlivou auditní stopu a kontroly na místě nemají dostatečné pokrytí a kvalitu (body 3.37, 3.39 a 3.45 (3)).
  Audit akreditace řecké agentury OPEKEPE, který provedlo GŘ AGRI v roce 2009, odhalil závažné nedostatky týkající se řízení fondu EZZF (výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI za rok 2009, A.1.3, s. 29).
  Výsledky opatření, která přijala Komise a členské státy, dosud nelze posoudit. Dokončení akčních plánů se předpokládá až v roce 2011 a v provádění jednotlivých opatření již došlo k určitým prodlevám. (Výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI za rok 2009.)
  Výsledky opatření, která přijala Komise a členské státy, dosud nelze posoudit.
  Za rok podávání žádostí 2008 byly nedostatky systému LPIS zjištěny v Řecku, na Kypru, v Litvě, v Itálii a ve Španělsku (body 3.37 a 3.38 (3)).
  Účetní dvůr opět konstatoval nedostatky systému, který řídí uplatňování sankcí.
  Účetní dvůr doporučuje zjištěné nedostatky řešit. | Komise uznává, že v minulosti existovaly problémy s řeckým systémem IACS, avšak se zavedením nového systému LPIS-GIS byly tyto problémy odstraněny a rizika snížena počínaje rokem podávání žádostí 2009.


  Co se týče auditu akreditace agentury OPEKEPE, v roce 2009 se závažné nedostatky odhalené GŘ AGRI týkaly EZFRV spíše než EZZF. Akreditace agentury OPEKEPE byla následně omezena pouze na opatření EZFRV, pro něž byl zaveden řádný systém a postupy.


  Komise zjistila, že pro rok podávání žádostí 2008 existovaly velké nedostatky v Bulharsku a Rumunsku. Proto tyto státy sestavily v roce 2009 akční plány, které Komise bedlivě sledovala. Jelikož k dokončení těchto akčních plánů má dojít v roce 2011 a již dnes Komise zaznamenala zpoždění při provádění jednotlivých akcí, generální ředitel GŘ AGRI ve výroční zprávě o činnosti učinil výhradu týkající se systému, a to z důvodu ohrožení dobré pověsti Komise.


  Ostatní členské státy se ve svých systémech IACS potýkaly s nedostatky méně závažné povahy, jež neodstraňují účelnost těchto systémů, ale tyto systémy jsou zdokonalitelné. Pro tyto členské státy byly sestaveny akční plány a problémy zjištěné v předchozích letech se odstranily nebo byl učiněn dostatečný pokrok k jejich odstranění.


  U Řecka, Itálie, Španělska a Portugalska nedostatky ve správních kontrolách jsou řešeny v rámci probíhajících schvalování souladu. |
| Ostatní členské státy

  Významná selhání v uplatňování klíčových prvků systému byla zjištěna ve Spojeném království (Skotsko), v Bulharsku a Rumunsku. Účetní dvůr má tedy za to, že v uvedených členských státech není systém IACS účelný, pokud jde o zajištění správnosti plateb (bod 5.32 (2)). | Bulharsko a Rumunsko vypracovaly akční plány pro řešení nedostatků, a tyto plány Komise v roce 2009 přijala.
  Komise má za to, že nedostatek zjištěný ve Spojeném království má na systém velmi omezený dopad.
  Komise se snaží nedostatky vykázané v rámci postupu schvalování souladu odstranit. |
| LPIS

  Ve dvou členských státech zjistil Účetní dvůr podstatné nedostatky systému LPIS, které závažným způsobem ovlivňovaly účinnost správních křížových kontrol (BG a UK). V jiném členském státě (ES) byly v důsledku použití velkorysých koeficientů schváleny platby na nezpůsobilé oblasti (částečně zalesněné a/nebo skalnaté horské pastviny) (bod 5.36 (2)).
  V některých zemích obsahuje grafická část LPIS (GIS) zastaralé letecké snímky (bod 5.30 písm. b) a c) (1)).
  Účetní dvůr rovněž zjistil, že v jednom členském státě (PL) neexistuje přiměřené omezení platby na základě ortofotosnímků. | Komise doplnila nařízení (ES) č. 1122/2009 (změna nařízením (ES) č. 146/2010) požadavkem, aby členské státy prováděly roční posouzení kvality svých systémů LPIS a v případě potřeby vypracovávaly akční plán k nápravě zjištěných nedostatků. (Výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI, s. 48.)
  Komise řeší nedostatky vykázané v rámci postupu schvalování souladu. |
| Správní kontroly

  Nedostatky správních kontrol přímých vázaných plateb byly zjištěny v auditu prohlášení o věrohodnosti účtů za rok 2007 v Řecku, Itálii, Španělsku a Portugalsku: nesprávné zadání údajů v žádosti o podporu, platba z více vzájemně neslučitelných režimů podpory na jeden pozemek a nesprávné uplatňování penále a sankcí, které vede k přeplatkům (bod 5.27 písm. a) (1)). | Komise řeší nedostatky vykázané v rámci postupu schvalování souladu. |
| Režim jednotné platby |
| AGRI | Ve výpočtu nároků byly zjištěny systematické nedostatky (body 5.22 až 5.26 (1), 5.38 (2)).
  Opakovanými kontrolami, které provedl Účetní dvůr, byla odhalena řada konkrétních nedostatků v kvalitě kontrol na místě a zjištěny nezpůsobilé plochy nebo pozemky, které měly být vnitrostátními inspektory vyloučeny. (Řecko, Itálie, Španělsko, Portugalsko) (bod 5.28 (1)). | Komise řeší nedostatky vykázané v rámci postupu schvalování souladu. | Audity, které provedl Účetní dvůr, nadále nacházejí nedostatky ve výpočtu nároků a nedostatky v kontrolách (body 3.40, 3.41, 3.44, 3.45 (3)). | Komise reaguje na nedostatky zjištěné v rámci schvalování účetních závěrek. |
| Požadavky na udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu |
| AGRI | Účetní dvůr zjistil nedostatky týkající se toho, jak členské státy definují zemědělce a co se požaduje pro udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu, a tyto nedostatky pak umožnily, aby byla určitým příjemcům vyplacena podpora v rámci režimu jednotné platby nebo režimu jednotné platby na plochu, aniž by příjemci s dotčenou půdou cokoli dělali (bod 5.49 (2)). | V nařízení (ES) č. 73/2009 zavedl článek 28 ustanovení (pro členské státy nepovinné) o vyloučení fyzických nebo právnických osob, jejichž zemědělské činnosti jsou nevýznamné, z režimů plateb. Na druhé straně však, pokud jde o udržování půdy, je Komise toho názoru, že stávající systém poskytuje dostatečné záruky, že na ní je hospodařeno v souladu s požadavky na udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu. (Výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI za rok 2009.) Proto Komise neplánuje přijímat v této věci žádná další opatření. | Účetní dvůr doporučuje, aby byla pravidla týkající se udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu a minimální údržby zpřísněna (bod 3.73 písm. c), d) (3)). | Viz odpověď Komise na bod 3.73. |
| ENV | U opatření na ochranu životního prostředí zahrnovaly projekty financované z hlavního fondu (projekty LIFE) nezpůsobilé výdaje (bod 5.49 (1)). | GŘ pro životní prostředí v roce 2008 stanovilo akční plán ke zlepšení způsobilosti výdajů vykázaných příjemci grantů. Další akční plán týkající se zvyšování povědomí příjemců a preventivních opatření se připravuje a má být přijat v roce 2010. | Dopad těchto akčních plánů je ještě třeba posoudit, GŘ ENV však vydalo výhradu ve věci nezpůsobilých vykázaných výdajů. | Účetní dvůr provedl svůj odhad na základě auditních zpráv vydaných v roce 2009. Jelikož byl v roce 2009 díky velkému úsilí při snižování počtu nevyřešených soudních případů vydaný velký počet zpožděných zpráv, automaticky to zvyšuje statistiku zdánlivě zpožděných zpráv. |
| Při uzavírání auditů stále přetrvávají významné prodlevy. V roce 2007 se však situace zlepšila (bod 5.49 (1)). | GŘ ENV uvedlo, že se snaží prodlevy zkrátit. | Průměrná prodleva u zpráv o auditu se zvýšila z 191,6 dne v roce 2006 na 230,5 dne v roce 2009 (od data auditu do data zprávy o auditu). Důkazy ukazují, že GŘ ENV se dosud nepodařilo tento nedostatek napravit. | Komise si je jista tím, že zpoždění zkrátí v roce 2010, jelikož je ve skutečnosti 116,56 dní u zpráv vydaných tento rok. |
| MARE | V oblasti rybolovu zvýšil nedostatek náležitých právních předpisů a nedostatečná dokumentování výdajů souvisejících se sběrem údajů pro řízení rybolovu riziko nesprávných plateb (bod 5.49 (1)). | Komise uvedla, že právní předpisy budou v roce 2008 změněny. Nový právní základ obsahuje jasná pravidla a měl by obavy Účetního dvora řešit. | Nařízení (ES) č. 1078/2008, které vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2009, popisuje kritéria způsobilosti a dokumentaci, kterou je třeba spolu se žádostmi o úhradu výdajů předložit. Byly však zjištěny nedostatky v systémech řízení a kontroly zavedených vnitrostátními orgány, a audity Komise i v roce 2009 opět zjistily nezpůsobilé výdaje. | Je správné, že byly odhaleny nedostatky v řídicím a kontrolním systému sloužícím k provádění vnitrostátních programů pro sběr údajů a že byly odhaleny nezpůsobilé výdaje. Všechny audity se však uskutečnily se zaměřením na provádění těchto programů podle předchozího právního rámce, jehož platnost vypršela na konci roku 2008. Audity týkající se nového právního rámce, včetně nařízení Komise (ES) č. 1078/2008, jsou plánovány na příští rok, tj. po vyplacení plateb zůstatku za první rok provádění nového právního rámce. |
| Závazky vyplývající z konkrétních obnovených bilaterálních dohod o rybolovu nebyly včas pokryty příslušnými prostředky (bod 5.49 (1)). | Komise se domnívala, že rozpočtové závazky týkající se dohod o rybolovu lze učinit až po přijetí příslušného právního základu (rozhodnutí a/nebo nařízení Rady). | Komise provádí politiku včasné iniciace postupu pro nové projednání protokolů a dohod umožňujících učinit rozpočtový závazek před vstupem právního závazku v platnost. | Jakmile to bude možné, zahájí Komise postup k opětovnému sjednání protokolů, a to včas před vypršením jejich platnosti. Zaleží to však na ochotě příslušných třetích států zahájit vyjednávání v raném stadiu. |
| Účetní dvůr zjistil nezpůsobilé náklady týkající se finančního nástroje pro orientaci rybolovu (FNOR) (bod 5.25 (2)). | Komise zavedla kontrolní strategii a provádí auditní činnosti ex post s cílem ověřit, zda systémy řízení a kontroly členských států účelně fungují tak, aby těmto chybám zabránily. | V roce 2009 vedla významná úroveň nezpůsobilých nákladů zjištěných Komisí k výhradě ve výroční zprávě o činnosti GŘ MARE. | V rámci účetní závěrky Komise přijme odpovídající opatření k odpočtu nezpůsobilých částek od závěrečného výkazu výdajů a závěrečné platby, ať již byly tyto částky odhaleny v rámci auditů Komise, externích auditů, nebo jinak. |
| SANCO | V oblasti ochrany zdraví a spotřebitele se uskutečnily platby na veterinární opatření, aniž by byla k dispozici veškerá nezbytná podpůrná dokumentace (bod 5.49 (1)). | U nových smluv Komise zavedla ustanovení, které uvádí, že výrobce vakcín musí prokázat, že vakcíny byly zaslány na místo, které určila Komise. | Komise přijala nápravná opatření. Účelnost těchto opatření bude nutné posoudit. | |

GŘ

Připomínka Účetního dvora

Přijaté opatření

Analýza Účetního dvora

Odpověď Komise

Rozvoj venkova

AGRI

Úrokové příspěvky: zavedené postupy nezajišťují dostatečnou auditní stopu, v důsledku čehož nelze ověřit správnost vyplacení příspěvků EU konečným příjemcům (Francie) (bod 5.15 (1)).

Podle Komise Francie zavedla nový správní systém, který počínaje rokem 2008 usnadňuje sledování úvěru od banky až ke konečnému příjemci. Certifikační orgán prověřil všechny platby provedené v roce 2009 bankám, které poskytovaly snížené úrokové sazby. Certifikační orgán shledal, že platby byly správné, konstatoval však, že nový systém stále nezajišťuje plnou zpětnou sledovatelnost všech jednotlivých úvěrů, které uvádí bankovní faktura. Komise tuto otázku sledovala v rámci zvláštních kontrol ve Francii.

V roce 2009 bylo stále obtížné určit vazbu mezi bankovní fakturou na částku úrokových úlev, které banka v daném období poskytla, a jednotlivými úvěry konečným příjemcům.

Komise se na základě vlastního auditu domnívá, že auditní stopu lze sledovat.

Rozvoj venkova

AGRI

Je třeba vyvinout další úsilí na zjednodušení pravidel a podmínek v oblasti rozvoje venkova (bod 5.66 (2)).

V roce 2009 přijaly Rada a Komise opatření. V rámci Rady šestnáct členských států předložilo konkrétní návrhy na zjednodušení různých aspektů společné zemědělské politiky. Některé návrhy se týkaly zjednodušení pravidel a kontrol uplatňovaných pro podmíněnost, a proto byly relevantní pro rozvoj venkova. Útvary Komise návrhy prošetřily a pojaly úmysl předložit Radě v roce 2010 změny stávajících pravidel. Na svém zasedání ve dnech 14. až 16. prosince 2009 Rada vyjádřila spokojenost se záměrem Komise navázat na řadu návrhů a vyzvala Komisi, aby předložila navrhované změny a pokračovala v práci na jednotlivých probíhajících projektech zaměřených na zjednodušení.

Kroky přijaté v roce 2009 ukazují, že pozornost byla věnována potřebě zjednodušit určitá pravidla a podmínky v oblasti opatření na rozvoj venkova. Protože výdaje v oblasti rozvoje venkova upravují i vnitrostátní pravidla, Účetní dvůr v souladu s doporučením Rady k udělení absolutoria za rozpočtový rok 2008 připomíná, že zjednodušení by mělo být dosaženo i na vnitrostátní úrovni.

Viz odpověď Komise na bod 3.74.

IACS

AGRI

Řecko

Po mnoho let Účetní dvůr upozorňoval na problém nedostatečného provádění systému IACS v Řecku. V Řecku je LPIS neúplný a v údajích o pozemcích obsahuje chyby. Kromě toho byly zjištěny nedostatky ve správních kontrolách a kontrolách na místě.

Výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI do roku 2007 obsahovala výhradu vůči systému IACS v Řecku. V roce 2008 Komise rozhodla, že počínaje postupem podávání žádostí v roce 2009 jsou všechny prvky IACS v Řecku zavedeny a jsou funkční a výhradu lze zrušit.

Audit systémů, který provedl Účetní dvůr v rámci auditu prohlášení o věrohodnosti účtů za rok 2009, potvrdil, že systém IACS v Řecku dosud není při zajišťování správnosti plateb účelný; tzn. systém LPIS/GIS v Řecku dosud není plně funkční, databáze nároků vykazuje nespolehlivou auditní stopu a kontroly na místě nemají dostatečné pokrytí a kvalitu (body 3.37, 3.39 a 3.45 (3)).

Audit akreditace řecké agentury OPEKEPE, který provedlo GŘ AGRI v roce 2009, odhalil závažné nedostatky týkající se řízení fondu EZZF (výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI za rok 2009, A.1.3, s. 29).

Výsledky opatření, která přijala Komise a členské státy, dosud nelze posoudit. Dokončení akčních plánů se předpokládá až v roce 2011 a v provádění jednotlivých opatření již došlo k určitým prodlevám. (Výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI za rok 2009.)

Výsledky opatření, která přijala Komise a členské státy, dosud nelze posoudit.

Za rok podávání žádostí 2008 byly nedostatky systému LPIS zjištěny v Řecku, na Kypru, v Litvě, v Itálii a ve Španělsku (body 3.37 a 3.38 (3)).

Účetní dvůr opět konstatoval nedostatky systému, který řídí uplatňování sankcí.

Účetní dvůr doporučuje zjištěné nedostatky řešit.

Komise uznává, že v minulosti existovaly problémy s řeckým systémem IACS, avšak se zavedením nového systému LPIS-GIS byly tyto problémy odstraněny a rizika snížena počínaje rokem podávání žádostí 2009.

Co se týče auditu akreditace agentury OPEKEPE, v roce 2009 se závažné nedostatky odhalené GŘ AGRI týkaly EZFRV spíše než EZZF. Akreditace agentury OPEKEPE byla následně omezena pouze na opatření EZFRV, pro něž byl zaveden řádný systém a postupy.

Komise zjistila, že pro rok podávání žádostí 2008 existovaly velké nedostatky v Bulharsku a Rumunsku. Proto tyto státy sestavily v roce 2009 akční plány, které Komise bedlivě sledovala. Jelikož k dokončení těchto akčních plánů má dojít v roce 2011 a již dnes Komise zaznamenala zpoždění při provádění jednotlivých akcí, generální ředitel GŘ AGRI ve výroční zprávě o činnosti učinil výhradu týkající se systému, a to z důvodu ohrožení dobré pověsti Komise.

Ostatní členské státy se ve svých systémech IACS potýkaly s nedostatky méně závažné povahy, jež neodstraňují účelnost těchto systémů, ale tyto systémy jsou zdokonalitelné. Pro tyto členské státy byly sestaveny akční plány a problémy zjištěné v předchozích letech se odstranily nebo byl učiněn dostatečný pokrok k jejich odstranění.

U Řecka, Itálie, Španělska a Portugalska nedostatky ve správních kontrolách jsou řešeny v rámci probíhajících schvalování souladu.

Ostatní členské státy

Významná selhání v uplatňování klíčových prvků systému byla zjištěna ve Spojeném království (Skotsko), v Bulharsku a Rumunsku. Účetní dvůr má tedy za to, že v uvedených členských státech není systém IACS účelný, pokud jde o zajištění správnosti plateb (bod 5.32 (2)).

Bulharsko a Rumunsko vypracovaly akční plány pro řešení nedostatků, a tyto plány Komise v roce 2009 přijala.

Komise má za to, že nedostatek zjištěný ve Spojeném království má na systém velmi omezený dopad.

Komise se snaží nedostatky vykázané v rámci postupu schvalování souladu odstranit.

LPIS

Ve dvou členských státech zjistil Účetní dvůr podstatné nedostatky systému LPIS, které závažným způsobem ovlivňovaly účinnost správních křížových kontrol (BG a UK). V jiném členském státě (ES) byly v důsledku použití velkorysých koeficientů schváleny platby na nezpůsobilé oblasti (částečně zalesněné a/nebo skalnaté horské pastviny) (bod 5.36 (2)).

V některých zemích obsahuje grafická část LPIS (GIS) zastaralé letecké snímky (bod 5.30 písm. b) a c) (1)).

Účetní dvůr rovněž zjistil, že v jednom členském státě (PL) neexistuje přiměřené omezení platby na základě ortofotosnímků.

Komise doplnila nařízení (ES) č. 1122/2009 (změna nařízením (ES) č. 146/2010) požadavkem, aby členské státy prováděly roční posouzení kvality svých systémů LPIS a v případě potřeby vypracovávaly akční plán k nápravě zjištěných nedostatků. (Výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI, s. 48.)

Komise řeší nedostatky vykázané v rámci postupu schvalování souladu.

Správní kontroly

Nedostatky správních kontrol přímých vázaných plateb byly zjištěny v auditu prohlášení o věrohodnosti účtů za rok 2007 v Řecku, Itálii, Španělsku a Portugalsku: nesprávné zadání údajů v žádosti o podporu, platba z více vzájemně neslučitelných režimů podpory na jeden pozemek a nesprávné uplatňování penále a sankcí, které vede k přeplatkům (bod 5.27 písm. a) (1)).

Komise řeší nedostatky vykázané v rámci postupu schvalování souladu.

Režim jednotné platby

AGRI

Ve výpočtu nároků byly zjištěny systematické nedostatky (body 5.22 až 5.26 (1), 5.38 (2)).

Opakovanými kontrolami, které provedl Účetní dvůr, byla odhalena řada konkrétních nedostatků v kvalitě kontrol na místě a zjištěny nezpůsobilé plochy nebo pozemky, které měly být vnitrostátními inspektory vyloučeny. (Řecko, Itálie, Španělsko, Portugalsko) (bod 5.28 (1)).

Komise řeší nedostatky vykázané v rámci postupu schvalování souladu.

Audity, které provedl Účetní dvůr, nadále nacházejí nedostatky ve výpočtu nároků a nedostatky v kontrolách (body 3.40, 3.41, 3.44, 3.45 (3)).

Komise reaguje na nedostatky zjištěné v rámci schvalování účetních závěrek.

Požadavky na udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu

AGRI

Účetní dvůr zjistil nedostatky týkající se toho, jak členské státy definují zemědělce a co se požaduje pro udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu, a tyto nedostatky pak umožnily, aby byla určitým příjemcům vyplacena podpora v rámci režimu jednotné platby nebo režimu jednotné platby na plochu, aniž by příjemci s dotčenou půdou cokoli dělali (bod 5.49 (2)).

V nařízení (ES) č. 73/2009 zavedl článek 28 ustanovení (pro členské státy nepovinné) o vyloučení fyzických nebo právnických osob, jejichž zemědělské činnosti jsou nevýznamné, z režimů plateb. Na druhé straně však, pokud jde o udržování půdy, je Komise toho názoru, že stávající systém poskytuje dostatečné záruky, že na ní je hospodařeno v souladu s požadavky na udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu. (Výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI za rok 2009.) Proto Komise neplánuje přijímat v této věci žádná další opatření.

Účetní dvůr doporučuje, aby byla pravidla týkající se udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu a minimální údržby zpřísněna (bod 3.73 písm. c), d) (3)).

Viz odpověď Komise na bod 3.73.

ENV

U opatření na ochranu životního prostředí zahrnovaly projekty financované z hlavního fondu (projekty LIFE) nezpůsobilé výdaje (bod 5.49 (1)).

GŘ pro životní prostředí v roce 2008 stanovilo akční plán ke zlepšení způsobilosti výdajů vykázaných příjemci grantů. Další akční plán týkající se zvyšování povědomí příjemců a preventivních opatření se připravuje a má být přijat v roce 2010.

Dopad těchto akčních plánů je ještě třeba posoudit, GŘ ENV však vydalo výhradu ve věci nezpůsobilých vykázaných výdajů.

Účetní dvůr provedl svůj odhad na základě auditních zpráv vydaných v roce 2009. Jelikož byl v roce 2009 díky velkému úsilí při snižování počtu nevyřešených soudních případů vydaný velký počet zpožděných zpráv, automaticky to zvyšuje statistiku zdánlivě zpožděných zpráv.

Při uzavírání auditů stále přetrvávají významné prodlevy. V roce 2007 se však situace zlepšila (bod 5.49 (1)).

GŘ ENV uvedlo, že se snaží prodlevy zkrátit.

Průměrná prodleva u zpráv o auditu se zvýšila z 191,6 dne v roce 2006 na 230,5 dne v roce 2009 (od data auditu do data zprávy o auditu). Důkazy ukazují, že GŘ ENV se dosud nepodařilo tento nedostatek napravit.

Komise si je jista tím, že zpoždění zkrátí v roce 2010, jelikož je ve skutečnosti 116,56 dní u zpráv vydaných tento rok.

MARE

V oblasti rybolovu zvýšil nedostatek náležitých právních předpisů a nedostatečná dokumentování výdajů souvisejících se sběrem údajů pro řízení rybolovu riziko nesprávných plateb (bod 5.49 (1)).

Komise uvedla, že právní předpisy budou v roce 2008 změněny. Nový právní základ obsahuje jasná pravidla a měl by obavy Účetního dvora řešit.

Nařízení (ES) č. 1078/2008, které vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2009, popisuje kritéria způsobilosti a dokumentaci, kterou je třeba spolu se žádostmi o úhradu výdajů předložit. Byly však zjištěny nedostatky v systémech řízení a kontroly zavedených vnitrostátními orgány, a audity Komise i v roce 2009 opět zjistily nezpůsobilé výdaje.

Je správné, že byly odhaleny nedostatky v řídicím a kontrolním systému sloužícím k provádění vnitrostátních programů pro sběr údajů a že byly odhaleny nezpůsobilé výdaje. Všechny audity se však uskutečnily se zaměřením na provádění těchto programů podle předchozího právního rámce, jehož platnost vypršela na konci roku 2008. Audity týkající se nového právního rámce, včetně nařízení Komise (ES) č. 1078/2008, jsou plánovány na příští rok, tj. po vyplacení plateb zůstatku za první rok provádění nového právního rámce.

Závazky vyplývající z konkrétních obnovených bilaterálních dohod o rybolovu nebyly včas pokryty příslušnými prostředky (bod 5.49 (1)).

Komise se domnívala, že rozpočtové závazky týkající se dohod o rybolovu lze učinit až po přijetí příslušného právního základu (rozhodnutí a/nebo nařízení Rady).

Komise provádí politiku včasné iniciace postupu pro nové projednání protokolů a dohod umožňujících učinit rozpočtový závazek před vstupem právního závazku v platnost.

Jakmile to bude možné, zahájí Komise postup k opětovnému sjednání protokolů, a to včas před vypršením jejich platnosti. Zaleží to však na ochotě příslušných třetích států zahájit vyjednávání v raném stadiu.

Účetní dvůr zjistil nezpůsobilé náklady týkající se finančního nástroje pro orientaci rybolovu (FNOR) (bod 5.25 (2)).

Komise zavedla kontrolní strategii a provádí auditní činnosti ex post s cílem ověřit, zda systémy řízení a kontroly členských států účelně fungují tak, aby těmto chybám zabránily.

V roce 2009 vedla významná úroveň nezpůsobilých nákladů zjištěných Komisí k výhradě ve výroční zprávě o činnosti GŘ MARE.

V rámci účetní závěrky Komise přijme odpovídající opatření k odpočtu nezpůsobilých částek od závěrečného výkazu výdajů a závěrečné platby, ať již byly tyto částky odhaleny v rámci auditů Komise, externích auditů, nebo jinak.

SANCO

V oblasti ochrany zdraví a spotřebitele se uskutečnily platby na veterinární opatření, aniž by byla k dispozici veškerá nezbytná podpůrná dokumentace (bod 5.49 (1)).

U nových smluv Komise zavedla ustanovení, které uvádí, že výrobce vakcín musí prokázat, že vakcíny byly zaslány na místo, které určila Komise.

Komise přijala nápravná opatření. Účelnost těchto opatření bude nutné posoudit.

---

(1)  Bod výroční zprávy Účetního dvora za rozpočtový rok 2007.

(2)  Bod výroční zprávy Účetního dvora za rozpočtový rok 2008.

(3)  Bod výroční zprávy Účetního dvora za rozpočtový rok 2009.

PŘÍLOHA 3.5

ODDĚLENÉ ÚČTY PLATEBNÍCH AGENTUR PRO ROK 2009

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Členský stát | Platební agentura | Oddělené účty (1) |
| EZZF | EZFRV | TRDI |
| Německo | Bádensko-Würtembersko | 428 | 82 | |
| Německo | Bayern StMELF | | 194 | |
| Německo | Hessensko | 222 | 16 | |
| Německo | IBH | 1 | 12 | |
| Německo | Helaba | 4 | 5 | |
| Německo | Porýní-Falc | | 36 | |
| Německo | Durynsko | | 73 | |
| Estonsko | PRIA | | | 3 |
| Itálie | AGEA | 3 005 | | |
| Itálie | Basilicata (ARBEA) | 110 | 17 | |
| Rumunsko | PARDF | | 565 | |
| Rumunsko | PIAA | 581 | | |
| Španělsko | Andalusie | | 85 | |
| Španělsko | Asturie | | 36 | |
| Celkem | 4 351 | 1 121 | 3 |
| Zdroj: rozhodnutí Komise 2010/257/EU, 2010/258/EU a 2010/263/EU (Úř. věst. L 112, 5.5.2010, Úř. věst. L 113, 6.5.2010). |

(v mil. EUR)

Členský stát

Platební agentura

Oddělené účty (1)

EZZF

EZFRV

TRDI

Německo

Bádensko-Würtembersko

428

82

Německo

Bayern StMELF

194

Německo

Hessensko

222

16

Německo

IBH

1

12

Německo

Helaba

4

5

Německo

Porýní-Falc

36

Německo

Durynsko

73

Estonsko

PRIA

3

Itálie

AGEA

3 005

Itálie

Basilicata (ARBEA)

110

17

Rumunsko

PARDF

565

Rumunsko

PIAA

581

Španělsko

Andalusie

85

Španělsko

Asturie

36

Celkem

4 351

1 121

3

Zdroj: rozhodnutí Komise 2010/257/EU, 2010/258/EU a 2010/263/EU (Úř. věst. L 112, 5.5.2010, Úř. věst. L 113, 6.5.2010).

---

(1)  Účty, o nichž Komise měla za to, že nemohou být schváleny v jejích rozhodnutích ze dne 30. dubna 2010 z důvodů, které lze přičíst příslušným členským státům a které vyžadují dodatečná šetření.

Zdroj: rozhodnutí Komise 2010/257/EU, 2010/258/EU a 2010/263/EU (Úř. věst. L 112, 5.5.2010, Úř. věst. L 113, 6.5.2010).

---

KAPITOLA 4

Soudržnost

OBSAH

Úvod

Zvláštní charakteristiky této skupiny politik

Rozsah a koncepce auditu

Správnost operací

Připomínky k systémům

Systémy související se správností operací

Systémy týkající se zpětného získávání částeka finančních oprav

Spolehlivost prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu

Závěry a doporučení

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 4.1 | V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „soudržnost“, která zahrnuje oblast politiky 4 – Zaměstnanost a sociální věci a oblast politiky 13 – Regionální politika. Hlavní údaje o příslušných činnostech a výdajích za rok 2009 uvádí
  tabulka 4.1. |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

4.1

V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „soudržnost“, která zahrnuje oblast politiky 4 – Zaměstnanost a sociální věci a oblast politiky 13 – Regionální politika. Hlavní údaje o příslušných činnostech a výdajích za rok 2009 uvádí
  tabulka 4.1.

| 4.1 | Komise podotýká, že rozpočtové okruhy 4 a 13 jsou svým rozsahem širší než politika soudržnosti. Zahrnují sociální dialog, politiku v oblasti rovnosti mužů a žen, předvstupní pomoc a provozní granty pro evropské agentury. |
| --- | --- |

4.1

Tabulka 4.1 –   Soudržnost: hlavní informace

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Rozpočtová hlava | Oblast politiky | Popis | Platby v roce 2009 | Způsob rozpočtového řízení |
| 4 | Zaměstnanost a sociální věci | Správní výdaje | 97 | přímé centralizované |
| Evropský sociální fond | 8 562 | sdílené |
| Práce v Evropě – sociální dialog a mobilita | 57 | přímé centralizované |
| Zaměstnanost, sociální solidarita a rovnost mužů a žen | 113 | přímé centralizované |
| Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci | 12 | sdílené |
| Nástroj předvstupní pomoci | 65 | decentralizované |
| | 8 906 | |
| 13 | Regionální politika | Správní výdaje | 83 | přímé centralizované |
| Evropský fond pro regionální rozvoj a jiné regionální operace | 18 250 | sdílené |
| Fond soudržnosti (včetně někdejšího nástroje ISPA) | 7 080 | sdílené |
| Předvstupní operace týkající se strukturálních politik | 705 | decentralizované |
| Fond solidarity | 623 | sdílené |
| | 26 741 | |
| Správní výdaje celkem (14) | 180 | |
| Provozní výdaje celkem (15)
  (obsahující): | 35 467 | |
| — | předběžné financování |

(v mil. EUR)

Rozpočtová hlava

Oblast politiky

Popis

Platby v roce 2009

Způsob rozpočtového řízení

4

Zaměstnanost a sociální věci

Správní výdaje

97

přímé centralizované

Evropský sociální fond

8 562

sdílené

Práce v Evropě – sociální dialog a mobilita

57

přímé centralizované

Zaměstnanost, sociální solidarita a rovnost mužů a žen

113

přímé centralizované

Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci

12

sdílené

Nástroj předvstupní pomoci

65

decentralizované

8 906

13

Regionální politika

Správní výdaje

83

přímé centralizované

Evropský fond pro regionální rozvoj a jiné regionální operace

18 250

sdílené

Fond soudržnosti (včetně někdejšího nástroje ISPA)

7 080

sdílené

Předvstupní operace týkající se strukturálních politik

705

decentralizované

Fond solidarity

623

sdílené

26 741

Správní výdaje celkem (14)

180

Provozní výdaje celkem (15)
  (obsahující):

35 467

—

12 386

| — | průběžné/konečné platby |
| --- | --- |

—

23 081

Platby za rok celkem

35 647

Závazky za rok celkem

49 719

| Poznámka: | Podrobné informace o rozpočtovém plnění za rok 2009 naleznete v části II roční účetní závěrky Evropských společenství za rozpočtový rok 2009 a v těchto dokumentech EK (GŘ pro rozpočet): „Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení – rozpočtový rok 2009“ a zpráva o „Analýze plnění rozpočtu strukturálních fondů a Fondu soudržnosti v roce 2009“. |
| --- | --- |

Poznámka:

Podrobné informace o rozpočtovém plnění za rok 2009 naleznete v části II roční účetní závěrky Evropských společenství za rozpočtový rok 2009 a v těchto dokumentech EK (GŘ pro rozpočet): „Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení – rozpočtový rok 2009“ a zpráva o „Analýze plnění rozpočtu strukturálních fondů a Fondu soudržnosti v roce 2009“.

| Poznámka: | Tato kapitola rovněž zahrnuje předvstupní (zvláštní) nástroj I(S)PA, politiky sociálního dialogu a mobility a opatření pro rovnost mužů a žen za obě období, které nejsou přísně vzato součástí politiky soudržnosti. Výdaje na rozvoj venkova a rybolov se vykazují v rámci oblasti politiky 5 – Zemědělství a rozvoj venkova a oblasti politiky 11 – Rybolov. |
| --- | --- |

Poznámka:

Tato kapitola rovněž zahrnuje předvstupní (zvláštní) nástroj I(S)PA, politiky sociálního dialogu a mobility a opatření pro rovnost mužů a žen za obě období, které nejsou přísně vzato součástí politiky soudržnosti. Výdaje na rozvoj venkova a rybolov se vykazují v rámci oblasti politiky 5 – Zemědělství a rozvoj venkova a oblasti politiky 11 – Rybolov.

Zdroj: Předběžná účetní závěrka za rok 2009

Zvláštní charakteristiky této skupiny politik

Cíle a nástroje politiky

| 4.2 | Politika soudržnosti se soustřeďuje na posilování hospodářské a sociální soudržnosti v Evropské unii zmenšováním rozdílu v míře rozvoje různých regionů. |
| --- | --- |

4.2

Politika soudržnosti se soustřeďuje na posilování hospodářské a sociální soudržnosti v Evropské unii zmenšováním rozdílu v míře rozvoje různých regionů.

| 4.3 | Na provádění velké většiny příslušných výdajů se podílejí tyto tři fondy:






  a) | Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) pro financování investic do infrastruktury, tvorby a zachování pracovních míst, iniciativ pro místní rozvoj a činností malých a středních podniků; |
| --- | --- | --- |

4.3

Na provádění velké většiny příslušných výdajů se podílejí tyto tři fondy:

a)

Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) pro financování investic do infrastruktury, tvorby a zachování pracovních míst, iniciativ pro místní rozvoj a činností malých a středních podniků;

| b) | Evropský sociální fond (ESF), který poskytuje finanční pomoc na boj proti nezaměstnanosti, na rozvoj lidských zdrojů a na podporu integrace na trhu práce; |
| --- | --- |

b)

Evropský sociální fond (ESF), který poskytuje finanční pomoc na boj proti nezaměstnanosti, na rozvoj lidských zdrojů a na podporu integrace na trhu práce;

| c) | Fond soudržnosti financuje investice do infrastruktury v oblasti životního prostředí a dopravní infrastruktury v těch členských státech, jejichž hrubý národní produkt na obyvatele je nižší než 90 % průměru Evropské unie. |
| --- | --- |

c)

Fond soudržnosti financuje investice do infrastruktury v oblasti životního prostředí a dopravní infrastruktury v těch členských státech, jejichž hrubý národní produkt na obyvatele je nižší než 90 % průměru Evropské unie.

| 4.4 | Řízení výdajů na soudržnost je sdíleno s členskými státy, které rovněž spolufinancují příslušné projekty. Výdaje na soudržnost se plánují ve víceletých „programových obdobích“: přičemž platby souvisejí s výdaji, které vznikly ve způsobilém období (1). Platby proto mohou pokračovat ještě několik let po skončení programových období, k nimž se vztahují. Tato kapitola se zabývá programovými obdobími 2000–2006 a 2007–2013. |
| --- | --- |

4.4

Řízení výdajů na soudržnost je sdíleno s členskými státy, které rovněž spolufinancují příslušné projekty. Výdaje na soudržnost se plánují ve víceletých „programových obdobích“: přičemž platby souvisejí s výdaji, které vznikly ve způsobilém období (1). Platby proto mohou pokračovat ještě několik let po skončení programových období, k nimž se vztahují. Tato kapitola se zabývá programovými obdobími 2000–2006 a 2007–2013.

| 4.5 | Výdaje směřující do jednotlivých členských států či jejich regionů se provádí prostřednictvím řady operačních programů (OP) (2). Komise schvaluje operační programy na základě návrhů členských států. Konkrétní projekty, které budou zahrnuty do operačního programu, vybírají členské státy. Tyto projekty pak provádí různí navrhovatelé (soukromé osoby, sdružení, soukromé firmy, veřejné podniky nebo místní, regionální či národní orgány). Na začátku programů provádí Komise platby předběžného financování ve prospěch členských států. Navrhovatelé pak žádají odpovědné orgány v členských státech o úhradu způsobilých nákladů, které jim vznikly. Členské státy následně žádají o úhradu Komisi formou certifikovaných výkazů nákladů. Úhrady se provádí formou žádostí o průběžnou nebo konečnou platbu. |
| --- | --- |

4.5

Výdaje směřující do jednotlivých členských států či jejich regionů se provádí prostřednictvím řady operačních programů (OP) (2). Komise schvaluje operační programy na základě návrhů členských států. Konkrétní projekty, které budou zahrnuty do operačního programu, vybírají členské státy. Tyto projekty pak provádí různí navrhovatelé (soukromé osoby, sdružení, soukromé firmy, veřejné podniky nebo místní, regionální či národní orgány). Na začátku programů provádí Komise platby předběžného financování ve prospěch členských států. Navrhovatelé pak žádají odpovědné orgány v členských státech o úhradu způsobilých nákladů, které jim vznikly. Členské státy následně žádají o úhradu Komisi formou certifikovaných výkazů nákladů. Úhrady se provádí formou žádostí o průběžnou nebo konečnou platbu.

| 4.6 | U EFRR, FS a ESF tvořily výdaje na rok 2009 převážně průběžné a konečné platby (viz
  tabulka 4.1
  ). Za programové období 2007–2013 byly provedeny průběžné platby v hodnotě 14,1 miliardy EUR a platby předběžného financování v hodnotě 11,3 miliardy EUR. Průběžné a konečné platby za období 2000–2006 činily 8,4 miliardy EUR. |
| --- | --- |

4.6

U EFRR, FS a ESF tvořily výdaje na rok 2009 převážně průběžné a konečné platby (viz
  tabulka 4.1
  ). Za programové období 2007–2013 byly provedeny průběžné platby v hodnotě 14,1 miliardy EUR a platby předběžného financování v hodnotě 11,3 miliardy EUR. Průběžné a konečné platby za období 2000–2006 činily 8,4 miliardy EUR.

Dohled a kontrola u výdajů na soudržnost

| 4.7 | Za plnění EFRR, ESF a FS odpovídají členské státy. Odpovědnost za běžnou správu a tzv. první stupeň kontroly, jehož úkolem je předcházet nesprávnému proplácení nákladů na projekty a dalším nesrovnalostem nebo je zjišťovat a opravovat, nesou řídící orgány a zprostředkující subjekty. Certifikační orgány provádějí před předložením žádostí o platbu Komisi dodatečné kontroly. |
| --- | --- |

4.7

Za plnění EFRR, ESF a FS odpovídají členské státy. Odpovědnost za běžnou správu a tzv. první stupeň kontroly, jehož úkolem je předcházet nesprávnému proplácení nákladů na projekty a dalším nesrovnalostem nebo je zjišťovat a opravovat, nesou řídící orgány a zprostředkující subjekty. Certifikační orgány provádějí před předložením žádostí o platbu Komisi dodatečné kontroly.

| 4.8 | Ustanovení týkající se auditu a kontroly v programovém období 2007–2013 byla posílena (3). Členské státy jsou povinny předložit Komisi ke schválení zprávu a stanovisko ke každému operačnímu programu. Zpráva musí osvětlit, zda jsou řídící a kontrolní systémy v souladu s příslušnými právními předpisy („zpráva o posouzení souladu“). Odpovědný auditní orgán musí do devíti měsíců od schválení programu předložit strategii auditu. Auditní orgán navíc nese odpovědnost za to, že Komisi prostřednictvím výročních kontrolních zpráv (4) a výročních stanovisek poskytne přiměřenou jistotu ohledně účelného fungování řídících a kontrolních systémů programu, a tedy i správnosti certifikovaných výdajů (5). |
| --- | --- |

4.8

Ustanovení týkající se auditu a kontroly v programovém období 2007–2013 byla posílena (3). Členské státy jsou povinny předložit Komisi ke schválení zprávu a stanovisko ke každému operačnímu programu. Zpráva musí osvětlit, zda jsou řídící a kontrolní systémy v souladu s příslušnými právními předpisy („zpráva o posouzení souladu“). Odpovědný auditní orgán musí do devíti měsíců od schválení programu předložit strategii auditu. Auditní orgán navíc nese odpovědnost za to, že Komisi prostřednictvím výročních kontrolních zpráv (4) a výročních stanovisek poskytne přiměřenou jistotu ohledně účelného fungování řídících a kontrolních systémů programu, a tedy i správnosti certifikovaných výdajů (5).

| 4.9 | Členské státy rovněž nesou primární odpovědnost za opravu nesprávných výdajů, které zjistí, a za nahlášení takových případů Komisi. Členské státy buď musí podniknout kroky, aby tyto částky získaly zpět, nebo neoprávněně platby provedené ve prospěch konečným příjemcům výdajů na soudržnost odejmout. |
| --- | --- |

4.9

Členské státy rovněž nesou primární odpovědnost za opravu nesprávných výdajů, které zjistí, a za nahlášení takových případů Komisi. Členské státy buď musí podniknout kroky, aby tyto částky získaly zpět, nebo neoprávněně platby provedené ve prospěch konečným příjemcům výdajů na soudržnost odejmout.

| 4.10 | Komise vykonává nad členskými státy dohled a snaží se zajistit, aby řídící a kontrolní systémy fungovaly, jak mají. Pokud Komise při auditech zjistí, že členské státy nesprávné výdaje neopravily nebo že řídící a kontrolní systémy závažným způsobem selhávají, platby na účet příslušného členského státu přeruší a/nebo pozastaví (6). Pokud členské státy nesprávné výdaje nezískají zpět nebo je neodejmou (tj. nenahradí vyloučené výdaje jinými způsobilými výdaji) či zjištěné systémové nedostatky nenapraví, může Komise uplatnit finanční opravy, jimiž financování ze strany EU poměrně sníží. |
| --- | --- |

4.10

Komise vykonává nad členskými státy dohled a snaží se zajistit, aby řídící a kontrolní systémy fungovaly, jak mají. Pokud Komise při auditech zjistí, že členské státy nesprávné výdaje neopravily nebo že řídící a kontrolní systémy závažným způsobem selhávají, platby na účet příslušného členského státu přeruší a/nebo pozastaví (6). Pokud členské státy nesprávné výdaje nezískají zpět nebo je neodejmou (tj. nenahradí vyloučené výdaje jinými způsobilými výdaji) či zjištěné systémové nedostatky nenapraví, může Komise uplatnit finanční opravy, jimiž financování ze strany EU poměrně sníží.

| 4.10 | Za správnost výdajů nahlášených Komisi odpovídají v prvé řadě členské státy. Komise plní svou kontrolní úlohu prostřednictvím své auditní činnosti s přihlédnutím k jiné auditní práci Společenství a členských států a rovněž prostřednictvím projednávání programů, účasti v monitorovacích výborech, výročních zasedání s řídícími a auditními orgány a poskytování rozsáhlých pokynů a pořádání seminářů.

  Komise posílila svůj dohled prováděním svého akčního plánu z roku 2008 (KOM(2008) 97 v konečném znění).


  V roce 2009 přijala Komise 7 rozhodnutí o pozastavení a uložila finanční opravy v celkové výši 2,3 miliardy EUR. |
| --- | --- |

4.10

Komise posílila svůj dohled prováděním svého akčního plánu z roku 2008 (KOM(2008) 97 v konečném znění).

V roce 2009 přijala Komise 7 rozhodnutí o pozastavení a uložila finanční opravy v celkové výši 2,3 miliardy EUR.

Specifická rizika v souvislosti se správností

| 4.11 | Právní rámec pro politiku soudržnosti je složitý a vyžaduje soulad s různými politikami a pravidly EU, například u zadávání veřejných zakázek a poskytování státní podpory, i s požadavky specifickými pro skupinu politik „soudržnost“. |
| --- | --- |

4.11

Právní rámec pro politiku soudržnosti je složitý a vyžaduje soulad s různými politikami a pravidly EU, například u zadávání veřejných zakázek a poskytování státní podpory, i s požadavky specifickými pro skupinu politik „soudržnost“.

| 4.11 | Komise poukazuje na rozsáhlé zjednodušování právního rámce pro politiku soudržnosti, jež bylo zahájeno v roce 2008 a dokončeno v roce 2010 a které zahrnovalo zvláštní požadavky na odvětvová nařízení.

  Možné nedostatky při používání pravidel EU pro zadávání veřejných zakázek a pravidel pro poskytování státní podpory na vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni při uplatňování práva EU nesouvisí výslovně s prováděním projektů v oblasti politiky soudržnosti. |
| --- | --- |

4.11

Možné nedostatky při používání pravidel EU pro zadávání veřejných zakázek a pravidel pro poskytování státní podpory na vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni při uplatňování práva EU nesouvisí výslovně s prováděním projektů v oblasti politiky soudržnosti.

| 4.12 | V členských státech odpovídá za provádění politiky soudržnosti celá řada orgánů (národních a regionálních orgánů, zprostředkujících subjektů) a příjemců a recipientů podpory Společenství je ještě větší počet. Subjekty, které se podílejí na provádění operačních programů a projektů na národní a regionální úrovni, si buď nemusí být vědomy, že existují příslušná pravidla, nebo si nemusí být jisty jejich správnou interpretací, a mohou proto předkládat nesprávné nebo neopodstatněné výkazy nákladů. |
| --- | --- |

4.12

V členských státech odpovídá za provádění politiky soudržnosti celá řada orgánů (národních a regionálních orgánů, zprostředkujících subjektů) a příjemců a recipientů podpory Společenství je ještě větší počet. Subjekty, které se podílejí na provádění operačních programů a projektů na národní a regionální úrovni, si buď nemusí být vědomy, že existují příslušná pravidla, nebo si nemusí být jisty jejich správnou interpretací, a mohou proto předkládat nesprávné nebo neopodstatněné výkazy nákladů.

| 4.12 | Právní rámec na období 2007–2013 se zlepšil s cílem zajistit, aby byli příjemci informováni o všech zvláštních podmínkách financování, provádění a vykazování a aby se řídící orgány před schválením projektů samy přesvědčily, zda jsou příjemci schopni splnit tyto podmínky.

  Od začátku programového období Komise mimoto zajišťuje pro příslušné orgány v členských státech pravidelnou a včasnou odbornou přípravu a poskytuje jim pokyny. V tomto ohledu byly zvláštní činnosti v oblasti odborné přípravy stanoveny rovněž v akčním plánu Komise, který byl přijat v únoru 2008 (KOM(2008) 97 v konečném znění), a tyto činnosti jsou pravidelně prováděny. |
| --- | --- |

4.12

Od začátku programového období Komise mimoto zajišťuje pro příslušné orgány v členských státech pravidelnou a včasnou odbornou přípravu a poskytuje jim pokyny. V tomto ohledu byly zvláštní činnosti v oblasti odborné přípravy stanoveny rovněž v akčním plánu Komise, který byl přijat v únoru 2008 (KOM(2008) 97 v konečném znění), a tyto činnosti jsou pravidelně prováděny.

| 4.13 | Platby příjemcům z operačního programu za výdaje vzniklé ve způsobilém období obvykle po skončení programového období pokračují, dokud nejsou všechny projekty dokončeny a program uzavřen. S koncem způsobilého období 2000–2006 ke konci roku 2009 se vnitrostátní orgány mohly dostat pod tlak, aby prostředky EU přidělené na závazky absorbovaly. Jak již uvádí výroční zpráva Účetního dvora za rok 2008, zvyšuje se tím riziko, že pokud budou výdaje, které byly shledány nezpůsobilými, nahrazeny novými výdaji (‘odejmutí’) bez účelného ověření ex ante ze strany členských států před uzavřením programu, mohly by být z rozpočtu EU propláceny výdaje na nezpůsobilé projekty (7). |
| --- | --- |

4.13

Platby příjemcům z operačního programu za výdaje vzniklé ve způsobilém období obvykle po skončení programového období pokračují, dokud nejsou všechny projekty dokončeny a program uzavřen. S koncem způsobilého období 2000–2006 ke konci roku 2009 se vnitrostátní orgány mohly dostat pod tlak, aby prostředky EU přidělené na závazky absorbovaly. Jak již uvádí výroční zpráva Účetního dvora za rok 2008, zvyšuje se tím riziko, že pokud budou výdaje, které byly shledány nezpůsobilými, nahrazeny novými výdaji (‘odejmutí’) bez účelného ověření ex ante ze strany členských států před uzavřením programu, mohly by být z rozpočtu EU propláceny výdaje na nezpůsobilé projekty (7).

| 4.13 | Právní rámec pro období 2000–2006 a 2007–2013 stanoví, že přidělené finanční prostředky je nutno využít v období 2 nebo 3 let poté, co byly tyto finanční prostředky přislíbeny, aby se předešlo automatickému zrušení závazků týkajících se těchto finančních prostředků. To zajišťuje, aby byly výdaje vynakládány a propláceny rovnoměrně v průběhu celého období a neodkládaly se na poslední rok.

  Komise věnuje zvláštní pozornost rovněž tomu, aby byly řídící a kontrolní systémy členských států účelné během celého období provádění až do uzavření, a v případě potřeby ukládá finanční opravy. |
| --- | --- |

4.13

Komise věnuje zvláštní pozornost rovněž tomu, aby byly řídící a kontrolní systémy členských států účelné během celého období provádění až do uzavření, a v případě potřeby ukládá finanční opravy.

Komise přijímá aktivně opatření v návaznosti na riziko zjištěné ve výroční zprávě Účetního dvora za rok 2008, zejména v souvislosti s uzavíráním programů na období 2000–2006.

| 4.14 | Co se týče programového období 2007–2013, prvním zásadním prvkem kontrolního rámce politiky soudržnosti je přijetí posouzení souladu s předpisy provedených členskými státy (přikládají se k zprávám popisujícím řídící a kontrolní systémy) a strategií auditu Komisí. Pokud a dokud Komise neodsouhlasí posouzení souladu s předpisy, neautorizuje ani průběžné platby příslušným programům. Zároveň ale členské státy mohou začít provádět platby příjemcům prostřednictvím neschválených systémů a čekat na souhlas Komise. U výdajů prováděných v tomto období existuje zvýšené riziko chyb. |
| --- | --- |

4.14

Co se týče programového období 2007–2013, prvním zásadním prvkem kontrolního rámce politiky soudržnosti je přijetí posouzení souladu s předpisy provedených členskými státy (přikládají se k zprávám popisujícím řídící a kontrolní systémy) a strategií auditu Komisí. Pokud a dokud Komise neodsouhlasí posouzení souladu s předpisy, neautorizuje ani průběžné platby příslušným programům. Zároveň ale členské státy mohou začít provádět platby příjemcům prostřednictvím neschválených systémů a čekat na souhlas Komise. U výdajů prováděných v tomto období existuje zvýšené riziko chyb.

| 4.14 | Komise provedla své postupy schvalování (zpráv o posouzení souladu a vnitrostátních strategií auditu) ve stanovených lhůtách. Riziko, které zjistil Účetní dvůr, je spojeno se zákonnou lhůtou pro předložení zpráv o posouzení souladu a strategií auditu členskými státy.

  Komise se domnívá, že riziko je omezené, jelikož skutečnost, že dosud neschválila žádné řídící a kontrolní systémy, neznamená, že tyto systémy, jež byly schváleny na vnitrostátní úrovni, nesplňují požadavky a nefungují účelně.


  Jsou zavedeny kontroly k omezení rizika a generální ředitelství, do jejichž působnosti spadají strukturální fondy, vzala ve své strategii auditu toto riziko v úvahu a upozornila na toto riziko rovněž auditní orgány. Každý auditní orgán musí Komisi předložit závěry vyvozené na základě výsledků auditu reprezentativního vzorku operací, který zahrnuje výdaje nahlášené každý rok, a každoroční stanovisko ohledně účelného fungování řídících a kontrolních systémů |
| --- | --- |

4.14

Komise se domnívá, že riziko je omezené, jelikož skutečnost, že dosud neschválila žádné řídící a kontrolní systémy, neznamená, že tyto systémy, jež byly schváleny na vnitrostátní úrovni, nesplňují požadavky a nefungují účelně.

Jsou zavedeny kontroly k omezení rizika a generální ředitelství, do jejichž působnosti spadají strukturální fondy, vzala ve své strategii auditu toto riziko v úvahu a upozornila na toto riziko rovněž auditní orgány. Každý auditní orgán musí Komisi předložit závěry vyvozené na základě výsledků auditu reprezentativního vzorku operací, který zahrnuje výdaje nahlášené každý rok, a každoroční stanovisko ohledně účelného fungování řídících a kontrolních systémů

Rozsah a koncepce auditu

| 4.15 | Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1.
  V případě auditu politiky soudržnosti je třeba brát v úvahu následující specifika: |
| --- | --- |

4.15

Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1.
  V případě auditu politiky soudržnosti je třeba brát v úvahu následující specifika:

4.15

| — | testován byl vzorek 180 průběžných a konečných plateb; 69 % těchto náhodně vybraných plateb se týká projektů programového období 2007–2013, |
| --- | --- |

—

testován byl vzorek 180 průběžných a konečných plateb; 69 % těchto náhodně vybraných plateb se týká projektů programového období 2007–2013,

| — | součástí vzorku nebyly platby předběžného financování, neboť s tímto typem plateb se pojí jen velmi nízká míra rizika. |
| --- | --- |

—

součástí vzorku nebyly platby předběžného financování, neboť s tímto typem plateb se pojí jen velmi nízká míra rizika.

| — | Komise podotýká, že na předběžné financování, které a priori nepředstavuje téměř žádné riziko, připadala v roce 2009 jedna třetina jejích plateb v oblasti politiky soudržnosti (viz tabulka 4.1). |
| --- | --- |

—

| 4.16 | Posouzení systémů se vztahovalo na řídící a kontrolní systémy. Posuzoval se:






  — | soulad s některými hlavními ustanoveními, která specifikují právní rámec pro 16 operačních programů programového období 2007–2013 ve 13 členských státech, a |
| --- | --- | --- |

4.16

Posouzení systémů se vztahovalo na řídící a kontrolní systémy. Posuzoval se:

—

soulad s některými hlavními ustanoveními, která specifikují právní rámec pro 16 operačních programů programového období 2007–2013 ve 13 členských státech, a

| — | zpracování a vykazování zpětně získaných částek a odňatých částek u čtyř operačních programů a jedné iniciativy Společenství programového období 2000–2006 v šesti členských státech. |
| --- | --- |

—

zpracování a vykazování zpětně získaných částek a odňatých částek u čtyř operačních programů a jedné iniciativy Společenství programového období 2000–2006 v šesti členských státech.

SPRÁVNOST OPERACÍ

| 4.17 | Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 4.1. |
| --- | --- |

4.17

Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 4.1.

| 4.18 | Podobně jako v předchozích letech byl velký počet plateb na projekty soudržnosti zatížen chybami. V roce 2009 tomu tak bylo u 36 % (8) ze 180 auditovaných projektů. |
| --- | --- |

4.18

Podobně jako v předchozích letech byl velký počet plateb na projekty soudržnosti zatížen chybami. V roce 2009 tomu tak bylo u 36 % (8) ze 180 auditovaných projektů.

| 4.18 | Komise podotýká, že v posledních třech letech existuje tendence k snižování četnosti chyb, a to z 54 % ve výroční zprávě Účetního dvora za rok 2007 na 36 % v tomto roce, jak je uvedeno v příloze 4.1 zprávy Účetního dvora.

  Komise rovněž zdůrazňuje, že 53 % chyb nelze vyčíslit. V některých případech by tyto chyby shody neměly dopad na uhrazení výdajů ani v případě, že by byly zjištěny před certifikací výdajů Komisi. |
| --- | --- |

4.18

Komise rovněž zdůrazňuje, že 53 % chyb nelze vyčíslit. V některých případech by tyto chyby shody neměly dopad na uhrazení výdajů ani v případě, že by byly zjištěny před certifikací výdajů Komisi.

| 4.19 | Účetní dvůr odhaduje nejpravděpodobnější míru chyb na více než 5 %. (9). |
| --- | --- |

4.19

Účetní dvůr odhaduje nejpravděpodobnější míru chyb na více než 5 %. (9).

| 4.19 | V roce 2009 Účetní dvůr odhadl, že nejméně 3 % výdajů certifikovaných Komisi nemělo být proplaceno ve srovnání s 11 % v roce 2008. To v porovnání s předchozími roky představuje významné zlepšení (viz bod 1.26). Komise se domnívá, že toto zlepšení je projevem posílených ustanovení o kontrole v právním rámci politiky soudržnosti na období 2007–2013, jakož i prvního dopadu akčního plánu Komise z roku 2008 na posílení její kontrolní úlohy u strukturálních opatření. Komise je odhodlána pokračovat aktivně ve svém úsilí o další snižování chyb.

  Komise se domnívá, že u 8 případů EFRR, v nichž se vyskytovaly vyčíslitelné chyby, uložily vnitrostátní orgány přiměřené finanční opravy před nahlášením výdajů Komisi. Nedošlo proto k žádnému negativnímu finančnímu dopadu na rozpočet EU (viz písmeno d) v rámečku níže). |
| --- | --- |

4.19

Komise se domnívá, že u 8 případů EFRR, v nichž se vyskytovaly vyčíslitelné chyby, uložily vnitrostátní orgány přiměřené finanční opravy před nahlášením výdajů Komisi. Nedošlo proto k žádnému negativnímu finančnímu dopadu na rozpočet EU (viz písmeno d) v rámečku níže).

| 4.20 | Podstatný podíl odhadované míry chyb připadá na chyby ve způsobilosti, které jsou v rámci auditního vzorku nejběžnějším typem vyčíslitelných chyb. Byly zjištěny u 24 plateb na auditované projekty. K hlavním příčinám vzniku chyb ve způsobilosti patřilo zahrnutí nákladů, které nebyly způsobilé k proplacení, a závažná selhání v oblasti dodržování pravidel pro zadávání veřejných zakázek (viz následující příklady). |
| --- | --- |

4.20

Podstatný podíl odhadované míry chyb připadá na chyby ve způsobilosti, které jsou v rámci auditního vzorku nejběžnějším typem vyčíslitelných chyb. Byly zjištěny u 24 plateb na auditované projekty. K hlavním příčinám vzniku chyb ve způsobilosti patřilo zahrnutí nákladů, které nebyly způsobilé k proplacení, a závažná selhání v oblasti dodržování pravidel pro zadávání veřejných zakázek (viz následující příklady).

| 4.20 | Komise důsledně sleduje všechny chyby zjištěné Účetním dvorem a zajišťuje, aby byly v případě potřeby uloženy odpovídající opravy, stejně jak tomu bylo v předchozích letech (viz příloha 4.4 zprávy Účetního dvora).

  Možné nedostatky při používání pravidel EU pro zadávání veřejných zakázek na vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni při uplatňování práva EU nesouvisí nutně s prováděním projektů v oblasti politiky soudržnosti.


  Při svém posouzení rizik ve vlastní auditní práci vzala Komise tyto chyby v úvahu. Podnikla rovněž další kroky, v řadě případů například zajistila specializovanou odbornou přípravu týkající se postupů pro zadávání veřejných zakázek a vydala pokyny pro programové orgány. |
| --- | --- |

4.20

Možné nedostatky při používání pravidel EU pro zadávání veřejných zakázek na vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni při uplatňování práva EU nesouvisí nutně s prováděním projektů v oblasti politiky soudržnosti.

Při svém posouzení rizik ve vlastní auditní práci vzala Komise tyto chyby v úvahu. Podnikla rovněž další kroky, v řadě případů například zajistila specializovanou odbornou přípravu týkající se postupů pro zadávání veřejných zakázek a vydala pokyny pro programové orgány.

Komise podotýká, že se žádná z chyb ve vzorku, jehož se týkal audit, v souvislosti se zadáváním veřejných zakázek netýkala ESF.

4.21

| 4.21 | Nedodržování pravidel pro zadávání veřejných zakázek samo o sobě představuje 43 % všech vyčíslitelných chyb a na odhadované míře chyb se podílí přibližně třemi čtvrtinami. |
| --- | --- |

Nedodržování pravidel pro zadávání veřejných zakázek samo o sobě představuje 43 % všech vyčíslitelných chyb a na odhadované míře chyb se podílí přibližně třemi čtvrtinami.

| 4.21 | Komise zahájila nedávno retrospektivní hodnocení týkající se relevantnosti, účelnosti a účinnosti základního právního rámce EU pro zadávání veřejných zakázek. Hodnocení se v prvé řadě zaměří na analýzu nákladové efektivnosti postupů a pravidel pro zadávání veřejných zakázek. Hodnocení bude zahrnovat rovněž popis prováděcí a správní struktury členských států k provádění politiky v oblasti zadávání veřejných zakázek, včetně právních předpisů EU v této oblasti. Výsledky hodnocení budou dokončeny do léta 2011.

  Meziútvarová pracovní skupina Komise nyní zkoumá nejčastější problémy při zadávání veřejných zakázek, které se objevují v souvislosti s prováděním projektů v oblasti politiky soudržnosti.


  Komise bude pokračovat v činnostech v oblasti odborné přípravy poskytované orgánům členských států, pokud jde o správné uplatňování pravidel pro zadávání veřejných zakázek. Komise bude případně nadále kontrolovat používání směrnic EU o veřejných zakázkách a v určitých případech provádět vlastní šetření, nebo požádá auditní orgány členských států, aby provedly takováto šetření jejím jménem.


  Komise odkazuje rovněž na svou odpověď k bodu 4.20. |
| --- | --- |

4.21

Meziútvarová pracovní skupina Komise nyní zkoumá nejčastější problémy při zadávání veřejných zakázek, které se objevují v souvislosti s prováděním projektů v oblasti politiky soudržnosti.

Komise bude pokračovat v činnostech v oblasti odborné přípravy poskytované orgánům členských států, pokud jde o správné uplatňování pravidel pro zadávání veřejných zakázek. Komise bude případně nadále kontrolovat používání směrnic EU o veřejných zakázkách a v určitých případech provádět vlastní šetření, nebo požádá auditní orgány členských států, aby provedly takováto šetření jejím jménem.

Komise odkazuje rovněž na svou odpověď k bodu 4.20.

| 4.22 | 53 % plateb zatížených chybami obsahovalo nevyčíslitelné chyby, které proto nejsou zahrnuty do odhadu míry chyb. Ve většině případů šlo o chyby v oblasti souladu s předpisy, které se týkaly zejména nedostatků v zadávacích řízeních a při udělování zakázek. |
| --- | --- |

4.22

53 % plateb zatížených chybami obsahovalo nevyčíslitelné chyby, které proto nejsou zahrnuty do odhadu míry chyb. Ve většině případů šlo o chyby v oblasti souladu s předpisy, které se týkaly zejména nedostatků v zadávacích řízeních a při udělování zakázek.

| 4.23 | U nejméně 30 % chyb, které Účetní dvůr v letošním vzorku zjistil, měly orgány členských států odpovědné za provádění operačních programů k dispozici dostatečné informace k tomu, aby tyto chyby zjistily a opravily před certifikací výdajů Komisi. |
| --- | --- |

4.23

U nejméně 30 % chyb, které Účetní dvůr v letošním vzorku zjistil, měly orgány členských států odpovědné za provádění operačních programů k dispozici dostatečné informace k tomu, aby tyto chyby zjistily a opravily před certifikací výdajů Komisi.

| 4.23 | Komise se domnívá, že u většiny zbývajících chyb zjištěných Účetním dvorem neměly vnitrostátní orgány v době nahlašování výdajů Komisi k dispozici dostatek informací ke zjištění chyby. |
| --- | --- |

4.23

PŘIPOMÍNKY K SYSTÉMŮM

| 4.24 | Výsledky prověrky systémů jsou shrnuty v
  příloze 4.2
  . |
| --- | --- |

4.24

Výsledky prověrky systémů jsou shrnuty v
  příloze 4.2
  .

Systémy související se správností operací

Členské státy

| 4.25 | Účetní dvůr posuzoval soulad 16 řídících a kontrolních systémů ve 13 členských státech s hlavními ustanoveními právního rámce (viz
  příloha 4.2(1)
  ). |
| --- | --- |

4.25

Účetní dvůr posuzoval soulad 16 řídících a kontrolních systémů ve 13 členských státech s hlavními ustanoveními právního rámce (viz
  příloha 4.2(1)
  ).

| 4.25 | Komise poznamenává, že podle hodnocení Účetního dvora je všech 16 systémů plně nebo částečně v souladu s hlavními testovanými požadavky. |
| --- | --- |

4.25

| 4.26 | Z auditu provedeného Účetním dvorem vyplynulo, že u 11 z 16 auditovaných operačních programů byla ověřování prováděná řídícími orgány v souladu s požadavky právních předpisů pouze zčásti. |
| --- | --- |

4.26

Z auditu provedeného Účetním dvorem vyplynulo, že u 11 z 16 auditovaných operačních programů byla ověřování prováděná řídícími orgány v souladu s požadavky právních předpisů pouze zčásti.

| 4.26 | Komise sdílí názor Účetního dvora, že ověřování řízení představuje hlavní kontroly při předcházení nesrovnalostem. Je nutno je zlepšit, zejména u některých programů, a Komise bude pokračovat ve svém úsilí v tomto směru prostřednictvím doporučení, opatření v oblasti odborné přípravy a zvláštních auditů. |
| --- | --- |

4.26

| 4.27 | U většiny auditovaných operačních programů zjistil Účetní dvůr při plnění schválené národní strategie auditu zpoždění. Většina auditních orgánů neprovedla dostatečný počet auditů plateb s takovým předstihem, aby mohly být využity ve výroční kontrolní zprávě za rok 2009. |
| --- | --- |

4.27

U většiny auditovaných operačních programů zjistil Účetní dvůr při plnění schválené národní strategie auditu zpoždění. Většina auditních orgánů neprovedla dostatečný počet auditů plateb s takovým předstihem, aby mohly být využity ve výroční kontrolní zprávě za rok 2009.

| 4.28 | Účetní dvůr rovněž zjistil podstatné rozdíly v rozsahu práce na auditu systémů provedené do konce roku 2009. Několik členských států před vykázáním výdajů Komisi audity systémů neprovádělo vůbec (10). |
| --- | --- |

4.28

Účetní dvůr rovněž zjistil podstatné rozdíly v rozsahu práce na auditu systémů provedené do konce roku 2009. Několik členských států před vykázáním výdajů Komisi audity systémů neprovádělo vůbec (10).

| 4.27–4.28 | V souladu s právním rámcem musí auditní orgány provádět audity operací pouze v případě, pokud byly výdaje Komisi nahlášeny do konce roku předcházejícího roku, v němž se koná audit. Pouze u dvou z 16 programů, jichž se týkal audit Účetního dvora, byly v roce 2008 nahlášeny výdaje. |
| --- | --- |

4.27–4.28

| 4.29 | U dvou z 16 auditovaných operačních programů se proto má za to, že postup auditních orgánů byl v souladu s hlavními požadavky právních předpisů pouze zčásti. |
| --- | --- |

4.29

U dvou z 16 auditovaných operačních programů se proto má za to, že postup auditních orgánů byl v souladu s hlavními požadavky právních předpisů pouze zčásti.

| 4.29 | Komise podotýká, že podle hodnocení Účetního dvora postupovalo 14 z 16 auditních orgánů plně v souladu s hlavním testovaným požadavkem. |
| --- | --- |

4.29

Systémy týkající se zpětného získávání částek a finančních oprav

Členské státy

| 4.30 | Účetní dvůr posuzoval systémy členských států pro zpracování chyb zjištěných různými vnitrostátními kontrolami ex post a pro vykazování zpětně získaných částek a odňatých částek Komisi. Posuzovaly se čtyři operační programy a jedna iniciativa Společenství v šesti členských státech (11). |
| --- | --- |

4.30

Účetní dvůr posuzoval systémy členských států pro zpracování chyb zjištěných různými vnitrostátními kontrolami ex post a pro vykazování zpětně získaných částek a odňatých částek Komisi. Posuzovaly se čtyři operační programy a jedna iniciativa Společenství v šesti členských státech (11).

| 4.31 | Podobně jako v loňském roce (12) bylo nejméně uspokojivým aspektem kontrolovaných systémů vykazování oprav Komisi (viz
  příloha 4.2(2)
  ). V některých případech nebyly informace týkající se finančních oprav sděleny Komisi vůbec, v jiných případech nebyly spolehlivé nebo nebyly prezentovány tak, jak bylo stanoveno v pokynech zaslaných Komisí. To znamená, že v těchto případech Komise nemá spolehlivé informace o zpětně získaných částkách a odňatých částkách, které byly členskými státy realizovány. Na nedostatky v této souvislosti upozorňovala i Komise (13). |
| --- | --- |

4.31

Podobně jako v loňském roce (12) bylo nejméně uspokojivým aspektem kontrolovaných systémů vykazování oprav Komisi (viz
  příloha 4.2(2)
  ). V některých případech nebyly informace týkající se finančních oprav sděleny Komisi vůbec, v jiných případech nebyly spolehlivé nebo nebyly prezentovány tak, jak bylo stanoveno v pokynech zaslaných Komisí. To znamená, že v těchto případech Komise nemá spolehlivé informace o zpětně získaných částkách a odňatých částkách, které byly členskými státy realizovány. Na nedostatky v této souvislosti upozorňovala i Komise (13).

| 4.31 | Ačkoliv vykazování oprav ze strany členských států není zcela uspokojivé, v některých případech se Komise domnívá, že údaje za rok 2009, jež byly Komisi předány v 1. pololetí roku 2010, jsou mnohem kvalitnější. Souhrnné údaje jsou zveřejněny v konečné účetní závěrce Komise. V rámci svého akčního plánu z roku 2008 provedla Komise v 19 členských státech audity systémů členských států pro vykazování odňatých a zpětně získaných částek, které jsou podobné auditům Účetního dvora. Ve zbývajících členských státech se audit uskuteční v roce 2010.

  Pro období 2007–2013 existuje standardní postup pro předkládání výkazů zpětně získaných částek prostřednictvím systému IT SFC2007. Komise očekává, že tento postup vykazování zlepší kvalitu informací, které má k dispozici. Od členských států se rovněž vyžaduje, aby rozlišovaly opravy odvozené z vlastních kontrol a opravy uložené na základě auditů EU. |
| --- | --- |

4.31

Pro období 2007–2013 existuje standardní postup pro předkládání výkazů zpětně získaných částek prostřednictvím systému IT SFC2007. Komise očekává, že tento postup vykazování zlepší kvalitu informací, které má k dispozici. Od členských států se rovněž vyžaduje, aby rozlišovaly opravy odvozené z vlastních kontrol a opravy uložené na základě auditů EU.

SPOLEHLIVOST PROHLÁŠENÍ VEDOUCÍCH PRACOVNÍKŮ KOMISE K AUDITU

| 4.32 | Účetní dvůr posuzoval výroční zprávy o činnosti za rok 2009 a doprovodná prohlášení generálního ředitelství pro regionální politiku a generálního ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti. |
| --- | --- |

4.32

Účetní dvůr posuzoval výroční zprávy o činnosti za rok 2009 a doprovodná prohlášení generálního ředitelství pro regionální politiku a generálního ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti.

| 4.33 | Výsledky přezkumu prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu jsou shrnuty v
  příloze 4.3. |
| --- | --- |

4.33

Výsledky přezkumu prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu jsou shrnuty v
  příloze 4.3.

| 4.33 | Komise vítá hodnocení Účetního dvora uvedené v příloze 4.3 a bodu 1.28, které v porovnání s předchozími roky představuje zlepšení. |
| --- | --- |

4.33

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

| 4.34 | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že předběžné a konečné platby za rozpočtový rok 2009 ve skupině politik „soudržnost“ byly ve významném rozsahu zatíženy chybami. |
| --- | --- |

4.34

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že předběžné a konečné platby za rozpočtový rok 2009 ve skupině politik „soudržnost“ byly ve významném rozsahu zatíženy chybami.

| 4.34 | Komise poznamenává, že v tomto roce je míra chyb ve srovnání s předchozími roky podstatně nižší a že se četnost chyb ve vzorku Účetního dvora již třetí rok za sebou snižuje.

  Komise se domnívá, že to je náležitým ukazatelem účelnosti posílených ustanovení o kontrole v právním rámci pro období 2007–2013, jakož i prvního dopadu akčního plánu Komise z roku 2008 na posílení její kontrolní úlohy u strukturálních opatření. Komise bude pokračovat ve svém vytrvalém úsilí o snížení míry chyb na nižší úrovně. |
| --- | --- |

4.34

Komise se domnívá, že to je náležitým ukazatelem účelnosti posílených ustanovení o kontrole v právním rámci pro období 2007–2013, jakož i prvního dopadu akčního plánu Komise z roku 2008 na posílení její kontrolní úlohy u strukturálních opatření. Komise bude pokračovat ve svém vytrvalém úsilí o snížení míry chyb na nižší úrovně.

| 4.35 | Nejméně 30 % zjištěných chyb mohlo a mělo být zjištěno a opraveno členskými státy před certifikací výdajů Komisi (viz bod 4.23). |
| --- | --- |

4.35

Nejméně 30 % zjištěných chyb mohlo a mělo být zjištěno a opraveno členskými státy před certifikací výdajů Komisi (viz bod 4.23).

| 4.35 | Komise sleduje všechny případy, v nichž byly zjištěny nedostatky v řídících a kontrolních systémech, s cílem zajistit jejich účelné fungování.

  Komise má za to, že u většiny zbývajících chyb zjištěných Účetním dvorem neměly vnitrostátní orgány dostatek informací k zjištění chyb při nahlašování výdajů Komisi. |
| --- | --- |

4.35

Komise má za to, že u většiny zbývajících chyb zjištěných Účetním dvorem neměly vnitrostátní orgány dostatek informací k zjištění chyb při nahlašování výdajů Komisi.

| 4.36 | Co se týče auditovaných systémů, Účetní dvůr dospěl k závěru, že: |
| --- | --- |

4.36

Co se týče auditovaných systémů, Účetní dvůr dospěl k závěru, že:

4.36

| a) | u 12 z 16 auditovaných operačních programů byly zjištěny nedostatky týkající se ověřování prováděného řídícími orgány a/nebo u auditů systémů prováděných odpovědnými auditními orgány. Celkově byly systémy dohledu a kontroly pro programové období 2007–2013 alespoň částečně v souladu s auditovanými hlavními ustanoveními právního rámce (viz body 4.25–4.29); |
| --- | --- |

a)

u 12 z 16 auditovaných operačních programů byly zjištěny nedostatky týkající se ověřování prováděného řídícími orgány a/nebo u auditů systémů prováděných odpovědnými auditními orgány. Celkově byly systémy dohledu a kontroly pro programové období 2007–2013 alespoň částečně v souladu s auditovanými hlavními ustanoveními právního rámce (viz body 4.25–4.29);

| a) | Komise podotýká, že podle hodnocení Účetního dvora je všech 16 systémů, jichž se týkal audit, zcela nebo částečně v souladu, což je povzbudivý výsledek pro programové období 2007–2013.

  Komise odkazuje rovněž na své odpovědi k bodům 4.26 a 4.29. |
| --- | --- |

a)

Komise odkazuje rovněž na své odpovědi k bodům 4.26 a 4.29.

| b) | systémy členských států pro záznam a opravu chyb, o jejichž existenci v programovém období 2000–2006 se vědělo, byly účelné. Systémy pro vykazování zpětně získaných a odňatých částek byly částečně účelné, což znamená, že Komise o těchto finančních opravách nedostává od členských států vždy spolehlivé informace (viz body 4.30 a 4.31). |
| --- | --- |

b)

systémy členských států pro záznam a opravu chyb, o jejichž existenci v programovém období 2000–2006 se vědělo, byly účelné. Systémy pro vykazování zpětně získaných a odňatých částek byly částečně účelné, což znamená, že Komise o těchto finančních opravách nedostává od členských států vždy spolehlivé informace (viz body 4.30 a 4.31).

| b) | Kvalita a úplnost údajů se kvůli úsilí Komise vynakládanému na základě jejího akčního plánu z roku 2008 trvale zlepšují. Komise v roce 2010 dokončí audity na místě týkající se systémů členských států pro vykazování zpětně získaných částek a vydá doporučení k dalšímu zlepšení vykazování ze strany členských států.

  Pro programové období 2007–2013 byl právní rámec posílen a zajišťuje standardní předkládání informací, což zlepší kvalitu informací, které má Komise k dispozici.


  Komise odkazuje rovněž na svou odpověď k bodu 4.31. |
| --- | --- |

b)

Pro programové období 2007–2013 byl právní rámec posílen a zajišťuje standardní předkládání informací, což zlepší kvalitu informací, které má Komise k dispozici.

Komise odkazuje rovněž na svou odpověď k bodu 4.31.

| 4.37 | Účetní dvůr Komisi doporučuje, aby: |
| --- | --- |

4.37

Účetní dvůr Komisi doporučuje, aby:

4.37

| a) | podněcovala vnitrostátní orgány, aby před certifikací výdajů Komisi striktně uplatňovaly příslušné systémy nápravy; |
| --- | --- |

a)

podněcovala vnitrostátní orgány, aby před certifikací výdajů Komisi striktně uplatňovaly příslušné systémy nápravy;

| a) | Komise odkazuje na svá opatření k zlepšení ověřování řízení a certifikace výdajů Komisi na základě jejího akčního plánu, jenž byl přijat v únoru 2008. Komise znovu potvrzuje své odhodlání podporovat vnitrostátní orgány vydáváním doporučení, zajišťováním odborné přípravy a poskytováním pokynů a podrobným sledováním zjištění auditu v tomto ohledu. |
| --- | --- |

a)

| b) | zajistila, aby náhrady nezpůsobilých výdajů novými výdaji (odejmutí) nevedly k tomu, že členské státy budou vykazovat nové nezpůsobilé výdaje; |
| --- | --- |

b)

zajistila, aby náhrady nezpůsobilých výdajů novými výdaji (odejmutí) nevedly k tomu, že členské státy budou vykazovat nové nezpůsobilé výdaje;

| b) | Komise přijímá aktivně opatření v návaznosti na riziko zjištěné ve výroční zprávě Účetního dvora za rok 2008, zejména v souvislosti s uzavíráním programů na období 2000–2006. |
| --- | --- |

b)

| c) | prostřednictvím svého dohledu zajistila účelné fungování řídících a kontrolních systémů členských států pro programové období 2007–2013. |
| --- | --- |

c)

prostřednictvím svého dohledu zajistila účelné fungování řídících a kontrolních systémů členských států pro programové období 2007–2013.

| c) | Komise bude pokračovat v úsilí vynakládaném na základě jejího akčního plánu z roku 2008 s cílem zlepšit řídící a kontrolní systémy v členských státech. Přijme opatření v návaznosti na zjištění Účetního dvora a bude nadále ověřovat fungování řídících a kontrolních systémů členských států, a to na základě každoročních výroků auditora vydaných auditními orgány a své vlastní auditní práce. |
| --- | --- |

c)

| 4.38 | Pokud jde o pravidla zadávání veřejných zakázek (viz bod 4.21), Účetní dvůr Komisi vyzývá, aby pečlivě monitorovala správné uplatňování směrnic EU o zadávání veřejných zakázek v členských státech. |
| --- | --- |

4.38

Pokud jde o pravidla zadávání veřejných zakázek (viz bod 4.21), Účetní dvůr Komisi vyzývá, aby pečlivě monitorovala správné uplatňování směrnic EU o zadávání veřejných zakázek v členských státech.

| 4.38 | Komise zahájila nedávno retrospektivní hodnocení týkající se relevantnosti, účelnosti a účinnosti základního právního rámce EU pro zadávání veřejných zakázek. Hodnocení se v prvé řadě zaměří na analýzu nákladové efektivnosti postupů a pravidel pro zadávání veřejných zakázek. Hodnocení bude zahrnovat rovněž popis prováděcí a správní struktury členských států k provádění politiky v oblasti zadávání veřejných zakázek, včetně právních předpisů EU v této oblasti. Výsledky hodnocení budou dokončeny do léta 2011. Meziútvarová pracovní skupina Komise mimoto zkoumá nejčastější problémy při zadávání veřejných zakázek, které se objevují v souvislosti s prováděním projektů v oblasti politiky soudržnosti.

  Komise bude pokračovat v činnostech v oblasti odborné přípravy poskytované orgánům členských států, pokud jde o správné uplatňování pravidel pro zadávání veřejných zakázek. Komise bude případně nadále kontrolovat používání směrnic EU o veřejných zakázkách a v určitých případech provádět vlastní šetření, nebo požádá auditní orgány členských států, aby provedly takováto šetření jejím jménem. |
| --- | --- |

4.38

Komise bude pokračovat v činnostech v oblasti odborné přípravy poskytované orgánům členských států, pokud jde o správné uplatňování pravidel pro zadávání veřejných zakázek. Komise bude případně nadále kontrolovat používání směrnic EU o veřejných zakázkách a v určitých případech provádět vlastní šetření, nebo požádá auditní orgány členských států, aby provedly takováto šetření jejím jménem.

| 4.39 | Výsledky kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky jsou shrnuty v
  příloze 4.4. |
| --- | --- |

4.39

Výsledky kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky jsou shrnuty v
  příloze 4.4.

| 4.39 | Viz odpovědi Komise v příloze 4.4. |
| --- | --- |

4.39

---

(1)  Způsobilé období v programovém období 2000–2006 původně končilo k 31. prosinci 2008. V rámci protikrizového balíčku bylo všem členským státům, které o to Komisi požádaly, prodlouženo do 30. června 2009.

(2)  Národní, regionální a odvětvové priority pro poskytnutí finančních prostředků stanoví operační program.

(3)  Viz nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25) a nařízení Komise (ES) č. 1828/2006 (Úř. věst. L 371, 27.12.2006, s. 1).

(4)  Výroční kontrolní zpráva za rok 2009 (které musela být předložena do konce roku 2009) pojednává o výsledcích auditů provedených v období od července 2008 do června 2009. Zahrnuje provedené systémové audity a audit operací souvisejících s výdaji vykázanými Komisi v období od ledna 2007 do prosince 2008.

(5)  Viz zejména článek 62 nařízení (ES) č. 1083/2006.

(6)  Čl. 39 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 (Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 1), články 91 a 92 nařízení (ES) č. 1083/2006.

(7)  Viz body 6.19 a 6.33 výroční zprávy za rok 2008.

(8)  Viz
  příloha 4.1.
  V letech 2008 a 2007 to bylo 43 %, resp. 54 %.

(9)  Míry chyb se počítají na základě reprezentativního statistického vzorku průběžných a konečných plateb za rok 2009 (23 miliard EUR) s mírou důvěry ve výši 95 %, jak uvádí
  tabulka 4.1.
  Účetní dvůr odhaduje, že v roce 2009 nemělo být proplaceno minimálně 3 % výdajů certifikovaných členskými státy Komisi. Odpovídající údaj za rok 2008 (výroční zpráva za rok 2008, bod 6.17) a 2007 (výroční zpráva za rok 2007, bod 6.27) byl 11 %.

(10)  U většiny auditovaných operačních programů byly první výdaje certifikovány Komisi až ve druhé polovině roku 2009.

(11)  Účetní dvůr neposuzoval, zda bylo zjišťování chyb členskými státy účelné.

(12)  Viz výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 6.30.

(13)  KOM(2010) 52, bod 1.6.

(14)  O kontrole správních výdajů pojednává kapitola 9.

(15)  25,4 miliard EUR (71 %) provozních výdajů se týkalo období 2007–2013 a 8,4 miliard EUR (24 %) období 2000–2006 u EFRR, SF a ESF. V období 2007–2013 činily platby předběžného financování 11,3 miliard EUR (44 %).

PŘÍLOHA 4.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ VE SKUPINĚ POLITIK „SOUDRŽNOST“

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| ESF | EFRR | FS | Celkem |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| Operace celkem (z toho): | 44 | 118 | 18 | 180 | 170 | 180 |
| | Předběžné financování | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Průběžné/konečné platby | 44 | 118 | 18 | 180 | 170 | 180 |
| VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ |
| (% podíl a počet operací) |
| Operace nezatížené chybami | 75 % | {33} | 60 % | {71} | 67 % | {12} | 64 % | {116} | 57 % | 46 % |
| Operace zatížené chybami | 25 % | {11} | 40 % | {47} | 33 % | {6} | 36 % | {64} | 43 % | 54 % |
| ANALÝZA OPERACÍ ZATÍŽENÝCH CHYBAMI |
| (% podíl a počet operací) |
| Analýza operací zatížených chybami (podle typu chyb) |
| Nevyčíslitelné chyby | 0 % | {0} | 62 % | {29} | 83 % | {5} | 53 % | {34} | 38 % | 35 % |
| Vyčíslitelné chyby | 100 % | {11} | 38 % | {18} | 17 % | {1} | 47 % | {30} | 62 % | 65 % |
| zahrnující | způsobilost | 64 % | {7} | 89 % | {16} | 100 % | {1} | 80 % | {24} | 91 % | 79 % |
| výskyt | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | 13 % |
| přesnost | 36 % | {4} | 11 % | {2} | 0 % | {0} | 20 % | {6} | 9 % | 8 % |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| Nejpravděpodobnější míra chyb |
| < 2 % | | | |
| 2 % až 5 % | | | |
| > 5 % | X | X | X |
| Poznámka: Tyto míry chyb byly vypočítány na základě reprezentativního statistického vzorku průběžných a konečných plateb za rok 2009 (23 miliard EUR) s 95 % mírou důvěry. |

2009

2008

2007

ESF

EFRR

FS

Celkem

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Operace celkem (z toho):

44

118

18

180

170

180

Předběžné financování

0

0

0

0

0

0

Průběžné/konečné platby

44

118

18

180

170

180

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ

(% podíl a počet operací)

Operace nezatížené chybami

75 %

{33}

60 %

{71}

67 %

{12}

64 %

{116}

57 %

46 %

Operace zatížené chybami

25 %

{11}

40 %

{47}

33 %

{6}

36 %

{64}

43 %

54 %

ANALÝZA OPERACÍ ZATÍŽENÝCH CHYBAMI

(% podíl a počet operací)

Analýza operací zatížených chybami (podle typu chyb)

Nevyčíslitelné chyby

0 %

{0}

62 %

{29}

83 %

{5}

53 %

{34}

38 %

35 %

Vyčíslitelné chyby

100 %

{11}

38 %

{18}

17 %

{1}

47 %

{30}

62 %

65 %

zahrnující

způsobilost

64 %

{7}

89 %

{16}

100 %

{1}

80 %

{24}

91 %

79 %

výskyt

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

13 %

přesnost

36 %

{4}

11 %

{2}

0 %

{0}

20 %

{6}

9 %

8 %

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Nejpravděpodobnější míra chyb

< 2 %

2 % až 5 %

> 5 %

X

X

X

Poznámka: Tyto míry chyb byly vypočítány na základě reprezentativního statistického vzorku průběžných a konečných plateb za rok 2009 (23 miliard EUR) s 95 % mírou důvěry.

PŘÍLOHA 4.2

VÝSLEDKY PROVĚRKY SYSTÉMŮ VE SKUPINĚ POLITIK „SOUDRŽNOST“

(1)   Programové období 2007–2013. Systémy související se správností operací na úrovni členských států: soulad s hlavními ustanoveními právního rámce

| | Řídící orgán a zprostředkující subjekt (1) | Certifikační orgán (2) | Auditní orgán (3) |
| --- | --- | --- | --- |
| ESF – Portugalsko – Azory Pro-Emprego | | | |
| ESF – Dánsko – Více pracovních míst a lepší pracovní místa | | | |
| EFRR – Maďarsko – Hospodářský rozvoj | | | |
| EFRR – Řecko – Konkurenceschopnost a podnikavost | | | |
| EFRR – Německo – Konvergence Sasko-Anhaltsko | | | |
| EFRR – Německo – Lüneburger Heide | | | |
| EFRR – Estonsko – Rozvoj hospodářského prostředí | | | |
| ESF – Polsko – Lidský kapitál | | | |
| ESF – Portugalsko – Lidský potenciál | | | |
| EFRR – Švédsko – Mellersta Norland | | | |
| EFRR – Francie – region Loiry | | | |
| ESF – Francie – Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost | | | |
| EFRR – Litva – Hospodářský růst | | | |
| FS – Maďarsko – Životní prostředí a energie | | | |
| EFRR – INTERREG Spojené království / Irsko | | | |
| EFRR – Španělsko – Kastilila a La Mancha | | | |
| Legenda | V souladu |
| | Částečně v souladu |
| | Není v souladu |
| – | Neposuzovalo se |

Řídící orgán a zprostředkující subjekt (1)

Certifikační orgán (2)

Auditní orgán (3)

ESF – Portugalsko – Azory Pro-Emprego

ESF – Dánsko – Více pracovních míst a lepší pracovní místa

EFRR – Maďarsko – Hospodářský rozvoj

EFRR – Řecko – Konkurenceschopnost a podnikavost

EFRR – Německo – Konvergence Sasko-Anhaltsko

EFRR – Německo – Lüneburger Heide

EFRR – Estonsko – Rozvoj hospodářského prostředí

ESF – Polsko – Lidský kapitál

ESF – Portugalsko – Lidský potenciál

EFRR – Švédsko – Mellersta Norland

EFRR – Francie – region Loiry

ESF – Francie – Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost

EFRR – Litva – Hospodářský růst

FS – Maďarsko – Životní prostředí a energie

EFRR – INTERREG Spojené království / Irsko

EFRR – Španělsko – Kastilila a La Mancha

Legenda

V souladu

Částečně v souladu

Není v souladu

–

Neposuzovalo se

Testované hlavní požadavky

(2)   Programové období 2000–2006. Systémy související se zpracováním a vykazováním zpětně získaných a odňatých částek na úrovni členských států

| | Záznam chyb | Oprava chyb | Záznam oprav | Vykazování oprav Komisi | Vykazování nesprávností Evropskému úřadu pro boj proti podvodům |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EFRR – Řecko – Silniční osa | | | | | |
| EFRR – Španělsko – Informační společnost | | | | | |
| EFRR – Lucembursko – Cíl 2 | | | | | |
| EFRR – INTERREG Německo/Česká republika – systém v Německu | | | | | |
| EFRR – INTERREG Německo/Česká republika – systém v České republice | | | | | |
| EFRR – Polsko – Zlepšení konkurenceschopnosti | | | | | |
| Legenda | Účelné |
| | Částečně účelné |
| | Neúčelné |
| – | Irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno |

Záznam chyb

Oprava chyb

Záznam oprav

Vykazování oprav Komisi

Vykazování nesprávností Evropskému úřadu pro boj proti podvodům

EFRR – Řecko – Silniční osa

EFRR – Španělsko – Informační společnost

EFRR – Lucembursko – Cíl 2

EFRR – INTERREG Německo/Česká republika – systém v Německu

EFRR – INTERREG Německo/Česká republika – systém v České republice

EFRR – Polsko – Zlepšení konkurenceschopnosti

Legenda

Účelné

Částečně účelné

Neúčelné

–

Irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno

---

(1)  Ověřování vedoucími pracovníky

(2)  Spolehlivé a řádně podložené certifikace

(3)  Adekvátní audit systémů

PŘÍLOHA 4.3

VÝSLEDKY PŘEZKUMU PROHLÁŠENÍ VEDOUCÍCH PRACOVNÍKŮ KOMISE K AUDITU VE SKUPINĚ POLITIK „SOUDRŽNOST“

| Hlavní zúčastněná GŘ | Povaha prohlášení generálního ředitele (1) | Vyjádřené výhrady | Připomínky Účetního dvora | Celkové posouzení spolehlivosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| REGIO | s výhradami | V roce 2009 se výhrady týkaly 138 OP oproti 99 OP v roce 2008 a 185 OP v roce 2007.
  Generální ředitelé vyčíslili dopad těchto výhrad na 183,7 milionu EUR (oproti 201 milionům EUR v roce 2008 a 726 milionům EUR v roce 2007).
  V případě GŘ REGIO byly výhrady za období 2000–2006 vyčísleny na 31,4 milionu EUR (0,44 % průběžných a konečných plateb) a za období 2007–2013 na 65,2 milionu EUR (0,69 % průběžných plateb).
  V případě GŘ EMPL byly výhrady za období 2000–2006 vyčísleny na 11,9 milionu EUR (0,77 % průběžných a konečných plateb) a za období 2007–2013 na 75,2 milionu EUR (1,77 % průběžných plateb). | Co se týče soudržnosti, má Účetní dvůr za to, že prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti jsou sestaveny podle platných pokynů Komise.
  Účetní dvůr bere na vědomí, že GŘ REGIO a GŘ EMPL vyjádřila výhrady s vyčíslitelným dopadem k oběma obdobím. U oblasti politiky „soudržnost“ se rozsah výhrad přibližuje závěrům auditu Účetního dvora více než v předchozích letech. | A |
| EMPL | s výhradami |
| A: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |

Hlavní zúčastněná GŘ

Povaha prohlášení generálního ředitele (1)

Vyjádřené výhrady

Připomínky Účetního dvora

Celkové posouzení spolehlivosti

REGIO

s výhradami

V roce 2009 se výhrady týkaly 138 OP oproti 99 OP v roce 2008 a 185 OP v roce 2007.

Generální ředitelé vyčíslili dopad těchto výhrad na 183,7 milionu EUR (oproti 201 milionům EUR v roce 2008 a 726 milionům EUR v roce 2007).

V případě GŘ REGIO byly výhrady za období 2000–2006 vyčísleny na 31,4 milionu EUR (0,44 % průběžných a konečných plateb) a za období 2007–2013 na 65,2 milionu EUR (0,69 % průběžných plateb).

V případě GŘ EMPL byly výhrady za období 2000–2006 vyčísleny na 11,9 milionu EUR (0,77 % průběžných a konečných plateb) a za období 2007–2013 na 75,2 milionu EUR (1,77 % průběžných plateb).

Co se týče soudržnosti, má Účetní dvůr za to, že prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti jsou sestaveny podle platných pokynů Komise.

Účetní dvůr bere na vědomí, že GŘ REGIO a GŘ EMPL vyjádřila výhrady s vyčíslitelným dopadem k oběma obdobím. U oblasti politiky „soudržnost“ se rozsah výhrad přibližuje závěrům auditu Účetního dvora více než v předchozích letech.

A

EMPL

s výhradami

A:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| B: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

B:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| C: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

C:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

---

(1)  Z prohlášení o věrohodnosti generálního ředitele vyplývá, že generální ředitel má přiměřenou jistotu, že zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky ohledně legality a správnosti operací.

| A: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

A:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| B: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

B:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| C: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

C:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

PŘÍLOHA 4.4

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ PŘIPOMÍNKY TÝKAJÍCÍ SE SOUDRŽNOSTI

| Připomínka Účetního dvora | Přijaté opatření | Analýza Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Prohlášení o věrohodnosti za roky 2006, 2007 a 2008: Kontrola opatření přijatých Komisí v návaznosti na připomínky Účetního dvora |
| Při testování v uplynulých třech letech identifikoval Účetní dvůr systémové nedostatky a chyby ve výkazech nákladů u řady operačních programů a projektů z auditovaných vzorků.
  Všechna tato zjištění se vztahují k programovému období 2000–2006. | Komise provedla kontrolu opatření přijatých v návaznosti na audity Účetního dvora.
  V důsledku kontroly opatření přijatých na základě auditů Účetního dvora provedla Komise finanční opravy ve výši 191,6 milionu EUR, 80 milionů EUR a 0,2 milionu EUR. | U auditů, které Účetní dvůr prováděl v souvislosti s rozpočtovým rokem 2006, přijala Komise ve všech případech, které byly podrobeny přezkumu, nápravná opatření v souladu se svými pravidly a postupy. U dvou případů týkajících se roku 2007 zatím nebylo rozhodnuto.
  U auditů, které Účetní dvůr provedl v souvislosti s rozpočtovým rokem 2008, kontrola přijatých opatření Komisí stále probíhá. | Komise vítá kladné hodnocení Účetního dvora týkající se opatření přijatých v návaznosti na jeho zjištění z let 2006, 2007 a 2008 a audity Komise vztahující se na operace, jež se uskutečnily v roce 2009 s použitím metodiky, která je podobná metodice Účetního dvora.


  To je výsledkem jednoho z opatření na základě akčního plánu Komise z února 2008 na posílení její kontrolní úlohy. |
| 2.   Kroky Komise směřující k posílení její kontrolní úlohy v rámci sdíleného řízení strukturálních opatření |
| Účetní dvůr posoudil kontrolní systémy v členských státech jako neúčelné nebo částečně účelné a zjistil, že ani vlastní dohled Komise není při prevenci chyb na úrovni členských států účelný. | V uplynulých letech podnikla Komise k posílení své kontrolní úlohy různé kroky, které popisuje „Akční plán na posílení kontrolní úlohy Komise v rámci sdíleného řízení strukturálních opatření“ (1).
  Ke konci roku 2008 bylo 28 z 37 opatření vykázáno jako dokončené. Zbývajících devět opatření bylo integrováno do společné strategie auditu pro politiky soudržnosti (2).
  Komise navíc v roce 2008 přijala zjednodušená pravidla způsobilosti výdajů (např. využití národních pravidel způsobilosti, jednorázové částky, standardní rozsah jednotkových nákladů a nepřímé náklady na základě plošné sazby), které lze uplatňovat v období 2007–2013. | Audit operací provedený Komisí v roce 2009


  V roce 2009 se auditní práce Komise mimo jiné soustředila na audit statisticky reprezentativního vzorku operací v členských státech (byla použita metodika podobná metodice, kterou Účetní dvůr používá u svého modelu míry jistoty) s cílem posoudit legalitu a správnost certifikovaných výdajů vykázaných Komise za programové období 2007–2013.
  Účetní dvůr analyzoval koncepci auditu Komise použitou při této prověrce, přezkoumal pracovní dokumentaci u vzorku auditní dokumentace a má za to, že metodika, kterou Komise použila, byla ve svém souhrnu vhodná.
  Jak však Komise uvedla, tyto výsledky je třeba interpretovat obezřetně a s ohledem na specifika auditovaného souboru.


  Zjednodušení pravidel způsobilosti


  Smyslem možnosti zjednodušit národní pravidla způsobilosti přijatá Komisí je zejména pomoc příjemcům s vykazováním jejich osobních a nepřímých nákladů.
  V roce 2009 existovala tato možnost pouze u ESF. Do konce roku 2009 zavedlo zjednodušení v nějaké formě 22 z 27 členských států. Účelnost těchto zjednodušení bude možno posoudit až v příštích letech. | Komise má ve zprávě o dopadu akčního plánu Komise (KOM (2010) 52 v konečném znění) za to, že výsledky jejího auditu operací v roce 2009 jsou dobrým ukazatelem toho, že posílená ustanovení o kontrole v právním rámci pro období 2007–2013 a preventivní opatření přijatá Komisí začínají přinášet výsledky. |

Připomínka Účetního dvora

Přijaté opatření

Analýza Účetního dvora

Odpověď Komise

1.   Prohlášení o věrohodnosti za roky 2006, 2007 a 2008: Kontrola opatření přijatých Komisí v návaznosti na připomínky Účetního dvora

Při testování v uplynulých třech letech identifikoval Účetní dvůr systémové nedostatky a chyby ve výkazech nákladů u řady operačních programů a projektů z auditovaných vzorků.

Všechna tato zjištění se vztahují k programovému období 2000–2006.

Komise provedla kontrolu opatření přijatých v návaznosti na audity Účetního dvora.

V důsledku kontroly opatření přijatých na základě auditů Účetního dvora provedla Komise finanční opravy ve výši 191,6 milionu EUR, 80 milionů EUR a 0,2 milionu EUR.

U auditů, které Účetní dvůr prováděl v souvislosti s rozpočtovým rokem 2006, přijala Komise ve všech případech, které byly podrobeny přezkumu, nápravná opatření v souladu se svými pravidly a postupy. U dvou případů týkajících se roku 2007 zatím nebylo rozhodnuto.

U auditů, které Účetní dvůr provedl v souvislosti s rozpočtovým rokem 2008, kontrola přijatých opatření Komisí stále probíhá.

Komise vítá kladné hodnocení Účetního dvora týkající se opatření přijatých v návaznosti na jeho zjištění z let 2006, 2007 a 2008 a audity Komise vztahující se na operace, jež se uskutečnily v roce 2009 s použitím metodiky, která je podobná metodice Účetního dvora.

To je výsledkem jednoho z opatření na základě akčního plánu Komise z února 2008 na posílení její kontrolní úlohy.

2.   Kroky Komise směřující k posílení její kontrolní úlohy v rámci sdíleného řízení strukturálních opatření

Účetní dvůr posoudil kontrolní systémy v členských státech jako neúčelné nebo částečně účelné a zjistil, že ani vlastní dohled Komise není při prevenci chyb na úrovni členských států účelný.

V uplynulých letech podnikla Komise k posílení své kontrolní úlohy různé kroky, které popisuje „Akční plán na posílení kontrolní úlohy Komise v rámci sdíleného řízení strukturálních opatření“ (1).

Ke konci roku 2008 bylo 28 z 37 opatření vykázáno jako dokončené. Zbývajících devět opatření bylo integrováno do společné strategie auditu pro politiky soudržnosti (2).

Komise navíc v roce 2008 přijala zjednodušená pravidla způsobilosti výdajů (např. využití národních pravidel způsobilosti, jednorázové částky, standardní rozsah jednotkových nákladů a nepřímé náklady na základě plošné sazby), které lze uplatňovat v období 2007–2013.

Audit operací provedený Komisí v roce 2009

V roce 2009 se auditní práce Komise mimo jiné soustředila na audit statisticky reprezentativního vzorku operací v členských státech (byla použita metodika podobná metodice, kterou Účetní dvůr používá u svého modelu míry jistoty) s cílem posoudit legalitu a správnost certifikovaných výdajů vykázaných Komise za programové období 2007–2013.

Účetní dvůr analyzoval koncepci auditu Komise použitou při této prověrce, přezkoumal pracovní dokumentaci u vzorku auditní dokumentace a má za to, že metodika, kterou Komise použila, byla ve svém souhrnu vhodná.

Jak však Komise uvedla, tyto výsledky je třeba interpretovat obezřetně a s ohledem na specifika auditovaného souboru.

Zjednodušení pravidel způsobilosti

Smyslem možnosti zjednodušit národní pravidla způsobilosti přijatá Komisí je zejména pomoc příjemcům s vykazováním jejich osobních a nepřímých nákladů.

V roce 2009 existovala tato možnost pouze u ESF. Do konce roku 2009 zavedlo zjednodušení v nějaké formě 22 z 27 členských států. Účelnost těchto zjednodušení bude možno posoudit až v příštích letech.

Komise má ve zprávě o dopadu akčního plánu Komise (KOM (2010) 52 v konečném znění) za to, že výsledky jejího auditu operací v roce 2009 jsou dobrým ukazatelem toho, že posílená ustanovení o kontrole v právním rámci pro období 2007–2013 a preventivní opatření přijatá Komisí začínají přinášet výsledky.

---

(1)  Viz KOM (2008) 97 schválené dne 19. února 2008 a konečná zpráva o provádění KOM (2009) 42/3.

(2)  Viz GŘ pro regionální politiku, GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti, GŘ pro námořní záležitosti a rybolov a GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova, „Společná strategie auditu v oblasti strukturálních opatření 2009–2011“, duben 2009, první verze C(2004) 3115, každoročně se aktualizuje.

---

KAPITOLA 5

Výzkum, energie a doprava

OBSAH

Úvod

Zvláštní charakteristiky oblasti politiky

Cíle politiky

Nástroje politiky

Riziko pro správnost plateb

Rozsah a koncepce auditu

Správnost operací

Účelnost systémů

Systémy související se správností operací

Předběžné dokumentární kontroly výkazů nákladů

Osvědčení o auditu výkazů nákladů

Předběžné osvědčování metodik pro výpočet nákladů v rámci 7. RP

Následné finanční audity Komise

Systémy týkající se zpětného získávání částek a finančních oprav

Spolehlivost sdělení vedoucích pracovníků Komise

Závěry a doporučení

Agentury a společné podniky EU

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 5.1 | V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „výzkum, energie a doprava“, která zahrnuje následující oblasti politiky: 06 – Energie a doprava, 08 – Výzkum, 09 – Informační společnost a sdělovací prostředky a 10 – Přímý výzkum. Hlavní údaje o příslušných činnostech a výdajích za rok 2009 uvádí
  tabulka 5.1
  . |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

5.1

V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „výzkum, energie a doprava“, která zahrnuje následující oblasti politiky: 06 – Energie a doprava, 08 – Výzkum, 09 – Informační společnost a sdělovací prostředky a 10 – Přímý výzkum. Hlavní údaje o příslušných činnostech a výdajích za rok 2009 uvádí
  tabulka 5.1
  .

Tabulka 5.1 –   Výzkum, energie a doprava: hlavní informace

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Rozpočtová hlava | Oblast politiky | Popis | Platby v roce 2009 | Způsob rozpočtového řízení |
| 6 | Energie a doprava | Správní výdaje (18) | 143 | přímé centralizované |
| Vnitrostátní, letecká a námořní doprava | 875 | přímé centralizované |
| Transevropské sítě (TEN) | 839 | přímé centralizované |
| Konvenční a obnovitelné energie | 67 | přímé centralizované |
| Jaderná energie | 129 | přímé centralizované / nepřímé centralizované / decentralizované a sdílené |
| Výzkum související s energií a dopravou (7. RP) | 131 | přímé centralizované |
| Dokončení předchozích rámcových programů (5. RP a 6. RP) | 68 | přímé centralizované |
| Zabezpečení a ochrana uživatelů energie a dopravy | 1 | přímé centralizované |
| | 2 253 | |
| 8 | Výzkum | Správní výdaje (18) | 300 | přímé centralizované |
| 7. RP | 2 817 | přímé centralizované |
| ITER: Fusion for Energy | 267 | nepřímé centralizované |
| Dokončení předchozích rámcových programů (5. RP a 6. RP) | 1 388 | přímé centralizované |
| ESUO – EIT | 54 | přímé centralizované |
| | 4 826 | |
| 9 | Informační společnosta sdělovací prostředky | Správní výdaje (18) | 134 | přímé centralizované |
| 7. RP | 698 | přímé centralizované |
| Dokončení předchozích rámcových programů (RP) | 314 | přímé centralizované |
| Média | 105 | přímé centralizované |
| Program pro konkurenceschopnost a inovace a další | 124 | přímé centralizované |
| | 1 375 | |
| 10 | Přímý výzkum | Zaměstnanci, provozní náklady a investice | 321 | přímé centralizované |
| 7. RP | 40 | přímé centralizované |
| Historické závazky vyplývající z jaderných aktivit | 19 | přímé centralizované |
| Dokončení předchozích rámcových programů (5. RP a 6. RP) | 30 | přímé centralizované |
| | 410 | |
| Správní výdaje celkem (18) | 898 | |
| RP celkem | 5 486 | |
| TEN celkem | 839 | |
| Ostatní celkem | 1 641 | |
| Provozní výdaje celkem (obsahující): | 7 966 | |
| — zálohy
   (19) | 4 543 | |
| —průběžné/konečné platby
   (20) | 3 423 | |
| Platby za rok celkem | 8 864 | |
| Závazky za rok celkem | 11 876 | |
| Zdroj: účetní závěrka Evropské unie za rozpočtový rok 2009. |

(v mil. EUR)

Rozpočtová hlava

Oblast politiky

Popis

Platby v roce 2009

Způsob rozpočtového řízení

6

Energie a doprava

Správní výdaje (18)

143

přímé centralizované

Vnitrostátní, letecká a námořní doprava

875

přímé centralizované

Transevropské sítě (TEN)

839

přímé centralizované

Konvenční a obnovitelné energie

67

přímé centralizované

Jaderná energie

129

přímé centralizované / nepřímé centralizované / decentralizované a sdílené

Výzkum související s energií a dopravou (7. RP)

131

přímé centralizované

Dokončení předchozích rámcových programů (5. RP a 6. RP)

68

přímé centralizované

Zabezpečení a ochrana uživatelů energie a dopravy

1

přímé centralizované

2 253

8

Výzkum

Správní výdaje (18)

300

přímé centralizované

7. RP

2 817

přímé centralizované

ITER: Fusion for Energy

267

nepřímé centralizované

Dokončení předchozích rámcových programů (5. RP a 6. RP)

1 388

přímé centralizované

ESUO – EIT

54

přímé centralizované

4 826

9

Informační společnosta sdělovací prostředky

Správní výdaje (18)

134

přímé centralizované

7. RP

698

přímé centralizované

Dokončení předchozích rámcových programů (RP)

314

přímé centralizované

Média

105

přímé centralizované

Program pro konkurenceschopnost a inovace a další

124

přímé centralizované

1 375

10

Přímý výzkum

Zaměstnanci, provozní náklady a investice

321

přímé centralizované

7. RP

40

přímé centralizované

Historické závazky vyplývající z jaderných aktivit

19

přímé centralizované

Dokončení předchozích rámcových programů (5. RP a 6. RP)

30

přímé centralizované

410

Správní výdaje celkem (18)

898

RP celkem

5 486

TEN celkem

839

Ostatní celkem

1 641

Provozní výdaje celkem (obsahující):

7 966

— zálohy
   (19)

4 543

—průběžné/konečné platby
   (20)

3 423

Platby za rok celkem

8 864

Závazky za rok celkem

11 876

Zdroj: účetní závěrka Evropské unie za rozpočtový rok 2009.

Zvláštní charakteristiky této skupiny politik

Cíle politiky

| 5.2 | Cílem energetické a dopravní politiky je poskytovat evropským občanům a podnikům konkurenceschopné energetické a dopravní systémy, zvyšovat udržitelnost produkce a spotřeby energie, vytvářet podmínky pro plynulé a bezpečné dodávky energie a pro dopravní služby v EU, zvyšovat bezpečnost dopravy a energie a navrhovat politiky Evropské unie vedoucí ke konkurenceschopné, udržitelné, zabezpečené a bezpečné dopravě a energii v mezinárodním měřítku. |
| --- | --- |

5.2

Cílem energetické a dopravní politiky je poskytovat evropským občanům a podnikům konkurenceschopné energetické a dopravní systémy, zvyšovat udržitelnost produkce a spotřeby energie, vytvářet podmínky pro plynulé a bezpečné dodávky energie a pro dopravní služby v EU, zvyšovat bezpečnost dopravy a energie a navrhovat politiky Evropské unie vedoucí ke konkurenceschopné, udržitelné, zabezpečené a bezpečné dopravě a energii v mezinárodním měřítku.

| 5.3 | Cílem politiky výzkumu je podporovat investice do výzkumu a přechod na znalostní ekonomiku s cílem posílit konkurenceschopnost EU. Tato politika má také za cíl posílit vědecko-technickou základnu Evropského výzkumného prostoru (EVP), zlepšit excelenci výzkumu v Evropě a zvýšit otevřenost a přitažlivost EVP a maximalizovat výhody plynoucí z mezinárodní spolupráce. |
| --- | --- |

5.3

Cílem politiky výzkumu je podporovat investice do výzkumu a přechod na znalostní ekonomiku s cílem posílit konkurenceschopnost EU. Tato politika má také za cíl posílit vědecko-technickou základnu Evropského výzkumného prostoru (EVP), zlepšit excelenci výzkumu v Evropě a zvýšit otevřenost a přitažlivost EVP a maximalizovat výhody plynoucí z mezinárodní spolupráce.

| 5.4 | Cílem politik „informační společnost a sdělovací prostředky“ je vytvořit inovační, otevřený a konkurenční jednotný prostor pro služby informační společnosti a sdělovací prostředky a pokračovat v přechodu na budoucí sítě a internet. Tyto politiky mají dále zvýšit podíl a účinnost investic EU do výzkumu a zavádění informačních a komunikačních technologií a odstranit stávající roztříštěnost jednotného trhu digitální ekonomiky. Dalším cílem politiky je vybudovat široce přístupnou evropskou informační společnost, která zajišťuje růst a zaměstnanost způsobem, jenž je v souladu s trvale udržitelným rozvojem, a která staví do popředí lepší veřejné služby a kvalitu života. |
| --- | --- |

5.4

Cílem politik „informační společnost a sdělovací prostředky“ je vytvořit inovační, otevřený a konkurenční jednotný prostor pro služby informační společnosti a sdělovací prostředky a pokračovat v přechodu na budoucí sítě a internet. Tyto politiky mají dále zvýšit podíl a účinnost investic EU do výzkumu a zavádění informačních a komunikačních technologií a odstranit stávající roztříštěnost jednotného trhu digitální ekonomiky. Dalším cílem politiky je vybudovat široce přístupnou evropskou informační společnost, která zajišťuje růst a zaměstnanost způsobem, jenž je v souladu s trvale udržitelným rozvojem, a která staví do popředí lepší veřejné služby a kvalitu života.

| 5.5 | Z výdajů na přímý výzkum se financuje výzkum a související činnosti Společného výzkumného střediska (SVS), které je jedním z generálních ředitelství Komise. Cílem SVS je poskytovat vědeckou a technickou podporu pro koncepci, rozvoj, provádění a sledování politik EU zaměřenou na zákazníka a zajistit dlouhodobý program pro vyřazování jaderných zařízení z provozu a pro nakládání s jadernými odpady. |
| --- | --- |

5.5

Z výdajů na přímý výzkum se financuje výzkum a související činnosti Společného výzkumného střediska (SVS), které je jedním z generálních ředitelství Komise. Cílem SVS je poskytovat vědeckou a technickou podporu pro koncepci, rozvoj, provádění a sledování politik EU zaměřenou na zákazníka a zajistit dlouhodobý program pro vyřazování jaderných zařízení z provozu a pro nakládání s jadernými odpady.

Nástroje politiky

| 5.6 | Většinu výdajů v této skupině politik provádí Komise přímým centralizovaným řízením a stále vyšší objem provádí agentury a společné podniky v rámci nepřímého centralizovaného řízení. Prostředky na vyřazování jaderných zařízení z provozu podléhají společnému řízení s Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj (EBRD). |
| --- | --- |

5.6

Většinu výdajů v této skupině politik provádí Komise přímým centralizovaným řízením a stále vyšší objem provádí agentury a společné podniky v rámci nepřímého centralizovaného řízení. Prostředky na vyřazování jaderných zařízení z provozu podléhají společnému řízení s Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj (EBRD).

Výzkum

| 5.7 | Kolem 70 % provozních výdajů v této skupině politik připadá na výzkumné projekty prováděné na základě víceletých rámcových programů (RP), které mají více různých režimů financování a kterými se podporují různé tematické oblasti a typy projektů. Komise zpravidla provádí platby ve prospěch příjemců bez zapojení vnitrostátních, regionálních či místních orgánů členských států. |
| --- | --- |

5.7

Kolem 70 % provozních výdajů v této skupině politik připadá na výzkumné projekty prováděné na základě víceletých rámcových programů (RP), které mají více různých režimů financování a kterými se podporují různé tematické oblasti a typy projektů. Komise zpravidla provádí platby ve prospěch příjemců bez zapojení vnitrostátních, regionálních či místních orgánů členských států.

| 5.7 | Rámcové programy pro výzkum zahrnují technicky a finančně náročné projekty. Kontrolní prostředí se vyznačuje velkým počtem příjemců, z nichž každý provozuje vlastní kontrolní systém.

  Jelikož stávající právní a smluvní prostředí vede k tomu, že řízení projektů je pro příjemce i pro Komisi složité, přijala Komise pro provádění 7. RP zjednodušující opatření. |
| --- | --- |

5.7

Jelikož stávající právní a smluvní prostředí vede k tomu, že řízení projektů je pro příjemce i pro Komisi složité, přijala Komise pro provádění 7. RP zjednodušující opatření.

| 5.8 | Příjemcem může být výzkumný ústav, univerzita, orgán veřejné správy, obchodní společnost nebo jednotlivec. Příjemci či partneři obvykle pracují na základě grantové dohody s Komisí jako konsorcium ve více členských státech, přidružených státech nebo dalších zemích. V 7. RP má každý projekt v průměru šest partnerů, ačkoli jejich počet může v závislosti na režimu financování kolísat od jednoho do 64. Partneři se mohou účastnit několika projektů. |
| --- | --- |

5.8

Příjemcem může být výzkumný ústav, univerzita, orgán veřejné správy, obchodní společnost nebo jednotlivec. Příjemci či partneři obvykle pracují na základě grantové dohody s Komisí jako konsorcium ve více členských státech, přidružených státech nebo dalších zemích. V 7. RP má každý projekt v průměru šest partnerů, ačkoli jejich počet může v závislosti na režimu financování kolísat od jednoho do 64. Partneři se mohou účastnit několika projektů.

| 5.9 | Granty na výzkum v 7. RP se do konce roku 2009 pohybovaly od přibližně 7 500 EUR na podporu jednotlivých výzkumných pracovníků až do 93 milionů EUR na významné společné projekty. Přestože existuje více než 12 000 příjemců, na 250 největších z nich připadá přibližně 50 % celkového příspěvku EU. |
| --- | --- |

5.9

Granty na výzkum v 7. RP se do konce roku 2009 pohybovaly od přibližně 7 500 EUR na podporu jednotlivých výzkumných pracovníků až do 93 milionů EUR na významné společné projekty. Přestože existuje více než 12 000 příjemců, na 250 největších z nich připadá přibližně 50 % celkového příspěvku EU.

| 5.10 | Od poloviny roku 2009 řídí části 7. RP Výkonná agentura pro výzkum a Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum. Kromě toho ke konci roku 2009 vyvíjely činnost čtyři společné podniky pro výzkum s celkovým příspěvkem EU na rok ve výši 288 milionů EUR (1). Společné podniky řídí prostředky, které na zvláštní výzkumné iniciativy poskytuje EU a další veřejní a soukromí partneři. |
| --- | --- |

5.10

Od poloviny roku 2009 řídí části 7. RP Výkonná agentura pro výzkum a Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum. Kromě toho ke konci roku 2009 vyvíjely činnost čtyři společné podniky pro výzkum s celkovým příspěvkem EU na rok ve výši 288 milionů EUR (1). Společné podniky řídí prostředky, které na zvláštní výzkumné iniciativy poskytuje EU a další veřejní a soukromí partneři.

| 5.10 | Většina výdajů je řízena přímo Komisí, 7. RP však rovněž umožňuje, aby byl rozpočet plněn v rámci nepřímého centralizovaného řízení; tj. Komise svěřuje úkoly plnění výkonným agenturám, společným podnikům zřízeným EU a „iniciativám podle článku 185“, což jsou struktury vytvořené za účelem provádění výzkumných programů, které uskutečňuje společně několik členských států. |
| --- | --- |

5.10

Energie a doprava

| 5.11 | Další významnou samostatnou kategorií výdajů v roce 2009 (kolem 11 % z celkového objemu) jsou výdaje na významné energetické a dopravní projekty v rámci programu transevropských sítí. Příjemcem jsou obvykle orgány členských států, ale mohou jím být také veřejné nebo soukromé společnosti. Jedná se obvykle o technicky složité projekty, z nichž většina je mezinárodních. |
| --- | --- |

5.11

Další významnou samostatnou kategorií výdajů v roce 2009 (kolem 11 % z celkového objemu) jsou výdaje na významné energetické a dopravní projekty v rámci programu transevropských sítí. Příjemcem jsou obvykle orgány členských států, ale mohou jím být také veřejné nebo soukromé společnosti. Jedná se obvykle o technicky složité projekty, z nichž většina je mezinárodních.

| 5.12 | V roce 2009 probíhalo 404 dopravních projektů (TEN-T) s průměrnou výší grantu 18,05 milionu EUR a 49 energetických projektů (TEN-E) s průměrnou výší grantu 1,53 milionu EUR. |
| --- | --- |

5.12

V roce 2009 probíhalo 404 dopravních projektů (TEN-T) s průměrnou výší grantu 18,05 milionu EUR a 49 energetických projektů (TEN-E) s průměrnou výší grantu 1,53 milionu EUR.

| 5.13 | Program TEN-T řídí Výkonná agentura pro transevropskou dopravní síť (TEN-T) a části výdajů v oblasti energie a dopravy řídí Výkonná agentura pro konkurenceschopnost a inovace. Společný podnik SESAR řídí vývojovou fázi projektu EU na modernizaci uspořádání evropského letového provozu. V roce 2009 měl rozpočet ve výši 157 milionů EUR. |
| --- | --- |

5.13

Program TEN-T řídí Výkonná agentura pro transevropskou dopravní síť (TEN-T) a části výdajů v oblasti energie a dopravy řídí Výkonná agentura pro konkurenceschopnost a inovace. Společný podnik SESAR řídí vývojovou fázi projektu EU na modernizaci uspořádání evropského letového provozu. V roce 2009 měl rozpočet ve výši 157 milionů EUR.

Další platby

| 5.14 | Další platby v roce 2009 zahrnují zálohy, které Komise vyplácela podle dohod s Evropskou kosmickou agenturou (ESA) na provádění navigačního družicového systému Galileo, příspěvky na programy vyřazování jaderných zařízení z provozu a další zvláštní výdaje, jako jsou platby na základě dohod s Evropskou investiční bankou (EIB) do fondu úvěrových záruk TEN-T a finančního nástroje na sdílení rizik 7. RP. |
| --- | --- |

5.14

Další platby v roce 2009 zahrnují zálohy, které Komise vyplácela podle dohod s Evropskou kosmickou agenturou (ESA) na provádění navigačního družicového systému Galileo, příspěvky na programy vyřazování jaderných zařízení z provozu a další zvláštní výdaje, jako jsou platby na základě dohod s Evropskou investiční bankou (EIB) do fondu úvěrových záruk TEN-T a finančního nástroje na sdílení rizik 7. RP.

Riziko pro správnost plateb

| 5.15 | Jak u výzkumných projektů, tak u dopravních a energetických projektů se granty vyplácejí ve splátkách: záloha po dokončení výběru projektů a při podpisu grantové dohody nebo rozhodnutí o financování a poté průběžné anebo konečné platby na úhradu způsobilých výdajů, které příjemci pravidelně vykazují ve výkazech nákladů. V této fázi programového cyklu představují asi polovinu plateb na výzkum zálohy na projekty 7. RP. Zbytek jsou průběžné a konečné platby na projekty 6. RP a průběžné platby na projekty 7. RP. |
| --- | --- |

5.15

Jak u výzkumných projektů, tak u dopravních a energetických projektů se granty vyplácejí ve splátkách: záloha po dokončení výběru projektů a při podpisu grantové dohody nebo rozhodnutí o financování a poté průběžné anebo konečné platby na úhradu způsobilých výdajů, které příjemci pravidelně vykazují ve výkazech nákladů. V této fázi programového cyklu představují asi polovinu plateb na výzkum zálohy na projekty 7. RP. Zbytek jsou průběžné a konečné platby na projekty 6. RP a průběžné platby na projekty 7. RP.

| 5.16 | Hlavním rizikem u průběžných a konečných plateb je skutečnost, že příjemci mohou do výkazů svých nákladů zahrnout nezpůsobilé náklady, které systémy dohledu a kontroly Komise nemusí před úhradou vykázaných nákladů odhalit a opravit. Riziko se dále zvyšuje kvůli složitým pravidlům pro výpočet způsobilých nákladů, včetně množství kritérií způsobilosti, a požadavku, aby příjemci na projekty účtovali osobní a nepřímé náklady a současně odpočítávali různé položky, které se pro spolufinancování EU považují za nezpůsobilé. Podmínky pro platby záloh jsou méně složité, neboť tyto platby se provádějí na základě podpisu grantové dohody nebo rozhodnutí o financování. Přesto zálohy v předchozích letech vykazovaly chyby, které však obvykle nejsou vyčíslitelné a které se týkaly procedurálních nedostatků, jako jsou pozdní platby. |
| --- | --- |

5.16

Hlavním rizikem u průběžných a konečných plateb je skutečnost, že příjemci mohou do výkazů svých nákladů zahrnout nezpůsobilé náklady, které systémy dohledu a kontroly Komise nemusí před úhradou vykázaných nákladů odhalit a opravit. Riziko se dále zvyšuje kvůli složitým pravidlům pro výpočet způsobilých nákladů, včetně množství kritérií způsobilosti, a požadavku, aby příjemci na projekty účtovali osobní a nepřímé náklady a současně odpočítávali různé položky, které se pro spolufinancování EU považují za nezpůsobilé. Podmínky pro platby záloh jsou méně složité, neboť tyto platby se provádějí na základě podpisu grantové dohody nebo rozhodnutí o financování. Přesto zálohy v předchozích letech vykazovaly chyby, které však obvykle nejsou vyčíslitelné a které se týkaly procedurálních nedostatků, jako jsou pozdní platby.

| 5.16 | Komise s Účetním dvorem souhlasí. Významným zdrojem chyb a žádostí o proplacení nezpůsobilých nákladů je skutečně složitost pravidel. Sdělení Komise o zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum (13) navrhuje opatření k odstranění tohoto rizika. Jelikož tyto návrhy budou provedeny teprve v rámci příštího rámcového programu a poněvadž Komise musí vyřešit problémy způsobené složitými požadavky týkajícími se způsobilosti příjemců grantů, přijala dne 26. května 2010 sdělení (14) určené ostatním orgánům, v němž je navrhována míra přijatelného rizika výskytu chyb v této oblasti v rozmezí od 2 % do 5 %. Navrhovaná míra přijatelného rizika výskytu chyb je stanovena s přihlédnutím k nákladové efektivnosti kontrol a přijatelné míře zbytkových chyb, která je odůvodněná na základě těchto nákladů. |
| --- | --- |

5.16

Rozsah a koncepce auditu

| 5.17 | Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  . V případě auditu skupiny politik „výzkum, energie a doprava“ je třeba brát v úvahu následující specifika:






  — | testován byl vzorek 150 operací, obsahující 86 záloh a 64 průběžných a konečných plateb, |
| --- | --- | --- |

5.17

Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  . V případě auditu skupiny politik „výzkum, energie a doprava“ je třeba brát v úvahu následující specifika:

—

testován byl vzorek 150 operací, obsahující 86 záloh a 64 průběžných a konečných plateb,

| — | posouzení systémů se zaměřilo na platby na výzkum a vztahovalo se na:






  — | předběžné dokumentární kontroly výkazů nákladů předložených příjemci, |
| --- | --- | --- |

—

posouzení systémů se zaměřilo na platby na výzkum a vztahovalo se na:

—

předběžné dokumentární kontroly výkazů nákladů předložených příjemci,

| — | osvědčení o auditu, která ve vztahu k prohlášením o výdajích poskytují nezávislí auditoři, |
| --- | --- |

—

osvědčení o auditu, která ve vztahu k prohlášením o výdajích poskytují nezávislí auditoři,

| — | předběžné osvědčování metodik příjemců pro výpočet nákladů, |
| --- | --- |

—

předběžné osvědčování metodik příjemců pro výpočet nákladů,

| — | následné finanční audity projektů a |
| --- | --- |

—

následné finanční audity projektů a

| — | provádění finančních oprav a zpětného získávání prostředků. |
| --- | --- |

—

provádění finančních oprav a zpětného získávání prostředků.

SPRÁVNOST OPERACÍ

| 5.18 | Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 5.1
  . Nejpravděpodobnější míra chyb odhadnutá Účetním dvorem leží v rozmezí 2 % až 5 %. |
| --- | --- |

5.18

Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 5.1
  . Nejpravděpodobnější míra chyb odhadnutá Účetním dvorem leží v rozmezí 2 % až 5 %.

| 5.19 | Účetní dvůr celkově zjistil, že u 36 ze vzorku 150 operací se vyskytly chyby. Ve 23 případech se chyby týkaly úhrady nezpůsobilých či nesprávně vykázaných nákladů u průběžných a konečných plateb na výzkumné projekty. Hlavním zdrojem chyb zůstává proplácení nadhodnocených osobních a nepřímých nákladů. To ilustrují následující dva příklady. |
| --- | --- |

5.19

Účetní dvůr celkově zjistil, že u 36 ze vzorku 150 operací se vyskytly chyby. Ve 23 případech se chyby týkaly úhrady nezpůsobilých či nesprávně vykázaných nákladů u průběžných a konečných plateb na výzkumné projekty. Hlavním zdrojem chyb zůstává proplácení nadhodnocených osobních a nepřímých nákladů. To ilustrují následující dva příklady.

5.19

| 5.20 | Vzorek Účetního dvora pro testování operací obsahoval 13 průběžných plateb na projekty 7. RP. Účetní dvůr zjistil v šesti případech chyby podobné povahy jako chyby u projektů 6. RP. |
| --- | --- |

5.20

Vzorek Účetního dvora pro testování operací obsahoval 13 průběžných plateb na projekty 7. RP. Účetní dvůr zjistil v šesti případech chyby podobné povahy jako chyby u projektů 6. RP.

| 5.20 | V této fázi programového cyklu je vzhledem k malému počtu průběžných plateb v rámci 7. RP zařazených do vzorku Účetního dvora ještě příliš brzy na vyvození závěrů ohledně četnosti a hodnoty chyb v rámci 7. RP v porovnání se 6. RP. |
| --- | --- |

5.20

| 5.21 | Zjištění týkající se správnosti operací jsou celkově ve shodě s výsledky vlastních auditů Komise a s výhradami k přesnosti výkazů nákladů v rámci 6. RP, které ve svých výročních zprávách o činnosti vyjádřili generální ředitelé generálních ředitelství zabývajících se výzkumem. |
| --- | --- |

5.21

Zjištění týkající se správnosti operací jsou celkově ve shodě s výsledky vlastních auditů Komise a s výhradami k přesnosti výkazů nákladů v rámci 6. RP, které ve svých výročních zprávách o činnosti vyjádřili generální ředitelé generálních ředitelství zabývajících se výzkumem.

| 5.22 | U 44 testovaných operací, které nezahrnovaly platby na výzkum (28 záloh a 16 průběžných a konečných plateb), zjistil Účetní dvůr chyby v šesti případech. Mezi nimi byl jeden projekt TEN-T, u nějž nebyla správně použita pravidla pro zadávání veřejných zakázek, a jiný projekt TEN-T, u nějž byly vykázány a proplaceny náklady přesahující rozsah rozhodnutí o financování. |
| --- | --- |

5.22

U 44 testovaných operací, které nezahrnovaly platby na výzkum (28 záloh a 16 průběžných a konečných plateb), zjistil Účetní dvůr chyby v šesti případech. Mezi nimi byl jeden projekt TEN-T, u nějž nebyla správně použita pravidla pro zadávání veřejných zakázek, a jiný projekt TEN-T, u nějž byly vykázány a proplaceny náklady přesahující rozsah rozhodnutí o financování.

ÚČELNOST SYSTÉMŮ

| 5.23 | Výsledky prověrky systémů, kterou provedl Účetní dvůr, jsou shrnuty v
  příloze 5.2
  . Účetní dvůr zjistil, že při zajišťování správnosti operací byly systémy částečně účelné. |
| --- | --- |

5.23

Výsledky prověrky systémů, kterou provedl Účetní dvůr, jsou shrnuty v
  příloze 5.2
  . Účetní dvůr zjistil, že při zajišťování správnosti operací byly systémy částečně účelné.

| 5.24 | Níže uvedená zjištění se zaměřují zejména na kontroly průběžných a konečných plateb na výzkum. |
| --- | --- |

5.24

Níže uvedená zjištění se zaměřují zejména na kontroly průběžných a konečných plateb na výzkum.

Systémy související se správností operací

Předběžné dokumentární kontroly výkazů nákladů

| 5.25 | Předběžné (ex ante) dokumentární kontroly spočívají hlavně v tom, že Komise před tím, než provede úhradu, účetně a početně ověřuje výkazy nákladů. V některých případech se při kontrolách mohou také na základě dodatečných informací vyžádaných od příjemce, například faktur nebo výplatních pásek, ověřovat jednotlivé nákladové položky. |
| --- | --- |

5.25

Předběžné (ex ante) dokumentární kontroly spočívají hlavně v tom, že Komise před tím, než provede úhradu, účetně a početně ověřuje výkazy nákladů. V některých případech se při kontrolách mohou také na základě dodatečných informací vyžádaných od příjemce, například faktur nebo výplatních pásek, ověřovat jednotlivé nákladové položky.

| 5.26 | Ačkoli mnoho chyb lze zjistit jedině kontrolami u příjemců, dokumentární kontroly by měly umožnit odhalit základní vady výkazů nákladů. |
| --- | --- |

5.26

Ačkoli mnoho chyb lze zjistit jedině kontrolami u příjemců, dokumentární kontroly by měly umožnit odhalit základní vady výkazů nákladů.

| 5.27 | Účetní dvůr testoval provádění kontrol u celého svého vzorku, který obsahoval 150 operací. Z výsledků testování Účetního dvora vyplývá, že kontroly obvykle fungují, jak mají, třebaže ve čtyřech případech kontroly neodhalily ve výkazech nákladů odchylky, které měly být odhaleny, jako například nesprávné sazby režijních nákladů. |
| --- | --- |

5.27

Účetní dvůr testoval provádění kontrol u celého svého vzorku, který obsahoval 150 operací. Z výsledků testování Účetního dvora vyplývá, že kontroly obvykle fungují, jak mají, třebaže ve čtyřech případech kontroly neodhalily ve výkazech nákladů odchylky, které měly být odhaleny, jako například nesprávné sazby režijních nákladů.

Osvědčení o auditu výkazů nákladů v 6. RP

| 5.28 | U 6. RP grantové dohody obvykle stanoví, že k výkazům nákladů, které příjemci předloží k proplacení, musí být přiloženo osvědčení o auditu vydané nezávislým auditorem. Auditor osvědčuje, že má přiměřenou jistotu, že vykázané náklady splňují požadavky na způsobilost. |
| --- | --- |

5.28

U 6. RP grantové dohody obvykle stanoví, že k výkazům nákladů, které příjemci předloží k proplacení, musí být přiloženo osvědčení o auditu vydané nezávislým auditorem. Auditor osvědčuje, že má přiměřenou jistotu, že vykázané náklady splňují požadavky na způsobilost.

| 5.29 | Každý projektový partner by měl předložit alespoň jedno osvědčení o auditu týkající se celé doby trvání projektu. Osvědčení se vyžaduje vždy, když příspěvek Společenství požadovaný partnerem překročí za příslušné vykazované období 750 000 EUR. |
| --- | --- |

5.29

Každý projektový partner by měl předložit alespoň jedno osvědčení o auditu týkající se celé doby trvání projektu. Osvědčení se vyžaduje vždy, když příspěvek Společenství požadovaný partnerem překročí za příslušné vykazované období 750 000 EUR.

| 5.30 | U 30 operací kontrolovaných na úrovni příjemců, k nimž bylo vydáno osvědčení (2), Účetní dvůr porovnal výsledky svého testování s osvědčením. V 13 čili 43 % případů, jež se všechny týkaly 6. RP, zjistil Účetní dvůr chyby ve výkazech nákladů, k nimž auditor vydávající osvědčení před předložením k proplacení vydal výrok bez výhrad. |
| --- | --- |

5.30

U 30 operací kontrolovaných na úrovni příjemců, k nimž bylo vydáno osvědčení (2), Účetní dvůr porovnal výsledky svého testování s osvědčením. V 13 čili 43 % případů, jež se všechny týkaly 6. RP, zjistil Účetní dvůr chyby ve výkazech nákladů, k nimž auditor vydávající osvědčení před předložením k proplacení vydal výrok bez výhrad.

| 5.31 | To je v souladu se zjištěními z minulého roku (3) a s připomínkami v kapitole 8 (4), což potvrzuje, že spolehlivost této kontroly je třeba zvýšit. |
| --- | --- |

5.31

To je v souladu se zjištěními z minulého roku (3) a s připomínkami v kapitole 8 (4), což potvrzuje, že spolehlivost této kontroly je třeba zvýšit.

| 5.31 | Komise sdílí obavu Účetního dvora, pokud jde o správnost osvědčení o auditu v rámci 6. RP, která nakonec neposkytla plně dodatečnou jistotu, jak se původně očekávalo. Komise však trvá na tom, že tento nástroj významně přispěl k předcházení chybám, což v porovnání s 5. RP vedlo k významnému snížení míry chyb u auditů v rámci 6. RP.

  Komise přijala nápravná opatření s cílem zlepšit kvalitu osvědčení o auditu v rámci 7. RP. Osvědčení o auditu v rámci 7. RP se zakládá na „dohodnutých postupech“, které od auditora vydávajícího osvědčení vyžadují, aby postupoval předem daným způsobem a na tomto základě nahlašoval skutková zjištění. Tento přístup by měl vést k snížení chybného výkladu pravidel způsobilosti ze strany auditorů, k němuž docházelo v 6. RP.


  V průběhu svých vlastních finančních auditů bude Komise nadále posuzovat spolehlivost osvědčení o auditu.


  Viz rovněž odpověď k bodu 5.49. |
| --- | --- |

5.31

Komise přijala nápravná opatření s cílem zlepšit kvalitu osvědčení o auditu v rámci 7. RP. Osvědčení o auditu v rámci 7. RP se zakládá na „dohodnutých postupech“, které od auditora vydávajícího osvědčení vyžadují, aby postupoval předem daným způsobem a na tomto základě nahlašoval skutková zjištění. Tento přístup by měl vést k snížení chybného výkladu pravidel způsobilosti ze strany auditorů, k němuž docházelo v 6. RP.

V průběhu svých vlastních finančních auditů bude Komise nadále posuzovat spolehlivost osvědčení o auditu.

Viz rovněž odpověď k bodu 5.49.

Předběžné osvědčování metodik pro výpočet nákladů v rámci 7. RP

| 5.32 | Jak Účetní dvůr zaznamenal v roce 2008, Komise chtěla zjednodušit systém osvědčení o auditu v 7. RP tím, že zavede předběžné (ex ante) osvědčení o metodikách příjemců pro výpočet nákladů. |
| --- | --- |

5.32

Jak Účetní dvůr zaznamenal v roce 2008, Komise chtěla zjednodušit systém osvědčení o auditu v 7. RP tím, že zavede předběžné (ex ante) osvědčení o metodikách příjemců pro výpočet nákladů.

| 5.33 | Toto opatření má platit pro příjemce více grantů, jejichž účetní systémy mohou poskytnout přiměřenou jistotu, že jejich metodika pro výpočet nákladů je v souladu s ustanoveními grantové dohody. Příjemci mohou získat osvědčení o metodice pro výpočet osobních a nepřímých nákladů a také průměrných osobních nákladů. |
| --- | --- |

5.33

Toto opatření má platit pro příjemce více grantů, jejichž účetní systémy mohou poskytnout přiměřenou jistotu, že jejich metodika pro výpočet nákladů je v souladu s ustanoveními grantové dohody. Příjemci mohou získat osvědčení o metodice pro výpočet osobních a nepřímých nákladů a také průměrných osobních nákladů.

| 5.32–5.33 | Osvědčení ex ante týkající se metodik příjemců pro výpočet nákladů je povinné pouze u příjemců, kteří ve svých žádostech o proplacení nákladů chtějí používat průměrné osobní náklady. Pro ostatní příjemce je nepovinné.


  Od příjemců se mimoto i nadále požaduje, aby předložili osvědčení pro konečnou platbu zahrnující všechna období, pokud kumulativní požadovaný příspěvek převyšuje 375 000 EUR. Z praktického hlediska snižuje osvědčení ex ante administrativní zátěž uloženou příjemcům a přispívá k významným úsporám nákladů na poplatky za audit.


  Viz rovněž odpověď k bodu 5.36. |
| --- | --- |

5.32–5.33

Osvědčení ex ante týkající se metodik příjemců pro výpočet nákladů je povinné pouze u příjemců, kteří ve svých žádostech o proplacení nákladů chtějí používat průměrné osobní náklady. Pro ostatní příjemce je nepovinné.

Od příjemců se mimoto i nadále požaduje, aby předložili osvědčení pro konečnou platbu zahrnující všechna období, pokud kumulativní požadovaný příspěvek převyšuje 375 000 EUR. Z praktického hlediska snižuje osvědčení ex ante administrativní zátěž uloženou příjemcům a přispívá k významným úsporám nákladů na poplatky za audit.

Viz rovněž odpověď k bodu 5.36.

| 5.34 | Ke konci května 2010 obdrželo předběžné osvědčení o metodice pro výpočet nákladů pouhých 25 z potenciálních 650 příjemců, kteří splňovali podmínky pro žádost o osvědčení. Žádosti dalších 16 příjemců byly odmítnuty a další raději nežádali, protože předpokládali, že by osvědčení neobdrželi. |
| --- | --- |

5.34

Ke konci května 2010 obdrželo předběžné osvědčení o metodice pro výpočet nákladů pouhých 25 z potenciálních 650 příjemců, kteří splňovali podmínky pro žádost o osvědčení. Žádosti dalších 16 příjemců byly odmítnuty a další raději nežádali, protože předpokládali, že by osvědčení neobdrželi.

| 5.35 | Komise uznala, že kritéria přípustnosti (5), která pro získání osvědčení o metodice pro výpočet nákladů stanovila, jsou pro většinu příjemců příliš přísná (6). Kritéria totiž neodpovídají obvyklým účetním zásadám v daném odvětví (jako používání průměrných osobních nákladů podle nákladových středisek) a ve výzkumných organizacích. |
| --- | --- |

5.35

Komise uznala, že kritéria přípustnosti (5), která pro získání osvědčení o metodice pro výpočet nákladů stanovila, jsou pro většinu příjemců příliš přísná (6). Kritéria totiž neodpovídají obvyklým účetním zásadám v daném odvětví (jako používání průměrných osobních nákladů podle nákladových středisek) a ve výzkumných organizacích.

| 5.34–5.35 | Ve svém sdělení o zjednodušení Komise navrhuje vzít v úvahu všechny metodiky pro výpočet průměrných osobních nákladů, které se používají jako běžné účetní postupy příjemců (včetně přístupu založeného na nákladových střediscích), pokud jsou založeny na skutečných osobních nákladech zaznamenaných v účetních knihách a je-li vyloučeno dvojí financování nákladů v rámci jiných kategorií nákladů.

  Pravidla pro účast v 7. RP povolují jako výjimku z obecného pravidla skutečných nákladů průměrné osobní náklady, je-li to běžným účetním postupem příjemce a pokud se průměrné náklady významně neliší od skutečných nákladů. Cílem kritérií stanovených Komisí je poskytnout přiměřenou jistotu, že použití metodiky příjemce nepovede k významné odchylce nahlášených průměrných nákladů od skutečných nákladů. Podle názoru Komise tato kritéria představují ve stávajícím právním rámci nejlepší možnou rovnováhu mezi zjednodušením a odpovědností. |
| --- | --- |

5.34–5.35

Pravidla pro účast v 7. RP povolují jako výjimku z obecného pravidla skutečných nákladů průměrné osobní náklady, je-li to běžným účetním postupem příjemce a pokud se průměrné náklady významně neliší od skutečných nákladů. Cílem kritérií stanovených Komisí je poskytnout přiměřenou jistotu, že použití metodiky příjemce nepovede k významné odchylce nahlášených průměrných nákladů od skutečných nákladů. Podle názoru Komise tato kritéria představují ve stávajícím právním rámci nejlepší možnou rovnováhu mezi zjednodušením a odpovědností.

| 5.36 | Hlavní pravidla financování v 6. RP byla spolu se souvisejícími riziky pro správnost výdajů přenesena i do 7. RP. Je možné, že tato rizika se v této fázi ještě zvýšila, protože množství vyžadovaných osvědčení o auditu se výrazně snížilo, zatímco systém předběžného osvědčování metodik pro výpočet nákladů, který má osvědčení o auditu z velké části nahradit, zatím nefunguje tak, jak bylo zamýšleno. |
| --- | --- |

5.36

Hlavní pravidla financování v 6. RP byla spolu se souvisejícími riziky pro správnost výdajů přenesena i do 7. RP. Je možné, že tato rizika se v této fázi ještě zvýšila, protože množství vyžadovaných osvědčení o auditu se výrazně snížilo, zatímco systém předběžného osvědčování metodik pro výpočet nákladů, který má osvědčení o auditu z velké části nahradit, zatím nefunguje tak, jak bylo zamýšleno.

| 5.36 | Četnost předkládání osvědčení o auditu byla v rámci 7. RP omezena s cílem snížit administrativní zátěž uloženou účastníkům. Od příjemců, kteří obdrželi osvědčení metodik pro výpočet nákladů, se však osvědčení o finančních výkazech vyžaduje i nadále, jelikož je zrušena pouze povinnost příjemce předložit průběžné osvědčení o finančních výkazech. Osvědčení o finančních výkazech je nutno předložit pro poslední vykazované období, pokud kumulativní požadovaný příspěvek převyšuje 375 000 EUR. Po období intenzivních auditů v rámci 6. RP získalo mnoho příjemců zkušenosti a Komise očekává, že příjemci budou v důsledku toho pravděpodobně používat k výpočtu nákladů projektu lepší účetní postupy.

  V tomto okamžiku nelze vyvodit závěr, že se celková míra chyb zvýší, jelikož zjištěná rizika mohou být vyrovnána jinými opatřeními. |
| --- | --- |

5.36

V tomto okamžiku nelze vyvodit závěr, že se celková míra chyb zvýší, jelikož zjištěná rizika mohou být vyrovnána jinými opatřeními.

Strategie Komise pro následné finanční audity

| 5.37 | Druhým hlavním prvkem kontrolního systému Komise pro výdaje na výzkum je její program následných finančních auditů (ex post) (tj. po úhradě výdajů) u příjemců. Audity provádějí auditoři Komise nebo externí auditorské firmy za dohledu Komise. Účelem auditů ex post je odhalit a napravit chyby, jimž se nepředešlo předchozími kontrolami nebo které jimi nebyly zjištěny. |
| --- | --- |

5.37

Druhým hlavním prvkem kontrolního systému Komise pro výdaje na výzkum je její program následných finančních auditů (ex post) (tj. po úhradě výdajů) u příjemců. Audity provádějí auditoři Komise nebo externí auditorské firmy za dohledu Komise. Účelem auditů ex post je odhalit a napravit chyby, jimž se nepředešlo předchozími kontrolami nebo které jimi nebyly zjištěny.

| 5.38 | V roce 2009 generální ředitelství Komise zabývající se výzkumem (GŘ RTD, GŘ INFSO, GŘ TREN a GŘ ENTR) vstoupila do třetího roku provádění společné strategie auditů ex post v rámci 6. RP a rovněž zahájila první audity podle strategie auditů ex post v rámci 7. RP. Cílem strategií je posoudit správnost výdajů na výzkum a poskytnout základ pro nápravná opatření a zpětné získávání prostředků. |
| --- | --- |

5.38

V roce 2009 generální ředitelství Komise zabývající se výzkumem (GŘ RTD, GŘ INFSO, GŘ TREN a GŘ ENTR) vstoupila do třetího roku provádění společné strategie auditů ex post v rámci 6. RP a rovněž zahájila první audity podle strategie auditů ex post v rámci 7. RP. Cílem strategií je posoudit správnost výdajů na výzkum a poskytnout základ pro nápravná opatření a zpětné získávání prostředků.

| 5.39 | V roce 2009 se pokrytí výdajů audity ex post dále zvyšovalo a generální ředitelství zabývající se výzkumem dosáhla cílového počtu auditů na daný rok (
  graf 5.1
  ). Počet dokončených auditů se zvýšil z 1 084 ke konci roku 2008 na 1 905 ke konci roku 2009. |
| --- | --- |

5.39

V roce 2009 se pokrytí výdajů audity ex post dále zvyšovalo a generální ředitelství zabývající se výzkumem dosáhla cílového počtu auditů na daný rok (
  graf 5.1
  ). Počet dokončených auditů se zvýšil z 1 084 ke konci roku 2008 na 1 905 ke konci roku 2009.

| 5.40 | Generální ředitelství zabývající se výzkumem i nadále pomocí společných pracovních skupin a výborů zajišťovala jednotný přístup a efektivní koordinaci. Předpokládá se, že zavedení nových nástrojů IT v roce 2009 účelnou koordinaci dále posílí. Začlenění Výkonné agentury pro výzkum a Výkonné agentury Evropské rady pro výzkum do auditních činností, spolu s rozdělením GŘ pro energetiku a dopravu do dvou generálních ředitelství (7), vyžaduje zvýšené koordinační úsilí. |
| --- | --- |

5.40

Generální ředitelství zabývající se výzkumem i nadále pomocí společných pracovních skupin a výborů zajišťovala jednotný přístup a efektivní koordinaci. Předpokládá se, že zavedení nových nástrojů IT v roce 2009 účelnou koordinaci dále posílí. Začlenění Výkonné agentury pro výzkum a Výkonné agentury Evropské rady pro výzkum do auditních činností, spolu s rozdělením GŘ pro energetiku a dopravu do dvou generálních ředitelství (7), vyžaduje zvýšené koordinační úsilí.

| 5.40 | Komise vítá kladné hodnocení dosaženého pokroku. Je si plně vědoma požadovaných úrovní koordinace a postupuje v souladu s tím. |
| --- | --- |

5.40

Graf 5.1 –   Provádění společné strategie Komise pro audity ex post (1)

Image

Systémy týkající se zpětného získávání částek a finančních oprav

| 5.41 | V roce 2008 zaznamenal Účetní dvůr velký objem nevyřízených finančních oprav vyplývajících z následných auditů. Přestože Komise částku nezpůsobilých nákladů, které v roce 2009 získala zpět, výrazně zvýšila, částky, které dosud zpět získány nebyly, se zvýšily v podobném rozsahu a jejich objem se téměř ztrojnásobil na 31,5 milionu EUR (
  graf 5.2
  ). |
| --- | --- |

5.41

V roce 2008 zaznamenal Účetní dvůr velký objem nevyřízených finančních oprav vyplývajících z následných auditů. Přestože Komise částku nezpůsobilých nákladů, které v roce 2009 získala zpět, výrazně zvýšila, částky, které dosud zpět získány nebyly, se zvýšily v podobném rozsahu a jejich objem se téměř ztrojnásobil na 31,5 milionu EUR (
  graf 5.2
  ).

| 5.41 | Bude vynaloženo další úsilí s cílem zlepšit včasné využití výsledků auditů.

  Zjednodušující opatření
   (15)
  se týkala rovněž postupu zpětného získání částek v rámci provádění auditní strategie k snížení zátěže u Komise i příjemců.


  V roce 2009 provádění postupu zpětného získání částek významně pokročilo.


  Většina finančních oprav je provedena odpočtem dlužné částky od příští platby, což je nákladově nejefektivnější způsob zpětného získání. Jelikož se platby uskutečňují obvykle jednou ročně, vede to k časové prodlevě v postupu zpětného získání částek.


  Vyšší počet auditů znásobil počet projektů, u nichž jsou zapotřebí opravy a úpravy. |
| --- | --- |

5.41

Zjednodušující opatření
   (15)
  se týkala rovněž postupu zpětného získání částek v rámci provádění auditní strategie k snížení zátěže u Komise i příjemců.

V roce 2009 provádění postupu zpětného získání částek významně pokročilo.

Většina finančních oprav je provedena odpočtem dlužné částky od příští platby, což je nákladově nejefektivnější způsob zpětného získání. Jelikož se platby uskutečňují obvykle jednou ročně, vede to k časové prodlevě v postupu zpětného získání částek.

Vyšší počet auditů znásobil počet projektů, u nichž jsou zapotřebí opravy a úpravy.

Graf 5.2 –   Provádění finančních oprav po auditech (1)

Image

| 5.42 | Ve výroční zprávě za rok 2008 (8) Účetní dvůr upozornil, že Komise neuložila žádné sankce, přestože mezi hlavní nápravná opatření zavedená na počátku 6. RP v roce 2002 patřil rozšířený systém sankcí (9). Během roku 2009 přijala Komise nápravná opatření a všechna generální ředitelství zabývající se výzkumem, s výjimkou GŘ TREN, sankce uplatnila. Do konce roku 2009 uložila Komise ve 34 případech pokuty ve výši 514 330 EUR. |
| --- | --- |

5.42

Ve výroční zprávě za rok 2008 (8) Účetní dvůr upozornil, že Komise neuložila žádné sankce, přestože mezi hlavní nápravná opatření zavedená na počátku 6. RP v roce 2002 patřil rozšířený systém sankcí (9). Během roku 2009 přijala Komise nápravná opatření a všechna generální ředitelství zabývající se výzkumem, s výjimkou GŘ TREN, sankce uplatnila. Do konce roku 2009 uložila Komise ve 34 případech pokuty ve výši 514 330 EUR.

| 5.42 | Od svého zřízení v polovině února 2010 využívají GŘ MOVE a ENER institut náhrady škody stejně jako ostatní GŘ, do jejichž působnosti spadá výzkum. |
| --- | --- |

5.42

SPOLEHLIVOST PROHLÁŠENÍ VEDOUCÍCH PRACOVNÍKŮ KOMISE K AUDITU

| 5.43 | Účetní dvůr posoudil výroční zprávy o činnosti a související prohlášení generálních ředitelů GŘ RTD, GŘ INFSO a GŘ TREN. |
| --- | --- |

5.43

Účetní dvůr posoudil výroční zprávy o činnosti a související prohlášení generálních ředitelů GŘ RTD, GŘ INFSO a GŘ TREN.

| 5.44 | Výsledky přezkumu těchto prohlášení vedoucích pracovníků k auditu jsou shrnuty v
  příloze 5.3
  . Účetní dvůr zjistil, že prohlášení generálních ředitelů a výroční zprávy o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

5.44

Výsledky přezkumu těchto prohlášení vedoucích pracovníků k auditu jsou shrnuty v
  příloze 5.3
  . Účetní dvůr zjistil, že prohlášení generálních ředitelů a výroční zprávy o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| 5.44 | Komise vítá kladné hodnocení Účetního dvora u všech výročních zpráv o činnosti, na něž se vztahuje tato kapitola. |
| --- | --- |

5.44

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

| 5.45 | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že platby za rozpočtový rok 2009 ve skupině politik „výzkum, energie a doprava“ byly ve významném rozsahu zatíženy chybami. |
| --- | --- |

5.45

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že platby za rozpočtový rok 2009 ve skupině politik „výzkum, energie a doprava“ byly ve významném rozsahu zatíženy chybami.

| 5.45 | Komise vyzdvihuje skutečnost, že zjištění Účetního dvora týkající se míry chyb je v souladu s loňským rokem a že se nejpravděpodobnější míra chyb u oblastí politiky, na něž se vztahuje tato kapitola, pohybuje v rozmezí od 2 % do 5 %.

  Tento výsledek je v souladu s vlastními zjištěními Komise. Dne 26. května přijala Komise sdělení (16), v němž je navrhována míra přijatelného rizika výskytu chyb v tomto rozpětí (2 %–5 %). Podle názoru Komise by byla přijatelná a opodstatněná chybovost prohlášení o věrohodnosti přibližně ve středu tohoto rozpětí. Při překročení této úrovně by byla přijata dodatečná opatření k snížení míry chyb prostřednictvím vyššího počtu kontrol zabývajících se hlavními příčinami chyb a přihlížejících k víceleté povaze výdajů. Tato míra by se měla vztahovat na všechny rámcové programy pro výzkum.


  Tuto úroveň by bylo možno revidovat na základě významných změn kontrolního prostředí, jež budou mít dopad na chybovost prohlášení o věrohodnosti, zejména zjednodušujících opatření, která se projeví v příštím rámcovém programu. |
| --- | --- |

5.45

Tento výsledek je v souladu s vlastními zjištěními Komise. Dne 26. května přijala Komise sdělení (16), v němž je navrhována míra přijatelného rizika výskytu chyb v tomto rozpětí (2 %–5 %). Podle názoru Komise by byla přijatelná a opodstatněná chybovost prohlášení o věrohodnosti přibližně ve středu tohoto rozpětí. Při překročení této úrovně by byla přijata dodatečná opatření k snížení míry chyb prostřednictvím vyššího počtu kontrol zabývajících se hlavními příčinami chyb a přihlížejících k víceleté povaze výdajů. Tato míra by se měla vztahovat na všechny rámcové programy pro výzkum.

Tuto úroveň by bylo možno revidovat na základě významných změn kontrolního prostředí, jež budou mít dopad na chybovost prohlášení o věrohodnosti, zejména zjednodušujících opatření, která se projeví v příštím rámcovém programu.

| 5.46 | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že systémy dohledu a kontroly ve skupině politik „výzkum, energie a doprava“ byly z hlediska zajišťování správnosti plateb částečně účelné. |
| --- | --- |

5.46

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že systémy dohledu a kontroly ve skupině politik „výzkum, energie a doprava“ byly z hlediska zajišťování správnosti plateb částečně účelné.

| 5.47 | Tyto výsledky se shodují s výsledky předchozích let. Hlavním zdrojem chyb v této skupině politik zůstává proplácení nadhodnocených osobních a nepřímých nákladů u výzkumných projektů. |
| --- | --- |

5.47

Tyto výsledky se shodují s výsledky předchozích let. Hlavním zdrojem chyb v této skupině politik zůstává proplácení nadhodnocených osobních a nepřímých nákladů u výzkumných projektů.

| 5.48 | Účetní dvůr v této souvislosti ve výroční zprávě za rok 2008 (10) ocenil skutečnost, že se u této skupiny politik v posledních letech díky tomu, že Komise posílila své kontrolní systémy a provedla změny s cílem zjednodušit pravidla pro financování výzkumných projektů, snížila míra chyb. Účetní dvůr konstatuje, že tento trend pokračoval i v roce 2009. Existuje však riziko, že kladný dopad těchto změn by v 7. RP nemusel pokračovat, a to především kvůli obtížím při zavádění předběžného osvědčování metodik příjemců pro výpočet nákladů (viz body 5.20 a 5.36). |
| --- | --- |

5.48

Účetní dvůr v této souvislosti ve výroční zprávě za rok 2008 (10) ocenil skutečnost, že se u této skupiny politik v posledních letech díky tomu, že Komise posílila své kontrolní systémy a provedla změny s cílem zjednodušit pravidla pro financování výzkumných projektů, snížila míra chyb. Účetní dvůr konstatuje, že tento trend pokračoval i v roce 2009. Existuje však riziko, že kladný dopad těchto změn by v 7. RP nemusel pokračovat, a to především kvůli obtížím při zavádění předběžného osvědčování metodik příjemců pro výpočet nákladů (viz body 5.20 a 5.36).

| 5.48 | Komise vítá pozitivní tendenci, kterou Účetní dvůr zaznamenal. Komise zdůrazňuje, že změny požadavků na osvědčení o auditu byly zavedeny za účelem zjednodušení a usnadnění účasti příjemců.

  Ačkoliv Komise uznává omezenou úspěšnost osvědčení ex ante týkající se metodiky, celá škála zavedených vnitřních kontrol, včetně auditní strategie 7. RP, zajistí náležité podmínky pro řádné finanční řízení. |
| --- | --- |

5.48

Ačkoliv Komise uznává omezenou úspěšnost osvědčení ex ante týkající se metodiky, celá škála zavedených vnitřních kontrol, včetně auditní strategie 7. RP, zajistí náležité podmínky pro řádné finanční řízení.

| 5.49 | Účetní dvůr Komisi vyzývá, aby nadále usilovala o striktní uplatňování účelných systémů kontroly. V kontextu současného právního rámce by Komise měla: |
| --- | --- |

5.49

Účetní dvůr Komisi vyzývá, aby nadále usilovala o striktní uplatňování účelných systémů kontroly. V kontextu současného právního rámce by Komise měla:

| 5.49 | Prvořadým cílem Komise je účinně dosáhnout cíle výzkumné politiky a současně zajistit řádnou kontrolu souvisejícího plnění rozpočtu. |
| --- | --- |

5.49

| a) | upozornit nezávislé auditory, kteří nesprávně osvědčili výkazy nákladů, na kritéria způsobilosti pro vykazované náklady; |
| --- | --- |

a)

upozornit nezávislé auditory, kteří nesprávně osvědčili výkazy nákladů, na kritéria způsobilosti pro vykazované náklady;

| a) | Komise uplatňuje politiku aktivního sdělování zjištění z auditů ex post příjemcům a auditorům, kteří osvědčení vydávají, s cílem zajistit (v případě potřeby) zlepšení na úrovni auditorů vydávajících osvědčení o auditu. Za tímto účelem musí každý příjemce v průběhu auditního postupu auditora vydávajícího osvědčení informovat o podstatných zjištěních auditu. Komise však podotýká, že hlavní příčinou připomínek Účetního dvora není ani tak podoba nebo koncepce osvědčení o auditu, nýbrž spíše relativní složitost pravidel, na což Účetní dvůr správně poukazuje v bodě 5.16. Tato vnitřní složitost kritérií způsobilosti má dopad na práci prováděnou mnoha externími auditory, kteří byli příjemci zmocněni k vydání osvědčení o auditu. U 7. RP se očekává, že se při využívání dohodnutých postupů významně sníží míra chyb zapříčiněných takovýmto chybným výkladem. |
| --- | --- |

a)

Komise uplatňuje politiku aktivního sdělování zjištění z auditů ex post příjemcům a auditorům, kteří osvědčení vydávají, s cílem zajistit (v případě potřeby) zlepšení na úrovni auditorů vydávajících osvědčení o auditu. Za tímto účelem musí každý příjemce v průběhu auditního postupu auditora vydávajícího osvědčení informovat o podstatných zjištěních auditu. Komise však podotýká, že hlavní příčinou připomínek Účetního dvora není ani tak podoba nebo koncepce osvědčení o auditu, nýbrž spíše relativní složitost pravidel, na což Účetní dvůr správně poukazuje v bodě 5.16. Tato vnitřní složitost kritérií způsobilosti má dopad na práci prováděnou mnoha externími auditory, kteří byli příjemci zmocněni k vydání osvědčení o auditu. U 7. RP se očekává, že se při využívání dohodnutých postupů významně sníží míra chyb zapříčiněných takovýmto chybným výkladem.

| b) | přezkoumat fungování systému pro osvědčování metodik příjemců pro výpočet nákladů; |
| --- | --- |

b)

přezkoumat fungování systému pro osvědčování metodik příjemců pro výpočet nákladů;

| b) | Osvědčení metodiky je určeno pouze pro příjemce více grantů. Kritéria způsobilosti pro osvědčení metodiky byla v listopadu 2008 přezkoumána a zveřejněna v Pokynech k finančním záležitostem v rámci 7. RP.

  Komise přijala nedávno opatření s cílem zajistit větší přitažlivost osvědčení ex ante týkajícího se metodik příjemců pro výpočet nákladů. Komise vyjádřila své názory v tomto ohledu ve svém sdělení o zjednodušení ze dne 24. dubna 2010, jakož i ve svém návrhu na tříletý přezkum Finančního nařízení a jeho prováděcích pravidel, který byl schválen dne 28. května 2010. Skutečného zjednodušení by bylo možno dosáhnout povolením metodik, které se používají jako běžné účetní postupy, pokud jsou založeny na skutečných osobních nákladech zaznamenaných v účetních knihách. |
| --- | --- |

b)

Komise přijala nedávno opatření s cílem zajistit větší přitažlivost osvědčení ex ante týkajícího se metodik příjemců pro výpočet nákladů. Komise vyjádřila své názory v tomto ohledu ve svém sdělení o zjednodušení ze dne 24. dubna 2010, jakož i ve svém návrhu na tříletý přezkum Finančního nařízení a jeho prováděcích pravidel, který byl schválen dne 28. května 2010. Skutečného zjednodušení by bylo možno dosáhnout povolením metodik, které se používají jako běžné účetní postupy, pokud jsou založeny na skutečných osobních nákladech zaznamenaných v účetních knihách.

| c) | snížit objem nesprávných částek, které dosud nebyly získány zpět, a dle nutnosti uložit sankce. |
| --- | --- |

c)

snížit objem nesprávných částek, které dosud nebyly získány zpět, a dle nutnosti uložit sankce.

| c) | Komise bude pokračovat ve svém úsilí o zlepšení včasného využití výsledků auditů a nadále uplatňovat své pokyny k využívání institutu náhrady škody. Sdělení o zjednodušení postupu zpětného získání částek, jež bylo přijato dne 15. prosince 2009, stanoví opatření k lepšímu provádění postupu zpětného získání. |
| --- | --- |

c)

| 5.50 | Rámcové programy pro výzkum se vyvinuly ve složité mechanismy financování, pro něž Komise vytvořila podobně těžkopádné řídící a kontrolní systémy. I když odpovědnost za využívání prostředků EU musí zůstat základní zásadou, je zřejmé, že pravidla pro financování výzkumu lze ještě dále zjednodušit. |
| --- | --- |

5.50

Rámcové programy pro výzkum se vyvinuly ve složité mechanismy financování, pro něž Komise vytvořila podobně těžkopádné řídící a kontrolní systémy. I když odpovědnost za využívání prostředků EU musí zůstat základní zásadou, je zřejmé, že pravidla pro financování výzkumu lze ještě dále zjednodušit.

| 5.50. | Komise plně souhlasí a odkazuje na pokyny vypracované v nedávných sděleních s názvem „Zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum“ a „Více či méně kontrol? Rovnováha mezi administrativními náklady a rizikem chyb“. |
| --- | --- |

5.50.

| 5.51 | Účetní dvůr tudíž vítá nedávno vydané sdělení Komise (11), v němž se předkládají další možnosti zjednodušení pravidel a postupů pro financování výzkumu, a to jak pro 7. RP, tak pro budoucí rámcové programy. Sdělení Komise by se mělo stát základem pro diskusi se všemi zainteresovanými stranami, která povede k celkovému přezkumu řídících a kontrolních systémů pro financování výzkumu v EU. |
| --- | --- |

5.51

Účetní dvůr tudíž vítá nedávno vydané sdělení Komise (11), v němž se předkládají další možnosti zjednodušení pravidel a postupů pro financování výzkumu, a to jak pro 7. RP, tak pro budoucí rámcové programy. Sdělení Komise by se mělo stát základem pro diskusi se všemi zainteresovanými stranami, která povede k celkovému přezkumu řídících a kontrolních systémů pro financování výzkumu v EU.

| 5.51 | Plný dopad těchto zjednodušujících opatření se projeví zejména v příštím rámcovém programu. Dokud nebudou tyto návrhy provedeny, musí Komise vyřešit problémy způsobené složitými pravidly způsobilosti příjemců grantů. Dne 26. května 2010 přijala Komise sdělení, v němž je navrhována míra přijatelného rizika výskytu chyb v této oblasti v rozmezí od 2 % do 5 % (17). Navrhovaná míra přijatelného rizika výskytu chyb je stanovena s přihlédnutím k nákladové efektivnosti kontrol a přijatelné míře zbytkových chyb, která je odůvodněná na základě těchto nákladů. |
| --- | --- |

5.51

| 5.52 | Zjednodušení a vyjasnění pravidel a postupů by nemuselo pouze snížit možnost chyb a zvýšit jistotu o správnosti výdajů, ale také napomoci účasti výzkumných pracovníků v rámcových programech a dosažení cílů politiky EU v oblasti výzkumu. |
| --- | --- |

5.52

Zjednodušení a vyjasnění pravidel a postupů by nemuselo pouze snížit možnost chyb a zvýšit jistotu o správnosti výdajů, ale také napomoci účasti výzkumných pracovníků v rámcových programech a dosažení cílů politiky EU v oblasti výzkumu.

| 5.53 | Výsledky kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky jsou shrnuty v
  příloze 5.4
  . |
| --- | --- |

5.53

Výsledky kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky jsou shrnuty v
  příloze 5.4
  .

SPOLEČNÉ PODNIKY EU

| 5.54 | Audity společných podniků EU jsou předmětem specifických výročních zpráv, které se zveřejňují samostatně. |
| --- | --- |

5.54

Audity společných podniků EU jsou předmětem specifických výročních zpráv, které se zveřejňují samostatně.

| 5.55 | Účetní dvůr vyjádřil výroky bez výhrad o spolehlivosti účetní závěrky a legalitě a správnosti uskutečněných operací u společných podniků ve skupině politik „výzkum, energie a doprava“ v roce 2009 (viz body 5.10 a 5.13). |
| --- | --- |

5.55

Účetní dvůr vyjádřil výroky bez výhrad o spolehlivosti účetní závěrky a legalitě a správnosti uskutečněných operací u společných podniků ve skupině politik „výzkum, energie a doprava“ v roce 2009 (viz body 5.10 a 5.13).

| 5.56 | I když výroky auditora ke společným podnikům byly bez výhrad, Účetní dvůr zdůraznil, že je třeba, aby společné podniky vybudovaly důkladné a komplexní systémy vnitřní kontroly. |
| --- | --- |

5.56

I když výroky auditora ke společným podnikům byly bez výhrad, Účetní dvůr zdůraznil, že je třeba, aby společné podniky vybudovaly důkladné a komplexní systémy vnitřní kontroly.

| 5.56 | Komise sleduje provádění akčních plánů navržených společnými podniky za účelem plného využití jejich systémů vnitřní kontroly. |
| --- | --- |

5.56

| 5.57 | Účetní dvůr rovněž vydal stanoviska k finančním nařízením společného podniku pro rozvoj energie z jaderné syntézy a společného podniku SESAR (12). Účetní dvůr několikrát podotkl, že je třeba posílit finanční rámec společných podniků a zajistit soulad s obecným finančním nařízením EU a rámcovým finančním nařízením pro subjekty EU. Účetní dvůr rovněž upozornil, že finanční předpisy přijaté společnými podniky neobsahují odpovídající ustanovení o pravomoci útvaru interního auditu Komise provádět audity společných podniků. |
| --- | --- |

5.57

Účetní dvůr rovněž vydal stanoviska k finančním nařízením společného podniku pro rozvoj energie z jaderné syntézy a společného podniku SESAR (12). Účetní dvůr několikrát podotkl, že je třeba posílit finanční rámec společných podniků a zajistit soulad s obecným finančním nařízením EU a rámcovým finančním nařízením pro subjekty EU. Účetní dvůr rovněž upozornil, že finanční předpisy přijaté společnými podniky neobsahují odpovídající ustanovení o pravomoci útvaru interního auditu Komise provádět audity společných podniků.

| 5.57 | Komise sdílí názor Účetního dvora, že by útvar interního auditu Komise měl mít s ohledem na subjekty zřízené EU, jež mají právní subjektivitu a dostávají příspěvky z rozpočtu EU podle čl. 185 odst. 3 obecného finančního nařízení, stejné pravomoci, jaké uplatňuje s ohledem na útvary Komise. |
| --- | --- |

5.57

---

(1)  Společný evropský podnik pro ITER a rozvoj energie z jaderné syntézy (řízení příspěvku Euratomu na zařízení pro jadernou syntézu ITER), společný podnik pro inovativní léčiva (zlepšení efektivnosti a účelnosti vývoje léčiv), společný podnik Clean Sky (vývoj čistých technologií v letecké dopravě) a společný podnik ARTEMIS (vývoj vestavěných počítačových systémů).

(2)  27 operací: 6. RP, 1 operace: 7. RP, 1 operace: Výzkumný fond pro uhlí a ocel, 1 operace: program MEDIA 2007.

(3)  Výroční zpráva za rok 2008, body 7.21–7.24.

(4)  Kapitola 8, body 8.19 a 8.20.

(5)  Rozhodnutí Komise ze dne 23.6.2009 (K(2009) 4705).

(6)  KOM(2010) 187 ze dne 24. dubna 2010 - Zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum.

(7)  Od února 2010 se GŘ TREN rozdělilo na generální ředitelství pro mobilitu a dopravu (GŘ MOVE) a generální ředitelství pro energetiku (GŘ ENER).

(8)  Bod 7.39.

(9)  Článek 20 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2321/2002 (Úř. věst. L 355, 30.12.2002, s. 23).

(10)  Bod 7.42.

(11)  KOM(2010) 187.

(12)  Stanovisko č. 4/2008 k finančnímu nařízení společného evropského podniku pro ITER a rozvoj energie z jaderné syntézy (Fusion for Energy) a stanovisko č. 2/2010 k finančním předpisům společného podniku SESAR.

(13)  KOM(2010) 187 ze dne 29. dubna 2010.

(14)  KOM(2010) 261 ze dne 26. května 2010.

(15)  SEK(2009) 1720 ze dne 15. prosince 2009.

(16)  KOM(2010) 261 ze dne 26. května 2010.

(17)  KOM(2010) 261.

(18)  O kontrole správních výdajů pojednává kapitola 9.

(19)  Zálohy v sedmém rámcovém programu (2007–2013) dosáhly výše 2 101 milionů EUR.

(20)  Průběžné/konečné platby v sedmém rámcovém programu (2007–2013) dosáhly výše 1 585 milionů EUR a průběžné/konečné platby v šestém rámcovém programu (2002–2006) dosáhly výše 1 800 milionů EUR.

Zdroj: účetní závěrka Evropské unie za rozpočtový rok 2009.

PŘÍLOHA 5.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ VE SKUPINĚ POLITIK „VÝZKUM, ENERGIE A DOPRAVA“

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| 6. RP | 7. RP | TEN | Jiné | Celkem |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| Operace celkem (z toho): | 35 | 71 | 16 | 28 | 150 | 150 | 180 |
| Zálohy | 0 | 58 | 9 | 19 | 86 | 82 | 59 |
| Průběžné/konečné platby | 35 | 13 | 7 | 9 | 64 | 68 | 121 |
| VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ |
| (% podíl a počet operací) |
| Operace nezatížené chybami | 49 % | {17} | 85 % | {60} | 81 % | {13} | 86 % | {24} | 76 % | {114} | 78 % | 52 % |
| Operace zatížené chybami | 51 % | {18} | 15 % | {11} | 19 % | {3} | 14 % | {4} | 24 % | {36} | 22 % | 48 % |
| ANALÝZA OPERACÍ ZATÍŽENÝCH CHYBAMI |
| (% podíl a počet operací) |
| Analýza podle typu výdajů |
| Zálohy | 0 % | {0} | 36 % | {4} | 0 % | {0} | 50 % | {2} | 17 % | {6} | 3 % | 9 % |
| Průběžné/konečné platby / ostatní | 100 % | {18} | 64 % | {7} | 100 % | {3} | 50 % | {2} | 83 % | {30} | 97 % | 91 % |
| Analýza podle typu chyb |
| Nevyčíslitelné chyby | 22 % | {4} | 27 % | {3} | 33 % | {1} | 25 % | {1} | 25 % | {9} | 27 % | 29 % |
| Vyčíslitelné chyby | 78 % | {14} | 73 % | {8} | 67 % | {2} | 75 % | {3} | 75 % | {27} | 73 % | 71 % |
| zahrnující: | způsobilost | 21 % | {3} | 63 % | {5} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 30 % | {8} | 58 % | 77 % |
| výskyt | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | 3 % |
| přesnost | 79 % | {11} | 37 % | {3} | 100 % | {2} | 100 % | {3} | 70 % | {19} | 42 % | 20 % |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| Nejpravděpodobnější míra chyb: | | |
| < 2 % | | | |
| 2 % až 5 % | X | X | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

6. RP

7. RP

TEN

Jiné

Celkem

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Operace celkem (z toho):

35

71

16

28

150

150

180

Zálohy

0

58

9

19

86

82

59

Průběžné/konečné platby

35

13

7

9

64

68

121

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ

(% podíl a počet operací)

Operace nezatížené chybami

49 %

{17}

85 %

{60}

81 %

{13}

86 %

{24}

76 %

{114}

78 %

52 %

Operace zatížené chybami

51 %

{18}

15 %

{11}

19 %

{3}

14 %

{4}

24 %

{36}

22 %

48 %

ANALÝZA OPERACÍ ZATÍŽENÝCH CHYBAMI

(% podíl a počet operací)

Analýza podle typu výdajů

Zálohy

0 %

{0}

36 %

{4}

0 %

{0}

50 %

{2}

17 %

{6}

3 %

9 %

Průběžné/konečné platby / ostatní

100 %

{18}

64 %

{7}

100 %

{3}

50 %

{2}

83 %

{30}

97 %

91 %

Analýza podle typu chyb

Nevyčíslitelné chyby

22 %

{4}

27 %

{3}

33 %

{1}

25 %

{1}

25 %

{9}

27 %

29 %

Vyčíslitelné chyby

78 %

{14}

73 %

{8}

67 %

{2}

75 %

{3}

75 %

{27}

73 %

71 %

zahrnující:

způsobilost

21 %

{3}

63 %

{5}

0 %

{0}

0 %

{0}

30 %

{8}

58 %

77 %

výskyt

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

3 %

přesnost

79 %

{11}

37 %

{3}

100 %

{2}

100 %

{3}

70 %

{19}

42 %

20 %

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Nejpravděpodobnější míra chyb:

< 2 %

2 % až 5 %

X

X

X

> 5 %

PŘÍLOHA 5.2

VÝSLEDKY PROVĚRKY SYSTÉMŮ VE SKUPINĚ POLITIK „VÝZKUM, ENERGIE A DOPRAVA“

Posouzení vybraných systémů dohledu a kontroly

| Systém | Dokumentární kontroly před proplacením částky | Osvědčení o auditu | Finanční audity ex post | Provádění finančních oprav | Celkové posouzení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rámcové programy pro výzkum | | | | | |

Systém

Dokumentární kontroly před proplacením částky

Osvědčení o auditu

Finanční audity ex post

Provádění finančních oprav

Celkové posouzení

Rámcové programy pro výzkum

Celkové posouzení systémů dohledu a kontroly

| Celkové posouzení | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Celkové posouzení

2009

2008

2007

Legenda

| | Účelné |
| --- | --- |
| | Částečně účelné |
| | Neúčelné |
| – | Irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno |

Účelné

Částečně účelné

Neúčelné

–

Irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno

PŘÍLOHA 5.3

VÝSLEDKY PŘEZKUMU PROHLÁŠENÍ VEDOUCÍCH PRACOVNÍKŮ KOMISE K AUDITU VE SKUPINĚ POLITIK „VÝZKUM, ENERGIE A DOPRAVA“

| Hlavní zúčastněná GŘ | Povaha prohlášení generálního ředitele
   (1) | Vyjádřené výhrady | Připomínky Účetního dvora | Celkové posouzení spolehlivosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| RTD | s výhradou | Míra zbytkových chyb, pokud jde o přesnost žádostí o úhradu nákladů v šestém rámcovém programu (6. RP) | Výhrada je založena na míře zbytkových chyb u žádostí o úhradu výdajů v 6. RP, která je podle posouzení GŘ RTD vyšší než 2 %. Výhrada je v souladu se zjištěními Účetního dvora, že systémy kontroly a dohledu u plateb na výzkum jsou částečně účelné a že výdaje byly ve významném rozsahu zatíženy chybami.
  I když částka, u níž hrozí v souvislosti s žádostmi o úhradu výdajů u 7. RP riziko, se v roce 2009 neodhaduje jako významná, a proto se nevyjadřuje výhrada, GŘ RTD ve své výroční zprávě o činnosti upozorňuje, že je pravděpodobné, že žádosti o úhradu výdajů z roku 2010 byly ve významném rozsahu zatíženy chybami. | A |
| INFSO | s výhradou | Míra zbytkových chyb, pokud jde o přesnost žádostí o úhradu nákladů v šestém rámcovém programu (6. RP) | Výhrada je založena na míře zbytkových chyb u žádostí o úhradu výdajů v 6. RP, která je podle posouzení GŘ INFSO vyšší než 2 %. Výhrada je v souladu se zjištěními Účetního dvora, že systémy kontroly a dohledu u plateb na výzkum jsou částečně účelné a že výdaje byly ve významném rozsahu zatíženy chybami.
  GŘ INFSO neodhaduje částku, u níž hrozí v souvislosti s žádostmi o úhradu výdajů u 7. RP riziko, v roce 2009 jako významnou, a proto se nevyjadřuje výhrada. Účetní dvůr však upozorňuje na možný významný rozsah chyb v žádostech o úhradu výdajů v 7. RP z roku 2010. | A |
| TREN | s výhradou | Míra zbytkových chyb, pokud jde o přesnost žádostí o úhradu nákladů v šestém rámcovém programu (6. RP) | Výhrada je založena na míře zbytkových chyb u žádostí o úhradu výdajů v 6. RP, která je podle posouzení GŘ TREN vyšší než 2 %. Výhrada je v souladu se zjištěními Účetního dvora, že systémy kontroly a dohledu u plateb na výzkum jsou částečně účelné a že výdaje byly ve významném rozsahu zatíženy chybami.
  GŘ TREN neodhaduje částku, u níž hrozí v souvislosti s žádostmi o úhradu výdajů u 7. RP riziko, v roce 2009 jako významnou, a proto se nevyjadřuje výhrada. Účetní dvůr však upozorňuje na možný významný rozsah chyb v žádostech o úhradu výdajů v 7. RP z roku 2010. | A |
| A: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |

Hlavní zúčastněná GŘ

Povaha prohlášení generálního ředitele
   (1)

Vyjádřené výhrady

Připomínky Účetního dvora

Celkové posouzení spolehlivosti

RTD

s výhradou

Míra zbytkových chyb, pokud jde o přesnost žádostí o úhradu nákladů v šestém rámcovém programu (6. RP)

Výhrada je založena na míře zbytkových chyb u žádostí o úhradu výdajů v 6. RP, která je podle posouzení GŘ RTD vyšší než 2 %. Výhrada je v souladu se zjištěními Účetního dvora, že systémy kontroly a dohledu u plateb na výzkum jsou částečně účelné a že výdaje byly ve významném rozsahu zatíženy chybami.

I když částka, u níž hrozí v souvislosti s žádostmi o úhradu výdajů u 7. RP riziko, se v roce 2009 neodhaduje jako významná, a proto se nevyjadřuje výhrada, GŘ RTD ve své výroční zprávě o činnosti upozorňuje, že je pravděpodobné, že žádosti o úhradu výdajů z roku 2010 byly ve významném rozsahu zatíženy chybami.

A

INFSO

s výhradou

Míra zbytkových chyb, pokud jde o přesnost žádostí o úhradu nákladů v šestém rámcovém programu (6. RP)

Výhrada je založena na míře zbytkových chyb u žádostí o úhradu výdajů v 6. RP, která je podle posouzení GŘ INFSO vyšší než 2 %. Výhrada je v souladu se zjištěními Účetního dvora, že systémy kontroly a dohledu u plateb na výzkum jsou částečně účelné a že výdaje byly ve významném rozsahu zatíženy chybami.

GŘ INFSO neodhaduje částku, u níž hrozí v souvislosti s žádostmi o úhradu výdajů u 7. RP riziko, v roce 2009 jako významnou, a proto se nevyjadřuje výhrada. Účetní dvůr však upozorňuje na možný významný rozsah chyb v žádostech o úhradu výdajů v 7. RP z roku 2010.

A

TREN

s výhradou

Míra zbytkových chyb, pokud jde o přesnost žádostí o úhradu nákladů v šestém rámcovém programu (6. RP)

Výhrada je založena na míře zbytkových chyb u žádostí o úhradu výdajů v 6. RP, která je podle posouzení GŘ TREN vyšší než 2 %. Výhrada je v souladu se zjištěními Účetního dvora, že systémy kontroly a dohledu u plateb na výzkum jsou částečně účelné a že výdaje byly ve významném rozsahu zatíženy chybami.

GŘ TREN neodhaduje částku, u níž hrozí v souvislosti s žádostmi o úhradu výdajů u 7. RP riziko, v roce 2009 jako významnou, a proto se nevyjadřuje výhrada. Účetní dvůr však upozorňuje na možný významný rozsah chyb v žádostech o úhradu výdajů v 7. RP z roku 2010.

A

A:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| B: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

B:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| C: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

C:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

---

(1)  Z prohlášení o věrohodnosti generálního ředitele vyplývá, že generální ředitel má přiměřenou jistotu, že zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky ohledně správnosti operací.

| A: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

A:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| B: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

B:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| C: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

C:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

PŘÍLOHA 5.4

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ PŘIPOMÍNKY TÝKAJÍCÍ SE SKUPINY POLITIK „VÝZKUM, ENERGIE A DOPRAVA“

| Připomínka Účetního dvora | Přijaté opatření | Analýza Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Prohlášení o věrohodnosti za rok 2007 a 2008: významná míra chyb v platbách |
| V roce 2007 a 2008 objevil Účetní dvůr chyby věcné správnosti v 83 z kontrolovaných operací. Nejčastěji se vyskytovaly tyto druhy chyb: nadhodnocené způsobilé osobní a nepřímé náklady; vykazování dalších nezpůsobilých nákladů; nedostatečné doklady odůvodňující náklady, jejichž proplacení se požaduje; vykazování rozpočtovaných částek místo skutečných nákladů a vykazování nákladů, které nelze přiřadit k projektu.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, body 7.14– 7.15; výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, body 7.11– 7.15). | Ve 12 případech Komise dospěla k závěru, že na odstranění chyb, které Účetní dvůr zjistil, nejsou nutná žádná konkrétní nápravná opatření.
  V 56 případech provedla Komise finanční opravy.
  V 14 případech zahájila Komise nápravné opatření, které zatím nebylo dokončeno.
  V jednom případě nebyla nápravná opatření zatím zahájena. | Ačkoli v pěti případech se nápravná opatření prováděla se značným zpožděním, obecně Komise vhodná opatření na řešení připomínek Účetního dvora přijímala včas. | |
| 2.   Opožděné platby Komise |
| Komise prováděla platby ve prospěch příjemců s příliš velkým zpožděním, ačkoli v roce 2008 Účetní dvůr konstatoval, že Komise dosáhla při snižování zpoždění u plateb významného pokroku.
  V roce 2007 byla pozdní platba zjištěna ve 30 ze 180 kontrolovaných případů (tj. 17 %).
  V roce 2008 zjistil Účetní dvůr méně pozdních plateb: 12 případů z 150 kontrolovaných plateb (tj. 8 %).
  V roce 2009 byla pozdní platba zjištěna v 10 ze 150 kontrolovaných případů (tj. 7 %).
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, příloha 7.2; výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 7.16). | Komise zlepšila sledování zpoždění, přizpůsobila své nástroje IT a zjednodušila postupy. Administrativa plateb byla stoupající měrou delegována na výkonné agentury pro výzkum. | Komise udržela zlepšenou výkonnost, jež byla zaznamenána v roce 2008. Výrazně se sice zlepšily platby odborníkům, ale je třeba ještě vyvinout další úsilí, aby se snížilo zpoždění plateb na výzkumné granty, které byly v roce 2009 opožděné z 30 %. | Komise vítá, že Účetní dvůr uznal pokrok, jehož bylo až dosud dosaženo. Komise je odhodlána v tomto úsilí pokračovat v zájmu dalšího zlepšování své činnosti. |

Připomínka Účetního dvora

Přijaté opatření

Analýza Účetního dvora

Odpověď Komise

1.   Prohlášení o věrohodnosti za rok 2007 a 2008: významná míra chyb v platbách

V roce 2007 a 2008 objevil Účetní dvůr chyby věcné správnosti v 83 z kontrolovaných operací. Nejčastěji se vyskytovaly tyto druhy chyb: nadhodnocené způsobilé osobní a nepřímé náklady; vykazování dalších nezpůsobilých nákladů; nedostatečné doklady odůvodňující náklady, jejichž proplacení se požaduje; vykazování rozpočtovaných částek místo skutečných nákladů a vykazování nákladů, které nelze přiřadit k projektu.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, body 7.14– 7.15; výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, body 7.11– 7.15).

Ve 12 případech Komise dospěla k závěru, že na odstranění chyb, které Účetní dvůr zjistil, nejsou nutná žádná konkrétní nápravná opatření.

V 56 případech provedla Komise finanční opravy.

V 14 případech zahájila Komise nápravné opatření, které zatím nebylo dokončeno.

V jednom případě nebyla nápravná opatření zatím zahájena.

Ačkoli v pěti případech se nápravná opatření prováděla se značným zpožděním, obecně Komise vhodná opatření na řešení připomínek Účetního dvora přijímala včas.

2.   Opožděné platby Komise

Komise prováděla platby ve prospěch příjemců s příliš velkým zpožděním, ačkoli v roce 2008 Účetní dvůr konstatoval, že Komise dosáhla při snižování zpoždění u plateb významného pokroku.

V roce 2007 byla pozdní platba zjištěna ve 30 ze 180 kontrolovaných případů (tj. 17 %).

V roce 2008 zjistil Účetní dvůr méně pozdních plateb: 12 případů z 150 kontrolovaných plateb (tj. 8 %).

V roce 2009 byla pozdní platba zjištěna v 10 ze 150 kontrolovaných případů (tj. 7 %).

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, příloha 7.2; výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 7.16).

Komise zlepšila sledování zpoždění, přizpůsobila své nástroje IT a zjednodušila postupy. Administrativa plateb byla stoupající měrou delegována na výkonné agentury pro výzkum.

Komise udržela zlepšenou výkonnost, jež byla zaznamenána v roce 2008. Výrazně se sice zlepšily platby odborníkům, ale je třeba ještě vyvinout další úsilí, aby se snížilo zpoždění plateb na výzkumné granty, které byly v roce 2009 opožděné z 30 %.

Komise vítá, že Účetní dvůr uznal pokrok, jehož bylo až dosud dosaženo. Komise je odhodlána v tomto úsilí pokračovat v zájmu dalšího zlepšování své činnosti.

---

KAPITOLA 6

Vnější pomoc, rozvoj a rozšíření

OBSAH

Úvod

Zvláštní charakteristiky této skupiny politik

Úřad EuropeAid

GŘ RELEX

GŘ ELARG

GŘ ECHO

Rozsah a koncepce auditu

Správnost operací

Účelnost systémů

Úřad EuropeAid

GŘ RELEX

GŘ ELARG

GŘ ECHO

Spolehlivost sdělení vedoucích pracovníků Komise k auditu

Závěry a doporučení

Kontrola opatření přijatých v návaznosti na zvláštní zprávu č. 3/2006 o humanitární pomoci evropské komise v reakci na cunami

Úvod

Kontrola opatření přijatých v návaznosti na doporučení

Závěry

Kontrola opatření přijatých v návaznosti na zvláštní zprávu č. 6/2006 o aspektech životního prostředí v rozvojové spolupráci Komise

Úvod

Kontrola opatření přijatých v návaznosti na doporučení

Závěry

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 6.1 | V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“, která zahrnuje následující oblasti politiky: 19 – Vnější vztahy, 21 – Rozvoj afrických, karibských a tichomořských států (AKT) a vztahy s těmito státy (1), 22 – Rozšíření a 23 – Humanitární pomoc. Hlavní informace o příslušných činnostech a výdajích za rok 2009 uvádí
  tabulka 6.1
  . |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

6.1

V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“, která zahrnuje následující oblasti politiky: 19 – Vnější vztahy, 21 – Rozvoj afrických, karibských a tichomořských států (AKT) a vztahy s těmito státy (1), 22 – Rozšíření a 23 – Humanitární pomoc. Hlavní informace o příslušných činnostech a výdajích za rok 2009 uvádí
  tabulka 6.1
  .

Tabulka 6.1 –   Vnější pomoc, rozvoj a rozšíření: hlavní informace

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Rozpočtová hlava | Oblast politiky | Popis | Platby v roce 2009 | Způsob rozpočtového řízení |
| 19 | Vnější vztahy | Správní výdaje | 415 | přímé centralizované |
| Mnohostranné vztahy, spolupráce s třetími zeměmi v oblasti migrace a azylu a obecné záležitosti vnějších vztahů | 60 | přímé centralizované |
| Společná zahraniční a bezpečnostní politika | 316 | nepřímé centralizované (16) / společné |
| Evropský nástroj pro demokracii a lidská práva (EIDHR) | 123 | přímé centralizované |
| Vztahy a spolupráce s průmyslově vyspělými nečlenskými státy | 16 | přímé centralizované |
| Reagování na krize a globální hrozby pro bezpečnost | 215 | přímé centralizované |
| Evropská politika sousedství a vztahy s Ruskem | 1 469 | přímé centralizované / decentralizované |
| Vztahy s Latinskou Amerikou | 308 | přímé centralizované / decentralizované |
| Vztahy s Asií, střední Asií a státy středního východu | 727 | přímé centralizované / decentralizované / společné |
| Politická strategie a koordinace | 24 | přímé centralizované |
| | 3 673 | |
| 21 | Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy | Správní výdaje | 349 | přímé centralizované |
| Zajišťování potravin | 673 | přímé centralizované |
| Nestátní subjekty v oblasti rozvoje | 181 | přímé centralizované |
| Životní prostředí a udržitelné hospodaření s přírodními zdroji, včetně energie | 81 | přímé centralizované |
| Lidský a sociální rozvoj | 113 | přímé centralizované / společné |
| Zeměpisná spolupráce se státy AKT | 256 | přímé centralizované / decentralizované / společné |
| Opatření v oblasti rozvojové spolupráce a programy ad hoc | 30 | přímé centralizované |
| Politická strategie a koordinace | 15 | přímé centralizované |
| | 1 698 | |
| 22 | Rozšíření | Správní výdaje | 91 | přímé centralizované |
| Proces a strategie rozšíření | 1 165 | přímé centralizované / nepřímé / decentralizované |
| Finanční podpora po přistoupení | 43 | přímé centralizované / decentralizované |
| Informační a komunikační strategie | 9 | přímé centralizované |
| | 1 308 | |
| 23 | Humanitární pomoc | Správní výdaje | 28 | přímé centralizované |
| Humanitární pomoc | 772 | přímé centralizované / společné |
| | 800 | |
| Správní výdaje celkem (17) | 883 | |
| Provozní výdaje celkem (obsahující): | 6 596 | |
| — | zálohy |

(v mil. EUR)

Rozpočtová hlava

Oblast politiky

Popis

Platby v roce 2009

Způsob rozpočtového řízení

19

Vnější vztahy

Správní výdaje

415

přímé centralizované

Mnohostranné vztahy, spolupráce s třetími zeměmi v oblasti migrace a azylu a obecné záležitosti vnějších vztahů

60

přímé centralizované

Společná zahraniční a bezpečnostní politika

316

nepřímé centralizované (16) / společné

Evropský nástroj pro demokracii a lidská práva (EIDHR)

123

přímé centralizované

Vztahy a spolupráce s průmyslově vyspělými nečlenskými státy

16

přímé centralizované

Reagování na krize a globální hrozby pro bezpečnost

215

přímé centralizované

Evropská politika sousedství a vztahy s Ruskem

1 469

přímé centralizované / decentralizované

Vztahy s Latinskou Amerikou

308

přímé centralizované / decentralizované

Vztahy s Asií, střední Asií a státy středního východu

727

přímé centralizované / decentralizované / společné

Politická strategie a koordinace

24

přímé centralizované

3 673

21

Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy

Správní výdaje

349

přímé centralizované

Zajišťování potravin

673

přímé centralizované

Nestátní subjekty v oblasti rozvoje

181

přímé centralizované

Životní prostředí a udržitelné hospodaření s přírodními zdroji, včetně energie

81

přímé centralizované

Lidský a sociální rozvoj

113

přímé centralizované / společné

Zeměpisná spolupráce se státy AKT

256

přímé centralizované / decentralizované / společné

Opatření v oblasti rozvojové spolupráce a programy ad hoc

30

přímé centralizované

Politická strategie a koordinace

15

přímé centralizované

1 698

22

Rozšíření

Správní výdaje

91

přímé centralizované

Proces a strategie rozšíření

1 165

přímé centralizované / nepřímé / decentralizované

Finanční podpora po přistoupení

43

přímé centralizované / decentralizované

Informační a komunikační strategie

9

přímé centralizované

1 308

23

Humanitární pomoc

Správní výdaje

28

přímé centralizované

Humanitární pomoc

772

přímé centralizované / společné

800

Správní výdaje celkem (17)

883

Provozní výdaje celkem (obsahující):

6 596

—

4 079

| — | průběžné/konečné platby |
| --- | --- |

—

2 517

Platby za rok celkem

7 479

Závazky za rok celkem

8 463

Zdroj: Účetní závěrka za rok 2009.

Zvláštní charakteristiky této skupiny politik

| 6.2 | Výdaje na vnější vztahy a rozvoj provádí úřad pro spolupráci EuropeAid (úřad EuropeAid) a rovněž generální ředitelství pro vnější vztahy (GŘ RELEX). Výdaje na rozšíření jsou prováděny generálním ředitelstvím pro rozšíření (GŘ ELARG) a humanitární pomoc, včetně potravinové pomoci, provádí generální ředitelství pro humanitární pomoc (GŘ ECHO). |
| --- | --- |

6.2

Výdaje na vnější vztahy a rozvoj provádí úřad pro spolupráci EuropeAid (úřad EuropeAid) a rovněž generální ředitelství pro vnější vztahy (GŘ RELEX). Výdaje na rozšíření jsou prováděny generálním ředitelstvím pro rozšíření (GŘ ELARG) a humanitární pomoc, včetně potravinové pomoci, provádí generální ředitelství pro humanitární pomoc (GŘ ECHO).

Úřad EuropeAid

| 6.3 | Výdaje prováděné úřadem EuropeAid zahrnují:






  a) | finanční a technickou pomoc zemím Asie a Latinské Ameriky a spolupráci s nimi; |
| --- | --- | --- |

6.3

Výdaje prováděné úřadem EuropeAid zahrnují:

a)

finanční a technickou pomoc zemím Asie a Latinské Ameriky a spolupráci s nimi;

| b) | evropskou politiku sousedství včetně strategického partnerství s Ruskem; |
| --- | --- |

b)

evropskou politiku sousedství včetně strategického partnerství s Ruskem;

| c) | tematické programy, které zahrnují zajišťování potravin, nestátní subjekty a orgány místní správy, životní prostředí, zdraví a vzdělávání, demokracii a lidská práva. |
| --- | --- |

c)

tematické programy, které zahrnují zajišťování potravin, nestátní subjekty a orgány místní správy, životní prostředí, zdraví a vzdělávání, demokracii a lidská práva.

| 6.4 | Většina výdajů spadá pod přímé centralizované řízení, které provádějí útvary Komise buď v jejím ústředí, nebo v delegacích EU (2) v příslušných třetích zemích. Společné řízení se vztahuje na pomoc poskytovanou prostřednictvím mezinárodních organizací. |
| --- | --- |

6.4

Většina výdajů spadá pod přímé centralizované řízení, které provádějí útvary Komise buď v jejím ústředí, nebo v delegacích EU (2) v příslušných třetích zemích. Společné řízení se vztahuje na pomoc poskytovanou prostřednictvím mezinárodních organizací.

| 6.5 | Většinu plateb představují buď zálohy nebo průběžné platby; konečné platby netvoří v daném roce více než 20 % výdajů. |
| --- | --- |

6.5

Většinu plateb představují buď zálohy nebo průběžné platby; konečné platby netvoří v daném roce více než 20 % výdajů.

| 6.6 | Konečné platby obecně podléhají z hlediska správnosti většímu riziku než zálohy a průběžné platby, u nichž se obvykle požaduje pouze splnění určitého omezeného množství podmínek, zatímco konečné platby jsou většinou podmíněny předložením všech výdajů skutečně vynaložených na celý projekt a potvrzením jejich platnosti. |
| --- | --- |

6.6

Konečné platby obecně podléhají z hlediska správnosti většímu riziku než zálohy a průběžné platby, u nichž se obvykle požaduje pouze splnění určitého omezeného množství podmínek, zatímco konečné platby jsou většinou podmíněny předložením všech výdajů skutečně vynaložených na celý projekt a potvrzením jejich platnosti.

| 6.7 | Rozvojové projekty jsou rozptýleny do více než 150 zemí a prováděcí organizace se od sebe výrazně liší jak velikostí, tak zkušenostmi. Aby byly projekty způsobilé, musí splňovat komplexní pravidla, zejména pokud jde o zadávací řízení a udělování zakázek. |
| --- | --- |

6.7

Rozvojové projekty jsou rozptýleny do více než 150 zemí a prováděcí organizace se od sebe výrazně liší jak velikostí, tak zkušenostmi. Aby byly projekty způsobilé, musí splňovat komplexní pravidla, zejména pokud jde o zadávací řízení a udělování zakázek.

GŘ RELEX

| 6.8 | Výdaje řízené GŘ RELEX se týkají hlavně opatření prováděných v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky, nástroje stability a nástroje pro průmyslově vyspělé země. Hlavní cíle se týkají: udržování míru, předcházení konfliktům, posilování mezinárodní bezpečnosti a podpory zájmů EU u hlavních průmyslových partnerů a partnerů s vysokými příjmy ve vztahu k zahraniční politice, hospodářské integrace a globálních otázek. |
| --- | --- |

6.8

Výdaje řízené GŘ RELEX se týkají hlavně opatření prováděných v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky, nástroje stability a nástroje pro průmyslově vyspělé země. Hlavní cíle se týkají: udržování míru, předcházení konfliktům, posilování mezinárodní bezpečnosti a podpory zájmů EU u hlavních průmyslových partnerů a partnerů s vysokými příjmy ve vztahu k zahraniční politice, hospodářské integrace a globálních otázek.

| 6.8 | Většina akcí v rámci nástroje stability zahrnuje reagování na stávající nebo nově vznikající krizové situace, jakož i budování kapacit před a po krizi. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Používají se tyto způsoby řízení:






  a) | nepřímé centralizované řízení nebo společné řízení s mezinárodními organizacemi v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky; |
| --- | --- | --- |

6.9

Používají se tyto způsoby řízení:

a)

nepřímé centralizované řízení nebo společné řízení s mezinárodními organizacemi v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky;

| b) | přímé centralizované řízení pro vztahy a spolupráci s průmyslově vyspělými nečlenskými státy (nástroj pro průmyslově vyspělé země); |
| --- | --- |

b)

přímé centralizované řízení pro vztahy a spolupráci s průmyslově vyspělými nečlenskými státy (nástroj pro průmyslově vyspělé země);

| c) | přímé centralizované řízení a společné řízení pro reakci na krize a globální hrozby pro bezpečnost (nástroj stability). Projekty provádí buď ústředí, nebo delegace. |
| --- | --- |

c)

přímé centralizované řízení a společné řízení pro reakci na krize a globální hrozby pro bezpečnost (nástroj stability). Projekty provádí buď ústředí, nebo delegace.

| 6.10 | U společné zahraniční a bezpečnostní politiky se výdaje týkají hlavně fungování evropské bezpečnostní a obranné politiky prostřednictvím civilních misí zřízených v různých zemích a na různých územích, které se většinou vyznačují velkým politickým rizikem a nestabilitou. S podobnými riziky je spojen i nástroj stability. |
| --- | --- |

6.10

U společné zahraniční a bezpečnostní politiky se výdaje týkají hlavně fungování evropské bezpečnostní a obranné politiky prostřednictvím civilních misí zřízených v různých zemích a na různých územích, které se většinou vyznačují velkým politickým rizikem a nestabilitou. S podobnými riziky je spojen i nástroj stability.

| 6.10 | V případech, kdy nestabilní politické prostředí vytváří zvýšenou úroveň rizika, se uplatňují zmírňující opatření, jako jsou například kontrolní mise ex post prováděné ústředím nebo delegacemi, spolu s povinnými externími audity organizovanými příjemci v rámci jejich smluvních požadavků. |
| --- | --- |

6.10

V případech, kdy nestabilní politické prostředí vytváří zvýšenou úroveň rizika, se uplatňují zmírňující opatření, jako jsou například kontrolní mise ex post prováděné ústředím nebo delegacemi, spolu s povinnými externími audity organizovanými příjemci v rámci jejich smluvních požadavků.

| 6.11 | Podobně jako u úřadu EuropeAid se většina výdajů řízených GŘ RELEX provádí na základě záloh či průběžných plateb. Průběžné platby jsou zpravidla podmíněny předložením dokladů o tom, že bylo vynaložením výdajů dosaženo určité úrovně realizace projektu. Konečné platby jsou podmíněny předložením všech výdajů skutečně vynaložených na celý projekt a potvrzením jejich platnosti. |
| --- | --- |

6.11

Podobně jako u úřadu EuropeAid se většina výdajů řízených GŘ RELEX provádí na základě záloh či průběžných plateb. Průběžné platby jsou zpravidla podmíněny předložením dokladů o tom, že bylo vynaložením výdajů dosaženo určité úrovně realizace projektu. Konečné platby jsou podmíněny předložením všech výdajů skutečně vynaložených na celý projekt a potvrzením jejich platnosti.

GŘ ELARG

| 6.12 | GŘ ELARG řídí výdaje související se strategií a procesem rozšíření především v rámci nástroje předvstupní pomoci, programu Phare včetně povstupní pomoci, programu CARDS (3) a předvstupní finanční pomoci pro Turecko. |
| --- | --- |

6.12

GŘ ELARG řídí výdaje související se strategií a procesem rozšíření především v rámci nástroje předvstupní pomoci, programu Phare včetně povstupní pomoci, programu CARDS (3) a předvstupní finanční pomoci pro Turecko.

| 6.13 | Významná část výdajů je realizována na základě plateb prováděných přímo vnitrostátním orgánům v přijímajících zemích. První převod prostředků se zpravidla provádí při podpisu příslušných národních programů. Uvolnění následných plateb je podmíněno schválením prohlášení, které uvádí, že určité procento prostředků, jež byly předtím převedeny, již bylo přiděleno na závazky a že vzniklé výdaje jsou způsobilé pro financování z EU. |
| --- | --- |

6.13

Významná část výdajů je realizována na základě plateb prováděných přímo vnitrostátním orgánům v přijímajících zemích. První převod prostředků se zpravidla provádí při podpisu příslušných národních programů. Uvolnění následných plateb je podmíněno schválením prohlášení, které uvádí, že určité procento prostředků, jež byly předtím převedeny, již bylo přiděleno na závazky a že vzniklé výdaje jsou způsobilé pro financování z EU.

| 6.14 | Platby se obecně uskutečňují buď v rámci přímého centralizovaného, nebo decentralizovaného řízení. V případě decentralizovaného řízení provádí kontroly ex ante u rozhodnutí o udělení zakázky delegace Komise, přičemž za specifických podmínek se od kontroly ex ante upouští. |
| --- | --- |

6.14

Platby se obecně uskutečňují buď v rámci přímého centralizovaného, nebo decentralizovaného řízení. V případě decentralizovaného řízení provádí kontroly ex ante u rozhodnutí o udělení zakázky delegace Komise, přičemž za specifických podmínek se od kontroly ex ante upouští.

GŘ ECHO

| 6.15 | GŘ ECHO je odpovědné za provádění výdajů souvisejících s humanitární pomocí EU podle nařízení Rady (ES) č.1257/96 (4). Tyto výdaje řídí ze svého ústředí. Zhruba polovina rozpočtových prostředků přidělených na závazky je určena pro nevládní organizace (přímé centralizované řízení) a druhá polovina OSN a dalším mezinárodním organizacím (společné řízení). |
| --- | --- |

6.15

GŘ ECHO je odpovědné za provádění výdajů souvisejících s humanitární pomocí EU podle nařízení Rady (ES) č.1257/96 (4). Tyto výdaje řídí ze svého ústředí. Zhruba polovina rozpočtových prostředků přidělených na závazky je určena pro nevládní organizace (přímé centralizované řízení) a druhá polovina OSN a dalším mezinárodním organizacím (společné řízení).

| 6.16 | Významný podíl na celkových výdajích představují zálohy a průběžné platby. Vzhledem ke svému charakteru s sebou nesou ve vztahu ke správnosti nižší riziko než konečné platby. U záloh a průběžných plateb se většinou vyžaduje pouze soulad s určitým omezeným počtem podmínek, zatímco konečné platby jsou podmíněny předložením všech výdajů skutečně vynaložených na celý projekt a potvrzením jejich platnosti. |
| --- | --- |

6.16

Významný podíl na celkových výdajích představují zálohy a průběžné platby. Vzhledem ke svému charakteru s sebou nesou ve vztahu ke správnosti nižší riziko než konečné platby. U záloh a průběžných plateb se většinou vyžaduje pouze soulad s určitým omezeným počtem podmínek, zatímco konečné platby jsou podmíněny předložením všech výdajů skutečně vynaložených na celý projekt a potvrzením jejich platnosti.

Rozsah a koncepce auditu

| 6.17 | Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  . V případě auditu skupiny politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ je třeba brát v úvahu následující specifika: |
| --- | --- |

6.17

Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  . V případě auditu skupiny politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ je třeba brát v úvahu následující specifika:

6.17

| a) | testován byl vzorek 180 plateb obsahující 83 záloh, 48 průběžných plateb a 49 konečných plateb; |
| --- | --- |

a)

testován byl vzorek 180 plateb obsahující 83 záloh, 48 průběžných plateb a 49 konečných plateb;

| b) | posuzovala se účelnost systémů dohledu a kontroly Komise na úrovni ústředí i delegací, včetně:






  i) | kontrol ex ante, |
| --- | --- | --- |

b)

posuzovala se účelnost systémů dohledu a kontroly Komise na úrovni ústředí i delegací, včetně:

i)

kontrol ex ante,

| ii) | monitorování a dohledu, |
| --- | --- |

ii)

monitorování a dohledu,

| iii) | externích auditů (5), |
| --- | --- |

iii)

externích auditů (5),

| iv) | interního auditu. |
| --- | --- |

iv)

interního auditu.

| a) | Komise konstatuje, že ve vzorku za rok 2009 bylo zahrnuto mnohem více konečných plateb, než tomu bylo v předchozích letech. |
| --- | --- |

a)

SPRÁVNOST OPERACÍ

| 6.18 | Z operací zatížených chybami obsahuje 26 % operací (šest z 23) vyčíslitelné chyby, zbývajících 74 % obsahuje chyby nevyčíslitelné (17 z 23). Nejpravděpodobnější míra chyb odhadnutá Účetním dvorem se pohybuje v rozmezí 2 % až 5 % (
  příloha 6.1
  ). |
| --- | --- |

6.18

Z operací zatížených chybami obsahuje 26 % operací (šest z 23) vyčíslitelné chyby, zbývajících 74 % obsahuje chyby nevyčíslitelné (17 z 23). Nejpravděpodobnější míra chyb odhadnutá Účetním dvorem se pohybuje v rozmezí 2 % až 5 % (
  příloha 6.1
  ).

| 6.18 | Komise vítá zvýšení „frekvence“ transakcí, jež Účetní dvůr považuje za zcela „správné“ (v 87 %) v porovnání s údaji za roky 2008 a 2007. |
| --- | --- |

6.18

| 6.19 | Nejdůležitější zjištěné chyby představovaly:






  a) | vyčíslitelné chyby ve způsobilosti (např. nesplnění požadovaných základních podmínek, výdaje vzniklé mimo období způsobilosti, zahrnutí nezpůsobilých výdajů do žádostí o náhradu nákladů projektu a nesprávnosti u postupů pro zadávací řízení a udělování zakázek realizovaných prováděcími organizacemi); |
| --- | --- | --- |

6.19

Nejdůležitější zjištěné chyby představovaly:

a)

vyčíslitelné chyby ve způsobilosti (např. nesplnění požadovaných základních podmínek, výdaje vzniklé mimo období způsobilosti, zahrnutí nezpůsobilých výdajů do žádostí o náhradu nákladů projektu a nesprávnosti u postupů pro zadávací řízení a udělování zakázek realizovaných prováděcími organizacemi);

| b) | nevyčíslitelné chyby (např. nesprávnosti v postupech zadávání zakázek, nedodržení kritérií pro udělení zakázek stanovených v příslušných rozhodnutích o financování, neexistující vhodná auditní stopa). |
| --- | --- |

b)

nevyčíslitelné chyby (např. nesprávnosti v postupech zadávání zakázek, nedodržení kritérií pro udělení zakázek stanovených v příslušných rozhodnutích o financování, neexistující vhodná auditní stopa).

| 6.20 | Celkově je většina zjištěných chyb nevyčíslitelné povahy a byla zjištěna na úrovni delegací EU. |
| --- | --- |

6.20

Celkově je většina zjištěných chyb nevyčíslitelné povahy a byla zjištěna na úrovni delegací EU.

| 6.20 | Delegace EU zodpovídají za velkou většinu plateb v portfoliu vnější pomoci Komise. Co se týče úřadu EuropeAid, ([0-9]+) % průběžného portfolia rozpočtu EU (nesplacené závazky) bylo v roce 2009 spravováno delegacemi. |
| --- | --- |

6.20

| 6.21 | Některé ze zjištěných chyb byly v průběžných platbách a budou tedy předmětem následných kontrol v rámci procesu vnitřní kontroly. U některých konečných plateb však Účetní dvůr zjistil chyby, které kontroly Komise neodhalily. |
| --- | --- |

6.21

Některé ze zjištěných chyb byly v průběžných platbách a budou tedy předmětem následných kontrol v rámci procesu vnitřní kontroly. U některých konečných plateb však Účetní dvůr zjistil chyby, které kontroly Komise neodhalily.

| 6.21 | Komise se domnívá, že pátrací a nápravná opatření před konečnými platbami (např. předkládání zpráv, externí audity, ověřování výdajů a transakční kontroly prováděné zaměstnanci Komise) jsou účelná. Kromě toho lze možné nesrovnalosti ještě následně napravit provedením auditů ex post a získáním příslušných částek zpět. Kontroly nicméně nemohou reálně snížit riziko finančních chyb na nulu. |
| --- | --- |

6.21

Komise se domnívá, že pátrací a nápravná opatření před konečnými platbami (např. předkládání zpráv, externí audity, ověřování výdajů a transakční kontroly prováděné zaměstnanci Komise) jsou účelná. Kromě toho lze možné nesrovnalosti ještě následně napravit provedením auditů ex post a získáním příslušných částek zpět. Kontroly nicméně nemohou reálně snížit riziko finančních chyb na nulu.

ÚČELNOST SYSTÉMŮ

| 6.22 | Výsledky prověrky systémů jsou shrnuty v
  příloze 6.2
  . Systémy dohledu a kontroly byly celkově vyhodnoceny jako částečně účelné. |
| --- | --- |

6.22

Výsledky prověrky systémů jsou shrnuty v
  příloze 6.2
  . Systémy dohledu a kontroly byly celkově vyhodnoceny jako částečně účelné.

| 6.22 | Komise se domnívá, že víceleté systémy dohledu a kontroly pro skupinu politik vnější pomoci, rozvoje a rozšíření jsou účelné a rok od roku se významně zlepšují, což se odráží ve zvýšení podílu zcela správných plateb zjištěných Účetním dvorem v jeho vzorku. |
| --- | --- |

6.22

Úřad EuropeAid

| 6.23 | Jak bylo uvedeno ve výroční zprávě Evropského účetního dvora o činnostech financovaných z osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu (zpráva o ERF), systémy dohledu a kontroly úřadu EuropeAid byly posouzeny jako částečně účelné. |
| --- | --- |

6.23

Jak bylo uvedeno ve výroční zprávě Evropského účetního dvora o činnostech financovaných z osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu (zpráva o ERF), systémy dohledu a kontroly úřadu EuropeAid byly posouzeny jako částečně účelné.

| 6.23 | Komise vítá zjištění Účetního dvora, že „úřad EuropeAid zavedl komplexní kontrolní strategii“ a že „v roce 2009 úřad EuropeAid nadále významným způsobem zkvalitňoval koncepci i fungování svých systémů dohledu a kontroly“ (viz bod 54 výroční zprávy o ERF za rozpočtový rok 2009). |
| --- | --- |

6.23

GŘ RELEX

| 6.24 | Systémy dohledu a kontroly GŘ RELEX byly celkově posouzeny jako částečně účelné. |
| --- | --- |

6.24

Systémy dohledu a kontroly GŘ RELEX byly celkově posouzeny jako částečně účelné.

| 6.24 | Komise vítá, že Účetní dvůr potvrzuje nedávno zavedená zlepšení. |
| --- | --- |

6.24

| 6.25 | Posouzení systémů dohledu a kontroly GŘ RELEX spočívalo v kontrole opatření přijatých v návaznosti na posouzení systémů provedené v předchozích letech a prověrce výsledků činnosti interního auditu. |
| --- | --- |

6.25

Posouzení systémů dohledu a kontroly GŘ RELEX spočívalo v kontrole opatření přijatých v návaznosti na posouzení systémů provedené v předchozích letech a prověrce výsledků činnosti interního auditu.

Kontroly ex ante

| 6.26 | Postupy kontrol ex ante u GŘ RELEX byly v roce 2009 posíleny zavedením nových postupů a kontrolních seznamů, ačkoli účelnost těchto změn bude možno posoudit až v budoucích letech. Účetní dvůr však konstatuje, že určité dříve zjištěné nedostatky nebyly dosud odstraněny (např. nedostatečné předběžné posuzování misí v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky, které vyžaduje článek 56 finančního nařízení). |
| --- | --- |

6.26

Postupy kontrol ex ante u GŘ RELEX byly v roce 2009 posíleny zavedením nových postupů a kontrolních seznamů, ačkoli účelnost těchto změn bude možno posoudit až v budoucích letech. Účetní dvůr však konstatuje, že určité dříve zjištěné nedostatky nebyly dosud odstraněny (např. nedostatečné předběžné posuzování misí v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky, které vyžaduje článek 56 finančního nařízení).

| 6.26 | Nový návrh na revizi finančního nařízení zahrnuje potvrzení skutečnosti, že hodnocení souladu s článkem 56 lze provádět pouze postupně vzhledem ke zvláštní povaze těchto misí, které jsou vytvářeny ad hoc a ex nihilo.

  Pokud jde o kontrolní seznamy pro zadávání zakázek v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky, tyto seznamy byly dokončeny a již se používají. |
| --- | --- |

6.26

Nový návrh na revizi finančního nařízení zahrnuje potvrzení skutečnosti, že hodnocení souladu s článkem 56 lze provádět pouze postupně vzhledem ke zvláštní povaze těchto misí, které jsou vytvářeny ad hoc a ex nihilo.

Pokud jde o kontrolní seznamy pro zadávání zakázek v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky, tyto seznamy byly dokončeny a již se používají.

Monitorování a dohled

| 6.27 | Účetní dvůr zjistil u systému vnitřní kontroly přetrvávající nedostatky týkající se monitorování a dohledu, ačkoli byla zaznamenána zlepšení v oblasti uzavírání starých zakázek, u nichž již došlo k ukončení činnosti (mechanismus rychlé reakce). Ke konci roku nebylo uzavřeno 16 spisových případů u mechanismu rychlé reakce a u 20 zakázek v oblasti společné zahraniční a bezpečností politiky, u nichž již vypršel termín plnění (u většiny těchto zakázek v roce 2008), nebyla obdržena závěrečná zpráva. |
| --- | --- |

6.27

Účetní dvůr zjistil u systému vnitřní kontroly přetrvávající nedostatky týkající se monitorování a dohledu, ačkoli byla zaznamenána zlepšení v oblasti uzavírání starých zakázek, u nichž již došlo k ukončení činnosti (mechanismus rychlé reakce). Ke konci roku nebylo uzavřeno 16 spisových případů u mechanismu rychlé reakce a u 20 zakázek v oblasti společné zahraniční a bezpečností politiky, u nichž již vypršel termín plnění (u většiny těchto zakázek v roce 2008), nebyla obdržena závěrečná zpráva.

| 6.27 | Komise ve skutečnosti přijala opatření týkající se uzavření starých souborů (v oblasti MRP i SZBP) již v roce 2009. Toto úsilí bude v průběhu roku 2010 pokračovat. |
| --- | --- |

6.27

Kontroly ex post

| 6.28 | Co se týče kontrol ex post, generální ředitel uvedl ve svém prohlášení o věrohodnosti jednu závažnou výhradu týkající se účelnosti těchto kontrol prováděných u provozních rozpočtů pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku a nástroj stability, a to na základě nedostatků zjištěných jak Účetním dvorem v roce 2008, tak interním auditem (viz též bod 6.49). |
| --- | --- |

6.28

Co se týče kontrol ex post, generální ředitel uvedl ve svém prohlášení o věrohodnosti jednu závažnou výhradu týkající se účelnosti těchto kontrol prováděných u provozních rozpočtů pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku a nástroj stability, a to na základě nedostatků zjištěných jak Účetním dvorem v roce 2008, tak interním auditem (viz též bod 6.49).

| 6.28 | Generální ředitel GŘ RELEX vypracoval akční plán, který má zajistit další kroky v návaznosti na výhradu uvedenou ve výroční zprávě o činnosti za rok 2009 a zlepšit kvalitu věrohodnosti pro rok 2010. |
| --- | --- |

6.28

| 6.29 | Účetní dvůr nicméně uznává, že ve srovnání s rokem 2008 došlo ve fungování systému kontrol ex post ke zlepšení. Byla vytvořena a zavedena strategie kontrol ex post a zvýšil se počet provedených kontrol ex post. Účelnost těchto změn bude možné posoudit až v budoucích letech. |
| --- | --- |

6.29

Účetní dvůr nicméně uznává, že ve srovnání s rokem 2008 došlo ve fungování systému kontrol ex post ke zlepšení. Byla vytvořena a zavedena strategie kontrol ex post a zvýšil se počet provedených kontrol ex post. Účelnost těchto změn bude možné posoudit až v budoucích letech.

| 6.29 | Komise vítá, že Účetní dvůr potvrzuje zavedená zlepšení, která pokračovala v roce 2010. Mezi opatření přijatá v tomto roce patří zdokonalená metodika kontrol na místě, poskytování školení, jakož i lepší pokyny pro dokumentování výsledků kontrol ex post. |
| --- | --- |

6.29

Komise vítá, že Účetní dvůr potvrzuje zavedená zlepšení, která pokračovala v roce 2010. Mezi opatření přijatá v tomto roce patří zdokonalená metodika kontrol na místě, poskytování školení, jakož i lepší pokyny pro dokumentování výsledků kontrol ex post.

Interní audit

| 6.30 | Fungování interního auditu bylo všeobecně vyhodnoceno jako účelné. V roce 2009 fungovalo oddělení interního auditu v plném personálním obsazení a provádělo kontroly relevantních a užitečných témat. |
| --- | --- |

6.30

Fungování interního auditu bylo všeobecně vyhodnoceno jako účelné. V roce 2009 fungovalo oddělení interního auditu v plném personálním obsazení a provádělo kontroly relevantních a užitečných témat.

GŘ ELARG

Kontroly ex ante

| 6.31 | Kontroly ex ante byly posouzeny jako částečně účelné. Kontroly ex ante prováděné delegacemi EU nebyly schopny chybám, jejichž míra zjištěná Účetním dvorem u zadávacích řízení řízených národními platebními agenturami byla významná, předcházet ani je odhalovat a opravovat (viz bod 6.19.a)). |
| --- | --- |

6.31

Kontroly ex ante byly posouzeny jako částečně účelné. Kontroly ex ante prováděné delegacemi EU nebyly schopny chybám, jejichž míra zjištěná Účetním dvorem u zadávacích řízení řízených národními platebními agenturami byla významná, předcházet ani je odhalovat a opravovat (viz bod 6.19.a)).

| 6.31 | Komise považuje kontroly ex ante jak na ústředí, tak v delegacích EU za účelné. Jak potvrdil Účetní dvůr, Komise dále zlepšila své vnitřní systémy a dokončila příslušnou sadu pokynů. Ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2008 byly kontroly ex ante vyhodnoceny jako účelné. |
| --- | --- |

6.31

Komise považuje kontroly ex ante jak na ústředí, tak v delegacích EU za účelné. Jak potvrdil Účetní dvůr, Komise dále zlepšila své vnitřní systémy a dokončila příslušnou sadu pokynů. Ve výroční zprávě za rozpočtový rok 2008 byly kontroly ex ante vyhodnoceny jako účelné.

| 6.32 | Účetní dvůr zjistil řadu nedostatků v nastavení a provozu systému decentralizovaného provádění (DIS) pro Chorvatsko a Turecko. Patří k nim: |
| --- | --- |

6.32

Účetní dvůr zjistil řadu nedostatků v nastavení a provozu systému decentralizovaného provádění (DIS) pro Chorvatsko a Turecko. Patří k nim:

| 6.32 | V roce 2009 GŘ ELARG nadále zajišťovalo, aby vnitrostátní orgány v Chorvatsku a Turecku dodržovaly podmínky (částečného) přenesení řídicích pravomocí. Ponechala v platnosti kontroly ex ante prováděné delegací za účelem zmírnění rizik.

  Důkladné prozkoumání transakcí Účetním dvorem navíc neodhalilo žádné významné vady kromě určitého nedostatku auditní stopy umožňující plně vysvětlit rozhodnutí přijatá delegacemi. |
| --- | --- |

6.32

V roce 2009 GŘ ELARG nadále zajišťovalo, aby vnitrostátní orgány v Chorvatsku a Turecku dodržovaly podmínky (částečného) přenesení řídicích pravomocí. Ponechala v platnosti kontroly ex ante prováděné delegací za účelem zmírnění rizik.

Důkladné prozkoumání transakcí Účetním dvorem navíc neodhalilo žádné významné vady kromě určitého nedostatku auditní stopy umožňující plně vysvětlit rozhodnutí přijatá delegacemi.

| a) | potřeba konkrétnějších pokynů pro postup „přenesení řídících pravomocí“ (6), které by lépe objasňovaly role různých útvarů Komise v tomto procesu; |
| --- | --- |

a)

potřeba konkrétnějších pokynů pro postup „přenesení řídících pravomocí“ (6), které by lépe objasňovaly role různých útvarů Komise v tomto procesu;

| a) | Jelikož se další země připravují požádat o přenesení řízení, GŘ ELARG zaktualizovalo svůj vnitřní pokyn z roku 2008 s ohledem na zkušenosti získané z případů přenesení řízení uskutečněných v roce 2008 a všem subjektům zapojeným do tohoto procesu poskytlo v roce 2009 další pokyny. Úplný dokument „Pokyny k přenesení řízení“ se v současné době připravuje, což je dostatečně včas pro žádosti, které budou přijímány v příštích několika letech. |
| --- | --- |

a)

| b) | nedostatečné doklady o tom, že delegace provedly kontroly a předložily jejich výsledky vedoucím delegací při provozním schvalování žádostí o financování. |
| --- | --- |

b)

nedostatečné doklady o tom, že delegace provedly kontroly a předložily jejich výsledky vedoucím delegací při provozním schvalování žádostí o financování.

| b) | Úloha vedoucího delegace schvalujícího žádost o finanční prostředky je jasně stanovena ve vnitřních pokynech vydaných generálním ředitelstvím ELARG. Kontroly, které se mají provádět podle jeho pokynů, představují potřebný základ pro schválení konkrétní žádosti o finanční prostředky. |
| --- | --- |

b)

| 6.33 | Nedostatky byly též zaznamenány u centralizovaného řízení ze strany Komise, včetně případů nedostatečné dokumentace a nedodržování pravidel. |
| --- | --- |

6.33

Nedostatky byly též zaznamenány u centralizovaného řízení ze strany Komise, včetně případů nedostatečné dokumentace a nedodržování pravidel.

| 6.33 | Připomínky vznesené Účetním dvorem se v podstatě týkají možných zlepšení auditní stopy, ale nikoli věcných chyb při uplatňování pravidel. Většina z nich byla řešena na začátku roku 2010 prostřednictvím vnitřních pokynů a vysvětlujících poznámek. |
| --- | --- |

6.33

| 6.34 | Ke konci roku 2009 nebyly dokončeny všechny nezbytné pokyny pro uzavírání a zúčtování programů Phare a CARDS (včetně použití paušálních finančních oprav). V mezidobí GŘ ELARG snížilo, ale nikoliv zcela eliminovalo zpoždění ve zpracování konečných výkazů nákladů k programu Phare a přechodovému nástroji v nových členských zemích. Zpoždění, která zde nadále přetrvávají, jsou podstatná (až pět let). |
| --- | --- |

6.34

Ke konci roku 2009 nebyly dokončeny všechny nezbytné pokyny pro uzavírání a zúčtování programů Phare a CARDS (včetně použití paušálních finančních oprav). V mezidobí GŘ ELARG snížilo, ale nikoliv zcela eliminovalo zpoždění ve zpracování konečných výkazů nákladů k programu Phare a přechodovému nástroji v nových členských zemích. Zpoždění, která zde nadále přetrvávají, jsou podstatná (až pět let).

| 6.34 | Od roku 2003, kdy došlo ke změně finančního nařízení a prováděcích pravidel, GŘ ELARG vždy používalo postup schvalování účetních závěrek podle požadavků tohoto upraveného znění finančního nařízení. Tento postup byl pravidelně aktualizován a nyní je nahrazen rozsáhlejším konsolidovaným dokumentem „Zásady pro schvalování účetní závěrky v případě decentralizovaného řízení – program Phare a přechodový nástroj“, přijatým v červnu 2010, v němž je mnohem podrobněji uvedeno, jak lze v případě potřeby použít paušální opravy nedostatků systému (například pro schválení účetní závěrky u programů v rámci rozšířeného decentralizovaného řízení).

  Jen v samotném roce 2009 GŘ ELARG uzavřelo 375 závěrečných výkazů, tj. mnohem vyšší počet než množství nově zahájených programů. Zbývají některé případy, u nichž sporné řízení trvá dlouho a ke schválení účetní závěrky může dojít až za několik let. |
| --- | --- |

6.34

Jen v samotném roce 2009 GŘ ELARG uzavřelo 375 závěrečných výkazů, tj. mnohem vyšší počet než množství nově zahájených programů. Zbývají některé případy, u nichž sporné řízení trvá dlouho a ke schválení účetní závěrky může dojít až za několik let.

Monitorování a dohled

| 6.35 | Monitorování a dohled byly vyhodnoceny jako účelné. Účetní dvůr nicméně zjistil, že nedostatky, na něž bylo upozorněno v předchozích letech, nebyly dosud plně odstraněny. |
| --- | --- |

6.35

Monitorování a dohled byly vyhodnoceny jako účelné. Účetní dvůr nicméně zjistil, že nedostatky, na něž bylo upozorněno v předchozích letech, nebyly dosud plně odstraněny.

| 6.36 | Mezi tyto nedostatky patří potřeba dostatečného ověřování kvality údajů zadávaných do manažerských informačních systémů (CRIS, i-Perseus), o níž svědčí chyby v přiřazování kódů zjištěné v průběhu testování operací Účetním dvorem. |
| --- | --- |

6.36

Mezi tyto nedostatky patří potřeba dostatečného ověřování kvality údajů zadávaných do manažerských informačních systémů (CRIS, i-Perseus), o níž svědčí chyby v přiřazování kódů zjištěné v průběhu testování operací Účetním dvorem.

| 6.37 | Účetní dvůr dále zaznamenal, že v rámci decentralizovaného řízení nejsou výsledky návštěv delegací EU u příjemců vždy zaznamenávány způsobem, který by umožňoval jak účelnou analýzu, tak kontrolu následných opatření. |
| --- | --- |

6.37

Účetní dvůr dále zaznamenal, že v rámci decentralizovaného řízení nejsou výsledky návštěv delegací EU u příjemců vždy zaznamenávány způsobem, který by umožňoval jak účelnou analýzu, tak kontrolu následných opatření.

Externí audity

| 6.38 | Fungování externích auditů bylo posouzeno jako obecně účelné. |
| --- | --- |

6.38

Fungování externích auditů bylo posouzeno jako obecně účelné.

| 6.38 | Komise se domnívá, že kontroly ex post v případě decentralizovaného řízení jsou zcela účelné. Připouští, že funkce kontroly ex post v případě centralizovaného řízení dosud není plně zavedena.

  Tyto další audity ex post provedené samostatnou horizontální jednotkou a uvedené v tomto oddílu mají pověřené schvalující osobě poskytnout dodatečnou záruku nad rámec požadavků finančního nařízení. |
| --- | --- |

6.38

Komise se domnívá, že kontroly ex post v případě decentralizovaného řízení jsou zcela účelné. Připouští, že funkce kontroly ex post v případě centralizovaného řízení dosud není plně zavedena.

Tyto další audity ex post provedené samostatnou horizontální jednotkou a uvedené v tomto oddílu mají pověřené schvalující osobě poskytnout dodatečnou záruku nad rámec požadavků finančního nařízení.

| 6.39 | V roce 2009 vytvořilo GŘ ELARG zvláštní strategii na zavedení auditů ex post u centrálně řízených projektů. Tato nová strategie bude zavedena až od roku 2010. |
| --- | --- |

6.39

V roce 2009 vytvořilo GŘ ELARG zvláštní strategii na zavedení auditů ex post u centrálně řízených projektů. Tato nová strategie bude zavedena až od roku 2010.

| 6.39 | Tato nová strategie přidává další vrstvu poskytující větší jistotu, aniž by to bylo požadováno finančním nařízením. |
| --- | --- |

6.39

Interní audit

| 6.40 | Fungování interního auditu bylo celkově vyhodnoceno jako účelné. V roce 2009 fungovalo oddělení interního auditu v plném personálním obsazení a provádělo kontroly relevantních a užitečných témat. |
| --- | --- |

6.40

Fungování interního auditu bylo celkově vyhodnoceno jako účelné. V roce 2009 fungovalo oddělení interního auditu v plném personálním obsazení a provádělo kontroly relevantních a užitečných témat.

GŘ ECHO

Kontroly ex ante

| 6.41 | Kontroly ex ante byly vyhodnoceny jako obecně účelné. |
| --- | --- |

6.41

Kontroly ex ante byly vyhodnoceny jako obecně účelné.

| 6.42 | Dle názoru Účetního dvora je koncepce zavedených finančních postupů natolik dobrá, že umožňuje odhalování a opravu chyb, ke kterým dochází na straně partnerů. Účetní dvůr však zaznamenal, že nedostatky zjištěné během pravidelných kontrol systémů partnerů nejsou vždy včas partnery řešeny ani nejsou při obnovování akreditace těchto partnerů vždy brány v úvahu. To snižuje míru, v níž se Komise může na účelnost systémů vnitřní kontroly partnerů při předcházení chybám a nesprávnostem spoléhat. |
| --- | --- |

6.42

Dle názoru Účetního dvora je koncepce zavedených finančních postupů natolik dobrá, že umožňuje odhalování a opravu chyb, ke kterým dochází na straně partnerů. Účetní dvůr však zaznamenal, že nedostatky zjištěné během pravidelných kontrol systémů partnerů nejsou vždy včas partnery řešeny ani nejsou při obnovování akreditace těchto partnerů vždy brány v úvahu. To snižuje míru, v níž se Komise může na účelnost systémů vnitřní kontroly partnerů při předcházení chybám a nesprávnostem spoléhat.

| 6.42 | Výsledky auditů jsou k dispozici a používají se při posuzování partnerů. Při akreditaci partnerů se také využívají vstupní informace shromážděné ze sledování prováděných projektů a zvažují se mimo jiné finanční, právní a provozní stránky partnera. Posouzení a audity často vyústí v doporučení, aby partneři zlepšili své systémy vnitřní kontroly. Mnoho zpráv o auditu bezprostředně vedlo ke změnám postavení přiznaného kontrolním systémům partnerů. Současný systém auditů a posuzování partnerů zavedený generálním ředitelstvím ECHO vedl k vytvoření kontrolního systému, který poskytuje vyvážený a účelný pohled na vnitřní kontrolní systémy partnerů, jenž pomáhá předcházet chybám a nesrovnalostem. |
| --- | --- |

6.42

| 6.43 | Vzhledem k obecné povaze cílů obsažených v rozhodnutích o financování, jež jsou podkladem zakázek, které se budou provádět, je navíc informované posouzení předložených návrhů obtížné. Dokumentace provedených posouzení navíc neumožňuje celkové srovnání podaných návrhů. |
| --- | --- |

6.43

Vzhledem k obecné povaze cílů obsažených v rozhodnutích o financování, jež jsou podkladem zakázek, které se budou provádět, je navíc informované posouzení předložených návrhů obtížné. Dokumentace provedených posouzení navíc neumožňuje celkové srovnání podaných návrhů.

| 6.43 | Přestože plně dostačují k vypracování rozhodnutí o financování, na cíle stanovené v rozhodnutích o financování humanitární pomoci je nutno pohlížet společně s podrobnými informacemi o zjištěných potřebách, navrhované strategii a nezbytných součástech přesvědčivé reakce, které jsou obsaženy v podkladovém dokumentu rozhodnutí.

  S ohledem na složitost krizových situací, množství potřeb a dostupnost jiných dárců jsou podrobné potřeby, jež je třeba řešit společně s určenou reakcí, uvedeny v návrzích předložených partnery generálního ředitelství ECHO podle rozhodnutí Komise o financování. Komise se domnívá, že postupy výběru projektů zavedené generálním ředitelstvím ECHO odráží specifika humanitární pomoci a poskytují vysokou úroveň záruk, co se týče kvality pomoci poskytované partnery generálního ředitelství ECHO. Komise nicméně připouští, že dokumentaci hodnocení návrhů lze dále zlepšit, zefektivnit a standardizovat. |
| --- | --- |

6.43

S ohledem na složitost krizových situací, množství potřeb a dostupnost jiných dárců jsou podrobné potřeby, jež je třeba řešit společně s určenou reakcí, uvedeny v návrzích předložených partnery generálního ředitelství ECHO podle rozhodnutí Komise o financování. Komise se domnívá, že postupy výběru projektů zavedené generálním ředitelstvím ECHO odráží specifika humanitární pomoci a poskytují vysokou úroveň záruk, co se týče kvality pomoci poskytované partnery generálního ředitelství ECHO. Komise nicméně připouští, že dokumentaci hodnocení návrhů lze dále zlepšit, zefektivnit a standardizovat.

Monitorování a dohled

| 6.44 | Systémy pro monitorování a dohled jsou všeobecně účelné. Účetní dvůr však konstatuje, že Komise nemonitoruje míru, v níž jsou partnery rámcových dohod o partnerství využívána „humanitární zásobovací střediska“ (7), a to i přes důležitost těchto středisek pro snižování rizika chyb v postupech zadávání zakázek. |
| --- | --- |

6.44

Systémy pro monitorování a dohled jsou všeobecně účelné. Účetní dvůr však konstatuje, že Komise nemonitoruje míru, v níž jsou partnery rámcových dohod o partnerství využívána „humanitární zásobovací střediska“ (7), a to i přes důležitost těchto středisek pro snižování rizika chyb v postupech zadávání zakázek.

| 6.44 | Komise vítá celkový závěr Účetního dvora.

  Co se týče humanitárních zásobovacích středisek, Komise vítá uznání jejich celkové užitečnosti. |
| --- | --- |

6.44

Co se týče humanitárních zásobovacích středisek, Komise vítá uznání jejich celkové užitečnosti.

Externí audity

| 6.45 | Činnost v oblasti auditů ex post byla vyhodnocena jako účelná. Účetní dvůr potvrdil, že se i nadále rozvíjela zlepšení, jichž bylo v této oblasti dosaženo již v roce 2008. Existuje zde ale stále prostor pro zlepšování, a to konkrétně u konsolidace opatření přijatých v návaznosti na auditní zjištění (týkajících se zejména zpětného získávání nezpůsobilých výdajů). |
| --- | --- |

6.45

Činnost v oblasti auditů ex post byla vyhodnocena jako účelná. Účetní dvůr potvrdil, že se i nadále rozvíjela zlepšení, jichž bylo v této oblasti dosaženo již v roce 2008. Existuje zde ale stále prostor pro zlepšování, a to konkrétně u konsolidace opatření přijatých v návaznosti na auditní zjištění (týkajících se zejména zpětného získávání nezpůsobilých výdajů).

| 6.45 | Komise vítá posouzení Účetním dvorem a potvrzuje svůj závazek neustále zlepšovat svůj postup následných kroků. |
| --- | --- |

6.45

Interní audity

| 6.46 | Fungování interního auditu bylo celkově vyhodnoceno jako účelné. V roce 2009 fungovalo oddělení interního auditu v plném personálním obsazení a provádělo kontroly relevantních a užitečných témat. |
| --- | --- |

6.46

Fungování interního auditu bylo celkově vyhodnoceno jako účelné. V roce 2009 fungovalo oddělení interního auditu v plném personálním obsazení a provádělo kontroly relevantních a užitečných témat.

SPOLEHLIVOST PROHLÁŠENÍ VEDOUCÍCH PRACOVNÍKŮ KOMISE K AUDITU

| 6.47 | Výsledky přezkumu prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu jsou shrnuty v
  příloze 6.3
  . |
| --- | --- |

6.47

Výsledky přezkumu prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu jsou shrnuty v
  příloze 6.3
  .

| 6.48 | Účetní dvůr uznává zlepšení, kterých všechna GŘ z této skupiny politik dosáhla, co se týče kvality informací uváděných ve výročních zprávách o činnosti. |
| --- | --- |

6.48

Účetní dvůr uznává zlepšení, kterých všechna GŘ z této skupiny politik dosáhla, co se týče kvality informací uváděných ve výročních zprávách o činnosti.

| 6.48 | Komise provedla průzkum s cílem identifikovat faktory úspěchu, které ovlivňují kvalitu výročních zpráv o činnosti. V reakci na zjištěné faktory byla zavedena řada opatření s cílem zlepšit kvalitu důkazů předkládaných na podporu věrohodnosti a čitelnosti zpráv. Komise proto vítá, že Účetní dvůr kladně hodnotí výroční zprávy o činnosti, a bude pokračovat v práci na jejich zlepšení jako zdroje důkazů pro DAS. |
| --- | --- |

6.48

| 6.49 | Účetní dvůr souhlasí s posouzeními provedenými generálním ředitelem za GŘ RELEX (jedna výhrada týkající se kontrol ex post provozního rozpočtu na společnou zahraniční a bezpečnostní politiku a nástroj stability) a za GŘ ELARG a GŘ ECHO (bez výhrad). |
| --- | --- |

6.49

Účetní dvůr souhlasí s posouzeními provedenými generálním ředitelem za GŘ RELEX (jedna výhrada týkající se kontrol ex post provozního rozpočtu na společnou zahraniční a bezpečnostní politiku a nástroj stability) a za GŘ ELARG a GŘ ECHO (bez výhrad).

| 6.50 | Výsledky přezkumu prohlášení generálního ředitele úřadu EuropeAid jsou uvedeny ve zprávě o ERF. Účetní dvůr má za to, že prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

6.50

Výsledky přezkumu prohlášení generálního ředitele úřadu EuropeAid jsou uvedeny ve zprávě o ERF. Účetní dvůr má za to, že prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| 6.50 | Komise vítá zjištění Účetního dvora, že výroční zpráva o činnosti úřadu EuropeAid je „jasná a informativní, a to zejména díky použití kvantitativních ukazatelů“ (viz zpráva o ERF, bod 50). Komise se domnívá, že kvalitativní a kvantitativní ukazatele stanovené ve čtyřech stavebních kamenech výroční zprávy o činnosti úřadu EuropeAid týkajících se věrohodnosti skutečně poskytují nezbytné důkazy na podporu prohlášení generálního ředitele o přiměřené věrohodnosti a poskytují přesné posouzení finančního řízení v úřadu EuropeAid, co se týče správnosti. |
| --- | --- |

6.50

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

| 6.51 | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že platby ve skupině politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ za rozpočtový rok 2009 byly ve významném rozsahu zatíženy chybami. |
| --- | --- |

6.51

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že platby ve skupině politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ za rozpočtový rok 2009 byly ve významném rozsahu zatíženy chybami.

| 6.52 | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že systémy ve skupině politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ byly obecně při zajišťování správnosti plateb částečně účelné. |
| --- | --- |

6.52

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že systémy ve skupině politik „vnější pomoc, rozvoj a rozšíření“ byly obecně při zajišťování správnosti plateb částečně účelné.

| 6.52 | Komise navrhla své kontroly tak, aby pokrývaly celý životní cyklus jejích víceletých projektů. Domnívá se, že tyto víceleté systémy dohledu a kontroly pro skupinu politik vnější pomoci, rozvoje a rozšíření jsou účelné a rok od roku se významně zlepšují, což se odráží ve zvýšení podílu zcela správných plateb zjištěných Účetním dvorem v jeho vzorku. Doporučení Účetního dvora z minulých let byla provedena a mnohá z těchto zlepšení Účetní dvůr uznal, díky čemuž byly významné prvky klíčových kontrolních systémů posouzeny jako „účelné“. |
| --- | --- |

6.52

| 6.53 | V této souvislosti je třeba uvážit následující doporučení: |
| --- | --- |

6.53

V této souvislosti je třeba uvážit následující doporučení:

6.53

| a) | GŘ RELEX by mělo konsolidovat svou metodiku kontrol ex post a urychleně se zabývat doporučeními, která v tomto ohledu vyjádřil interní auditor; |
| --- | --- |

a)

GŘ RELEX by mělo konsolidovat svou metodiku kontrol ex post a urychleně se zabývat doporučeními, která v tomto ohledu vyjádřil interní auditor;

| a) | Komise přijímá doporučení Účetního dvora a chtěla by upřesnit, že již přijímá opatření k řešení všech doporučení, jež obdržela v souvislosti s kontrolami ex post v GŘ RELEX. |
| --- | --- |

a)

Komise přijímá doporučení Účetního dvora a chtěla by upřesnit, že již přijímá opatření k řešení všech doporučení, jež obdržela v souvislosti s kontrolami ex post v GŘ RELEX.

| b) | GŘ RELEX by mělo věnovat dostatečné zdroje na analýzu a uzavírání starých zakázek týkajících se mechanismu rychlé pomoci a společné zahraniční a bezpečnostní politiky, u nichž již vypršel termín plnění; |
| --- | --- |

b)

GŘ RELEX by mělo věnovat dostatečné zdroje na analýzu a uzavírání starých zakázek týkajících se mechanismu rychlé pomoci a společné zahraniční a bezpečnostní politiky, u nichž již vypršel termín plnění;

| b) | Komise souhlasí s Účetním dvorem, a chtěla by zdůraznit, že již v roce 2009 bylo vynaloženo značné úsilí s cílem uzavřít staré projekty, jejichž dokončení se opozdilo. Ve skutečnosti 75 % všech zakázek v oblasti MRP, jež byly na začátku roku 2009 otevřené, bylo do konce roku uzavřeno. Toto úsilí bude pokračovat i během celého roku 2010. |
| --- | --- |

b)

| c) | GŘ ELARG by mělo poskytnout konkrétnější pokyny pro postup „přenesení řídících pravomocí“, které by lépe objasňovaly role různých útvarů Komise v tomto procesu; |
| --- | --- |

c)

GŘ ELARG by mělo poskytnout konkrétnější pokyny pro postup „přenesení řídících pravomocí“, které by lépe objasňovaly role různých útvarů Komise v tomto procesu;

| c) | Jelikož se další země připravují požádat o přenesení řízení, GŘ ELARG zaktualizovalo svůj vnitřní pokyn z roku 2008 s ohledem na zkušenosti získané z případů přenesení řízení uskutečněných v roce 2008 a všem subjektům zapojeným do tohoto procesu poskytlo v roce 2009 další rady. |
| --- | --- |

c)

| d) | GŘ ELARG by mělo provést přezkum kontrolních seznamů používaných v rámci vnitřní kontroly s cílem dokumentovat veškeré prováděné kontroly; |
| --- | --- |

d)

GŘ ELARG by mělo provést přezkum kontrolních seznamů používaných v rámci vnitřní kontroly s cílem dokumentovat veškeré prováděné kontroly;

| d) | Komise již podnikla nezbytné kroky k zajištění toho, aby kontroly prováděné zaměstnanci v rámci provozních a finančních a smluvních částí byly dokumentovány podrobněji. |
| --- | --- |

d)

| e) | GŘ ELARG by mělo přijmout opatření pro zlepšení kvality údajů zadávaných do svých manažerských informačních systémů (např. pravidelná analýza a ověřování kvality údajů); |
| --- | --- |

e)

GŘ ELARG by mělo přijmout opatření pro zlepšení kvality údajů zadávaných do svých manažerských informačních systémů (např. pravidelná analýza a ověřování kvality údajů);

| e) | Provádějí se pravidelné kontroly kvality údajů v systému CRIS, zejména před získáním relevantních informací pro výroční zprávu o činnosti. Nástroj IT pro řízení, v němž se zadávají údaje, také obsahuje zabudované kontrolní prvky týkající se kvality údajů. Komise navíc klade velký důraz na školení uživatelů systému CRIS. |
| --- | --- |

e)

| f) | GŘ ELARG by mělo vytvořit a zavést mechanismy, které usnadní analýzu výsledků provedených monitorovacích návštěv a kontrolu opatření přijatých v návaznosti na ně; |
| --- | --- |

f)

GŘ ELARG by mělo vytvořit a zavést mechanismy, které usnadní analýzu výsledků provedených monitorovacích návštěv a kontrolu opatření přijatých v návaznosti na ně;

| g) | GŘ ELARG bylo mělo i nadále věnovat dostatečné zdroje na analýzu dosud nezpracovaných závěrečných výkazů nákladů podaných k programu Phare a přechodovému nástroji v nových členských státech; |
| --- | --- |

g)

GŘ ELARG bylo mělo i nadále věnovat dostatečné zdroje na analýzu dosud nezpracovaných závěrečných výkazů nákladů podaných k programu Phare a přechodovému nástroji v nových členských státech;

| g) | Uzávěrky byly prioritou generálního ředitelství ELARG od roku 2007. Jen v samotném roce 2009 GŘ ELARG uzavřelo 375 závěrečných výkazů. |
| --- | --- |

g)

| h) | GŘ ECHO by mělo zkvalitnit dokumentaci posuzování návrhů na akce humanitární pomoci (např. zavedením standardizovaných hodnotících zpráv); |
| --- | --- |

h)

GŘ ECHO by mělo zkvalitnit dokumentaci posuzování návrhů na akce humanitární pomoci (např. zavedením standardizovaných hodnotících zpráv);

| h) | Komise již pracuje na dalším zlepšení a harmonizaci centralizované dokumentace svého hodnocení návrhů. Jednou ze zvažovaných možností je zavedení standardizované hodnotící zprávy. |
| --- | --- |

h)

| i) | GŘ ECHO by mělo vytvořit a zavést mechanismus pro sběr a analýzu údajů tykajících používání „humanitárních zásobovacích středisek“ jeho partnery. |
| --- | --- |

i)

GŘ ECHO by mělo vytvořit a zavést mechanismus pro sběr a analýzu údajů tykajících používání „humanitárních zásobovacích středisek“ jeho partnery.

| i) | Přestože návrh Účetního dvora je užitečný, současné priority a omezení zdrojů neumožňují se tímto doporučením v blízké budoucnosti zabývat. |
| --- | --- |

i)

| 6.54 | Doporučení týkající se úřadu EuropeAid tvoří součást zprávy o ERF. |
| --- | --- |

6.54

Doporučení týkající se úřadu EuropeAid tvoří součást zprávy o ERF.

| 6.54 | V reakci na doporučení Účetního dvora úřad EuropeAid:






  — | zváží možné metodiky pro ukazatel odhadovaného finančního dopadu zbytkové chyby, |
| --- | --- | --- |

6.54

—

zváží možné metodiky pro ukazatel odhadovaného finančního dopadu zbytkové chyby,

| — | posoudí rentabilitu svých kontrol v rámci přezkumu přípustného rizika chyb, |
| --- | --- |

—

posoudí rentabilitu svých kontrol v rámci přezkumu přípustného rizika chyb,

| — | dokončí a rozešle soubor nástrojů finančního řízení pro prováděcí organizace, |
| --- | --- |

—

dokončí a rozešle soubor nástrojů finančního řízení pro prováděcí organizace,

| — | bude pokračovat v úsilí k zajištění správného a včasného zaznamenávání auditních informací, |
| --- | --- |

—

bude pokračovat v úsilí k zajištění správného a včasného zaznamenávání auditních informací,

| — | bude usilovat o zlepšení systémů informačních technologií na podporu své kontrolní činnosti, |
| --- | --- |

—

bude usilovat o zlepšení systémů informačních technologií na podporu své kontrolní činnosti,

| — | zlepší navrhování a prověřování kritérií platby rozpočtové podpory prostřednictvím revidovaných pokynů a procesu vzájemného přezkumu (Skupina pro podporu jakosti), |
| --- | --- |

—

zlepší navrhování a prověřování kritérií platby rozpočtové podpory prostřednictvím revidovaných pokynů a procesu vzájemného přezkumu (Skupina pro podporu jakosti),

| — | zavede revidovaný rámec monitorování a výkaznictví v oblasti správy veřejných financí pro platby rozpočtové podpory. |
| --- | --- |

—

zavede revidovaný rámec monitorování a výkaznictví v oblasti správy veřejných financí pro platby rozpočtové podpory.

| 6.55 | Výsledky kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky jsou shrnuty v
  příloze 6.4
  . |
| --- | --- |

6.55

Výsledky kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky jsou shrnuty v
  příloze 6.4
  .

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVU Č. 3/2006 O HUMANITÁRNÍ POMOCI EVROPSKÉ KOMISE V REAKCI NA CUNAMI

Úvod

| 6.56 | V roce 2006 zveřejnil Účetní dvůr zvláštní zprávu č. 3/2006 o humanitární pomoci Evropské komise v reakci na cunami, jež následovala po zemětřesení, k němuž došlo dne 26. prosince 2004 u západního pobřeží severní Sumatry. Audit se týkal reakce na tuto mimořádnou událost a krátkodobé práce na obnově ze strany generálního ředitelství pro humanitární pomoc (GŘ ECHO) (8). |
| --- | --- |

6.56

V roce 2006 zveřejnil Účetní dvůr zvláštní zprávu č. 3/2006 o humanitární pomoci Evropské komise v reakci na cunami, jež následovala po zemětřesení, k němuž došlo dne 26. prosince 2004 u západního pobřeží severní Sumatry. Audit se týkal reakce na tuto mimořádnou událost a krátkodobé práce na obnově ze strany generálního ředitelství pro humanitární pomoc (GŘ ECHO) (8).

| 6.57 | Ve své zvláštní zprávě č. 3/2006 vydal Účetní dvůr řadu doporučení, která byla fakticky všechna přijata Radou a Evropským parlamentem. Účetní dvůr doporučil Komisi, aby:






  a) | zvážila roli, kterou by mohla hrát při pomoci postiženým vládám s účelnějším řízením koordinace dárců, aby se tak zajistilo, že budou uspokojeny potřeby; |
| --- | --- | --- |

6.57

Ve své zvláštní zprávě č. 3/2006 vydal Účetní dvůr řadu doporučení, která byla fakticky všechna přijata Radou a Evropským parlamentem. Účetní dvůr doporučil Komisi, aby:

a)

zvážila roli, kterou by mohla hrát při pomoci postiženým vládám s účelnějším řízením koordinace dárců, aby se tak zajistilo, že budou uspokojeny potřeby;

| b) | vyjasnila role GŘ ECHO a generálního ředitelství pro životní prostředí (mechanismus civilní ochrany) za účelem zajištění koherentního přístupu; |
| --- | --- |

b)

vyjasnila role GŘ ECHO a generálního ředitelství pro životní prostředí (mechanismus civilní ochrany) za účelem zajištění koherentního přístupu;

| c) | zvážila možnost delšího časového rámce pro mimořádné operace (např. devět měsíců místo šesti), aby byl na jejich realizaci dostatek času; |
| --- | --- |

c)

zvážila možnost delšího časového rámce pro mimořádné operace (např. devět měsíců místo šesti), aby byl na jejich realizaci dostatek času;

| d) | posílila svůj monitorovací systém a zakomponovala do něj písemnou zpětnou vazbu, kterou bude poskytovat partnerům po monitorovacích návštěvách, vývoj srovnatelných informací o nákladech, vysvětlení organizačních otázek realizace a informace o vykonané práci; |
| --- | --- |

d)

posílila svůj monitorovací systém a zakomponovala do něj písemnou zpětnou vazbu, kterou bude poskytovat partnerům po monitorovacích návštěvách, vývoj srovnatelných informací o nákladech, vysvětlení organizačních otázek realizace a informace o vykonané práci;

| e) | zohlednila obtíže s přístupem k dokumentaci projektů prováděných agenturami OSN v kontextu finanční a správní rámcové dohody (FAFA). |
| --- | --- |

e)

zohlednila obtíže s přístupem k dokumentaci projektů prováděných agenturami OSN v kontextu finanční a správní rámcové dohody (FAFA).

| 6.58 | Ve své odpovědi na zprávu Účetního dvora vyzvala Rada Komisi, aby podporovala koordinační roli úřadu OSN pro koordinaci humanitární činnosti (OCHA). Evropský parlament ve své odpovědi trval na významu návaznosti dlouhodobé obnovy a rekonstrukce na krátkodobou humanitární pomoc. |
| --- | --- |

6.58

Ve své odpovědi na zprávu Účetního dvora vyzvala Rada Komisi, aby podporovala koordinační roli úřadu OSN pro koordinaci humanitární činnosti (OCHA). Evropský parlament ve své odpovědi trval na významu návaznosti dlouhodobé obnovy a rekonstrukce na krátkodobou humanitární pomoc.

Kontrola opatření přijatých v návaznosti na doporučení

| 6.59 | V roce 2007 bylo na základě návrhu Evropské komise na „Evropský konsensus o humanitární pomoci“ (konsensus) vydáno společné prohlášení (9) s cílem posílit koordinaci mezi členskými státy a Komisí a propagaci osvědčených postupů. V roce 2008 vypracovala Komise akční plán, který byl ke konsensu připojen. |
| --- | --- |

6.59

V roce 2007 bylo na základě návrhu Evropské komise na „Evropský konsensus o humanitární pomoci“ (konsensus) vydáno společné prohlášení (9) s cílem posílit koordinaci mezi členskými státy a Komisí a propagaci osvědčených postupů. V roce 2008 vypracovala Komise akční plán, který byl ke konsensu připojen.

| 6.60 | Komise podporuje hlavní roli úřadu OCHA při koordinaci humanitární pomoci. GŘ ECHO je členem skupiny OCHA na podporu dárců (OCHA Donor Support Group – ODSG). V období 2007–2009 Komise podepsala 43 smluv v oblasti spolupráce s OCHA v celkové hodnotě přibližně 30 milionů EUR. |
| --- | --- |

6.60

Komise podporuje hlavní roli úřadu OCHA při koordinaci humanitární pomoci. GŘ ECHO je členem skupiny OCHA na podporu dárců (OCHA Donor Support Group – ODSG). V období 2007–2009 Komise podepsala 43 smluv v oblasti spolupráce s OCHA v celkové hodnotě přibližně 30 milionů EUR.

| 6.61 | Komise si klade za cíl koordinovat způsoby poskytování pomoci EU a členských států EU prostřednictvím pracovní skupiny Rady pro humanitární pomoc a potravinovou pomoc (COHAFA) a výboru pro humanitární pomoc (HAC). Komise rovněž zlepšila použití „systému 14 bodů“, sloužícího k účtování financování humanitární pomoci EU, a v roce 2009 si GŘ ECHO objednalo přehledovou studii systému koordinace humanitárních dárců v terénu (10). |
| --- | --- |

6.61

Komise si klade za cíl koordinovat způsoby poskytování pomoci EU a členských států EU prostřednictvím pracovní skupiny Rady pro humanitární pomoc a potravinovou pomoc (COHAFA) a výboru pro humanitární pomoc (HAC). Komise rovněž zlepšila použití „systému 14 bodů“, sloužícího k účtování financování humanitární pomoci EU, a v roce 2009 si GŘ ECHO objednalo přehledovou studii systému koordinace humanitárních dárců v terénu (10).

| 6.62 | V souladu s tímto cílem poskytlo GŘ ECHO v letech 2008 a 2009 členským státům EU a Evropskému parlamentu přibližně 250 situačních zpráv, které vypracovali pracovníci v terénu a jež prezentovaly humanitární situaci na daném místě v průběhu krize v konkrétní zemi či regionu. |
| --- | --- |

6.62

V souladu s tímto cílem poskytlo GŘ ECHO v letech 2008 a 2009 členským státům EU a Evropskému parlamentu přibližně 250 situačních zpráv, které vypracovali pracovníci v terénu a jež prezentovaly humanitární situaci na daném místě v průběhu krize v konkrétní zemi či regionu.

| 6.63 | Na doporučení Účetního dvora Komise v roce 2009 oznámila, že monitorovací a informační středisko pro civilní ochranu (MIC) bude převedeno s platností od února 2010 z GŘ pro životní prostředí do GŘ ECHO. |
| --- | --- |

6.63

Na doporučení Účetního dvora Komise v roce 2009 oznámila, že monitorovací a informační středisko pro civilní ochranu (MIC) bude převedeno s platností od února 2010 z GŘ pro životní prostředí do GŘ ECHO.

| 6.64 | Komise kladla důraz na návaznost základní pomoci, obnovy a rozvoje spíše než na prodlužování mimořádných operací, které by si podle jejího názoru vyžádalo významnou změnu v celé koncepci a legislativním rámci politiky EU pro vnější akce. V této souvislosti došlo ke zkvalitnění právního rámce a Komise přijala opatření k posílení spolupráce mezi svými humanitárními útvary a útvary rozvoje a jinými aktéry v oblasti pomoci, a to zejména v terénu a v situacích komplexních krizí nebo v nestabilních státech. |
| --- | --- |

6.64

Komise kladla důraz na návaznost základní pomoci, obnovy a rozvoje spíše než na prodlužování mimořádných operací, které by si podle jejího názoru vyžádalo významnou změnu v celé koncepci a legislativním rámci politiky EU pro vnější akce. V této souvislosti došlo ke zkvalitnění právního rámce a Komise přijala opatření k posílení spolupráce mezi svými humanitárními útvary a útvary rozvoje a jinými aktéry v oblasti pomoci, a to zejména v terénu a v situacích komplexních krizí nebo v nestabilních státech.

| 6.65 | Komise si kladla za cíl řešit nedostatky zjištěné u systému monitorování, a to zejména přísnějším uplatňováním svých postupů vnitřní kontroly a také revizí pokynů pro monitorování. Byl zvolen konkrétnější přístup při tvorbě systému pro srovnatelné informace o nákladech. GŘ ECHO pracuje na globálním systému srovnatelných jednotkových nákladů, který má disponovat kritickým množstvím údajů o skutečných jednotkových nákladech. Tento systém, známý pod názvem „Sledování nákladů za výsledky“ (COR – Cost Observed for Results), má však být používán v rámci platformy IT Hope/e-tool až po roce 2012. |
| --- | --- |

6.65

Komise si kladla za cíl řešit nedostatky zjištěné u systému monitorování, a to zejména přísnějším uplatňováním svých postupů vnitřní kontroly a také revizí pokynů pro monitorování. Byl zvolen konkrétnější přístup při tvorbě systému pro srovnatelné informace o nákladech. GŘ ECHO pracuje na globálním systému srovnatelných jednotkových nákladů, který má disponovat kritickým množstvím údajů o skutečných jednotkových nákladech. Tento systém, známý pod názvem „Sledování nákladů za výsledky“ (COR – Cost Observed for Results), má však být používán v rámci platformy IT Hope/e-tool až po roce 2012.

| 6.65 | Navrhování modelu nákladů zjištěných výsledků (COR) začne v roce 2011, jakmile bude zabudován do nástroje IT (Hope/e-tool). Očekává se, že po odzkoušení a vložení údajů lze začátek používání tohoto modelu naplánovat na rok 2012. |
| --- | --- |

6.65

| 6.66 | Účetní dvůr podrobně zkoumal otázku přístupu k dokumentaci projektů prováděných agenturami OSN ve své zvláštní zprávě č. 15/2009 (11). |
| --- | --- |

6.66

Účetní dvůr podrobně zkoumal otázku přístupu k dokumentaci projektů prováděných agenturami OSN ve své zvláštní zprávě č. 15/2009 (11).

| 6.66 | Komise plně podpořila žádosti Účetního dvora o získání nezbytných podkladů od organizací OSN a tato zásada je jasně stanovena ve finanční a správní rámcové dohodě (FAFA). Pokud je Komise informována Účetním dvorem o obtížích, jež se v tomto ohledu vyskytly, může se obrátit na své protějšky v OSN s cílem nalézt řešení a zajistit, aby Účetní dvůr obdržel požadované informace. |
| --- | --- |

6.66

Závěry

| 6.67 | Komise vzala na zřetel doporučení Účetního dvora a orgánů udělujících absolutorium, ačkoli některá konkrétní zlepšení monitorovacího systému je ještě nutno dokončit. Konkrétně: |
| --- | --- |

6.67

Komise vzala na zřetel doporučení Účetního dvora a orgánů udělujících absolutorium, ačkoli některá konkrétní zlepšení monitorovacího systému je ještě nutno dokončit. Konkrétně:

6.67

| a) | Komise se snažila zajistit, aby koordinace dárců byla účelnější, a to prostřednictvím konsensu a akčního plánu, své podpory OCHA a své neustálé interakce s členskými státy. Hodnocení v polovině období u akčního plánu vytvořeného v rámci konsensu, které má být provedeno v roce 2010, by mělo systematicky ukázat, jak Komise dokáže z pěti komparativních výhod vyjmenovaných v konsensu v souvislosti s koordinací a komplementaritou humanitárních dárců vytěžit maximum. |
| --- | --- |

a)

Komise se snažila zajistit, aby koordinace dárců byla účelnější, a to prostřednictvím konsensu a akčního plánu, své podpory OCHA a své neustálé interakce s členskými státy. Hodnocení v polovině období u akčního plánu vytvořeného v rámci konsensu, které má být provedeno v roce 2010, by mělo systematicky ukázat, jak Komise dokáže z pěti komparativních výhod vyjmenovaných v konsensu v souvislosti s koordinací a komplementaritou humanitárních dárců vytěžit maximum.

| a) | Hodnocení Komisí v polovině období u akčního plánu vytvořeného v rámci konsensu právě probíhá a konečné výsledky by měly být k dispozici do konce roku 2010. |
| --- | --- |

a)

| b) | Převedením monitorovacího a informačního střediska pro civilní ochranu pod GŘ ECHO se má řádně vyřešit otázka koherence přístupu těchto dvou útvarů EK. |
| --- | --- |

b)

Převedením monitorovacího a informačního střediska pro civilní ochranu pod GŘ ECHO se má řádně vyřešit otázka koherence přístupu těchto dvou útvarů EK.

| b) | Začlenění monitorovacího a informačního střediska (MIC) již dává vzniknout takovým synergiím, jako je dostupnost informací v reálném čase na začátku přírodních a jiných katastrof a užší spolupráce mezi technickými odborníky generálního ředitelství ECHO přímo na místě a odborníky členského státu vyslanými k činnostem v rámci civilní ochrany. |
| --- | --- |

b)

| c) | Nové nástroje pro financování zavedené v roce 2007, konkrétně nástroj pro rozvojovou spolupráci a nástroj stability, poskytly Komisi prostředky umožňující řešit úkoly v oblasti návaznosti základní pomoci, obnovy a rozvoje v zemích, které prošly krizí, uplatněním kombinace politik. |
| --- | --- |

c)

Nové nástroje pro financování zavedené v roce 2007, konkrétně nástroj pro rozvojovou spolupráci a nástroj stability, poskytly Komisi prostředky umožňující řešit úkoly v oblasti návaznosti základní pomoci, obnovy a rozvoje v zemích, které prošly krizí, uplatněním kombinace politik.

| c) | Komise vítá, že Účetní dvůr uznává přínos nových nástrojů pro proces přechodu. K posílení tohoto úsilí Komise zřídila meziútvarovou skupinu pro přechod s cílem podpořit společný názor, koordinované přístupy a společné postoje k politikám pro „přechodové situace“, kdy se uplatňují humanitární, rozvojové a stabilizační nástroje. Cílem je zlepšit politiku i provádění programů přímo na místě a přispět k mezinárodní politické debatě o přechodových situacích. |
| --- | --- |

c)

| d) | Ačkoli vývoj systému COR je seriózní a slibná iniciativa, jeho výkonnost a výsledky bude možné zhodnotit až po jeho plném zavedení. |
| --- | --- |

d)

Ačkoli vývoj systému COR je seriózní a slibná iniciativa, jeho výkonnost a výsledky bude možné zhodnotit až po jeho plném zavedení.

| d) | Komise souhlasí s tímto prohlášením Účetního dvora a hodlá zajistit, aby byla schopna poskytnout první výsledky do konce roku 2011. |
| --- | --- |

d)

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVU Č. 6/2006 O ASPEKTECH ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ V ROZVOJOVÉ SPOLUPRÁCI KOMISE

Úvod

| 6.68 | V roce 2006 zveřejnil Účetní dvůr zvláštní zprávu č. 6/2006 o aspektech životního prostředí v rozvojové spolupráci Komise (12). Audit zkoumal jak programy v oblasti životního prostředí financované Komisí, tak to, jak Komise začleňovala problematiku životního prostředí do své rozvojové spolupráce. |
| --- | --- |

6.68

V roce 2006 zveřejnil Účetní dvůr zvláštní zprávu č. 6/2006 o aspektech životního prostředí v rozvojové spolupráci Komise (12). Audit zkoumal jak programy v oblasti životního prostředí financované Komisí, tak to, jak Komise začleňovala problematiku životního prostředí do své rozvojové spolupráce.

| 6.69 | Patnáct doporučení Účetního dvora Komisi, které Rada a Parlament přivítaly, se týkalo tří hlavních oblastí: vytvoření komplexní strategie pro oblast životního prostředí a kontrola její realizace, zlepšení účelnosti začleňování problematiky životního prostředí a zlepšení účelnosti projektů ve sféře životního prostředí. |
| --- | --- |

6.69

Patnáct doporučení Účetního dvora Komisi, které Rada a Parlament přivítaly, se týkalo tří hlavních oblastí: vytvoření komplexní strategie pro oblast životního prostředí a kontrola její realizace, zlepšení účelnosti začleňování problematiky životního prostředí a zlepšení účelnosti projektů ve sféře životního prostředí.

| 6.70 | Parlament také doporučil Komisi, aby více čerpala z osvědčených zkušeností vnitrostátních orgánů veřejné správy, které působí v oblasti národních programů rozvojové spolupráce, a soukromých podniků s prokazatelnými zkušenostmi v roli partnerů těchto orgánů při řízení programů v oblasti životního prostředí (13). |
| --- | --- |

6.70

Parlament také doporučil Komisi, aby více čerpala z osvědčených zkušeností vnitrostátních orgánů veřejné správy, které působí v oblasti národních programů rozvojové spolupráce, a soukromých podniků s prokazatelnými zkušenostmi v roli partnerů těchto orgánů při řízení programů v oblasti životního prostředí (13).

Kontrola opatření přijatých v návaznosti na doporučení

| 6.71 | Po vydání této zvláštní zprávy Účetního dvora si útvary Komise stanovily vypracování nové komplexní strategie pro problematiku životního prostředí jako prioritu a do konce roku 2006 vytvořily návrh osnovy této strategie. Změny, ke kterým pak došlo u priorit Komise, však následnou práci na této strategii zpozdily, takže prvky pro tvorbu nové strategie byly prezentovány v pracovním dokumentu útvarů Komise (14) až v dubnu 2009. Rada tento dokument přivítala a v červnu 2009 Komisi vyzvala, aby na rok 2011 připravila dokument o celkové strategii EU. V březnu 2010 se Komise a členské státy nacházely v rané fázi sestavování plánu práce na vytvoření nové strategie. |
| --- | --- |

6.71

Po vydání této zvláštní zprávy Účetního dvora si útvary Komise stanovily vypracování nové komplexní strategie pro problematiku životního prostředí jako prioritu a do konce roku 2006 vytvořily návrh osnovy této strategie. Změny, ke kterým pak došlo u priorit Komise, však následnou práci na této strategii zpozdily, takže prvky pro tvorbu nové strategie byly prezentovány v pracovním dokumentu útvarů Komise (14) až v dubnu 2009. Rada tento dokument přivítala a v červnu 2009 Komisi vyzvala, aby na rok 2011 připravila dokument o celkové strategii EU. V březnu 2010 se Komise a členské státy nacházely v rané fázi sestavování plánu práce na vytvoření nové strategie.

| 6.71 | Zpoždění v přípravě této strategie bylo způsobeno změnou priorit, kdy strategie životního prostředí už neměla být vydána jako samostatné sdělení, nýbrž jako příloha k širšímu sdělení o začlenění všech průřezových otázek (nejen environmentálních), které mělo být přijato do konce roku 2008. Tento přístup byl navržen s cílem snížit počet sdělení Komise. Tento nový přístup však byl nakonec opuštěn kvůli potížím při slučování různých předmětů začleňování do jednoho dokumentu a v důsledku uznání, že v oblasti životního prostředí je nezbytné mít cílenější přístup. V září 2009 se uskutečnilo setkání s členskými státy (a občanskou společností) za účelem společného zahájení přípravy nové strategie. |
| --- | --- |

6.71

| 6.72 | V září 2006 vytvořila Komise operační rámec pro přípravu své nové strategie pro oblast životního prostředí zřízením meziútvarové skupiny vedené GŘ pro rozvoj a složené ze zástupců příslušných generálních ředitelství. Komise si vyžádala technickou podporu, aby mohla identifikovat možné ukazatele výkonnosti pro oblast začleňování problematiky životního prostředí, jež by šlo použít pro novou strategii v oblasti životního prostředí v roce 2006. Plné posouzení výkonnosti Komise v oblasti začleňování problematiky životního prostředí v souladu s vytvořenými ukazateli a metodikou bylo nakonec poprvé provedeno v roce 2009 touto technickou podporou. |
| --- | --- |

6.72

V září 2006 vytvořila Komise operační rámec pro přípravu své nové strategie pro oblast životního prostředí zřízením meziútvarové skupiny vedené GŘ pro rozvoj a složené ze zástupců příslušných generálních ředitelství. Komise si vyžádala technickou podporu, aby mohla identifikovat možné ukazatele výkonnosti pro oblast začleňování problematiky životního prostředí, jež by šlo použít pro novou strategii v oblasti životního prostředí v roce 2006. Plné posouzení výkonnosti Komise v oblasti začleňování problematiky životního prostředí v souladu s vytvořenými ukazateli a metodikou bylo nakonec poprvé provedeno v roce 2009 touto technickou podporou.

| 6.72 | Byly zavedeny klíčové kvantitativní ukazatele ve vztahu ke stávající strategii začleňování problematiky životního prostředí – jak to požaduje Účetní dvůr – a jsou předmětem sledování od roku 2006. Tyto ukazatele se týkají používání takových nástrojů, jako jsou environmentální profily, při přípravě národních a regionálních strategií a posuzování vlivů programů a projektů na životní prostředí, množství nabízených školení a počtu vyškolených zaměstnanců. Pokud jde o kvalitativní ukazatele pro hodnocení začlenění problematiky životního prostředí v rámci formulování projektů, tyto ukazatele byly vymezeny a použity v rámci prvního pilotního posouzení ex post provedeného v roce 2009. |
| --- | --- |

6.72

Byly zavedeny klíčové kvantitativní ukazatele ve vztahu ke stávající strategii začleňování problematiky životního prostředí – jak to požaduje Účetní dvůr – a jsou předmětem sledování od roku 2006. Tyto ukazatele se týkají používání takových nástrojů, jako jsou environmentální profily, při přípravě národních a regionálních strategií a posuzování vlivů programů a projektů na životní prostředí, množství nabízených školení a počtu vyškolených zaměstnanců. Pokud jde o kvalitativní ukazatele pro hodnocení začlenění problematiky životního prostředí v rámci formulování projektů, tyto ukazatele byly vymezeny a použity v rámci prvního pilotního posouzení ex post provedeného v roce 2009.

| 6.73 | Komise neprovedla žádný zvláštní přezkum, který by posoudil její interní kapacity pro provádění strategie v oblasti životního prostředí. Koncepce Komise pro zvyšování kapacity se spoléhala zejména na její rozsáhlý program školení a vydávání podrobnějších pokynů pro zaměstnance. Klíčová oddělení na ústředí Komise také přijala menší počet nových zaměstnanců (kteří se většinou zabývají klimatickými změnami v kontextu rozvojové spolupráce). |
| --- | --- |

6.73

Komise neprovedla žádný zvláštní přezkum, který by posoudil její interní kapacity pro provádění strategie v oblasti životního prostředí. Koncepce Komise pro zvyšování kapacity se spoléhala zejména na její rozsáhlý program školení a vydávání podrobnějších pokynů pro zaměstnance. Klíčová oddělení na ústředí Komise také přijala menší počet nových zaměstnanců (kteří se většinou zabývají klimatickými změnami v kontextu rozvojové spolupráce).

| 6.73 | V souvislosti s personální politikou „nulového růstu“, kterou Komise prosazuje, a jak potvrdil Účetní dvůr, spíše než na provedení zvláštního přezkumu své vnitřní kapacity kladl úřad EuropeAid důraz na posílení schopností neodborného personálu. Tento přístup uplatňuje systematicky během celého referenčního období. |
| --- | --- |

6.73

| 6.74 | Na konci roku 2006 byly vydány pokyny pro zaměstnance k začleňování problematiky životního prostředí do rozvojové pomoci. Tyto pokyny byly v roce 2009 aktualizovány, aby lépe zohledňovaly problematiku klimatických změn. Při přezkumu projektových návrhů, který pro úřad EuropeAid provedli v roce 2009 konzultanti, se však zjistilo, že u přibližně 50 % zkoumaných projektů existuje ve fázi tvorby projektů prostor pro další zlepšování v oblasti začleňování problematiky životního prostředí. |
| --- | --- |

6.74

Na konci roku 2006 byly vydány pokyny pro zaměstnance k začleňování problematiky životního prostředí do rozvojové pomoci. Tyto pokyny byly v roce 2009 aktualizovány, aby lépe zohledňovaly problematiku klimatických změn. Při přezkumu projektových návrhů, který pro úřad EuropeAid provedli v roce 2009 konzultanti, se však zjistilo, že u přibližně 50 % zkoumaných projektů existuje ve fázi tvorby projektů prostor pro další zlepšování v oblasti začleňování problematiky životního prostředí.

| 6.74 | Přezkum ex post – který byl pilotní činností – tvořil součást úsilí o neustálé zlepšování ve fázi formulování projektů. |
| --- | --- |

6.74

Přezkum ex post – který byl pilotní činností – tvořil součást úsilí o neustálé zlepšování ve fázi formulování projektů.

| 6.75 | Školením zaměřeným na aspekty životního prostředí v rozvojové spolupráci prošel značný počet zaměstnanců Komise a Komise na tyto účely poskytla značné finanční prostředky. Toto školení je povinné od roku 2009 pro provozní zaměstnance úřadu EuropeAid; není však povinné pro GŘ pro rozvoj a GŘ pro vnější vztahy. |
| --- | --- |

6.75

Školením zaměřeným na aspekty životního prostředí v rozvojové spolupráci prošel značný počet zaměstnanců Komise a Komise na tyto účely poskytla značné finanční prostředky. Toto školení je povinné od roku 2009 pro provozní zaměstnance úřadu EuropeAid; není však povinné pro GŘ pro rozvoj a GŘ pro vnější vztahy.

| 6.75 | Vzdělávání v oblasti začleňování problematiky životního prostředí je nyní povinné pro všechny provozní zaměstnance ústředí úřadu EuropeAid a pro všechny provozní zaměstnance úřadu EuropeAid, kteří odcházejí do delegací. Byl to jeden z nejlépe navštívených vzdělávacích kurzů v průběhu roku 2009 s více než 400 účastníky. Od roku 2005 probíhá rozsáhlý program vzdělávacích seminářů včetně přibližně 50 regionálních seminářů uspořádaných ve spolupracujících zemích a většího počtu seminářů uskutečněných v ústředí. |
| --- | --- |

6.75

| 6.76 | Komise dosud neprovedla celkové hodnocení své pomoci v oblasti životního prostředí, které by zahrnulo jak programy, tak problematiku začleňování životního prostředí. Dále je nutno zřídit centrální databázi všech jednotlivých vyhodnocených projektů v oblasti životního prostředí. Ačkoliv aspekty životního prostředí dostaly v monitorovacím systému Komise větší prostor, příslušné monitorovací zprávy se z hlediska problematiky životního prostředí neposuzovaly. |
| --- | --- |

6.76

Komise dosud neprovedla celkové hodnocení své pomoci v oblasti životního prostředí, které by zahrnulo jak programy, tak problematiku začleňování životního prostředí. Dále je nutno zřídit centrální databázi všech jednotlivých vyhodnocených projektů v oblasti životního prostředí. Ačkoliv aspekty životního prostředí dostaly v monitorovacím systému Komise větší prostor, příslušné monitorovací zprávy se z hlediska problematiky životního prostředí neposuzovaly.

| 6.76 | Hodnocení začleňování problematiky životního prostředí v rámci rozvojové spolupráce je plánováno na rok 2011. V současné době je vyvíjena centrální databáze hodnocení jednotlivých projektů, která bude uvedena do provozu v roce 2011. V roce 2005 a 2009 byly v rámci monitorování zaměřeného na výsledky vypracovány pro Latinskou Ameriku hodnotící zprávy týkající se projektů v oblasti životního prostředí. Celostátní hodnocení spolupráce s ES se zabývala environmentálními aspekty v rámci průřezových otázek. |
| --- | --- |

6.76

| 6.77 | Komise podnikla opatření na zlepšení identifikace projektů souvisejících s životním prostředím, ale objem výdajů na životní prostředí stále není schopna přesně posoudit. Pro projekty významné z klimatického hlediska zavedla systém, který umožňuje přibližné odhady výdajů. Pro jiné oblasti, zejména pro biologickou rozmanitost a desertifikaci, však takové systémy zavedeny nebyly. |
| --- | --- |

6.77

Komise podnikla opatření na zlepšení identifikace projektů souvisejících s životním prostředím, ale objem výdajů na životní prostředí stále není schopna přesně posoudit. Pro projekty významné z klimatického hlediska zavedla systém, který umožňuje přibližné odhady výdajů. Pro jiné oblasti, zejména pro biologickou rozmanitost a desertifikaci, však takové systémy zavedeny nebyly.

| 6.77 | Úřad EuropeAid zlepšil svou schopnost identifikovat a sledovat výdaje na projekty v oblasti životního prostředí, avšak výpočet přesných částek přidělených na environmentální cíle v rámci akcí, které primárně sledují jiné politické cíle, zůstává i nadále velmi složitým úkolem. Probíhají jednání s OECD/DAC s cílem zjistit, jak lze kvalitativní údaje založené na ukazatelích vycházejících z cílů úmluv OSN z Ria co nejlépe převést na finanční údaje. |
| --- | --- |

6.77

| 6.78 | Téměř pro všechny strategické dokumenty zemí (CSP) byly rovněž jako jejich příloha připraveny profily zemí z pohledu životního prostředí (CEP). Strategické dokumenty samotné obsahují zvláštní oddíl o životním prostředí. Kvalita profilů zemí z pohledu životního prostředí se však různí a všeobecně je jejich vliv na CSP jen omezený. Pokyny pro přezkum CSP v polovině období, který byl prováděn v době této kontroly nápravných opatření, mají za cíl zvýšit ve strategických dokumentech zemí pozornost věnovanou životnímu prostředí a zdůrazňují jako zvláštní prioritu zahrnutí problematiky klimatických změn do revidovaných strategických dokumentů zemí. |
| --- | --- |

6.78

Téměř pro všechny strategické dokumenty zemí (CSP) byly rovněž jako jejich příloha připraveny profily zemí z pohledu životního prostředí (CEP). Strategické dokumenty samotné obsahují zvláštní oddíl o životním prostředí. Kvalita profilů zemí z pohledu životního prostředí se však různí a všeobecně je jejich vliv na CSP jen omezený. Pokyny pro přezkum CSP v polovině období, který byl prováděn v době této kontroly nápravných opatření, mají za cíl zvýšit ve strategických dokumentech zemí pozornost věnovanou životnímu prostředí a zdůrazňují jako zvláštní prioritu zahrnutí problematiky klimatických změn do revidovaných strategických dokumentů zemí.

| 6.78 | Kvalita profilů zemí z pohledu životního prostředí (CEP) a jejich vliv na strategické dokumenty zemí (CSP) je vskutku stále proměnlivá, ale některé profily CEP se aktualizují na základě pokynů pro začlenění problematiky životního prostředí a za účelem lepšího řešení otázek změny klimatu, zatímco pokyny pro přezkum v polovině období také vedly k tomu, že byla otázkám životního prostředí a změny klimatu věnována v dokumentech CSP větší pozornost, a to zejména v zemích, na něž se vztahuje nástroj pro rozvojovou spolupráci. |
| --- | --- |

6.78

| 6.79 | Komise připravila pokyny pro začleňování problematiky životního prostředí do operací v oblasti rozpočtové podpory. V praxi jsou však nutnost plnění podmínek souvisejících s životním prostředím a příslušné ukazatele do programů rozpočtové podpory zařazovány jen zřídka a strategické posouzení vlivů na životní prostředí bylo provedeno jen v několika případech. |
| --- | --- |

6.79

Komise připravila pokyny pro začleňování problematiky životního prostředí do operací v oblasti rozpočtové podpory. V praxi jsou však nutnost plnění podmínek souvisejících s životním prostředím a příslušné ukazatele do programů rozpočtové podpory zařazovány jen zřídka a strategické posouzení vlivů na životní prostředí bylo provedeno jen v několika případech.

| 6.79 | Nová pravidla rozpočtové podpory budou vydána v roce 2011 a budou obsahovat nové pokyny k průřezovým otázkám. Nicméně bez ohledu na začlenění konkrétních indikátorů stavu životního prostředí probíhá v mnoha zemích politický dialog o otázkách životního prostředí v rámci společných dárcovských rámců, které se řídí operacemi obecné rozpočtové podpory. Aby byla účelná, musí strategická posouzení vlivů na životní prostředí zohledňovat místní souvislosti a zapojení partnerských zemí, a proto je nelze nařizovat. |
| --- | --- |

6.79

| 6.80 | Ačkoliv pokyny Komise stanovují konkrétní postupy pro prověřování všech projektů z hlediska životního prostředí, úřad EuropeAid ponechal na delegacích, aby rozhodly, zda pro kontrolu těchto postupů zřídí kontaktní místa pro životní prostředí. V důsledku omezeného počtu pracovníků nemohou specialisté na životní prostředí úřadu EuropeAid provádět prověřování z hlediska životního prostředí u všech projektových návrhů. |
| --- | --- |

6.80

Ačkoliv pokyny Komise stanovují konkrétní postupy pro prověřování všech projektů z hlediska životního prostředí, úřad EuropeAid ponechal na delegacích, aby rozhodly, zda pro kontrolu těchto postupů zřídí kontaktní místa pro životní prostředí. V důsledku omezeného počtu pracovníků nemohou specialisté na životní prostředí úřadu EuropeAid provádět prověřování z hlediska životního prostředí u všech projektových návrhů.

| 6.81 | Komise rovněž vytvořila pokyny pro provádění hodnocení dopadů na životní prostředí ve fázi formulace projektu a také pro kontrolu opatření přijatých v návaznosti na doporučení obsažená v tomto hodnocení. Z přezkumu provedeného pro úřad EuropeAid v roce 2009 (na který odkazuje bod 6.74) však vyplývá, že požadavek provádět toto hodnocení dopadu se ne vždy plní. |
| --- | --- |

6.81

Komise rovněž vytvořila pokyny pro provádění hodnocení dopadů na životní prostředí ve fázi formulace projektu a také pro kontrolu opatření přijatých v návaznosti na doporučení obsažená v tomto hodnocení. Z přezkumu provedeného pro úřad EuropeAid v roce 2009 (na který odkazuje bod 6.74) však vyplývá, že požadavek provádět toto hodnocení dopadu se ne vždy plní.

| 6.81 | Úřad EuropeAid vypracoval informační poznámky a pokyny, jež kromě jiných aspektů odkazují na podpůrné komunitní řízení přírodních zdrojů. Řada programů ES podporuje iniciativy týkající se řízení přírodních zdrojů na místní úrovni. Tematický program pro životní prostředí a udržitelné řízení přírodních zdrojů včetně energie obsahuje konkrétní odkaz na spolupráci s místními komunitami a toto bylo převzato i do výzev k předkládání návrhů koncepčních poznámek, které vzaly v úvahu „zajištění držby a práv místních komunit včetně domorodého obyvatelstva“ v rámci správy lesů. |
| --- | --- |

6.81

| 6.82 | U tematického programu pro životní prostředí (15) hrají delegace při hodnocení projektových návrhů větší roli. Co se týče projektů v rámci strategických dokumentů zemí, manuál pro začleňování problematiky životního prostředí obsahuje pokyny, které mají zajistit, aby se při přípravě koncepce projektu braly v úvahu místní podmínky. |
| --- | --- |

6.82

U tematického programu pro životní prostředí (15) hrají delegace při hodnocení projektových návrhů větší roli. Co se týče projektů v rámci strategických dokumentů zemí, manuál pro začleňování problematiky životního prostředí obsahuje pokyny, které mají zajistit, aby se při přípravě koncepce projektu braly v úvahu místní podmínky.

| 6.83 | Jako součást procesu zjednodušování finančního řízení Komise byly provedeny změny ve finančním nařízení a praktickém průvodci. Cílem těchto změn bylo urychlit a usnadnit realizaci postupů zadávání zakázek. |
| --- | --- |

6.83

Jako součást procesu zjednodušování finančního řízení Komise byly provedeny změny ve finančním nařízení a praktickém průvodci. Cílem těchto změn bylo urychlit a usnadnit realizaci postupů zadávání zakázek.

| 6.84 | Pokyny úřadu EuropeAid pro ochranu životního prostředí upozorňují na potřebu věnovat pozornost pomoci místním společenstvím při hledání udržitelných způsobů využití lokálních přírodních zdrojů. Žádné konkrétní pokyny, jak tohoto dosáhnout, však poskytnuty nebyly. |
| --- | --- |

6.84

Pokyny úřadu EuropeAid pro ochranu životního prostředí upozorňují na potřebu věnovat pozornost pomoci místním společenstvím při hledání udržitelných způsobů využití lokálních přírodních zdrojů. Žádné konkrétní pokyny, jak tohoto dosáhnout, však poskytnuty nebyly.

| 6.84 | Úřad EuropeAid vypracoval řadu informačních poznámek k podpoře udržitelného rozvoje s důrazem na komunitní přístupy. Tematický program pro životní prostředí navíc obsahuje konkrétní odkaz na spolupráci s místními komunitami a toto bylo mimo jiné převzato i do výzev k předkládání návrhů koncepčních poznámek, které vzaly v úvahu „zajištění držby a práv místních komunit včetně domorodého obyvatelstva“ v souvislosti se správou lesů. |
| --- | --- |

6.84

| 6.85 | Komise neprovedla žádné celkové hodnocení účelnosti různých nástrojů pomoci při podpoře životního prostředí. Úřad EuropeAid však dokončuje studii o vytváření celoodvětvových koncepcí a zabývá se také možností vytvoření svěřeneckých fondů EU, které by mohly být využity k podpoře životního prostředí. |
| --- | --- |

6.85

Komise neprovedla žádné celkové hodnocení účelnosti různých nástrojů pomoci při podpoře životního prostředí. Úřad EuropeAid však dokončuje studii o vytváření celoodvětvových koncepcí a zabývá se také možností vytvoření svěřeneckých fondů EU, které by mohly být využity k podpoře životního prostředí.

| 6.85 | V úzké spolupráci s řadou rozvojových agentur EU byla nyní dokončena studie ES o celoodvětvových přístupech v oblasti životního prostředí a přírodních zdrojů a v současné době probíhá v této oblasti několik programů ES zaměřených na podporu odvětvové politiky. To je jednoznačně nový vývoj ve vztahu k minulosti. V rámci návrhu na revizi finančního nařízení může být nyní možné založit svěřenecké fondy EU a také byly uzavřeny dohody o převodu, jež umožní příspěvky členských států EU do globální aliance pro boj proti změně klimatu (GCCA), kterou řídí ES. Inovační finanční mechanismy pro životní prostředí také zahrnují vytváření partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem a kombinování půjček a grantů. |
| --- | --- |

6.85

| 6.86 | Komise i nadále při realizaci svých programů v oblasti životního prostředí využívala odborné zkušenosti členských států a rozšířila možnosti pro účast soukromého sektoru v programu ENRTP. |
| --- | --- |

6.86

Komise i nadále při realizaci svých programů v oblasti životního prostředí využívala odborné zkušenosti členských států a rozšířila možnosti pro účast soukromého sektoru v programu ENRTP.

| 6.86 | Při provádění své environmentální strategie Komise i nadále využívá odborné znalosti členských států a soukromých společností. |
| --- | --- |

6.86

Závěry

| 6.87 | Komise dosáhla při realizaci rozsáhlých doporučení Účetního dvora výrazného pokroku. Týká se to zejména oblasti budování vnitřní kapacity prostřednictvím školení a pokynů pro zaměstnance. Přezkum úřadu EuropeAid, provedený v roce 2009, nicméně odhalil v provádění některých nových postupů začleňování životního prostředí nedostatky. |
| --- | --- |

6.87

Komise dosáhla při realizaci rozsáhlých doporučení Účetního dvora výrazného pokroku. Týká se to zejména oblasti budování vnitřní kapacity prostřednictvím školení a pokynů pro zaměstnance. Přezkum úřadu EuropeAid, provedený v roce 2009, nicméně odhalil v provádění některých nových postupů začleňování životního prostředí nedostatky.

| 6.87 | Komise vítá uznání významného pokroku dosaženého při začleňování problematiky životního prostředí do portfolia vnější pomoci Komise. Přezkum ex post – který byl pilotní činností – tvořil součást úsilí o neustálé zlepšování. Tento proces zahrnoval revizi postupů vzájemného přezkumu (Skupina pro podporu jakosti) zavádějící jasnější ukazatele řešení environmentálních aspektů při přípravě návrhů projektů. |
| --- | --- |

6.87

Komise vítá uznání významného pokroku dosaženého při začleňování problematiky životního prostředí do portfolia vnější pomoci Komise. Přezkum ex post – který byl pilotní činností – tvořil součást úsilí o neustálé zlepšování. Tento proces zahrnoval revizi postupů vzájemného přezkumu (Skupina pro podporu jakosti) zavádějící jasnější ukazatele řešení environmentálních aspektů při přípravě návrhů projektů.

| 6.88 | Existuje několik oblastí, kde je zapotřebí dalšího úsilí k tomu, aby byla doporučení plně realizována. Nová komplexní strategie v oblasti životního prostředí se stále vytváří, ale je nutné, aby byla hotova do roku 2011, aby mohla být použita pro příští programové období. Tato strategie se musí opírat o další práci na ukazatelích výkonnosti v oblasti životního prostředí a o celkové hodnocení účelnosti začleňování problematiky životního prostředí a programů z oblasti životního prostředí, včetně úlohy různých nástrojů. Větší pozornost je rovněž třeba věnovat začleňování problematiky životního prostředí do programů rozpočtové podpory. |
| --- | --- |

6.88

Existuje několik oblastí, kde je zapotřebí dalšího úsilí k tomu, aby byla doporučení plně realizována. Nová komplexní strategie v oblasti životního prostředí se stále vytváří, ale je nutné, aby byla hotova do roku 2011, aby mohla být použita pro příští programové období. Tato strategie se musí opírat o další práci na ukazatelích výkonnosti v oblasti životního prostředí a o celkové hodnocení účelnosti začleňování problematiky životního prostředí a programů z oblasti životního prostředí, včetně úlohy různých nástrojů. Větší pozornost je rovněž třeba věnovat začleňování problematiky životního prostředí do programů rozpočtové podpory.

| 6.88 | Komise a členské státy EU spolupracují, aby na začátku roku 2011 předložily první návrh strategie pro oblast životního prostředí, který by měl být přijat v druhé polovině roku 2011.

  Komise má v úmyslu dále pracovat na ukazatelích ke sledování účinnosti nové strategie pro oblast životního prostředí a posouzení začlenění problematiky životního prostředí do své činnosti. Na rok 2011 je naplánováno celkové zhodnocení začlenění problematiky životního prostředí do rozvojové spolupráce. Budou-li výsledky hodnocení k dispozici včas, budou zapracovány do návrhu nové strategie EU. V roce 2011 mají být také vydána nová pravidla rozpočtové podpory, jež budou obsahovat nové pokyny k průřezovým otázkám. Při této práci bude Komise pokračovat v úsilí o úzkou koordinaci a harmonizaci s členskými státy EU na podporu programu účinnosti pomoci. |
| --- | --- |

6.88

Komise má v úmyslu dále pracovat na ukazatelích ke sledování účinnosti nové strategie pro oblast životního prostředí a posouzení začlenění problematiky životního prostředí do své činnosti. Na rok 2011 je naplánováno celkové zhodnocení začlenění problematiky životního prostředí do rozvojové spolupráce. Budou-li výsledky hodnocení k dispozici včas, budou zapracovány do návrhu nové strategie EU. V roce 2011 mají být také vydána nová pravidla rozpočtové podpory, jež budou obsahovat nové pokyny k průřezovým otázkám. Při této práci bude Komise pokračovat v úsilí o úzkou koordinaci a harmonizaci s členskými státy EU na podporu programu účinnosti pomoci.

---

(1)  Pomoc poskytovaná prostřednictvím evropských rozvojových fondů se vykazuje samostatně, protože není financována ze souhrnného rozpočtu.

(2)  Poté, co vstoupila v platnost Smlouva o EU ve znění Lisabonské smlouvy, se delegace Komise staly delegacemi Evropské unie.

(3)  Program Phare byl hlavním finančním nástrojem předvstupní strategie pro země střední a východní Evropy. CARDS je program pomoci Společenství pro obnovu, rozvoj a stabilizaci na Balkáně.

(4)  Úř. věst. L 163, 2.7.1996, s. 1.

(5)  U GŘ RELEX kontroly ex post.

(6)  Postoupení řídících pravomocí Komisí v kontextu procesu decentralizace.

(7)  Neziskové organizace specializované na technické a obchodní řízení dodávek a služeb nezbytných k provádění humanitárních akcí.

(8)  Opatření v rámci dlouhodobé pomoci Komise v této oblasti zkoumal Účetní dvůr ve své zvláštní zprávě č. 6/2008 o podpoře Evropské komise na obnovu po cunami a hurikánu Mitch.

(9)  Evropská rada, společné prohlášení – Evropský konsensus o humanitární pomoci (Úř. věst. C 25, 30.1.2008).

(10)  Spaak, M. a Otto, R., Study on the mapping of donor coordination (Humanitarian Aid) at the field level (Studie o mapování koordinace dárců v terénu (humanitární pomoc)), Channel research, červenec 2009.

(11)  Zvláštní zpráva č. 15/2009 týkající se pomoci EU prováděné organizacemi Spojených národů: rozhodování a monitorování.

(12)  Úř. věst. C 235, 29.9.2006, s. 1.

(13)  Bod 233 rozhodnutí Evropského parlamentu o udělení absolutoria (Úř. věst. L 187, 15.7. 2008, s. 50).

(14)  Důslednější začleňování problematiky životního prostředí do rozvojové spolupráce (SEK(2009) 555 ze dne 21. dubna 2009).

(15)  Tematický program pro životní prostředí a udržitelné řízení přírodních zdrojů (ENRTP).

(16)  Podle článku 53 finančního nařízení se přímé centralizované řízení uplatňuje v případě, že jsou úkoly plnění rozpočtu prováděny přímo útvary Komise. Nepřímé centralizované řízení se používá tehdy, když Komise svěřuje úkoly plnění rozpočtu dle článků 54–57 finančního nařízení jiným subjektům.

(17)  O kontrole správních výdajů pojednává kapitola 9.

Zdroj: Účetní závěrka za rok 2009.

PŘÍLOHA 6.1

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Úřad EuropeAid | RELEX | ELARG | ECHO | Celkem |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| Operace celkem (z toho): | 117 | 11 | 38 | 14 | 180 | 180 | 145 |
| Zálohy | 57 | 2 | 13 | 11 | 83 | 71 | 46 |
| Průběžné/konečné platby | 60 | 9 | 25 | 3 | 97 | 109 | 99 |
| VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ |
| (% podíl a počet operací) |
| Operace nezatížené chybami | 90 % | {105} | 91 % | {10} | 79 % | {30} | 86 % | {12} | 87 % | {157} | 73 % | 74 % |
| Operace zatížené chybami | 10 % | {12} | 9 % | {1} | 21 % | {8} | 14 % | {2} | 13 % | {23} | 27 % | 26 % |
| ANALÝZA OPERACÍ ZATÍŽENÝCH CHYBAMI |
| (% podíl a počet operací) |
| Analýza operací podle typu výdajů |
| Zálohy | 33 % | {4} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 17 % | {4} | 19 % | 19 % |
| Průběžné/konečné platby | 67 % | {8} | 100 % | {1} | 100 % | {8} | 100 % | {2} | 83 % | {19} | 81 % | 81 % |
| Analýza operací podle typu chyb |
| Nevyčíslitelné chyby | 67 % | {8} | 100 % | {1} | 88 % | {7} | 50 % | {1} | 74 % | {17} | 60 % | 73 % |
| Vyčíslitelné chyby | 33 % | {4} | 0 % | {0} | 12 % | {1} | 50 % | {1} | 26 % | {6} | 40 % | 27 % |
| zahrnující: | způsobilost | 100 % | {4} | – | {0} | 100 % | {1} | 100 % | {1} | 100 % | {6} | 79 % | 100 % |
| výskyt | 0 % | {0} | – | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 21 % | 0 % |
| přesnost | 0 % | {0} | – | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | 0 % |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| Nejpravděpodobnější míra chyb: | | |
| < 2 % | | | |
| 2 % až 5 % | X | X | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

Úřad EuropeAid

RELEX

ELARG

ECHO

Celkem

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Operace celkem (z toho):

117

11

38

14

180

180

145

Zálohy

57

2

13

11

83

71

46

Průběžné/konečné platby

60

9

25

3

97

109

99

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ

(% podíl a počet operací)

Operace nezatížené chybami

90 %

{105}

91 %

{10}

79 %

{30}

86 %

{12}

87 %

{157}

73 %

74 %

Operace zatížené chybami

10 %

{12}

9 %

{1}

21 %

{8}

14 %

{2}

13 %

{23}

27 %

26 %

ANALÝZA OPERACÍ ZATÍŽENÝCH CHYBAMI

(% podíl a počet operací)

Analýza operací podle typu výdajů

Zálohy

33 %

{4}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

17 %

{4}

19 %

19 %

Průběžné/konečné platby

67 %

{8}

100 %

{1}

100 %

{8}

100 %

{2}

83 %

{19}

81 %

81 %

Analýza operací podle typu chyb

Nevyčíslitelné chyby

67 %

{8}

100 %

{1}

88 %

{7}

50 %

{1}

74 %

{17}

60 %

73 %

Vyčíslitelné chyby

33 %

{4}

0 %

{0}

12 %

{1}

50 %

{1}

26 %

{6}

40 %

27 %

zahrnující:

způsobilost

100 %

{4}

–

{0}

100 %

{1}

100 %

{1}

100 %

{6}

79 %

100 %

výskyt

0 %

{0}

–

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

21 %

0 %

přesnost

0 %

{0}

–

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

0 %

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Nejpravděpodobnější míra chyb:

< 2 %

2 % až 5 %

X

X

X

> 5 %

PŘÍLOHA 6.2

VÝSLEDKY PROVĚRKY SYSTÉMŮ VE SKUPINĚ POLITIK „VNĚJŠÍ POMOC, ROZVOJ A ROZŠÍŘENÍ“

Posouzení vybraných systémů dohledu a kontroly

| Systém | Klíčová vnitřní kontrola (Komise) | Celkové posouzení |
| --- | --- | --- |
| Kontroly ex ante | Monitorování a dohled | Externí audity | Interní audit |
| Úřad EuropeAid
   (1) | ústředí | | | | | |
| delegace | | | | — | |
| GŘ RELEX | | | (2) | | |
| GŘ ELARG | | | (2) | | |
| GŘ ECHO | | | | | |

Systém

Klíčová vnitřní kontrola (Komise)

Celkové posouzení

Kontroly ex ante

Monitorování a dohled

Externí audity

Interní audit

Úřad EuropeAid
   (1)

ústředí

delegace

—

GŘ RELEX

(2)

GŘ ELARG

(2)

GŘ ECHO

Celkové posouzení systémů dohledu a kontroly

| Celkové posouzení | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Celkové posouzení

2009

2008

2007

Legenda:

| | Účelné |
| --- | --- |
| | Částečně účelné |
| | Neúčelné |
| — | Irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno |

Účelné

Částečně účelné

Neúčelné

—

Irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno

---

(1)  Toto posouzení je v souladu s posouzením zveřejněným ve zprávě o ERF.

(2)  Kontroly ex-post.

PŘÍLOHA 6.3

VÝSLEDKY PŘEZKUMU PROHLÁŠENÍ VEDOUCÍCH PRACOVNÍKŮ KOMISE K AUDITU VE SKUPINĚ POLITIK „VNĚJŠÍ POMOC, ROZVOJ A ROZŠÍŘENÍ“

| Hlavní zúčastněná GŘ | Povaha prohlášení generálního ředitele
   (1) | Vyjádřené výhrady | Připomínky Účetního dvora | Celkové posouzení spolehlivosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Úřad EuropeAid | bez výhrad | — | Úřad EuropeAid zavedl komplexní kontrolní strategii a nadále významným způsobem zkvalitňoval koncepci i fungování svých systémů dohledu a kontroly. Auditem Účetního dvora však bylo zjištěno, že u některých kontrol přetrvávají nedostatky a že platby byly ve významném rozsahu zatíženy chybami. | B |
| RELEX | s výhradou | Významné nedostatky týkající se nedostatečných kontrol zmírňujících rizika, které mají poskytnout jistotu o výdajích řízených v rámci misí společné zahraniční a bezpečnostní politiky, a významné nedostatky ohledně schopnosti kontrol ex post poskytovat dodatečnou jistotu a doplňovat tak ostatní prvky kontrolního systému. | Je stále nutno překonat vážné nedostatky zjištěné u kontrol ex post v rámci systémů dohledu a kontroly GŘ RELEX, které zajišťují správnost operací. | A |
| ELARG | bez výhrad | — | | A |
| ECHO | bez výhrad | — | | A |
| A: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |

Hlavní zúčastněná GŘ

Povaha prohlášení generálního ředitele
   (1)

Vyjádřené výhrady

Připomínky Účetního dvora

Celkové posouzení spolehlivosti

Úřad EuropeAid

bez výhrad

—

Úřad EuropeAid zavedl komplexní kontrolní strategii a nadále významným způsobem zkvalitňoval koncepci i fungování svých systémů dohledu a kontroly. Auditem Účetního dvora však bylo zjištěno, že u některých kontrol přetrvávají nedostatky a že platby byly ve významném rozsahu zatíženy chybami.

B

RELEX

s výhradou

Významné nedostatky týkající se nedostatečných kontrol zmírňujících rizika, které mají poskytnout jistotu o výdajích řízených v rámci misí společné zahraniční a bezpečnostní politiky, a významné nedostatky ohledně schopnosti kontrol ex post poskytovat dodatečnou jistotu a doplňovat tak ostatní prvky kontrolního systému.

Je stále nutno překonat vážné nedostatky zjištěné u kontrol ex post v rámci systémů dohledu a kontroly GŘ RELEX, které zajišťují správnost operací.

A

ELARG

bez výhrad

—

A

ECHO

bez výhrad

—

A

A:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| B: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

B:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| C: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

C:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

---

(1)  Z prohlášení o věrohodnosti generálního ředitele vyplývá, že generální ředitel má přiměřenou jistotu, že zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky ohledně správnosti operací.

| A: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

A:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| B: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

B:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| C: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

C:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

PŘÍLOHA 6.4

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ PŘIPOMÍNKY TÝKAJÍCÍ „VNĚJŠÍ POMOCI, ROZVOJE A ROZŠÍŘENÍ“

| Připomínka Účetního dvora | Přijaté opatření | Analýza Účetního dvora |
| --- | --- | --- |
| Vnější vztahy a rozvoj |
| 1.   Monitoring a podpora organizací majících na starosti realizaci projektů financovaných EU |
| U kontrol ex ante byly konstatovány nedostatky včetně nedostatečného monitorování a podpory organizací majících na starosti realizaci projektů financovaných EU.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, body 8.22 a 8.35) | Příprava souboru nástrojů pro finanční řízení pro prováděcí organizace. | Viz zpráva o ERF, příloha 4, řádek 2. |
| 2.   Platby rozpočtové podpory |
| U kontrol ex ante byly zjištěny nedostatky týkající se ověřování splnění podmínek pro platby u plateb rozpočtové podpory.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 8.22) | Rozsáhlé povědomí napříč útvary Komise o potřebě zajistit strukturovanější a formálnější přístup k posuzování plateb rozpočtové podpory včetně posílení funkce ověřování pracovníky odpovědnými za finance a zakázky při procesu schvalování plateb. | Viz zpráva o ERF, příloha 4, řádek 9. |
| 3.   Systém externích auditů |
| V oblasti využívání externích auditů, která je jednou z nejdůležitějších součástí rámce vnitřní kontroly u úřadu EuropeAid, Účetní dvůr zaznamenal zlepšení u postupů. Konstatoval však, že tyto kontroly zůstávají celkově jen částečně účelné.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, body 8.23 a 8.24) | Reformy zaváděné u používané auditní metodiky od roku 2007, doplněné zásadní revizí metodiky ročního plánu auditu. | Viz zpráva o ERF, příloha 4, řádek 3. |
| 4.   Postupy řízení rizik |
| Postupy řízení rizik byly vyhodnoceny jako částečně účelné.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 8.23) | Pokračující úsilí o zvýšení povědomí v oblasti postupů řízení rizik. | Postupy řízení rizik byly vyhodnoceny jako obecně účelné. |
| 5.   Kontroly ex post |
| Byly zjištěny významné nedostatky kontrol ex post v rámci systémů dohledu a kontroly GŘ RELEX, které zajišťují správnost operací.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 8.25) | Pečlivé monitorování plnění ročního plánu kontrol ex post. | Bez ohledu na vynaložené úsilí a na dosažený pokrok je třeba stále odstranit některé významné nedostatky. |
| Rozšíření |
| 6.   Oddělení interního auditu |
| Bylo konstatováno, že víceletý program oddělení interního auditu nebyl dostatečně rozpracován.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 8.27) | V roce 2009 oddělení interního auditu víceletý plán své činnosti rozpracovalo. | Účetní dvůr se domnívá, že tato jeho připomínka byla GŘ náležitě vyřešena. |
| 7.   
  Kontroly ex post u centrálně řízených projektů |
| Bylo konstatováno, že GŘ ELARG nemá zvláštní strategii pro kontroly ex post u centrálně řízených projektů.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 8.27) | V roce 2009 GŘ ELARG vytvořilo strategii pro kontroly ex post centrálně řízených projektů. | Účetní dvůr vítá iniciativu GŘ ELARG, ale nová strategie bude uvedena do praxe až v roce 2010 a svou účelnost musí ještě osvědčit. |
| 8.   Možné nesprávnosti v řízení finančních prostředků Phare dvěma agenturami v Bulharsku |
| Bylo konstatováno, že přetrvávají zásadní nedostatky týkající se možných nesprávností u řízení finančních prostředků programu Phare dvěma agenturami v Bulharsku.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 8.28) | V roce 2009 odvolalo GŘ ELARG po nápravných opatřeních přijatých bulharskými orgány pozastavení plateb Bulharsku. | GŘ ELARG musí i nadále věnovat zvláštní pozornost kontrole následných opatření týkajících se provádění povstupního financování v Bulharsku. |
| Humanitární pomoc |
| 9.   Oddělení interního auditu |
| V roce 2008 oddělení interního auditu nefungovalo v plné personální kapacitě vzhledem k přesunu činností z oddělení interního auditu úřadu EuropeAid.
  (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 8.29) | V roce 2009 bylo oddělení interního auditu řádně personálně vybaveno a provádělo celoroční plán práce. | Oddělení interního auditu GŘ ECHO funguje řádně a poskytuje generálnímu řediteli příslušnou jistotu. |

Připomínka Účetního dvora

Přijaté opatření

Analýza Účetního dvora

Vnější vztahy a rozvoj

1.   Monitoring a podpora organizací majících na starosti realizaci projektů financovaných EU

U kontrol ex ante byly konstatovány nedostatky včetně nedostatečného monitorování a podpory organizací majících na starosti realizaci projektů financovaných EU.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, body 8.22 a 8.35)

Příprava souboru nástrojů pro finanční řízení pro prováděcí organizace.

Viz zpráva o ERF, příloha 4, řádek 2.

2.   Platby rozpočtové podpory

U kontrol ex ante byly zjištěny nedostatky týkající se ověřování splnění podmínek pro platby u plateb rozpočtové podpory.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 8.22)

Rozsáhlé povědomí napříč útvary Komise o potřebě zajistit strukturovanější a formálnější přístup k posuzování plateb rozpočtové podpory včetně posílení funkce ověřování pracovníky odpovědnými za finance a zakázky při procesu schvalování plateb.

Viz zpráva o ERF, příloha 4, řádek 9.

3.   Systém externích auditů

V oblasti využívání externích auditů, která je jednou z nejdůležitějších součástí rámce vnitřní kontroly u úřadu EuropeAid, Účetní dvůr zaznamenal zlepšení u postupů. Konstatoval však, že tyto kontroly zůstávají celkově jen částečně účelné.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, body 8.23 a 8.24)

Reformy zaváděné u používané auditní metodiky od roku 2007, doplněné zásadní revizí metodiky ročního plánu auditu.

Viz zpráva o ERF, příloha 4, řádek 3.

4.   Postupy řízení rizik

Postupy řízení rizik byly vyhodnoceny jako částečně účelné.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 8.23)

Pokračující úsilí o zvýšení povědomí v oblasti postupů řízení rizik.

Postupy řízení rizik byly vyhodnoceny jako obecně účelné.

5.   Kontroly ex post

Byly zjištěny významné nedostatky kontrol ex post v rámci systémů dohledu a kontroly GŘ RELEX, které zajišťují správnost operací.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 8.25)

Pečlivé monitorování plnění ročního plánu kontrol ex post.

Bez ohledu na vynaložené úsilí a na dosažený pokrok je třeba stále odstranit některé významné nedostatky.

Rozšíření

6.   Oddělení interního auditu

Bylo konstatováno, že víceletý program oddělení interního auditu nebyl dostatečně rozpracován.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 8.27)

V roce 2009 oddělení interního auditu víceletý plán své činnosti rozpracovalo.

Účetní dvůr se domnívá, že tato jeho připomínka byla GŘ náležitě vyřešena.

Kontroly ex post u centrálně řízených projektů

Bylo konstatováno, že GŘ ELARG nemá zvláštní strategii pro kontroly ex post u centrálně řízených projektů.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 8.27)

V roce 2009 GŘ ELARG vytvořilo strategii pro kontroly ex post centrálně řízených projektů.

Účetní dvůr vítá iniciativu GŘ ELARG, ale nová strategie bude uvedena do praxe až v roce 2010 a svou účelnost musí ještě osvědčit.

8.   Možné nesprávnosti v řízení finančních prostředků Phare dvěma agenturami v Bulharsku

Bylo konstatováno, že přetrvávají zásadní nedostatky týkající se možných nesprávností u řízení finančních prostředků programu Phare dvěma agenturami v Bulharsku.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 8.28)

V roce 2009 odvolalo GŘ ELARG po nápravných opatřeních přijatých bulharskými orgány pozastavení plateb Bulharsku.

GŘ ELARG musí i nadále věnovat zvláštní pozornost kontrole následných opatření týkajících se provádění povstupního financování v Bulharsku.

Humanitární pomoc

9.   Oddělení interního auditu

V roce 2008 oddělení interního auditu nefungovalo v plné personální kapacitě vzhledem k přesunu činností z oddělení interního auditu úřadu EuropeAid.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 8.29)

V roce 2009 bylo oddělení interního auditu řádně personálně vybaveno a provádělo celoroční plán práce.

Oddělení interního auditu GŘ ECHO funguje řádně a poskytuje generálnímu řediteli příslušnou jistotu.

---

KAPITOLA 7

Vzdělávání a občanství

OBSAH

Úvod

Zvláštní charakteristiky této skupiny politik

Rozsah a koncepce auditu

Správnost operací

Účelnost systémů

Spolehlivost sdělení vedoucích pracovníků Komise

Závěry a doporučení

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 7.1 | V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „vzdělávání a občanství“, která zahrnuje následující oblasti politiky: 15 – Vzdělávání a kultura, 16 – Komunikace a 18 – Prostor svobody, bezpečnosti a práva. Hlavní údaje o příslušných činnostech a platbách za rok 2009 uvádí
  tabulka 7.1
  . |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

7.1

V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „vzdělávání a občanství“, která zahrnuje následující oblasti politiky: 15 – Vzdělávání a kultura, 16 – Komunikace a 18 – Prostor svobody, bezpečnosti a práva. Hlavní údaje o příslušných činnostech a platbách za rok 2009 uvádí
  tabulka 7.1
  .

Tabulka 7.1 –   Vzdělávání a občanství: hlavní informace

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Rozpočtová hlava | Oblast politiky | Popis | Platby V roce 2009 | Způsob rozpočtového řízení |
| 15 | Vzdělávání a kultura | Správní výdaje | 118 | přímé centralizované |
| Celoživotní vzdělávání včetně mnohojazyčnosti | 1 154 | nepřímé centralizované |
| Rozvoj kulturní spolupráce v Evropě | 52 | nepřímé centralizované |
| Podpora a propagace spolupráce v oblasti mládeže a sportu | 144 | nepřímé centralizované |
| Podpora evropského občanství | 28 | nepřímé centralizované |
| | 1 496 | |
| 16 | Komunikace | Správní výdaje | 109 | přímé centralizované |
| Komunikace a média | 35 | přímé centralizované |
| Komunikace na místné úrovni | 39 | přímé centralizované |
| Analytické a komunikační nástroje | 21 | přímé centralizované |
| | 204 | |
| 18 | Prostor svobody, bezpečnosti a práva | Správní výdaje | 64 | přímé centralizované |
| Solidarita – vnější hranice, vízová politika a volný pohyb osob | 270 | sdílené / přímé centralizované |
| Migrační toky – společná migrační a azylová politika | 254 | sdílené / přímé centralizované |
| Základní práva a občanství | 34 | přímé centralizované |
| Bezpečnost a ochrana svobod | 52 | přímé centralizované |
| Spravedlnost v trestních a občanských záležitostech | 50 | přímé centralizované |
| Drogová prevence a informace | 16 | přímé centralizované |
| Politická strategie a koordinace | 4 | přímé centralizované |
| | 744 | |
| Správní výdaje (4) | 291 | |
| Provozní výdaje celkem (obsahující): | 2 153 | |
| — | zálohy |

(v mil. EUR)

Rozpočtová hlava

Oblast politiky

Popis

Platby V roce 2009

Způsob rozpočtového řízení

15

Vzdělávání a kultura

Správní výdaje

118

přímé centralizované

Celoživotní vzdělávání včetně mnohojazyčnosti

1 154

nepřímé centralizované

Rozvoj kulturní spolupráce v Evropě

52

nepřímé centralizované

Podpora a propagace spolupráce v oblasti mládeže a sportu

144

nepřímé centralizované

Podpora evropského občanství

28

nepřímé centralizované

1 496

16

Komunikace

Správní výdaje

109

přímé centralizované

Komunikace a média

35

přímé centralizované

Komunikace na místné úrovni

39

přímé centralizované

Analytické a komunikační nástroje

21

přímé centralizované

204

18

Prostor svobody, bezpečnosti a práva

Správní výdaje

64

přímé centralizované

Solidarita – vnější hranice, vízová politika a volný pohyb osob

270

sdílené / přímé centralizované

Migrační toky – společná migrační a azylová politika

254

sdílené / přímé centralizované

Základní práva a občanství

34

přímé centralizované

Bezpečnost a ochrana svobod

52

přímé centralizované

Spravedlnost v trestních a občanských záležitostech

50

přímé centralizované

Drogová prevence a informace

16

přímé centralizované

Politická strategie a koordinace

4

přímé centralizované

744

Správní výdaje (4)

291

Provozní výdaje celkem (obsahující):

2 153

—

1 881

| — | průběžné/konečné platby |
| --- | --- |

—

272

Platby za rok celkem

2 444

Závazky za rok celkem

2 788

Zdroj: Účetní závěrka za rozpočtový rok 2009.

Zvláštní charakteristiky této skupiny politik

| 7.2 | Tři rozpočtové hlavy v této skupině politik jsou téměř výhradně řízeny třemi odpovídajícími generálními ředitelstvími Komise. Jedná se o generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu (GŘ EAC) v případě rozpočtové hlavy 15, generální ředitelství pro komunikaci (GŘ COMM) v případě rozpočtové hlavy 16 a generální ředitelství pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost (GŘ JLS) v případě rozpočtové hlavy 18. Většina výdajů v této oblasti je řízena nepřímým centralizovaným nebo sdíleným řízením, přičemž provádění akcí formou víceletých programů je delegováno na Výkonnou agenturu pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast, vnitrostátní agentury (1) či podobné řídící struktury v členských státech. Odpovědné subjekty v členských státech pak přidělují na projekty nebo opatření prováděné soukromými nebo veřejnými příjemci granty a zakázky. |
| --- | --- |

7.2

Tři rozpočtové hlavy v této skupině politik jsou téměř výhradně řízeny třemi odpovídajícími generálními ředitelstvími Komise. Jedná se o generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu (GŘ EAC) v případě rozpočtové hlavy 15, generální ředitelství pro komunikaci (GŘ COMM) v případě rozpočtové hlavy 16 a generální ředitelství pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost (GŘ JLS) v případě rozpočtové hlavy 18. Většina výdajů v této oblasti je řízena nepřímým centralizovaným nebo sdíleným řízením, přičemž provádění akcí formou víceletých programů je delegováno na Výkonnou agenturu pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast, vnitrostátní agentury (1) či podobné řídící struktury v členských státech. Odpovědné subjekty v členských státech pak přidělují na projekty nebo opatření prováděné soukromými nebo veřejnými příjemci granty a zakázky.

| 7.3 | Pro podporu EU v oblastech vzdělávání a občanství je charakteristické, že zahrnuje mnoho různých způsobů financování pro různorodé tematické oblasti a druhy projektů, jako jsou granty udělované na akce podporující občanství nebo na akce v oblasti mobility ve vzdělávání a odborné přípravě. Projekty neprovádějí jen vzdělávací organizace a organizace odborné přípravy, ale též další neziskové organizace, soukromé subjekty a subjekty veřejné správy. Konečnými příjemci akcí v oblasti mobility jsou jednotlivci, povětšinou občané EU. Řízení některých programů, jmenovitě Fondu pro vnější hranice, Evropského fondu pro integraci státních příslušníků třetích zemí, Evropského návratového fondu a Evropského fondu pro uprchlíky, však Komise většinou sdílí s členskými státy. |
| --- | --- |

7.3

Pro podporu EU v oblastech vzdělávání a občanství je charakteristické, že zahrnuje mnoho různých způsobů financování pro různorodé tematické oblasti a druhy projektů, jako jsou granty udělované na akce podporující občanství nebo na akce v oblasti mobility ve vzdělávání a odborné přípravě. Projekty neprovádějí jen vzdělávací organizace a organizace odborné přípravy, ale též další neziskové organizace, soukromé subjekty a subjekty veřejné správy. Konečnými příjemci akcí v oblasti mobility jsou jednotlivci, povětšinou občané EU. Řízení některých programů, jmenovitě Fondu pro vnější hranice, Evropského fondu pro integraci státních příslušníků třetích zemí, Evropského návratového fondu a Evropského fondu pro uprchlíky, však Komise většinou sdílí s členskými státy.

| 7.4 | Financování v této skupině politik většinou vedle čtvrtletních příspěvků na provozní náklady zahrnuje zálohy vyplácené tradičním agenturám EU a vnitrostátním agenturám. Platby ve prospěch vnitrostátních agentur se provádějí po podpisu smlouvy nebo po schválení pracovního programu, popřípadě u většiny druhých nebo třetích předběžných financování poté, co Komise potvrdí, že 70 % prostředků již poskytnutých jako zálohy bylo vydáno. Součet těchto záloh obvykle odpovídá 100 % maximální povolené částky. Minimální podmínky, které se k těmto platbám váží, znamenají, že riziko chyb je velmi nízké. Riziko chyb se považuje za vyšší u průběžných a konečných plateb než u zálohových plateb. Průběžné a konečné platby jsou založeny na skutečných nákladech, které mají být proplaceny, takže hrozí riziko, že do výkazů nákladů příjemců budou zahrnuty nezpůsobilé, nadhodnocené či nepodložené náklady, které řídící subjekty nebo Komise neodhalí. |
| --- | --- |

7.4

Financování v této skupině politik většinou vedle čtvrtletních příspěvků na provozní náklady zahrnuje zálohy vyplácené tradičním agenturám EU a vnitrostátním agenturám. Platby ve prospěch vnitrostátních agentur se provádějí po podpisu smlouvy nebo po schválení pracovního programu, popřípadě u většiny druhých nebo třetích předběžných financování poté, co Komise potvrdí, že 70 % prostředků již poskytnutých jako zálohy bylo vydáno. Součet těchto záloh obvykle odpovídá 100 % maximální povolené částky. Minimální podmínky, které se k těmto platbám váží, znamenají, že riziko chyb je velmi nízké. Riziko chyb se považuje za vyšší u průběžných a konečných plateb než u zálohových plateb. Průběžné a konečné platby jsou založeny na skutečných nákladech, které mají být proplaceny, takže hrozí riziko, že do výkazů nákladů příjemců budou zahrnuty nezpůsobilé, nadhodnocené či nepodložené náklady, které řídící subjekty nebo Komise neodhalí.

| 7.4 | V oblasti politiky Vzdělávání a kultura zřídila Komise systém dohledu a kontroly, jenž vychází z jednotné koncepce auditu spočívající v základních kontrolách na úrovni vnitrostátních agentur, sekundárních kontrolách prováděných vnitrostátními orgány a kontrolních šetřeních na úrovni Komise.

  V zájmu minimalizace rizika nezpůsobilých výdajů u konečných plateb využívá GŘ EAC u současných programů ve větší míře jednorázové a paušální granty.


  Na úrovni vnitrostátních agentur bylo uloženo provedení kontrol, a to zejména kontrol na místě, dokumentárních kontrol a auditů s minimálními požadavky, které vycházejí z posouzení rizik. |
| --- | --- |

7.4

V zájmu minimalizace rizika nezpůsobilých výdajů u konečných plateb využívá GŘ EAC u současných programů ve větší míře jednorázové a paušální granty.

Na úrovni vnitrostátních agentur bylo uloženo provedení kontrol, a to zejména kontrol na místě, dokumentárních kontrol a auditů s minimálními požadavky, které vycházejí z posouzení rizik.

| 7.5 | Vnitrostátní agentury uzavírají grantové dohody s účastnickými organizacemi (2) a zálohy, které dostaly od Komise, spotřebovávají tak, že těmto organizacím vyplácejí zálohy v rozsahu 80 % až 100 % podle druhu programu. Projekty jsou dokončeny do tří let a následně se k nim vypracují závěrečné zprávy a mezi vnitrostátní agenturou a příjemci se provede uzávěrka projektu. Vnitrostátní agentura předloží Komisi svou roční zprávu, která obsahuje finanční zprávy o všech dohodách, které jsou mezi agenturou a Komisí v platnosti. Když se všechny projekty financované z rozpočtu na daný rok uzavřou, předloží vnitrostátní agentura Komisi v rámci své roční zprávy za příslušný rok konsolidovanou závěrečnou zprávu. Komise pak dohodu s agenturou uzavře tím, že zprávu schválí, vypočte závěrečný zůstatek a provede vypořádací platbu nebo inkaso. |
| --- | --- |

7.5

Vnitrostátní agentury uzavírají grantové dohody s účastnickými organizacemi (2) a zálohy, které dostaly od Komise, spotřebovávají tak, že těmto organizacím vyplácejí zálohy v rozsahu 80 % až 100 % podle druhu programu. Projekty jsou dokončeny do tří let a následně se k nim vypracují závěrečné zprávy a mezi vnitrostátní agenturou a příjemci se provede uzávěrka projektu. Vnitrostátní agentura předloží Komisi svou roční zprávu, která obsahuje finanční zprávy o všech dohodách, které jsou mezi agenturou a Komisí v platnosti. Když se všechny projekty financované z rozpočtu na daný rok uzavřou, předloží vnitrostátní agentura Komisi v rámci své roční zprávy za příslušný rok konsolidovanou závěrečnou zprávu. Komise pak dohodu s agenturou uzavře tím, že zprávu schválí, vypočte závěrečný zůstatek a provede vypořádací platbu nebo inkaso.

| 7.5 | Díky výročním zprávám vnitrostátních agentur má Komise úplný přehled o každoročním stavu provádění programů, o jejich řízení a kontrolách, jež vnitrostátní agentury provedly.

  K údajům obsaženým ve výročních zprávách agentur vydává vnitrostátní orgán příslušné země každoroční osvědčení – v rámci svého prohlášení o věrohodnosti určeného Komisi. |
| --- | --- |

7.5

K údajům obsaženým ve výročních zprávách agentur vydává vnitrostátní orgán příslušné země každoroční osvědčení – v rámci svého prohlášení o věrohodnosti určeného Komisi.

Rozsah a koncepce auditu

| 7.6 | Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  . V případě auditu vzdělávání a občanství je třeba brát v úvahu následující specifika: |
| --- | --- |

7.6

Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  . V případě auditu vzdělávání a občanství je třeba brát v úvahu následující specifika:

7.6.

| a) | testován byl vzorek 120 uzávěrek programů a projektů na úrovni Komise; z nich se 78 týkalo uzávěrek programů a projektů za období 2000–2006; |
| --- | --- |

a)

testován byl vzorek 120 uzávěrek programů a projektů na úrovni Komise; z nich se 78 týkalo uzávěrek programů a projektů za období 2000–2006;

| a) | Díky zjednodušenými pravidlům a rozsáhlému využívání jednorázového financování u stávajících programů pro období 2007–2013 by se měla rizika spojená s konečnými platbami snížit. |
| --- | --- |

a)

| b) | samostatně byl testován vzorek 30 záloh vyplacených v roce 2009; |
| --- | --- |

b)

samostatně byl testován vzorek 30 záloh vyplacených v roce 2009;

| c) | posouzení systémů se zaměřilo na systémy pro uzavírání programů a projektů, které provádí Komise; |
| --- | --- |

c)

posouzení systémů se zaměřilo na systémy pro uzavírání programů a projektů, které provádí Komise;

| d) | posuzovaly se výroční zprávy o činnosti a přiložená prohlášení u GŘ EAC a GŘ JLS. |
| --- | --- |

d)

posuzovaly se výroční zprávy o činnosti a přiložená prohlášení u GŘ EAC a GŘ JLS.

| 7.7 | Pro účely DAS 2009 se Účetní dvůr při auditu zaměřil na související výdaje, které vznikly Komisi a které Komise schválila. Součástí auditu byly návštěvy na místě u konečných příjemců, jako jsou pohraniční stráž v členských státech, uprchlická střediska, kulturní instituce a vysoké školy provádějící platby studentům a učitelům, s cílem posoudit, zda byly výdaje vypočteny správně a zda byla dodržena příslušná pravidla a nařízení. Audit vzorku operací, na nichž se zakládají uzávěrky, poskytuje úplnější obraz o finančním řízení na úrovni Komise a členských států v této skupině politik, než by bylo možno získat zkoumáním velkého počtu záloh, u nichž je riziko chyb velmi nízké (na základě předchozích auditů Účetního dvora), neboť v okamžiku uzávěrky se vyjasní, zda náklady vznikly v souladu s podmínkami příslušného programu. Koncepce auditu se tak oproti loňskému roku liší, takže výsledky nejsou přímo srovnatelné. |
| --- | --- |

7.7

Pro účely DAS 2009 se Účetní dvůr při auditu zaměřil na související výdaje, které vznikly Komisi a které Komise schválila. Součástí auditu byly návštěvy na místě u konečných příjemců, jako jsou pohraniční stráž v členských státech, uprchlická střediska, kulturní instituce a vysoké školy provádějící platby studentům a učitelům, s cílem posoudit, zda byly výdaje vypočteny správně a zda byla dodržena příslušná pravidla a nařízení. Audit vzorku operací, na nichž se zakládají uzávěrky, poskytuje úplnější obraz o finančním řízení na úrovni Komise a členských států v této skupině politik, než by bylo možno získat zkoumáním velkého počtu záloh, u nichž je riziko chyb velmi nízké (na základě předchozích auditů Účetního dvora), neboť v okamžiku uzávěrky se vyjasní, zda náklady vznikly v souladu s podmínkami příslušného programu. Koncepce auditu se tak oproti loňskému roku liší, takže výsledky nejsou přímo srovnatelné.

| 7.7 | Komise podotýká, že vzorek Účetního dvora pro účely DAS 2009 se skládá ze 120 konečných plateb a 30 záloh, i když 87 % plateb pro celou skupinu politik připadá na zálohy (viz tabulka 7.1). |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | Jelikož proces uzavírání probíhá v několika etapách, může Komise související výdaje na úrovni konečných příjemců schválit teprve několik let po podpisu původních smluv. Ve vzorku vyúčtování provedených Komisí v roce 2009 se mnoho uskutečněných operací týká projektů zahájených v letech 2004 a 2005. Projekty tudíž souvisí s programovým obdobím 2000–2006. Pro výdaje na období 2007–2013 byla zavedena nová pravidla financování a nové kontrolní systémy. Příslušné projekty budou uzavřeny v pozdějších letech. |
| --- | --- |

7.8

Jelikož proces uzavírání probíhá v několika etapách, může Komise související výdaje na úrovni konečných příjemců schválit teprve několik let po podpisu původních smluv. Ve vzorku vyúčtování provedených Komisí v roce 2009 se mnoho uskutečněných operací týká projektů zahájených v letech 2004 a 2005. Projekty tudíž souvisí s programovým obdobím 2000–2006. Pro výdaje na období 2007–2013 byla zavedena nová pravidla financování a nové kontrolní systémy. Příslušné projekty budou uzavřeny v pozdějších letech.

| 7.8 | Komise zdůrazňuje, že nynější řídící a kontrolní systém se opírá o stabilní síť vnitrostátních agentur, jež podléhají důkladnému dohledu jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni EU. Uzávěrky finančních dohod mezi agenturami a Komisí tedy nepředstavují závažný rizikový faktor, jelikož existuje pevný systém ročního podávání zpráv, díky kterému Komise sleduje každoroční plnění rozpočtu agenturami. Při zjištění problémů během tohoto každoročního přezkumu může Komise (a již tak i činí) u vnitrostátní agentury a orgánu intervenovat, a to dlouho před uzávěrkou příslušné finanční dohody (sr. zpětná vazba finančního hodnocení poskytnutá v dopise se závěry hodnocení na konci každoročního dokumentárního přezkumu). |
| --- | --- |

7.8

SPRÁVNOST OPERACÍ

| 7.9 | Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 7.1
  . |
| --- | --- |

7.9

Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 7.1
  .

| 7.9 | Zjevné zhoršení míry chybovosti u operací v roce 2009 lze vysvětlit změnou přístupu Účetního dvora zaměřeného především na uzávěrky. |
| --- | --- |

7.9

| 7.10 | Z celkových plateb provedených ve skupině politik „vzdělávání a občanství“ představují zálohy 87 %. Účetní dvůr přezkoumal náhodný vzorek 30 záloh vyplacených v roce 2009. Celková hodnota těchto záloh činila 410 milionů EUR, což odpovídá 22 % celkových výdajů zaúčtovaných jako zálohy. Dle zjištění Účetního dvora nebyly zálohy ve významném rozsahu zatíženy chybami. |
| --- | --- |

7.10

Z celkových plateb provedených ve skupině politik „vzdělávání a občanství“ představují zálohy 87 %. Účetní dvůr přezkoumal náhodný vzorek 30 záloh vyplacených v roce 2009. Celková hodnota těchto záloh činila 410 milionů EUR, což odpovídá 22 % celkových výdajů zaúčtovaných jako zálohy. Dle zjištění Účetního dvora nebyly zálohy ve významném rozsahu zatíženy chybami.

| 7.10 | Komise vítá skutečnost, že Účetní dvůr nezjistil chyby v platbách záloh. |
| --- | --- |

7.10

| 7.11 | Účetní dvůr zjistil, že celkově je míra chyb u uzávěrek v rozmezí 2 % až 5 %. |
| --- | --- |

7.11

Účetní dvůr zjistil, že celkově je míra chyb u uzávěrek v rozmezí 2 % až 5 %.

| 7.11 | Komise podotýká, že míra chybovosti u uzávěrek mírně překračuje 2 %. |
| --- | --- |

7.11

| 7.12 | Účetní dvůr zjistil, že 29 ze 120 kontrolovaných uzávěrek (24 %) obsahovalo vyčíslitelné chyby. Nejrozšířenějším druhem vyčíslitelných chyb byly chyby způsobilosti; viz příklad c). Jako příklady vyčíslitelných chyb lze uvést následující: |
| --- | --- |

7.12

Účetní dvůr zjistil, že 29 ze 120 kontrolovaných uzávěrek (24 %) obsahovalo vyčíslitelné chyby. Nejrozšířenějším druhem vyčíslitelných chyb byly chyby způsobilosti; viz příklad c). Jako příklady vyčíslitelných chyb lze uvést následující:

| 7.12 | Komise následně zkontroluje chyby zjištěné Účetním dvorem a neoprávněně vyplacené finanční prostředky budou v relevantních případech získány zpět. |
| --- | --- |

7.12

| a) | Studenti obdrželi platby za nesprávnou délku období v rámci mobility studentů (přesnost)
  U 7 z 36 operací GŘ EAC v rámci programu Socrates II (20 %), z nichž většina byly platby univerzitám, které vyplácejí prostředky na studijní pobyty v rámci programu Erasmus, byly zjištěny případy, kdy studenti obdrželi platby za delší pobyty, než ve skutečnosti absolvovali. |
| --- | --- |

a)

U 7 z 36 operací GŘ EAC v rámci programu Socrates II (20 %), z nichž většina byly platby univerzitám, které vyplácejí prostředky na studijní pobyty v rámci programu Erasmus, byly zjištěny případy, kdy studenti obdrželi platby za delší pobyty, než ve skutečnosti absolvovali.

| a) | Komise zdůrazňuje, že zjištění Účetního dvora se vztahují na operace v rámci programu Socrates II, jež se týkají grantů pro instituce vysokoškolského vzdělávání na akademické roky 2004/05, 2005/06 a 2006/07. Zavedením programu celoživotního učení Komise zintenzivnila poradenství a podporu vnitrostátním agenturám, aby byla zajištěna řádná správa finančních prostředků EU ze strany vnitrostátních agentur i příjemců a aby pro všechny úrovně existovala patřičná auditní stopa. |
| --- | --- |

a)

| b) | Náklady nebyly doloženy fakturou či dokladem o zaplacení (výskyt)
  U projektu GŘ JLS v rámci programu Daphne II (3) zahrnovaly vykázané náklady nedoložené cestovní náklady a diety. Nalezené chyby představovaly 10 % vykázaných nákladů. |
| --- | --- |

b)

U projektu GŘ JLS v rámci programu Daphne II (3) zahrnovaly vykázané náklady nedoložené cestovní náklady a diety. Nalezené chyby představovaly 10 % vykázaných nákladů.

| b) | Komise následně zkontroluje a získá zpět veškeré neoprávněně vyplacené platby v souvislosti s programem Daphne. |
| --- | --- |

b)

| c) | Vykázání nezpůsobilých nákladů (způsobilost)
  V jednom kontrolovaném výměnném projektu GŘ EAC v rámci programu Mládež v akci bylo 27 ze 48 účastníků starších než maximální přípustný věk, aniž byla tato skutečnost jakkoli zdůvodněna. To vedlo k nezpůsobilým nákladům na cesty, víza a aktivity ve výši 12 460 EUR (37 % vykázaných nákladů). U dalších auditovaných projektů z programu GŘ EAC Mládež v akci, v nichž byly zjištěny chyby, se míra chyb pohybovala v rozmezí 1 % až 13 %. |
| --- | --- |

c)

V jednom kontrolovaném výměnném projektu GŘ EAC v rámci programu Mládež v akci bylo 27 ze 48 účastníků starších než maximální přípustný věk, aniž byla tato skutečnost jakkoli zdůvodněna. To vedlo k nezpůsobilým nákladům na cesty, víza a aktivity ve výši 12 460 EUR (37 % vykázaných nákladů). U dalších auditovaných projektů z programu GŘ EAC Mládež v akci, v nichž byly zjištěny chyby, se míra chyb pohybovala v rozmezí 1 % až 13 %.

| c) | V rámci dřívějšího programu „Mládež“, u kterého Účetní dvůr provedl audit, poskytovala kritéria způsobilosti jistou flexibilitu. Kritéria způsobilosti v rámci současného programu „Mládež v akci“ byla zpřísněna. Jelikož odůvodnění u tohoto starého spisu není k dispozici, Komise získá dotyčné finanční prostředky zpět. |
| --- | --- |

c)

| 7.13 | Dále 38 operací (32 %) obsahovalo nevyčíslitelné chyby, z nichž některé ukazují na nedostatky v systémech na úrovni Komise. Vyskytlo se například pět případů, kdy Komise schválila závěrečné zprávy se zpožděním (jeden v GŘ JLS, jeden v EACEA a tři v GŘ EAC), přičemž délka zpoždění se pohybovala od 87 dní až po více než dva roky od uplynutí příslušné lhůty. |
| --- | --- |

7.13

Dále 38 operací (32 %) obsahovalo nevyčíslitelné chyby, z nichž některé ukazují na nedostatky v systémech na úrovni Komise. Vyskytlo se například pět případů, kdy Komise schválila závěrečné zprávy se zpožděním (jeden v GŘ JLS, jeden v EACEA a tři v GŘ EAC), přičemž délka zpoždění se pohybovala od 87 dní až po více než dva roky od uplynutí příslušné lhůty.

| 7.13 | Délka schvalování se monitoruje v pravidelných zprávách předkládaných vedení. Komise připouští zpoždění při uzavírání uvedených závěrečných zpráv, ale ráda by zdůraznila, že na konečné příjemce programu to nemělo žádný dopad. V zájmu nápravy této situace je uzavíráním těchto spisů v každém útvaru pověřena zvláštní pracovní skupina, dále pak byla pozměněna pravidla pro podávání zpráv. |
| --- | --- |

7.13

ÚČELNOST SYSTÉMŮ

| 7.14 | Výsledky prověrky systémů ve skupině politik „vzdělávání a občanství“ jsou shrnuty v
  příloze 7.2
  . |
| --- | --- |

7.14

Výsledky prověrky systémů ve skupině politik „vzdělávání a občanství“ jsou shrnuty v
  příloze 7.2
  .

| 7.15 | Audit systémů provedený Účetním dvorem se zaměřil na systémy na úrovni Komise, jež se týkají uzávěrek, které Komise provedla v roce 2009 (a které ve velké míře vycházely z pravidel na období 2000–2006, viz bod 7.8). Účetní dvůr zkoumal, zda měla Komise pro uzávěrku či závěrečné vyúčtování dostatečně spolehlivý základ, a to tak, že kromě jiného kontroloval, zda Komise v plném rozsahu vyhodnotila závěrečné zprávy, včetně jejich finančních a nefinančních aspektů, zda byly správně stanoveny částky plateb či zpětně získávaných prostředků a správně zúčtováno předběžné financování a zda existovalo přiměřené oddělení povinností. |
| --- | --- |

7.15

Audit systémů provedený Účetním dvorem se zaměřil na systémy na úrovni Komise, jež se týkají uzávěrek, které Komise provedla v roce 2009 (a které ve velké míře vycházely z pravidel na období 2000–2006, viz bod 7.8). Účetní dvůr zkoumal, zda měla Komise pro uzávěrku či závěrečné vyúčtování dostatečně spolehlivý základ, a to tak, že kromě jiného kontroloval, zda Komise v plném rozsahu vyhodnotila závěrečné zprávy, včetně jejich finančních a nefinančních aspektů, zda byly správně stanoveny částky plateb či zpětně získávaných prostředků a správně zúčtováno předběžné financování a zda existovalo přiměřené oddělení povinností.

| 7.15 | Komise vítá skutečnost, že Účetní dvůr nehlásí žádná podstatná zjištění vzešlá z jeho auditu systémů, zejména pokud jde o to, jak Komise hodnotila závěrečné zprávy, stanovovala platby a zpětná získání, jak účtovala předběžné financování, a také pokud jde o přiměřené oddělení povinností. V tomto ohledu považuje Komise kontrolní systémy za účelné. |
| --- | --- |

7.15

| 7.16 | Účetní dvůr ve své výroční zprávě za rok 2008 uvedl, že navržený systém pro nové období by při řádném provádění v budoucnosti mohl poskytovat náležité východisko pro získání jistoty. U GŘ EAC však systémy dohledu a kontroly na úrovni Komise v roce 2009 neodhalily a neodstranily významný počet chyb v uzávěrkách provedených v tomto roce. V GŘ JLS zjistil Účetní dvůr chyby v operacích, které byly provedeny před uskutečněním odpovídajících plateb. Například tři operace ve vzorku týkající se vývojových, implementačních a podpůrných služeb ústřední jednotky a záložní ústřední jednotky systému pro porovnávání biometrických prvků pro Vízový informační systém byly zaúčtovány proti nesprávným závazkům. |
| --- | --- |

7.16

Účetní dvůr ve své výroční zprávě za rok 2008 uvedl, že navržený systém pro nové období by při řádném provádění v budoucnosti mohl poskytovat náležité východisko pro získání jistoty. U GŘ EAC však systémy dohledu a kontroly na úrovni Komise v roce 2009 neodhalily a neodstranily významný počet chyb v uzávěrkách provedených v tomto roce. V GŘ JLS zjistil Účetní dvůr chyby v operacích, které byly provedeny před uskutečněním odpovídajících plateb. Například tři operace ve vzorku týkající se vývojových, implementačních a podpůrných služeb ústřední jednotky a záložní ústřední jednotky systému pro porovnávání biometrických prvků pro Vízový informační systém byly zaúčtovány proti nesprávným závazkům.

| 7.16 | Snížit rizika spojená s budoucími konečnými platbami by měla zjednodušená pravidla a rozsáhlé využívání jednorázového financování u stávajících programů (2007–2013), viz odpověď k bodu 7.6 písm. a). GŘ EAC v současné době vypracovává studii týkající se nákladů na kontroly. Do doby, než budou známy její výsledky, nepovažuje Komise – vzhledem ke zjištěné nízké míře chybovosti – z hlediska nákladů za účelné zvyšovat počet kontrol.

  Příklad Účetního dvora vztahující se k GŘ JLS, se týká oprav či úprav, jež mají dorovnat jednu dřívější chybu. |
| --- | --- |

7.16

Příklad Účetního dvora vztahující se k GŘ JLS, se týká oprav či úprav, jež mají dorovnat jednu dřívější chybu.

SPOLEHLIVOST PROHLÁŠENÍ VEDOUCÍCH PRACOVNÍKŮ KOMISE K AUDITU

| 7.17 | Výsledky přezkumu prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu jsou shrnuty v
  příloze 7.3
  . |
| --- | --- |

7.17

Výsledky přezkumu prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu jsou shrnuty v
  příloze 7.3
  .

| 7.17 | Pokud jde o GŘ JLS, generální ředitel rozhodl, že do výroční zprávy o činnosti za rok 2009 nebudou zařazeny výhrady týkající se dvou případů rizika poškození dobré pověsti (CEPOL a zadávání veřejných zakázek v rámci bulharského Schengenského nástroje), jež zmínil Účetní dvůr, jelikož z důkladné analýzy konkrétních okolností vyplynul závěr, že nebyla splněna kritéria pro zařazování výhrad stanovená v obecných pokynech. Podle stávajících pokynů pro výroční zprávy o činnosti za rok 2009 nemůže být výhrada založena na riziku poškození dobré pověsti (je třeba, aby došlo k „události“, která vede k učinění výhrady a která musí splňovat určitá kritéria). Podle názoru Komise k takové události v roce 2009 v rámci GŘ JLS nedošlo.

  Stejná situace byla navíc i ve výroční zprávě o činnosti za rok 2008. |
| --- | --- |

7.17

Stejná situace byla navíc i ve výroční zprávě o činnosti za rok 2008.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

| 7.18 | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že uzávěrky za rozpočtový rok 2009 ve skupině politik „vzdělávání a občanství“ byly ve významném rozsahu zatíženy chybami. |
| --- | --- |

7.18

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že uzávěrky za rozpočtový rok 2009 ve skupině politik „vzdělávání a občanství“ byly ve významném rozsahu zatíženy chybami.

| 7.18 | Komise vítá skutečnost, že Účetní dvůr nezjistil chyby v platbách záloh, na něž v roce 2009 připadalo 87 % celkových provozních výdajů na vzdělávání a občanství (viz tabulka 7.1).

  Komise podotýká, že míra chybovosti u uzávěrek mírně překračuje 2 %. Zkontroluje následně chyby v konečných platbách zjištěné Účetním dvorem a v relevantních případech budou finanční prostředky získány zpět. |
| --- | --- |

7.18

Komise podotýká, že míra chybovosti u uzávěrek mírně překračuje 2 %. Zkontroluje následně chyby v konečných platbách zjištěné Účetním dvorem a v relevantních případech budou finanční prostředky získány zpět.

| 7.19 | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že systémy dohledu a kontroly ve skupině politik „vzdělávání a občanství“ byly z hlediska zajišťování správnosti uzávěrek provedených v roce 2009 částečně účelné. Jak je vysvětleno v bodě 7.8, proces uzavírání, který provádí Komise, probíhá v několika etapách, tudíž tyto uzávěrky se týkají operací, které se uskutečnily v letech 2004/2005, avšak Komise je schválila až v roce 2009. |
| --- | --- |

7.19

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že systémy dohledu a kontroly ve skupině politik „vzdělávání a občanství“ byly z hlediska zajišťování správnosti uzávěrek provedených v roce 2009 částečně účelné. Jak je vysvětleno v bodě 7.8, proces uzavírání, který provádí Komise, probíhá v několika etapách, tudíž tyto uzávěrky se týkají operací, které se uskutečnily v letech 2004/2005, avšak Komise je schválila až v roce 2009.

| 7.19–7.20 | Komise má za to, že systémy dohledu a kontroly zavedené pro období 2007–2013 poskytují dobrý rámec.

  Nejsou zohledněna vylepšení systémů v oblasti „Vzdělávání a kultura“ provedená v roce 2009 (aktualizované pokyny pro vnitrostátní agentury a posílení auditů na místě), jelikož Účetní dvůr se zaměřoval na konečné platby týkající se akcí z předchozí generace programů, na něž se stávající systém nevztahuje (jde zejména o auditované akce v rámci akademických roků 2004/05 a 2005/06).


  Komise zdůrazňuje, že uzávěrka projektů z období 2004/05 v roce 2009 je normální postup. Nejdelší z těchto projektů skončily v roce 2008 a vnitrostátní agentury je předložily k uzávěrce ve výroční zprávě za rok 2008, kterou Komise obdržela v roce 2009. |
| --- | --- |

7.19–7.20

Nejsou zohledněna vylepšení systémů v oblasti „Vzdělávání a kultura“ provedená v roce 2009 (aktualizované pokyny pro vnitrostátní agentury a posílení auditů na místě), jelikož Účetní dvůr se zaměřoval na konečné platby týkající se akcí z předchozí generace programů, na něž se stávající systém nevztahuje (jde zejména o auditované akce v rámci akademických roků 2004/05 a 2005/06).

Komise zdůrazňuje, že uzávěrka projektů z období 2004/05 v roce 2009 je normální postup. Nejdelší z těchto projektů skončily v roce 2008 a vnitrostátní agentury je předložily k uzávěrce ve výroční zprávě za rok 2008, kterou Komise obdržela v roce 2009.

| 7.20 | Účetní dvůr Komisi doporučuje nadále zlepšovat kontroly uzávěrek, aby byly chyby zjišťovány a opravovány a zabránilo se opakovanému výskytu již dříve zjištěných chyb. |
| --- | --- |

7.20

Účetní dvůr Komisi doporučuje nadále zlepšovat kontroly uzávěrek, aby byly chyby zjišťovány a opravovány a zabránilo se opakovanému výskytu již dříve zjištěných chyb.

| 7.21 | Výsledky kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky jsou shrnuty v
  příloze 7.4
  . |
| --- | --- |

7.21

Výsledky kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky jsou shrnuty v
  příloze 7.4
  .

---

(1)  Ty mají s Komisí smluvní vztah.

(2)  Účastnickými organizacemi jsou zpravidla vysoké školy, školy nebo vyšší odborné školy, které spravují platby příjemcům, jimiž jsou například studenti nebo učitelé.

(3)  Program boje proti násilí na dětech, mladistvých a ženách.

(4)  O kontrole správních výdajů pojednává kapitola 9.

Zdroj: Účetní závěrka za rozpočtový rok 2009.

PŘÍLOHA 7.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ VE SKUPINĚ POLITIK „VZDĚLÁVÁNÍ A OBČANSTVÍ“
   (1)

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| 15


  Vzdělávání a kultura | 16


  Komunikace | 18


  Prostor svobody, bezpečnosti a práva | Celkem |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| Operace celkem (z toho): | 92 | 13 | 45 | 150 | 150 | 150 |
| Zálohy | 20 | 1 | 9 | 30 | 129 | 95 |
| Uzávěrky | 72 | 12 | 36 | 120 | 21 | 55 |
| VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ |
| (% podíl a počet operací) |
| Operace nezatížené chybami | 58 % | {53} | 100 % | {13} | 82 % | {37} | 69 % | {103} | 90 % | 79 % |
| Operace zatížené chybami | 42 % | {39} | 0 % | {0} | 18 % | {8} | 31 % | {47} | 10 % | 21 % |
| ANALÝZA OPERACÍ ZATÍŽENÝCH CHYBAMI |
| (% podíl a počet operací) |
| Analýza podle typu výdajů |
| Zálohy | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 60 % | 35 % |
| Uzávěrky | 100 % | {39} | 0 % | {0} | 100 % | {8} | 100 % | {47} | 40 % | 65 % |
| Analýza podle typu chyb |
| Nevyčíslitelné chyby | 33 % | {13} | 0 % | {0} | 67 % | {5} | 38 % | {18} | 73 % | 68 % |
| Vyčíslitelné chyby | 67 % | {26} | 0 % | {0} | 33 % | {3} | 62 % | {29} | 27 % | 32 % |
| zahrnující: | způsobilost | 50 % | {13} | 0 % | {0} | 100 % | {3} | 55 % | {16} | 50 % | 80 % |
| výskyt | 15 % | {4} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 14 % | {4} | 25 % | 0 % |
| přesnost | 35 % | {9} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 31 % | {9} | 25 % | 20 % |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| Nejpravděpodobnější míra chyb u uzávěrek: |
| < 2 % | | X | |
| 2 % až 5 % | X | | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

15

Vzdělávání a kultura

16

Komunikace

18

Prostor svobody, bezpečnosti a práva

Celkem

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Operace celkem (z toho):

92

13

45

150

150

150

Zálohy

20

1

9

30

129

95

Uzávěrky

72

12

36

120

21

55

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ

(% podíl a počet operací)

Operace nezatížené chybami

58 %

{53}

100 %

{13}

82 %

{37}

69 %

{103}

90 %

79 %

Operace zatížené chybami

42 %

{39}

0 %

{0}

18 %

{8}

31 %

{47}

10 %

21 %

ANALÝZA OPERACÍ ZATÍŽENÝCH CHYBAMI

(% podíl a počet operací)

Analýza podle typu výdajů

Zálohy

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

60 %

35 %

Uzávěrky

100 %

{39}

0 %

{0}

100 %

{8}

100 %

{47}

40 %

65 %

Analýza podle typu chyb

Nevyčíslitelné chyby

33 %

{13}

0 %

{0}

67 %

{5}

38 %

{18}

73 %

68 %

Vyčíslitelné chyby

67 %

{26}

0 %

{0}

33 %

{3}

62 %

{29}

27 %

32 %

zahrnující:

způsobilost

50 %

{13}

0 %

{0}

100 %

{3}

55 %

{16}

50 %

80 %

výskyt

15 %

{4}

0 %

{0}

0 %

{0}

14 %

{4}

25 %

0 %

přesnost

35 %

{9}

0 %

{0}

0 %

{0}

31 %

{9}

25 %

20 %

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Nejpravděpodobnější míra chyb u uzávěrek:

< 2 %

X

2 % až 5 %

X

X

> 5 %

---

(1)  Jak je uvedeno v bodě 7.7, koncepce auditu na rok 2009 se liší od koncepce na roky 2008 a 2007, takže výsledky za rok 2009 nejsou s výsledky za roky 2008 a 2007 přímo srovnatelné. Dále je třeba upozornit, že vzorek Účetního dvora za roky 2007 a 2008 se skládal z průběžných a konečných plateb a záloh, zatímco za rok 2009 z uzávěrek a záloh. „Uzávěrky“ v prvním sloupci je tudíž třeba za roky 2007 a 2008 chápat jako „průběžné/konečné platby“.

PŘÍLOHA 7.2

VÝSLEDKY PROVĚRKY SYSTÉMŮ VE SKUPINĚ POLITIK „VZDĚLÁVÁNÍ A OBČANSTVÍ“

Posouzení vybraných systémů dohledu a kontroly

| Systém | Celkové posouzení |
| --- | --- |
| GŘ EAC | |
| GŘ JLS | |
| GŘ COMM | |

Systém

Celkové posouzení

GŘ EAC

GŘ JLS

GŘ COMM

Celkové posouzení systémů dohledu a kontroly

| Celkové posouzení | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |

Celkové posouzení

2009

2008

2007

(1)

(2)

(3)

Legenda

| | Účelné |
| --- | --- |
| | Částečně účelné |
| | Neúčelné |

Účelné

Částečně účelné

Neúčelné

---

(1)  Kontrolované systémy: uzavírání plateb a vyúčtování prováděné Komisí.

(2)  Kontrolované systémy: řízení programu celoživotního učení vnitrostátními orgány, vnitrostátními agenturami a Komisí.

(3)  Kontrolované systémy: posouzení prohlášení ex ante o zárukách spolehlivosti týkající se programu celoživotního učení a Evropského fondu pro uprchlíky II prováděné Komisí, kontroly plateb ex ante prováděné Komisí, kontroly/audity ex post prováděné Komisí.

PŘÍLOHA 7.3

VÝSLEDKY PŘEZKUMU PROHLÁŠENÍ VEDOUCÍCH PRACOVNÍKŮ KOMISE K AUDITU

| Hlavní zúčastněná GŘ | Povaha prohlášení generálního ředitele
   (1) | Vyjádřené výhrady | Připomínky Účetního dvora | Celkové posouzení spolehlivosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EAC | s výhradou | V malé části celkových výdajů řízené přímým centralizovaným řízením je příliš vysoká míra chyb, které jsou zaviněny nedostatkem dokladů k výkazům nákladů, které se týkají projektů z předchozího programového období. | | A |
| JLS | s výhradami | Poškození pověsti kvůli zpožděnému dokončení projektu SIS II.
  Poškození pověsti kvůli zpožděnému dokončení projektu VIS II.
  Finanční riziko odpovídající míře zbytkových chyb (2,15 %) v neauditovaném souboru grantů v programech spadajících pod činnost „1804 – základní práva a občanství“ v systému pro sestavování rozpočtu podle činností. | Dva případy rizika ztráty dobré pověsti uvedené ve výroční zprávě o činnosti za rok 2008 byly v roce 2009 nadále přítomny, avšak generální ředitelství je nepovažovalo za dostatečně vážné, aby byly vyjádřeny výhrady. Za prvé, přestože byla podniknuta opatření na odstranění nedostatků v systémech Evropské policejní akademie (CEPOL), jejich plný účinek bude patrný až v roce 2010. Za druhé, ve výroční zprávě o činnosti za rok 2009 se uvádí, že v zadávání veřejných zakázek pro bulharský Schengenský nástroj přetrvávají nedostatky. |
| A: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |

Hlavní zúčastněná GŘ

Povaha prohlášení generálního ředitele
   (1)

Vyjádřené výhrady

Připomínky Účetního dvora

Celkové posouzení spolehlivosti

EAC

s výhradou

V malé části celkových výdajů řízené přímým centralizovaným řízením je příliš vysoká míra chyb, které jsou zaviněny nedostatkem dokladů k výkazům nákladů, které se týkají projektů z předchozího programového období.

A

JLS

s výhradami

Poškození pověsti kvůli zpožděnému dokončení projektu SIS II.

Poškození pověsti kvůli zpožděnému dokončení projektu VIS II.

Finanční riziko odpovídající míře zbytkových chyb (2,15 %) v neauditovaném souboru grantů v programech spadajících pod činnost „1804 – základní práva a občanství“ v systému pro sestavování rozpočtu podle činností.

Dva případy rizika ztráty dobré pověsti uvedené ve výroční zprávě o činnosti za rok 2008 byly v roce 2009 nadále přítomny, avšak generální ředitelství je nepovažovalo za dostatečně vážné, aby byly vyjádřeny výhrady. Za prvé, přestože byla podniknuta opatření na odstranění nedostatků v systémech Evropské policejní akademie (CEPOL), jejich plný účinek bude patrný až v roce 2010. Za druhé, ve výroční zprávě o činnosti za rok 2009 se uvádí, že v zadávání veřejných zakázek pro bulharský Schengenský nástroj přetrvávají nedostatky.

A:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| B: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

B:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| C: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

C:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

---

(1)  Z prohlášení o věrohodnosti generálního ředitele vyplývá, že generální ředitel má přiměřenou jistotu, že zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky ohledně správnosti operací.

| A: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

A:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| B: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

B:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| C: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

C:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

PŘÍLOHA 7.4

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ PŘIPOMÍNKY TÝKAJÍCÍ SE SKUPINY POLITIK „VZDĚLÁVÁNÍ A OBČANSTVÍ“

| Připomínka Účetního dvora | Přijaté opatření | Analýza Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Nedostatky v systémech zavedených v členských státech pro program celoživotního učení |
| Účetní dvůr zaznamenal v systémech zavedených v členských státech pro program celoživotního učení tyto nedostatky:






  — | u základních kontrol v některých případech neexistovaly důkazní informace dokládající, že byla provedena analýza nebo dokumentární kontroly, nebo nebyly provedeny audity systémů univerzit, ačkoli Komise stanovila požadavky na minimální počet takových auditů do konce roku 2008, neexistovaly seznamy výjimek ani politika správy pokladny, která by zajišťovala uložení prostředků na úročené účty, |

Připomínka Účetního dvora

Přijaté opatření

Analýza Účetního dvora

Odpověď Komise

1.   Nedostatky v systémech zavedených v členských státech pro program celoživotního učení

Účetní dvůr zaznamenal v systémech zavedených v členských státech pro program celoživotního učení tyto nedostatky:

—

u základních kontrol v některých případech neexistovaly důkazní informace dokládající, že byla provedena analýza nebo dokumentární kontroly, nebo nebyly provedeny audity systémů univerzit, ačkoli Komise stanovila požadavky na minimální počet takových auditů do konce roku 2008, neexistovaly seznamy výjimek ani politika správy pokladny, která by zajišťovala uložení prostředků na úročené účty,

| — | vnitrostátní agentury předkládaly Komisi roční zprávy se zpožděním, |
| --- | --- |

—

vnitrostátní agentury předkládaly Komisi roční zprávy se zpožděním,

| — | u sekundárních kontrol Účetní dvůr při svém auditu zjistil, že kvalita metod, kterými vnitrostátní orgány získávaly základ pro prohlášení o zárukách spolehlivosti ex ante a ex post, byla nevyrovnaná a že informace o postupech, které tyto orgány prováděly, byly poskytovány v různém rozsahu, |
| --- | --- |

—

u sekundárních kontrol Účetní dvůr při svém auditu zjistil, že kvalita metod, kterými vnitrostátní orgány získávaly základ pro prohlášení o zárukách spolehlivosti ex ante a ex post, byla nevyrovnaná a že informace o postupech, které tyto orgány prováděly, byly poskytovány v různém rozsahu,

| — | vnitrostátní orgány zaslaly Komisi ve lhůtě do 30. dubna 2008 pouze 10 ze 40 prohlášení ex post za rok 2007. Míra dodržování pokynů se do března 2009 nezlepšila. Prohlášení ex post za rok 2008 měla být poskytnuta do 30. dubna 2009, avšak včas bylo zasláno pouhých šest z nich, |
| --- | --- |

—

vnitrostátní orgány zaslaly Komisi ve lhůtě do 30. dubna 2008 pouze 10 ze 40 prohlášení ex post za rok 2007. Míra dodržování pokynů se do března 2009 nezlepšila. Prohlášení ex post za rok 2008 měla být poskytnuta do 30. dubna 2009, avšak včas bylo zasláno pouhých šest z nich,

| — | zatímco pokyny pro vnitrostátní agentury jsou rozpracovány v dostatečném rozsahu, a to jak v legislativě, tak v Komisí vydaných „Pokynech pro vnitrostátní agentury, které provádějí program celoživotního učení“, u vnitrostátních orgánů tomu tak není. I když Komise pokyny objasňující povinnosti vydala, neexistují žádné dostatečně podrobné normativní pokyny obsahující konkrétní postupy, jimiž by se orgány řídily. |
| --- | --- |

—

zatímco pokyny pro vnitrostátní agentury jsou rozpracovány v dostatečném rozsahu, a to jak v legislativě, tak v Komisí vydaných „Pokynech pro vnitrostátní agentury, které provádějí program celoživotního učení“, u vnitrostátních orgánů tomu tak není. I když Komise pokyny objasňující povinnosti vydala, neexistují žádné dostatečně podrobné normativní pokyny obsahující konkrétní postupy, jimiž by se orgány řídily.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, body 9.16, 9.19–9.21 a 9.33)

Podle výroční zprávy GŘ EAC o činnosti za rok 2009 jsou zjištění Účetního dvora o základních kontrolách individuálně sledována během posuzování ročních prohlášení o zárukách spolehlivosti a kontrolována při návštěvách na místě. Individuální sledování doplňují školicí semináře a stálé informování vnitrostátních agentur a komunikace s nimi.

Pokud jde o pozdní předkládání ročních zpráv vnitrostátními agenturami a ročních prohlášení ex post zasílaných vnitrostátními orgány Komisi, ve výroční zprávě GŘ EAC o činnosti za rok 2009 se uvádí, že v prosinci 2009 byly vydány formuláře zpráv a pokyny pro jejich vyplnění, aby jak vnitrostátní agentury, tak vnitrostátní orgány měly s ohledem na lhůtu 30. dubna 2010 na vyplnění a nutné kontroly v rámci dohledu více času. Kromě toho byly formuláře finančních zpráv značně zjednodušeny, aby se snížilo riziko chybného vykazování a nesouladu mezi finančními zprávami a zprávami o základních kontrolách.

Podle výroční zprávy GŘ EAC o činnosti za rok 2009 byly v návaznosti na doporučení Účetního dvora vypracovány aktualizované pokyny pro vnitrostátní orgány, které jim byly na konci roku 2009 sděleny. Předpokládá se, že díky těmto revidovaným pokynům spolu se školicím seminářem pro vnitrostátní orgány konaným 2. března 2010 budou prohlášení o zárukách spolehlivosti za rok 2009 lepší a homogennější než v předchozích letech (s. 35). Zástupce EÚD se zúčastnil semináře pro vnitrostátní orgány zmiňovaného ve výroční zprávě o činnosti a Účetní dvůr obdržel kopii nových pokynů.

Účetní dvůr bere změny v postupech na vědomí, avšak v tomto okamžiku nelze dopad kroků popsaných ve výroční zprávě o činnosti za rok 2009 zjistit.

Za rok 2009 bylo devět prohlášení a zpráv (23 % z celkového počtu) od vnitrostátních agentur doručeno včas (další tři elektronické kopie byly doručeny 6. května).

Ze srovnání s rokem 2008 (šest prohlášení doručených včas) vyplývá jen malé zlepšení včasnosti prohlášení a zpráv.

Aktualizované pokyny pro vnitrostátní orgány zohledňují záležitosti uvedené ve zjištěních Účetního dvora. Protože se jimi však členské státy začnou řídit až v roce 2010, v tomto okamžiku nelze dopad na sekundární kontroly prováděné vnitrostátními orgány posoudit.

GŘ EAC vyvinulo systém, jenž poskytuje stálou záruku věrohodnosti. Analýza každoročních prohlášení o věrohodnosti je pouze jedním z prvků, z kterých Komise při získávání celkové jistoty vychází. Kromě toho provádějí GŘ EAC a externí auditor monitorovací návštěvy a kontrolní šetření. Díky tomu může Komise ověřit výsledky svého dokumentárního přezkumu ročních prohlášení věrohodnosti a důkladně se věnovat eventuálním problémovým případům.

Komise vítá analýzu Účetního dvora, podle níž aktualizované pokyny zohledňují jeho doporučení z předchozího roku.

2.   Nedostatky v procesu Komise pro posuzování prohlášení ex ante a ex post pro program celoživotního učení

Účetní dvůr zjistil, že režim prohlášení ex ante za období 2007–2013 a prohlášení ex post za rok 2007 poskytoval ohledně kvality řízení výdajů jen omezenou jistotu. Posuzování prováděné Komisí v roce 2008 spočívalo v dokumentárním přezkumu systémů a kontrol a návštěvách sloužících k monitorování systémů v 11 zemích. Komise však realitu a kvalitu základních a sekundárních kontrol popisovaných v ročních prohlášeních a informace uvedené v ročních zprávách ověřila jen v některých případech.

Doporučuje se, aby Komise na proces vydávání ročních prohlášení ex post dohlížela pečlivěji a prováděla důkladnější monitorovací návštěvy a přímé ověřování, že popisované kontroly jsou dostatečné a v plné míře se uplatňují.

Komise posoudila prohlášení ex ante i ex post, roční zprávy od vnitrostátních agentur a výsledky svých monitorovacích návštěv u vnitrostátních agentur a vnitrostátních orgánů a na tomto základě sestavila seznam výhrad ke skutečnostem, které mají vnitrostátní agentury a vnitrostátní orgány napravit. K tomu, aby byla v následujících letech získána jistota, že vnitrostátní agentury požadavky na řízení a kontrolu výdajů splňují, je třeba, aby se formou důkladnějších monitorovacích návštěv výhrady systematicky sledovaly a aby Komise na proces vydávání každoročních prohlášení ex post dohlížela pečlivěji.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, body 9.22-9.24, 9.25 a 9.34)

Ve výroční zprávě GŘ EAC o činnosti za rok 2009 se uvádí, že v souladu se svou strategickou politikou dohledu GŘ EAC již posílilo návštěvy na místě, které se zaměřují na existenci řídících postupů a kontrol, jak jsou popsány členskými státy. Plán auditů na rok 2010 bude pokračovat v této linii.

V roce 2009 provedlo GŘ EAC pět finančních auditů devíti smluv o decentralizovaných akcích z období 2000–2006 nebo 2007–2008 (oproti 14 finančním auditům v osmi zemích provedených v roce 2008) a 11 auditů systémů ve vnitrostátních orgánech. Provedlo rovněž 58 monitorovacích návštěv ve vnitrostátních agenturách (oproti 41 v roce 2008).

Počet finančních auditů v roce 2009 byl nižší než v roce 2008, i když GŘ EAC provedlo dodatečné audity systémů ve vnitrostátních orgánech. Počet monitorovacích návštěv se v roce 2009 zvýšil.

Nižší počet finančních auditů v roce 2009 ve srovnání s rokem 2008 lze odůvodnit dobrými výsledky podobných auditů v roce 2008, při nichž byla zjištěna nízká míra chybovosti.

Na tyto audity nelze nahlížet odděleně od kontrolních návštěv v rámci dohledu a monitorování systémů, které útvary GŘ EAC provedly v roce 2009.

3.   Částečně účelné kontroly ex post v generálním ředitelství pro vzdělávání a kulturu

Ve výroční zprávě GŘ EAC o činnosti za rok 2008 se uvádí, že podle finančních auditů projektů, provedených pro Komisi soukromou auditorskou firmou, činí průměrná chybovost kontrolovaných smluv u programu celoživotního učení 0,01 %. Ovšem míra chyb vypočtená z projektů uzavřených během roku by byla mnohem vyšší. A navíc, jelikož se tyto audity prováděly převážně na úrovni vnitrostátní agentury, která obvykle nedostává všechny podpůrné doklady, nezohledňují všechna kritéria způsobilosti.

(Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 9.26)

Zjištěná míra chyb u programu celoživotního učení za rok 2009 činila 0,65 %.

Rozsah provedených finančních auditů se mezi lety 2008 a 2009 nezměnil, připomínka Účetního dvora ohledně omezení auditu tudíž zůstává v platnosti.

Zaměření finančních auditů v roce 2009 bylo oproti roku 2009 mírně pozměněno – větší důraz byl kladen na audit základních kontrol provedených vnitrostátní agenturou nebo jejím jménem. Tyto audity zahrnovaly přezkum rutinních kontrol finančních zpráv, dokumentární přezkumy podkladů, kontroly na místě v průběhu trvání akce a finanční kontroly na místě po obdržení závěrečné zprávy.

---

KAPITOLA 8

Hospodářské a finanční věci

OBSAH

Přehled

Zvláštní posouzení v rámci prohlášení o věrohodnosti

Úvod

Zvláštní charakteristiky této skupiny politik

Rozsah a koncepce auditu

Správnost operací

Účelnost systémů

Kontroly ex ante

Osvědčení o auditu

Kontroly ex post

Spolehlivost sdělení vedoucích pracovníků Komise

Závěry a doporučení

Výsledky auditu záručního fondu pro vnější vztahy

Výsledky auditu ESUO v likvidaci

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| PŘEHLED |
| 8.1 | Kapitola 8 se skládá ze tří částí. Začíná zvláštním posouzením skupiny politik „hospodářské a finanční věci“ v rámci prohlášení o věrohodnosti (viz body 8.2–8.4). Po něm následují výsledky opakovaných auditů Záručního fondu pro vnější vztahy (viz body 8.35–8.39) a Evropského společenství uhlí a oceli v likvidaci (viz body 8.40–8.44). Kapitolu uzavírá část věnovaná kontrole opatření přijatých v návaznosti na připomínky z předchozích let (viz
  příloha 8.4
  ). |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

PŘEHLED

8.1

Kapitola 8 se skládá ze tří částí. Začíná zvláštním posouzením skupiny politik „hospodářské a finanční věci“ v rámci prohlášení o věrohodnosti (viz body 8.2–8.4). Po něm následují výsledky opakovaných auditů Záručního fondu pro vnější vztahy (viz body 8.35–8.39) a Evropského společenství uhlí a oceli v likvidaci (viz body 8.40–8.44). Kapitolu uzavírá část věnovaná kontrole opatření přijatých v návaznosti na připomínky z předchozích let (viz
  příloha 8.4
  ).

ZVLÁŠTNÍ POSOUZENÍ V RÁMCI PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

Úvod

| 8.2 | V této části se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „hospodářské a finanční věci“, která zahrnuje následující oblasti politiky: 01 – Hospodářské a finanční věci, 02 – Podniky, 03 – Hospodářská soutěž, 12 – Vnitřní trh a 20 – Obchod. Hlavní údaje o příslušných činnostech a výdajích za rok 2009 uvádí
  tabulka 8.1
  . |
| --- | --- |

8.2

V této části se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se skupiny politik „hospodářské a finanční věci“, která zahrnuje následující oblasti politiky: 01 – Hospodářské a finanční věci, 02 – Podniky, 03 – Hospodářská soutěž, 12 – Vnitřní trh a 20 – Obchod. Hlavní údaje o příslušných činnostech a výdajích za rok 2009 uvádí
  tabulka 8.1
  .

Zvláštní charakteristiky této skupiny politik

| 8.3 | Hlavní programy v této skupině politik, na něž připadá téměř 83 % (605 milionů EUR) celkových provozních výdajů této skupiny, se financují v rámci oblastí politiky 01 – Hospodářské a finanční věci a 02 – Podniky. Jedná se o tyto programy:






  a) | sedmý a šestý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj (7. RP, 6. RP) (222 milionů EUR); |
| --- | --- | --- |

8.3

Hlavní programy v této skupině politik, na něž připadá téměř 83 % (605 milionů EUR) celkových provozních výdajů této skupiny, se financují v rámci oblastí politiky 01 – Hospodářské a finanční věci a 02 – Podniky. Jedná se o tyto programy:

a)

sedmý a šestý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj (7. RP, 6. RP) (222 milionů EUR);

| b) | financování agentur EU (1)(116 milionů EUR); |
| --- | --- |

b)

financování agentur EU (1)(116 milionů EUR);

| c) | Záruční fond pro vnější vztahy (viz body 8.35–8.39) (92 milionů EUR); |
| --- | --- |

c)

Záruční fond pro vnější vztahy (viz body 8.35–8.39) (92 milionů EUR);

| d) | rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (CIP – Competitiveness and Innovation Framework Programme) a víceletý program pro podniky a podnikání (MAP – Multiannual Programme for Enterprise and Entrepreneurship) (175 milionů EUR). |
| --- | --- |

d)

rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (CIP – Competitiveness and Innovation Framework Programme) a víceletý program pro podniky a podnikání (MAP – Multiannual Programme for Enterprise and Entrepreneurship) (175 milionů EUR).

Tabulka 8.1 –   Hospodářské a finanční věci: hlavní informace

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Rozpočtová hlava | Oblast politiky | Popis | Platby v roce 2009 | Způsob rozpočtového řízení |
| 1 | Hospodářské a finanční věci | Správní výdaje (23) | 63 | přímé centralizované |
| Hospodářská a měnová unie | 13 | přímé centralizované |
| Mezinárodní hospodářské a finanční věci | 17 | přímé centralizované |
| Finanční operace a nástroje | 235 | přímé centralizované / společné s EIF / nepřímé centralizované prostřednictvím EIF |
| | 328 | |
| 2 | Podniky | Správní výdaje (23) | 114 | přímé centralizované |
| Konkurenceschopnost, průmyslová politika, inovace a podnikání | 71 | přímé centralizované / nepřímé centralizované prostřednictvím EACI |
| Vnitřní trh zboží a odvětvových politik | 145 | přímé centralizované |
| Spolupráce – Vesmír a bezpečnost | 228 | přímé centralizované |
| | 558 | |
| 3 | Hospodářská soutěž | Správní výdaje (23) | 91 | přímé centralizované |
| Kartely, antitrustová opatření a liberalizace | 3 | přímé centralizované |
| | 94 | |
| 12 | Vnitřní trh | Správní výdaje (23) | 58 | přímé centralizované |
| Politická strategie a koordinace generálního ředitelství pro vnitřní trh | 8 | přímé centralizované |
| | 66 | |
| 20 | Obchod | Správní výdaje (23) | 65 | přímé centralizované |
| Obchodní politika | 12 | přímé centralizované / společné s mezinárodními organizacemi |
| | 77 | |
| Správní výdaje celkem (23) | 391 | |
| Provozní výdaje celkem (obsahující): | 732 | |
| – | zálohy
   (24) |

(v mil. EUR)

Rozpočtová hlava

Oblast politiky

Popis

Platby v roce 2009

Způsob rozpočtového řízení

1

Hospodářské a finanční věci

Správní výdaje (23)

63

přímé centralizované

Hospodářská a měnová unie

13

přímé centralizované

Mezinárodní hospodářské a finanční věci

17

přímé centralizované

Finanční operace a nástroje

235

přímé centralizované / společné s EIF / nepřímé centralizované prostřednictvím EIF

328

2

Podniky

Správní výdaje (23)

114

přímé centralizované

Konkurenceschopnost, průmyslová politika, inovace a podnikání

71

přímé centralizované / nepřímé centralizované prostřednictvím EACI

Vnitřní trh zboží a odvětvových politik

145

přímé centralizované

Spolupráce – Vesmír a bezpečnost

228

přímé centralizované

558

3

Hospodářská soutěž

Správní výdaje (23)

91

přímé centralizované

Kartely, antitrustová opatření a liberalizace

3

přímé centralizované

94

12

Vnitřní trh

Správní výdaje (23)

58

přímé centralizované

Politická strategie a koordinace generálního ředitelství pro vnitřní trh

8

přímé centralizované

66

20

Obchod

Správní výdaje (23)

65

přímé centralizované

Obchodní politika

12

přímé centralizované / společné s mezinárodními organizacemi

77

Správní výdaje celkem (23)

391

Provozní výdaje celkem (obsahující):

732

–

273

| – | průběžné/konečné platby
   (25) |
| --- | --- |

–

459

Platby za rok celkem

1 123

Závazky za rok celkem

1 373

Zdroj: Účetní závěrka za rok 2009.

| 8.4 | Cílem rámcového programu CIP a programu MAP financovaných v rámci oblasti politiky 01 – Hospodářské a finanční věci je podpořit malé a střední podniky prostřednictvím finančních nástrojů Společenství, které jménem Komise řídí Evropský investiční fond (EIF) a které usnadňují přístup k financování. Komise uskutečňuje platby do EIF převodem prostředků na svěřenecké účty, které EIF používá na provádění programů. Riziko nelegálních či nesprávných plateb ze strany Komise je nízké. |
| --- | --- |

8.4

Cílem rámcového programu CIP a programu MAP financovaných v rámci oblasti politiky 01 – Hospodářské a finanční věci je podpořit malé a střední podniky prostřednictvím finančních nástrojů Společenství, které jménem Komise řídí Evropský investiční fond (EIF) a které usnadňují přístup k financování. Komise uskutečňuje platby do EIF převodem prostředků na svěřenecké účty, které EIF používá na provádění programů. Riziko nelegálních či nesprávných plateb ze strany Komise je nízké.

| 8.5 | Cílem sedmého rámcového programu v rámci této oblasti politiky je podporovat opatření v oblasti výzkumu vesmíru a bezpečnosti, zatímco šestý rámcový program podporuje opatření prosazující technologické inovace, využití výsledků výzkumu a zakládání technologických podniků ve Společenství a všech jeho regionech. Cílem programu CIP financovaného z oblasti politiky 02 – Podniky je prostřednictvím inovací napomáhat opatřením na podporu konkurenceschopnosti podniků, zejména malých a středních. |
| --- | --- |

8.5

Cílem sedmého rámcového programu v rámci této oblasti politiky je podporovat opatření v oblasti výzkumu vesmíru a bezpečnosti, zatímco šestý rámcový program podporuje opatření prosazující technologické inovace, využití výsledků výzkumu a zakládání technologických podniků ve Společenství a všech jeho regionech. Cílem programu CIP financovaného z oblasti politiky 02 – Podniky je prostřednictvím inovací napomáhat opatřením na podporu konkurenceschopnosti podniků, zejména malých a středních.

| 8.6 | U většiny opatření v rámci uvedených tří programů (2) se finanční prostředky poskytují na základě grantové dohody s Komisí. Granty se vyplácejí ve splátkách: při podpisu grantové dohody je vyplacena záloha a následně se vyplácejí průběžné a konečné platby, jimiž se uhradí způsobilé výdaje na základě výkazů nákladů předložených příjemci. |
| --- | --- |

8.6

U většiny opatření v rámci uvedených tří programů (2) se finanční prostředky poskytují na základě grantové dohody s Komisí. Granty se vyplácejí ve splátkách: při podpisu grantové dohody je vyplacena záloha a následně se vyplácejí průběžné a konečné platby, jimiž se uhradí způsobilé výdaje na základě výkazů nákladů předložených příjemci.

| 8.7 | Hlavním rizikem z hlediska správnosti je nadhodnocování způsobilých nákladů ve výkazech nákladů, jež nebude systémy dohledu a kontroly Komise odhaleno. Vzhledem ke značnému počtu těchto výkazů není Komise s to zkontrolovat každý výkaz na místě na úrovni příjemců. Účetní dvůr proto považuje riziko související se správností plateb provedených na základě výkazů nákladů za vysoké (3). Platební podmínky u zálohových plateb jsou méně složité, protože zálohy se vyplácejí na základě podpisu grantové dohody nebo rozhodnutí o financování. V zálohových platbách se však vyskytly v předchozích letech chyby, i když zpravidla šlo o nevyčíslitelné chyby týkající se procedurálních nedostatků. |
| --- | --- |

8.7

Hlavním rizikem z hlediska správnosti je nadhodnocování způsobilých nákladů ve výkazech nákladů, jež nebude systémy dohledu a kontroly Komise odhaleno. Vzhledem ke značnému počtu těchto výkazů není Komise s to zkontrolovat každý výkaz na místě na úrovni příjemců. Účetní dvůr proto považuje riziko související se správností plateb provedených na základě výkazů nákladů za vysoké (3). Platební podmínky u zálohových plateb jsou méně složité, protože zálohy se vyplácejí na základě podpisu grantové dohody nebo rozhodnutí o financování. V zálohových platbách se však vyskytly v předchozích letech chyby, i když zpravidla šlo o nevyčíslitelné chyby týkající se procedurálních nedostatků.

| 8.7 | Komise zavedla kontrolní strategii a vyvinula audity ex post s cílem snížit riziko, pokud jde o správnost uskutečněných plateb. Cílem nápravných opatření je snížení míry chyb. Komise získává zpět jakékoli přeplatky, které byly vyplaceny příjemcům, jichž se týkal audit. |
| --- | --- |

8.7

Komise zavedla kontrolní strategii a vyvinula audity ex post s cílem snížit riziko, pokud jde o správnost uskutečněných plateb. Cílem nápravných opatření je snížení míry chyb. Komise získává zpět jakékoli přeplatky, které byly vyplaceny příjemcům, jichž se týkal audit.

| 8.8 | Během sedmého rámcového programu Komise také uzavřela dohodu s Evropskou kosmickou agenturou (ESA – European Space Agency) (4) s cílem financovat kosmickou část globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti (GMES – Global Monitoring for Environment and Security) v letech 2008 až 2013. Úkoly spojenými s plněním rozpočtu Komise pověřila v souladu s článkem 53d finančního nařízení agenturu. Podle této dohody bylo agentuře přiděleno celkem 624 milionů EUR, z čehož 68 milionů EUR bylo zaplaceno během roku 2009. |
| --- | --- |

8.8

Během sedmého rámcového programu Komise také uzavřela dohodu s Evropskou kosmickou agenturou (ESA – European Space Agency) (4) s cílem financovat kosmickou část globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti (GMES – Global Monitoring for Environment and Security) v letech 2008 až 2013. Úkoly spojenými s plněním rozpočtu Komise pověřila v souladu s článkem 53d finančního nařízení agenturu. Podle této dohody bylo agentuře přiděleno celkem 624 milionů EUR, z čehož 68 milionů EUR bylo zaplaceno během roku 2009.

| 8.8 | Platba uskutečněná v roce 2009 pro agenturu ESA byla prvním příspěvkem z rozpočtu EU ke společně řízenému programu GMES. Smlouva o pověření uzavřená mezi Komisí a ESA byla podepsána na základě podmínky „společného řízení“, kdy jsou určitými úkoly spojenými s prováděním pověřeny mezinárodní organizace. |
| --- | --- |

8.8

Rozsah a koncepce auditu

| 8.9 | Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  . V případě auditu hospodářských a finančních věcí je třeba brát v úvahu následující specifika:






  — | testován byl vzorek 80 plateb, obsahující 51 průběžných nebo konečných plateb včetně 15 plateb týkajících se tří výše uvedených programů (5) (viz bod 8.5), |
| --- | --- | --- |

8.9

Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  . V případě auditu hospodářských a finančních věcí je třeba brát v úvahu následující specifika:

—

testován byl vzorek 80 plateb, obsahující 51 průběžných nebo konečných plateb včetně 15 plateb týkajících se tří výše uvedených programů (5) (viz bod 8.5),

| — | součástí vzorku byly zálohy, neboť se na ně vztahuje riziko výskytu chyb, |
| --- | --- |

—

součástí vzorku byly zálohy, neboť se na ně vztahuje riziko výskytu chyb,

| — | posouzení účelnosti systémů dohledu a kontroly spočívalo:






  — | v dokumentárních kontrolách ex ante u plateb provedených Výkonnou agenturou pro konkurenceschopnost a inovace (EACI) (6), především formou prověrky vzorku 30 plateb, |
| --- | --- | --- |

—

posouzení účelnosti systémů dohledu a kontroly spočívalo:

—

v dokumentárních kontrolách ex ante u plateb provedených Výkonnou agenturou pro konkurenceschopnost a inovace (EACI) (6), především formou prověrky vzorku 30 plateb,

| — | ve vydání osvědčení o auditu výkazů projektových nákladů nezávislými auditory, |
| --- | --- |

—

ve vydání osvědčení o auditu výkazů projektových nákladů nezávislými auditory,

| — | v kontrolách ex post, především v těch, které provádí generální ředitelství pro podniky a průmysl a generální ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti. |
| --- | --- |

—

v kontrolách ex post, především v těch, které provádí generální ředitelství pro podniky a průmysl a generální ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti.

Správnost operací

| 8.10 | Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 8.1
  . Účetní dvůr zjistil, že 26 % plateb (21 z 80) (7) obsahovalo 25 chyb. U 62 % těchto plateb (13 z 21) došlo k vyčíslitelným chybám týkajícím se způsobilosti nebo přesnosti vykázaných výdajů. Zbytek plateb (osm z 21) ovlivnily nevyčíslitelné chyby spočívající především v porušení postupů Komise při zadávání zakázek nebo jiných vnitřních pravidel (8). Účetní dvůr zjistil, že testované platby celkově nebyly ve významném rozsahu zatíženy chybami. |
| --- | --- |

8.10

Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 8.1
  . Účetní dvůr zjistil, že 26 % plateb (21 z 80) (7) obsahovalo 25 chyb. U 62 % těchto plateb (13 z 21) došlo k vyčíslitelným chybám týkajícím se způsobilosti nebo přesnosti vykázaných výdajů. Zbytek plateb (osm z 21) ovlivnily nevyčíslitelné chyby spočívající především v porušení postupů Komise při zadávání zakázek nebo jiných vnitřních pravidel (8). Účetní dvůr zjistil, že testované platby celkově nebyly ve významném rozsahu zatíženy chybami.

| 8.10 | Komise usiluje o další snížení chyb a jejich opravu, pokud to lze provést nákladově efektivním způsobem. |
| --- | --- |

8.10

| 8.11 | Většina těchto chyb souvisela s opatřeními financovanými z výše uvedených tří programů (viz bod 8.5) a týkala se skutečnosti, že Komise proplatila nezpůsobilé náklady, které příjemci uvedli ve svých výkazech nákladů. Tento výsledek potvrzují i zjištění kontrol Komise ex post
   (9). |
| --- | --- |

8.11

Většina těchto chyb souvisela s opatřeními financovanými z výše uvedených tří programů (viz bod 8.5) a týkala se skutečnosti, že Komise proplatila nezpůsobilé náklady, které příjemci uvedli ve svých výkazech nákladů. Tento výsledek potvrzují i zjištění kontrol Komise ex post
   (9).

| 8.11 | Hlavním zdrojem chyb a žádostí o proplacení nezpůsobilých nákladů je složitost pravidel. Sdělení Komise o zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum navrhuje opatření k odstranění tohoto rizika. Jelikož tyto návrhy budou provedeny teprve v rámci příštího rámcového programu a poněvadž Komise musí vyřešit problémy způsobené složitými požadavky týkajícími se způsobilosti příjemců grantů, přijala dne 26. května 2010 sdělení (22) určené ostatním orgánům, v němž je navrhována míra přijatelného rizika výskytu chyb v oblasti výzkumu v rozmezí od 2 % do 5 %. Navrhovaná míra přijatelného rizika výskytu chyb je stanovena s přihlédnutím k nákladové efektivnosti kontrol a přijatelné míře zbytkových chyb, která je odůvodněná na základě těchto nákladů. |
| --- | --- |

8.11

| 8.12 | Příčinou chyb byly zpravidla nezpůsobilé osobní a nepřímé náklady a nedostatečné nebo chybějící doklady. Následující tři příklady ukazují, s jakými typy projektů s chybami se Účetní dvůr setkává při svých auditech na úrovni konečných příjemců. |
| --- | --- |

8.12

Příčinou chyb byly zpravidla nezpůsobilé osobní a nepřímé náklady a nedostatečné nebo chybějící doklady. Následující tři příklady ukazují, s jakými typy projektů s chybami se Účetní dvůr setkává při svých auditech na úrovni konečných příjemců.

| 8.12 | Co se týká těchto tří případů, Komise chce poukázat na následující: |
| --- | --- |

8.12

Příklady nezpůsobilých nákladů

Příklady nezpůsobilých nákladů

a)   Šestý rámcový program

Auditovaný projekt řídil příjemce, který prováděl pět projektů ze šestého rámcového programu, které financovala dvě různá generální ředitelství Komise. Při prověrce časových výkazů všech projektů se ukázalo, že příjemce nadsazoval či dokonce zdvojnásoboval počet hodin práce na financovaných projektech. Kromě toho výrazně nadhodnocoval své nepřímé náklady. Celková zjištěná chyba dosáhla 21 % výše vykázaných nákladů (přibližně 146 000 EUR). Tyto závažné nedostatky ve výkazech nákladů nebyly společností, která vydala osvědčení o auditu, zjištěny a nebyly zjištěny ani při dvou kontrolách ex post, které jménem Komise provedla jiná externí auditorská společnost.

| a) | Komise tento případ dále prošetří a případný přeplatek získá zpět.

  Při kontrolách ex post provedených jménem Komise byla ve výkazech nákladů zjištěna řada nedostatků. Jejich závěr ohledně způsobilosti nepřímých nákladů se však od připomínek Účetního dvora lišil.


  Ačkoliv byl u jednotlivých projektů počet hodin práce skutečně zdvojnásoben, byl vyvozen závěr, že toto bylo zapříčiněno zejména nedostatečným řízením projektu ze strany příjemce a nejednalo se o úmysl. |
| --- | --- |

a)

Při kontrolách ex post provedených jménem Komise byla ve výkazech nákladů zjištěna řada nedostatků. Jejich závěr ohledně způsobilosti nepřímých nákladů se však od připomínek Účetního dvora lišil.

Ačkoliv byl u jednotlivých projektů počet hodin práce skutečně zdvojnásoben, byl vyvozen závěr, že toto bylo zapříčiněno zejména nedostatečným řízením projektu ze strany příjemce a nejednalo se o úmysl.

b)   Sedmý rámcový program

Příjemce se od roku 2004 podílel na šesti projektech financovaných ze šestého rámcového programu a na osmi projektech financovaných ze sedmého rámcového programu. Celkový příspěvek, který obdržel od Společenství od roku 2006, činí přibližně 1 milion EUR. Metodika, kterou příjemce použil pro výpočet osobních nákladů, nebyla v souladu s pravidly ani pro šestý, ani pro sedmý rámcový program. U daného auditovaného projektu tak byly vykázané náklady nadhodnoceny o více než 17 % (asi 7 800 EUR). Stejná metodika byla uplatněna u dalších 13 projektů.

| b) | Zjištěná chyba souvisí s chybným výkladem pravidel způsobilosti 7. RP, pokud jde o běžné produktivní hodiny. Komise provede potřebnou opravu a připomínka bude extrapolována na ostatní projekty řízené tímto příjemcem. |
| --- | --- |

b)

c)   Sedmý rámcový program – společné řízení

Evropská kosmická agentura vypracovává roční finanční zprávy, v nichž uvádí, jak byly prostředky obdržené od EU využity (viz bod 8.8). Účetní dvůr prověřil výroční zprávu za rok 2008, předloženou Komisi dne 19. března 2009, uvádějící výdaje ve výši 20,2 milionu EUR. Účetní dvůr zjistil, že do této částky byly zahrnuty i náklady, které by Společenstvím být financovány neměly nebo které nebyly dostatečně podloženy, a to ve výši přibližně 10 % auditovaného vzorku (přibližně 1,3 milionu EUR), a dále závažné nedostatky v pravidlech a postupech pro zadávání zakázek (10).

| c) | Platba uskutečněná v roce 2009 pro agenturu ESA, které se týkal audit Účetního dvora, byla prvním příspěvkem z rozpočtu EU ke společně řízenému programu GMES. Podle podmínek smlouvy o pověření podepsané mezi Komisí a ESA nezávisí roční převod finančních prostředků ze strany Komise na částce uvedené ve výroční finanční zprávě předložené agenturou ESA. Možné chyby, které byly zjištěny ve výroční finanční zprávě agentury ESA, neovlivnily legalitu a správnost platby. Komise se domnívá, že rovněž s přihlédnutím k nákladům, jež původně nebyly ve finanční zprávě zahrnuty, byly náklady nahlášené agenturou ESA vyšší o 2 %. Před provedením konečné platby na konci programu bude toto opraveno. |
| --- | --- |

c)

Ačkoliv Komise souhlasí s tím, že by některé postupy pro zadávání zakázek měly být dále sladěny s pravidly ES, je nutno vzít v úvahu zvláštní povahu činností při zadávání zakázek týkajících se kosmických projektů. Komise má za to, že pravidla a postupy agentury ESA v oblasti zadávání zakázek zajišťují ve zvláštní oblasti zakázek týkajících se kosmických projektů nejlepší poměr mezi kvalitou a cenou.

Účelnost systémů

| 8.13 | Komise nastavila různé kontroly pokrývající celý výdajový cyklus, jejichž cílem je zmírnit riziko provádění nenáležitých nebo nesprávných plateb. Účetní dvůr posuzoval účelnost fungování kontrol ex ante u plateb, spolehlivost systému vydávání osvědčení o auditu a kontroly ex post prováděné Komisí u proplacených výdajů. |
| --- | --- |

8.13

Komise nastavila různé kontroly pokrývající celý výdajový cyklus, jejichž cílem je zmírnit riziko provádění nenáležitých nebo nesprávných plateb. Účetní dvůr posuzoval účelnost fungování kontrol ex ante u plateb, spolehlivost systému vydávání osvědčení o auditu a kontroly ex post prováděné Komisí u proplacených výdajů.

| 8.14 | Výsledky prověrky systémů dohledu a kontroly jsou shrnuty v
  příloze 8.2
  . |
| --- | --- |

8.14

Výsledky prověrky systémů dohledu a kontroly jsou shrnuty v
  příloze 8.2
  .

Kontroly ex ante

| 8.15 | Účelem kontrol ex ante je ověřit správnost a řádnost finančního řízení plateb. Týkají se provozního i finančního hlediska, především kvality projektových výstupů, souladu se smluvními požadavky a správnosti částek, které mají být vyplaceny. |
| --- | --- |

8.15

Účelem kontrol ex ante je ověřit správnost a řádnost finančního řízení plateb. Týkají se provozního i finančního hlediska, především kvality projektových výstupů, souladu se smluvními požadavky a správnosti částek, které mají být vyplaceny.

| 8.16 | V případě šestého i sedmého rámcového programu se průběžné i konečné platby provádějí pouze na základě výkazu nákladů, takže běžné kontroly ex ante u částek vykázaných ve výkazu nákladů umožňují zjistit pouze administrativní nebo aritmetické chyby. Aby se zohlednila přirozeně omezená povaha těchto kontrol, rozšířilo generální ředitelství pro podniky a průmysl svou strategii v této oblasti, a to především prováděním podrobnějších dokumentárních kontrol (11) a dále auditů ex ante týkajících se systémů příjemců. |
| --- | --- |

8.16

V případě šestého i sedmého rámcového programu se průběžné i konečné platby provádějí pouze na základě výkazu nákladů, takže běžné kontroly ex ante u částek vykázaných ve výkazu nákladů umožňují zjistit pouze administrativní nebo aritmetické chyby. Aby se zohlednila přirozeně omezená povaha těchto kontrol, rozšířilo generální ředitelství pro podniky a průmysl svou strategii v této oblasti, a to především prováděním podrobnějších dokumentárních kontrol (11) a dále auditů ex ante týkajících se systémů příjemců.

| 8.17 | Audit vzorku 80 plateb uvedený v bodě 8.9 neodhalil žádné výrazné nedostatky ve fungování dokumentárních kontrol ex ante. U oblasti politiky 02 –Podniky však Účetní dvůr zjistil, že ze 48 testovaných plateb 24 bylo ovlivněno nedostatky v kontrolách ex ante. U Výkonné agentury pro výzkum (12) kontroly ex ante neodhalily pět chyb ve správnosti. V případě agentury ESA Komise před podpisem dohody o financování GMES (viz bod 8.8) jasně nedefinovala způsobilé náklady společně financovaných činností a nezabývala se nedostatky při zadávání zakázek. Strategii pro kontroly ex ante navíc oficiálně stanovila až v únoru 2010 (viz bod 8.26). |
| --- | --- |

8.17

Audit vzorku 80 plateb uvedený v bodě 8.9 neodhalil žádné výrazné nedostatky ve fungování dokumentárních kontrol ex ante. U oblasti politiky 02 –Podniky však Účetní dvůr zjistil, že ze 48 testovaných plateb 24 bylo ovlivněno nedostatky v kontrolách ex ante. U Výkonné agentury pro výzkum (12) kontroly ex ante neodhalily pět chyb ve správnosti. V případě agentury ESA Komise před podpisem dohody o financování GMES (viz bod 8.8) jasně nedefinovala způsobilé náklady společně financovaných činností a nezabývala se nedostatky při zadávání zakázek. Strategii pro kontroly ex ante navíc oficiálně stanovila až v únoru 2010 (viz bod 8.26).

| 8.17 | Komise souhlasí s hodnocením Účetního dvora, že kontroly ex ante v rámci oblasti politiky 02 – Podniky neodhalily žádné výrazné nedostatky.


  Komise se domnívá, že kontroly ex ante v rámci oblasti politiky 02 – Podniky jsou přiměřené a účelné. Menší rozdíly neovlivňují účelnost kontrol ex ante. Odstranění těchto menších rozdílů by nebylo z hlediska nákladů efektivní.


  Co se týká Výkonné agentury pro výzkum, tři z pěti zmíněných případů souvisí s týmž zmocněním pracovníka v pracovním postupu v oblasti plateb, jež Účetní dvůr nepovažoval za správné. Komise nesdílí názor Účetního dvora, že v souvislosti se zmocněním schvalující osoby v případě pracovníků jednajících za finanční okruh existují chyby týkající se legality/správnosti, jelikož neexistuje žádný právní požadavek na oficiální jmenování pracovníků do jednotlivých funkcí.


  Skutečnost, že způsobilé náklady společně financovaných činností nejsou stanoveny do detailu, je spojena s činnostmi v rámci společného řízení obecně, a zejména s povahou programu GMES. Program se týká technicky složitého kosmického projektu zahrnujícího vývoj družic Sentinel, což v procesu vývoje a zadávání zakázek ztěžuje oddělení prvků, které jsou financovány prostřednictvím různých zdrojů.


  Komise se domnívá, že posouzení ex ante týkající se požadavků na „společné řízení“, které bylo provedeno před uzavřením smlouvy, bylo dostatečné.


  Příprava rámce pro sledování a kontrolu financování programu GMES začala již v roce 2008, na základě zkušeností s prováděním projektu však byla nutná úprava a doplnění. Komise od roku 2010 posílila a formálně schválila své monitorovací a kontrolní činnosti. |
| --- | --- |

8.17

Komise souhlasí s hodnocením Účetního dvora, že kontroly ex ante v rámci oblasti politiky 02 – Podniky neodhalily žádné výrazné nedostatky.

Komise se domnívá, že kontroly ex ante v rámci oblasti politiky 02 – Podniky jsou přiměřené a účelné. Menší rozdíly neovlivňují účelnost kontrol ex ante. Odstranění těchto menších rozdílů by nebylo z hlediska nákladů efektivní.

Co se týká Výkonné agentury pro výzkum, tři z pěti zmíněných případů souvisí s týmž zmocněním pracovníka v pracovním postupu v oblasti plateb, jež Účetní dvůr nepovažoval za správné. Komise nesdílí názor Účetního dvora, že v souvislosti se zmocněním schvalující osoby v případě pracovníků jednajících za finanční okruh existují chyby týkající se legality/správnosti, jelikož neexistuje žádný právní požadavek na oficiální jmenování pracovníků do jednotlivých funkcí.

Skutečnost, že způsobilé náklady společně financovaných činností nejsou stanoveny do detailu, je spojena s činnostmi v rámci společného řízení obecně, a zejména s povahou programu GMES. Program se týká technicky složitého kosmického projektu zahrnujícího vývoj družic Sentinel, což v procesu vývoje a zadávání zakázek ztěžuje oddělení prvků, které jsou financovány prostřednictvím různých zdrojů.

Komise se domnívá, že posouzení ex ante týkající se požadavků na „společné řízení“, které bylo provedeno před uzavřením smlouvy, bylo dostatečné.

Příprava rámce pro sledování a kontrolu financování programu GMES začala již v roce 2008, na základě zkušeností s prováděním projektu však byla nutná úprava a doplnění. Komise od roku 2010 posílila a formálně schválila své monitorovací a kontrolní činnosti.

| 8.18 | Účetní dvůr vybral dodatečný vzorek 30 zálohových plateb, aby v agentuře EACI posoudil nastavení jejího systému kontrol ex ante a jeho účelnost při řízení programu CIP (13). Žádné výrazné nedostatky nebyly zaznamenány. Účetní dvůr nicméně zjistil, že finanční manuál je třeba aktualizovat a že dokumentace k některým částem provedených kontrol je nedostatečná. |
| --- | --- |

8.18

Účetní dvůr vybral dodatečný vzorek 30 zálohových plateb, aby v agentuře EACI posoudil nastavení jejího systému kontrol ex ante a jeho účelnost při řízení programu CIP (13). Žádné výrazné nedostatky nebyly zaznamenány. Účetní dvůr nicméně zjistil, že finanční manuál je třeba aktualizovat a že dokumentace k některým částem provedených kontrol je nedostatečná.

| 8.18 | Agentura EACI uznává, že ne všechny části příručky postupů jsou zcela aktualizovány pro všechny programy. Jednotlivé kapitoly příručky byly v roce 2010 podrobeny přezkumu a aktualizovány. |
| --- | --- |

8.18

Osvědčení o auditu

| 8.19 | Finanční nařízení EU (14) vyžaduje, aby schválený auditor vydal k výkazu nákladů nad určitou hranicí osvědčení potvrzující přesnost, existenci a způsobilost vykázaných nákladů. U projektů financovaných v rámci oblasti politiky 02 – Podniky, zejména těch, které spadají pod šestý a sedmý rámcový program, představují tato osvědčení o auditu pro Komisi klíčovou kontrolu. |
| --- | --- |

8.19

Finanční nařízení EU (14) vyžaduje, aby schválený auditor vydal k výkazu nákladů nad určitou hranicí osvědčení potvrzující přesnost, existenci a způsobilost vykázaných nákladů. U projektů financovaných v rámci oblasti politiky 02 – Podniky, zejména těch, které spadají pod šestý a sedmý rámcový program, představují tato osvědčení o auditu pro Komisi klíčovou kontrolu.

| 8.20 | U všech plateb auditovaných na úrovni příjemců, k nimž bylo poskytnuto osvědčení, Účetní dvůr porovnával výsledky svého vlastního auditu s osvědčením. Ve všech případech, kdy schválený auditor vydal výrok bez výhrad, zjistil Účetní dvůr chyby. Ve dvou z těchto případů zjištěné chyby neměly výrazný finanční dopad (15), ale ve zbývajících čtyřech jej měly nebo se týkaly metodiky alokace nákladů, která nebyla v souladu s příslušnými pravidly. Toto zjištění je ve shodě s výsledky předcházejícího roku a s výsledky uvedenými v kapitole 5 a svědčí o tom, že tato kontrola je z hlediska zjišťování chyb ve vykázaných nákladech pouze částečně účelná. |
| --- | --- |

8.20

U všech plateb auditovaných na úrovni příjemců, k nimž bylo poskytnuto osvědčení, Účetní dvůr porovnával výsledky svého vlastního auditu s osvědčením. Ve všech případech, kdy schválený auditor vydal výrok bez výhrad, zjistil Účetní dvůr chyby. Ve dvou z těchto případů zjištěné chyby neměly výrazný finanční dopad (15), ale ve zbývajících čtyřech jej měly nebo se týkaly metodiky alokace nákladů, která nebyla v souladu s příslušnými pravidly. Toto zjištění je ve shodě s výsledky předcházejícího roku a s výsledky uvedenými v kapitole 5 a svědčí o tom, že tato kontrola je z hlediska zjišťování chyb ve vykázaných nákladech pouze částečně účelná.

| 8.20 | Komise sdílí obavu Účetního dvora, pokud jde o správnost osvědčení o auditu v rámci 6. RP, které nakonec neposkytlo plně dodatečnou jistotu, jak se původně očekávalo. Komise však trvá na tom, že tento nástroj významně přispěl k předcházení chybám, což v porovnání s 5. RP vedlo k významnému snížení míry chyb u auditů v rámci 6. RP.

  Komise přijala nápravná opatření s cílem zlepšit kvalitu osvědčení o auditu v rámci 7. RP.


  Osvědčení o auditu v rámci 7. RP se zakládá na „dohodnutých postupech“, které od auditora vydávajícího osvědčení vyžadují, aby postupoval předem daným způsobem a na tomto základě nahlašoval skutková zjištění. Tento přístup by měl vést k snížení chybného výkladu pravidel způsobilosti ze strany auditorů, k němuž docházelo v 6. RP. V průběhu svých vlastních finančních auditů bude Komise nadále posuzovat spolehlivost osvědčení o auditu. |
| --- | --- |

8.20

Komise přijala nápravná opatření s cílem zlepšit kvalitu osvědčení o auditu v rámci 7. RP.

Osvědčení o auditu v rámci 7. RP se zakládá na „dohodnutých postupech“, které od auditora vydávajícího osvědčení vyžadují, aby postupoval předem daným způsobem a na tomto základě nahlašoval skutková zjištění. Tento přístup by měl vést k snížení chybného výkladu pravidel způsobilosti ze strany auditorů, k němuž docházelo v 6. RP. V průběhu svých vlastních finančních auditů bude Komise nadále posuzovat spolehlivost osvědčení o auditu.

| 8.21 | Pokud jde o šestý rámcový program, každý příjemce byl v zásadě povinen předložit k projektovým nákladům alespoň jedno osvědčení o auditu. U sedmého rámcového programu musí příjemci předkládat osvědčení o auditu pouze tehdy, když se souhrnné financování EU rovná nebo je vyšší než 375 000 EUR. Komise kromě toho zavedla systém vydávání osvědčení ex ante týkajícího se metodik příjemců pro výpočet nákladů. Počet příjemců, kteří obdrželi osvědčení k metodice výpočtu nákladů, je však nízký. V kombinaci s výrazným snížením počtu osvědčení o auditu, která se požadují, se tak zvyšuje riziko výskytu chyb (viz také body 5.28–5.31). |
| --- | --- |

8.21

Pokud jde o šestý rámcový program, každý příjemce byl v zásadě povinen předložit k projektovým nákladům alespoň jedno osvědčení o auditu. U sedmého rámcového programu musí příjemci předkládat osvědčení o auditu pouze tehdy, když se souhrnné financování EU rovná nebo je vyšší než 375 000 EUR. Komise kromě toho zavedla systém vydávání osvědčení ex ante týkajícího se metodik příjemců pro výpočet nákladů. Počet příjemců, kteří obdrželi osvědčení k metodice výpočtu nákladů, je však nízký. V kombinaci s výrazným snížením počtu osvědčení o auditu, která se požadují, se tak zvyšuje riziko výskytu chyb (viz také body 5.28–5.31).

| 8.21 | Četnost předkládání osvědčení o auditu byla v rámci 7. RP omezena s cílem snížit administrativní zátěž uloženou účastníkům.

  Od příjemců, kteří obdrželi osvědčení metodik pro výpočet nákladů, se však osvědčení o finančních výkazech vyžaduje i nadále, jelikož je zrušena pouze povinnost příjemce předložit průběžné osvědčení o finančních výkazech. Osvědčení o finančních výkazech je nutno předložit pro poslední vykazované období, pokud kumulativní požadovaný příspěvek převyšuje 375 000 EUR. Po období intenzivních auditů v rámci 6. RP získalo mnoho příjemců zkušenosti a Komise očekává, že příjemci budou v důsledku toho pravděpodobně používat k výpočtu nákladů projektu lepší účetní postupy.


  V tomto okamžiku nelze vyvodit závěr, že se celková míra chyb zvýší, jelikož zjištěná rizika mohou být vyrovnána jinými opatřeními. |
| --- | --- |

8.21

Od příjemců, kteří obdrželi osvědčení metodik pro výpočet nákladů, se však osvědčení o finančních výkazech vyžaduje i nadále, jelikož je zrušena pouze povinnost příjemce předložit průběžné osvědčení o finančních výkazech. Osvědčení o finančních výkazech je nutno předložit pro poslední vykazované období, pokud kumulativní požadovaný příspěvek převyšuje 375 000 EUR. Po období intenzivních auditů v rámci 6. RP získalo mnoho příjemců zkušenosti a Komise očekává, že příjemci budou v důsledku toho pravděpodobně používat k výpočtu nákladů projektu lepší účetní postupy.

V tomto okamžiku nelze vyvodit závěr, že se celková míra chyb zvýší, jelikož zjištěná rizika mohou být vyrovnána jinými opatřeními.

Kontroly ex post

| 8.22 | Především s ohledem na vysoký počet plateb a složitost řízených programů zřídila generální ředitelství, která odpovídají za provádění oblastí politiky 01 – Hospodářské a sociální věci a 02 – Podniky, samostatné útvary pro provádění kontrol ex post. |
| --- | --- |

8.22

Především s ohledem na vysoký počet plateb a složitost řízených programů zřídila generální ředitelství, která odpovídají za provádění oblastí politiky 01 – Hospodářské a sociální věci a 02 – Podniky, samostatné útvary pro provádění kontrol ex post.

| 8.23 | U oblasti politiky 01 – Hospodářské a finanční věci Účetní dvůr zjistil, že pracovní program ke kontrolám ex post pro rok 2009 byl formálně schválen až v prosinci 2009. V roce 2009 byly vydány tři zprávy o kontrolách ex post, z toho se dvě týkaly kontrol zahájených v roce 2006 a dokončených až v roce 2009. |
| --- | --- |

8.23

U oblasti politiky 01 – Hospodářské a finanční věci Účetní dvůr zjistil, že pracovní program ke kontrolám ex post pro rok 2009 byl formálně schválen až v prosinci 2009. V roce 2009 byly vydány tři zprávy o kontrolách ex post, z toho se dvě týkaly kontrol zahájených v roce 2006 a dokončených až v roce 2009.

| 8.23 | Připouští se prodleva při formálním schválení pracovního programu pro rok 2009. Tento program však byl řídící skupinou pro vnitřní kontrolu do velké míry stanoven a schválen v únoru 2009 a od té doby bylo zahájeno jeho provádění. Program pro následující rok řídící skupina pro vnitřní kontrolu dohodla v lednu 2010 a formálně byl schválen v březnu 2010.

  V předchozích letech bylo množství zdrojů určených na kontroly ex post vyhrazeno na mimořádně důležitou kontrolu, a proto bylo dokončení jiných kontrol opožděno. |
| --- | --- |

8.23

V předchozích letech bylo množství zdrojů určených na kontroly ex post vyhrazeno na mimořádně důležitou kontrolu, a proto bylo dokončení jiných kontrol opožděno.

| 8.24 | Pokud jde o oblast politiky 02 – Podniky, základem systému vnitřní kontroly výdajů na výzkum je systém kontrol ex post (tj. finanční audity u příjemců prováděné po proplacení částek). Tyto audity provádějí buď přímo auditoři Komise, nebo externí auditorské společnosti pod dohledem Komise. Pro šestý a sedmý rámcový program byla přijata specifická auditní strategie, jejímž cílem je:






  a) | posoudit správnost finančních operací a poskytnout informace pro účely ročního prohlášení o věrohodnosti (viz body 8.28 a 8.29); |
| --- | --- | --- |

8.24

Pokud jde o oblast politiky 02 – Podniky, základem systému vnitřní kontroly výdajů na výzkum je systém kontrol ex post (tj. finanční audity u příjemců prováděné po proplacení částek). Tyto audity provádějí buď přímo auditoři Komise, nebo externí auditorské společnosti pod dohledem Komise. Pro šestý a sedmý rámcový program byla přijata specifická auditní strategie, jejímž cílem je:

a)

posoudit správnost finančních operací a poskytnout informace pro účely ročního prohlášení o věrohodnosti (viz body 8.28 a 8.29);

| b) | poskytnout východisko pro účely nápravných mechanismů a mechanismů pro zpětné získávání částek. |
| --- | --- |

b)

poskytnout východisko pro účely nápravných mechanismů a mechanismů pro zpětné získávání částek.

| 8.25 | Systém kontrol ex post zavedený v generálním ředitelství pro podniky a průmysl byl shledán účelným, přestože kontroly ex post zadávané externím auditorským společnostem je ještě potřeba zlepšit. Část oblasti politiky 02 – Podniky, jejíž správou je pověřena Výkonná agentura pro výzkum a agentura EACI, nebyla zahrnuta do pracovních programů výkonných agentur a kontroly ex post nebyly provedeny. |
| --- | --- |

8.25

Systém kontrol ex post zavedený v generálním ředitelství pro podniky a průmysl byl shledán účelným, přestože kontroly ex post zadávané externím auditorským společnostem je ještě potřeba zlepšit. Část oblasti politiky 02 – Podniky, jejíž správou je pověřena Výkonná agentura pro výzkum a agentura EACI, nebyla zahrnuta do pracovních programů výkonných agentur a kontroly ex post nebyly provedeny.

| 8.25 | Hodnocení Účetního dvora se týká výhradně roku 2009.

  Pokud jde o agenturu EACI, objem a načasování prvních průběžných plateb na základě žádostí o proplacení nákladů v roce 2009 v souvislosti s oblastí politiky 02 – Podniky neodůvodňuje zahájení auditů ex post již v roce 2009.


  Výkonná agentura pro výzkum provádí společnou víceletou auditní strategii pro 7. RP. V souladu s touto strategií (a jak je dále podrobně uvedeno v její výroční zprávě o činnosti) byl objem plateb uskutečněných v roce 2009, které spadají do oblasti působnosti této strategie, příliš malý na to, aby odůvodnil první výběr a následné zahájení auditů ex post v roce 2009. Tyto platby uskutečněné v roce 2009 však budou uváženy v souboru plateb, z nichž budou vybrány audity ex post v roce 2010. |
| --- | --- |

8.25

Pokud jde o agenturu EACI, objem a načasování prvních průběžných plateb na základě žádostí o proplacení nákladů v roce 2009 v souvislosti s oblastí politiky 02 – Podniky neodůvodňuje zahájení auditů ex post již v roce 2009.

Výkonná agentura pro výzkum provádí společnou víceletou auditní strategii pro 7. RP. V souladu s touto strategií (a jak je dále podrobně uvedeno v její výroční zprávě o činnosti) byl objem plateb uskutečněných v roce 2009, které spadají do oblasti působnosti této strategie, příliš malý na to, aby odůvodnil první výběr a následné zahájení auditů ex post v roce 2009. Tyto platby uskutečněné v roce 2009 však budou uváženy v souboru plateb, z nichž budou vybrány audity ex post v roce 2010.

| 8.26 | Pokud jde o dohodu o financování GMES (viz bod 8.8), podepsanou v únoru 2008, rámec strategie monitorování a kontroly byl dokončen až v únoru 2010. Podle článku 6 této dohody může Komise provádět dokumentární kontroly a kontroly na místě ohledně využívání financování Společenství a dále celkový audit. Ke konci roku 2009 Komise neprovedla žádnou takovou kontrolu nebo audit ani si nevyžádala podkladovou dokumentaci dokládající údaje ve výroční finanční zprávě agentury ESA. |
| --- | --- |

8.26

Pokud jde o dohodu o financování GMES (viz bod 8.8), podepsanou v únoru 2008, rámec strategie monitorování a kontroly byl dokončen až v únoru 2010. Podle článku 6 této dohody může Komise provádět dokumentární kontroly a kontroly na místě ohledně využívání financování Společenství a dále celkový audit. Ke konci roku 2009 Komise neprovedla žádnou takovou kontrolu nebo audit ani si nevyžádala podkladovou dokumentaci dokládající údaje ve výroční finanční zprávě agentury ESA.

| 8.26 | Podle podmínek smlouvy o pověření podepsané mezi Komisí a agenturou ESA nezávisí roční převod finančních prostředků Komisí na částce uvedené ve výroční finanční zprávě předložené agenturou ESA. Komise již v roce 2009 naplánovala kontroly na místě, které se uskutečnily v roce 2010.

  Příprava rámce pro sledování a kontrolu financování programu GMES začala již v roce 2008, na základě zkušeností s prováděním projektu však byla nutná úprava a doplnění. Komise nedávno posílila a formálně schválila své monitorovací a kontrolní činností. |
| --- | --- |

8.26

Příprava rámce pro sledování a kontrolu financování programu GMES začala již v roce 2008, na základě zkušeností s prováděním projektu však byla nutná úprava a doplnění. Komise nedávno posílila a formálně schválila své monitorovací a kontrolní činností.

| 8.27 | Účetní dvůr rovněž zaznamenal, že strategie auditu ex post pro sedmý rámcový program na období 2009–2016 sice byla dokončena v září 2009, ale manuál auditu k sedmému rámcovému programu nebyl ke konci roku 2009 k dispozici. |
| --- | --- |

8.27

Účetní dvůr rovněž zaznamenal, že strategie auditu ex post pro sedmý rámcový program na období 2009–2016 sice byla dokončena v září 2009, ale manuál auditu k sedmému rámcovému programu nebyl ke konci roku 2009 k dispozici.

| 8.27 | Útvary auditu v GŘ, do jejichž působnosti spadá výzkum, mají potřebné nástroje k provedení prvních auditů 7. RP. Standardní šablony byly přizpůsobeny podmínkám 7. RP a podobná aktualizace je naplánována s ohledem na manuál auditu pro 7. RP. Je však třeba mít na paměti, že hlavními podklady auditora jsou stávající pravidla pro grantové dohody, jichž se audit týká, tj. pravidla pro účast v 7. RP, ustanovení grantových dohod a případně příslušné pokyny. |
| --- | --- |

8.27

Spolehlivost prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu

| 8.28 | Účetní dvůr posuzoval výroční zprávy o činnosti a související prohlášení k auditu vypracovaná pěti generálními ředitelstvími, která odpovídají za oblasti politiky zahrnuté do kapitoly „Hospodářské a finanční věci“, a relevantní části výročních zpráv o činnosti dvou výkonných agentur (16), z nichž každá odpovídá za provádění části oblasti politiky 02 – Podniky. |
| --- | --- |

8.28

Účetní dvůr posuzoval výroční zprávy o činnosti a související prohlášení k auditu vypracovaná pěti generálními ředitelstvími, která odpovídají za oblasti politiky zahrnuté do kapitoly „Hospodářské a finanční věci“, a relevantní části výročních zpráv o činnosti dvou výkonných agentur (16), z nichž každá odpovídá za provádění části oblasti politiky 02 – Podniky.

| 8.29 | Výsledky přezkumu prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu jsou shrnuty v
  příloze 8.3
  . |
| --- | --- |

8.29

Výsledky přezkumu prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu jsou shrnuty v
  příloze 8.3
  .

| 8.29 | Komise vítá kladné hodnocení Účetního dvora u všech výročních zpráv o činnosti, na něž se vztahuje tato kapitola.

  Ačkoliv GŘ COMP posouzení dopadů formálně neschválilo, v průběhu celého řízení byla rizika spojená s dotyčným zpětným získáním důkladně posuzována na úrovni vedoucích pracovníků. Vedoucí pracovníci mimoto případ velmi podrobně sledovali a byli v kontaktu s GŘ BUDG a právní službou Komise s cílem rozhodnout, jak úspěšně získat finanční prostředky zpět. |
| --- | --- |

8.29

Ačkoliv GŘ COMP posouzení dopadů formálně neschválilo, v průběhu celého řízení byla rizika spojená s dotyčným zpětným získáním důkladně posuzována na úrovni vedoucích pracovníků. Vedoucí pracovníci mimoto případ velmi podrobně sledovali a byli v kontaktu s GŘ BUDG a právní službou Komise s cílem rozhodnout, jak úspěšně získat finanční prostředky zpět.

Závěry a doporučení

| 8.30 | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že platby za rok 2009 v rámci hospodářských a finančních věcí nebyly ve významném rozsahu zatíženy chybami. Účetní dvůr však upozorňuje na typ a rozsah chyb, které byly zjištěny ve výdajích rámcových programů na výzkum, byť nebyly z hlediska správnosti skupiny politik jako celku významné. |
| --- | --- |

8.30

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že platby za rok 2009 v rámci hospodářských a finančních věcí nebyly ve významném rozsahu zatíženy chybami. Účetní dvůr však upozorňuje na typ a rozsah chyb, které byly zjištěny ve výdajích rámcových programů na výzkum, byť nebyly z hlediska správnosti skupiny politik jako celku významné.

| 8.31 | Účetní dvůr prověřil tři systémy dohledu a kontroly u skupiny politik „hospodářské a finanční věci“. Dva byly označeny za účelné (01 – Hospodářské a finanční věci a 03 – Hospodářská soutěž, 12 – Vnitřní trh a 20 – Obchod), ale systém týkající se oblasti politiky 02 – Podniky byl z hlediska zajišťování správnosti plateb vyhodnocen pouze jako částečně účelný. |
| --- | --- |

8.31

Účetní dvůr prověřil tři systémy dohledu a kontroly u skupiny politik „hospodářské a finanční věci“. Dva byly označeny za účelné (01 – Hospodářské a finanční věci a 03 – Hospodářská soutěž, 12 – Vnitřní trh a 20 – Obchod), ale systém týkající se oblasti politiky 02 – Podniky byl z hlediska zajišťování správnosti plateb vyhodnocen pouze jako částečně účelný.

| 8.31 | Viz bod 8.17

  Komise se domnívá, že kontroly ex ante v rámci oblasti politiky 02 – Podniky jsou přiměřené a účelné. |
| --- | --- |

8.31

Komise se domnívá, že kontroly ex ante v rámci oblasti politiky 02 – Podniky jsou přiměřené a účelné.

| 8.32 | Komise podnikla určitá opatření s cílem zjednodušit uplatňování pravidel způsobilosti a zvýšit informovanost příjemců v této oblasti. Účetní dvůr nicméně doporučuje, aby Komise: |
| --- | --- |

8.32

Komise podnikla určitá opatření s cílem zjednodušit uplatňování pravidel způsobilosti a zvýšit informovanost příjemců v této oblasti. Účetní dvůr nicméně doporučuje, aby Komise:

8.32

| a) | vedla příjemce k tomu, aby předkládali metodiku výpočtu nákladů pro účely osvědčení ex ante; |
| --- | --- |

a)

vedla příjemce k tomu, aby předkládali metodiku výpočtu nákladů pro účely osvědčení ex ante;

| a) | Komise přijala nedávno opatření s cílem zajistit větší přitažlivost osvědčení ex ante týkajícího se metodik příjemců pro výpočet nákladů. Komise vyjádřila své názory v tomto ohledu ve svém sdělení o zjednodušení ze dne 24. dubna 2010, jakož i ve svém návrhu na tříletý přezkum finančního nařízení a jeho prováděcích pravidel, který byl schválen dne 28. května 2010. Skutečného zjednodušení by bylo možno dosáhnout povolením metodik, které se používají jako běžné účetní postupy, pokud jsou založeny na skutečných osobních nákladech zaznamenaných v účetních knihách. |
| --- | --- |

a)

Komise přijala nedávno opatření s cílem zajistit větší přitažlivost osvědčení ex ante týkajícího se metodik příjemců pro výpočet nákladů. Komise vyjádřila své názory v tomto ohledu ve svém sdělení o zjednodušení ze dne 24. dubna 2010, jakož i ve svém návrhu na tříletý přezkum finančního nařízení a jeho prováděcích pravidel, který byl schválen dne 28. května 2010. Skutečného zjednodušení by bylo možno dosáhnout povolením metodik, které se používají jako běžné účetní postupy, pokud jsou založeny na skutečných osobních nákladech zaznamenaných v účetních knihách.

| b) | zvýšila informovanost o způsobilosti výdajů u auditorů, kteří osvědčení vydávají, s cílem zlepšit spolehlivost poskytovaných osvědčení o auditu. |
| --- | --- |

b)

zvýšila informovanost o způsobilosti výdajů u auditorů, kteří osvědčení vydávají, s cílem zlepšit spolehlivost poskytovaných osvědčení o auditu.

| b) | Komise uplatňuje politiku aktivního sdělování zjištění z auditů ex post příjemcům a auditorům, kteří osvědčení vydávají, s cílem zajistit (v případě potřeby) zlepšení na úrovni auditorů vydávajících osvědčení o auditu. Vnitřní složitost kritérií způsobilosti má dopad na práci prováděnou mnoha externími auditory, kteří byli příjemci zmocněni k vydání osvědčení o auditu. U 7. RP se očekává, že se při využívání dohodnutých postupů významně sníží míra chyb zapříčiněných takovýmto chybným výkladem. |
| --- | --- |

b)

Komise uplatňuje politiku aktivního sdělování zjištění z auditů ex post příjemcům a auditorům, kteří osvědčení vydávají, s cílem zajistit (v případě potřeby) zlepšení na úrovni auditorů vydávajících osvědčení o auditu. Vnitřní složitost kritérií způsobilosti má dopad na práci prováděnou mnoha externími auditory, kteří byli příjemci zmocněni k vydání osvědčení o auditu. U 7. RP se očekává, že se při využívání dohodnutých postupů významně sníží míra chyb zapříčiněných takovýmto chybným výkladem.

| 8.33 | Komise by měla dále zlepšit kvalitu kontrol ex ante týkajících se postupů při zadávání zakázek a průběžných/konečných plateb a zajistit, aby kontroly ex post byly zahrnuty do pracovních programů. U společného řízení s agenturou ESA by Komise měla pečlivě sledovat účelnost fungování kontrolních systémů v agentuře ESA a spolehlivost její výroční finanční zprávy o provádění činností financovaných na základě dohody o delegaci pravomocí týkající se GMES. |
| --- | --- |

8.33

Komise by měla dále zlepšit kvalitu kontrol ex ante týkajících se postupů při zadávání zakázek a průběžných/konečných plateb a zajistit, aby kontroly ex post byly zahrnuty do pracovních programů. U společného řízení s agenturou ESA by Komise měla pečlivě sledovat účelnost fungování kontrolních systémů v agentuře ESA a spolehlivost její výroční finanční zprávy o provádění činností financovaných na základě dohody o delegaci pravomocí týkající se GMES.

| 8.33 | Komise ověří, jaká další opatření k snížení chyb lze přijmout s přihlédnutím k aspektům nákladové efektivnosti.

  Co se týká společného řízení s agenturou ESA, Komise od roku 2010 prosazuje své monitorovací a kontrolní činnosti. |
| --- | --- |

8.33

Co se týká společného řízení s agenturou ESA, Komise od roku 2010 prosazuje své monitorovací a kontrolní činnosti.

| 8.34 | Výsledky kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky jsou shrnuty v
  příloze 8.4
  . |
| --- | --- |

8.34

Výsledky kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky jsou shrnuty v
  příloze 8.4
  .

VÝSLEDKY AUDITU ZÁRUČNÍHO FONDU PRO VNĚJŠÍ VZTAHY

| 8.35 | Úkolem Záručního fondu pro vnější vztahy (17) (dále jen „záruční fond“), jenž poskytuje záruky k úvěrům třetím zemím, je vyplácet platby věřitelům Společenství (18) v případech, kdy je příjemce v prodlení se splácením, a předcházet tak přímým nárokům vůči rozpočtu Společenství. Administrativní správu záručního fondu provádí generální ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti (GŘ ECFIN) a za správu finančních prostředků odpovídá Evropská investiční banka (EIB). |
| --- | --- |

8.35

Úkolem Záručního fondu pro vnější vztahy (17) (dále jen „záruční fond“), jenž poskytuje záruky k úvěrům třetím zemím, je vyplácet platby věřitelům Společenství (18) v případech, kdy je příjemce v prodlení se splácením, a předcházet tak přímým nárokům vůči rozpočtu Společenství. Administrativní správu záručního fondu provádí generální ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti (GŘ ECFIN) a za správu finančních prostředků odpovídá Evropská investiční banka (EIB).

| 8.36 | K 31. prosinci 2009 činily celkové zdroje záručního fondu 1 240 milionů EUR oproti 1 091 milionům EUR k 31. prosinci 2008. V prověřovaném roce záruční fond neobdržel žádnou výzvu k plnění záruky. |
| --- | --- |

8.36

K 31. prosinci 2009 činily celkové zdroje záručního fondu 1 240 milionů EUR oproti 1 091 milionům EUR k 31. prosinci 2008. V prověřovaném roce záruční fond neobdržel žádnou výzvu k plnění záruky.

| 8.37 | Pro analýzu roční výkonnosti fondu používá EIB a Komise srovnávací index (benchmark). V roce 2009 dosáhl výnos portfolia fondu 4,6 %, přičemž hodnota indexu byla 3,78 %. |
| --- | --- |

8.37

Pro analýzu roční výkonnosti fondu používá EIB a Komise srovnávací index (benchmark). V roce 2009 dosáhl výnos portfolia fondu 4,6 %, přičemž hodnota indexu byla 3,78 %.

| 8.38 | Investiční portfolio záručního fondu řídí EIB jménem Evropských společenství (19), zatímco investiční portfolio ESUO v likvidaci spravuje zvláštní útvar GŘ ECFIN. Investiční cíle, jako např. míra rizika, typ a kvalita investic a investiční omezení, jsou u obou portfolií velmi podobné. Finanční přínosy, které by mělo řízení obou fondů útvarem GŘ ECFIN, nebyly posuzovány. |
| --- | --- |

8.38

Investiční portfolio záručního fondu řídí EIB jménem Evropských společenství (19), zatímco investiční portfolio ESUO v likvidaci spravuje zvláštní útvar GŘ ECFIN. Investiční cíle, jako např. míra rizika, typ a kvalita investic a investiční omezení, jsou u obou portfolií velmi podobné. Finanční přínosy, které by mělo řízení obou fondů útvarem GŘ ECFIN, nebyly posuzovány.

| 8.38 | EIB i Komise mají kapacitu k řízení aktiv fondu podobným způsobem a s podobnými finančními výsledky. V souvislosti s výkonností proto neexistuje žádný důvod pro navržení změny článku 7 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 ze dne 25. května 2009 (kodifikované znění), jehož prostřednictvím bylo řízení aktiv Záručního fondu pro vnější vztahy svěřeno EIB.

  Komise se domnívá, že diverzifikace provozních a finančních rizik přináší výhody vyplývající ze skutečnosti, že fondy jsou řízeny dvěma institucemi. To je ve skutečnosti postup, který používají ministerstva financí a národní centrální banky většiny členských států při externím zadávání určitých úkolů v oblasti řízení svých fondů třetím stranám. |
| --- | --- |

8.38

Komise se domnívá, že diverzifikace provozních a finančních rizik přináší výhody vyplývající ze skutečnosti, že fondy jsou řízeny dvěma institucemi. To je ve skutečnosti postup, který používají ministerstva financí a národní centrální banky většiny členských států při externím zadávání určitých úkolů v oblasti řízení svých fondů třetím stranám.

| 8.39 | Celkově se Účetní dvůr domnívá, že řízení záručního fondu v roce 2009 bylo uspokojivé a že k monitorování dopadu finanční krize na portfolio fondu byla přijata náležitá opatření. |
| --- | --- |

8.39

Celkově se Účetní dvůr domnívá, že řízení záručního fondu v roce 2009 bylo uspokojivé a že k monitorování dopadu finanční krize na portfolio fondu byla přijata náležitá opatření.

VÝSLEDKY AUDITU ESUO V LIKVIDACI

| 8.40 | Po uplynutí doby platnosti Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli (ESUO) dne 23. července 2002 byla aktiva a pasiva ESUO převedena na Evropské společenství (20). Čistá hodnota těchto aktiv a pasiv, uváděná jako Evropské společenství uhlí a oceli v likvidaci (ESUO v likvidaci), byla přidělena na výzkum v odvětvích souvisejících s uhelným a ocelářským průmyslem. |
| --- | --- |

8.40

Po uplynutí doby platnosti Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli (ESUO) dne 23. července 2002 byla aktiva a pasiva ESUO převedena na Evropské společenství (20). Čistá hodnota těchto aktiv a pasiv, uváděná jako Evropské společenství uhlí a oceli v likvidaci (ESUO v likvidaci), byla přidělena na výzkum v odvětvích souvisejících s uhelným a ocelářským průmyslem.

| 8.41 | K 31. prosinci 2009 činila celková aktiva ESUO v likvidaci 2 011 milionů EUR oproti 2 045 milionům EUR k 31. prosinci 2008. Čistý zisk za rok 2009 dosáhl 13,9 milionu EUR oproti čisté ztrátě ve výši 14,8 milionu EUR v roce 2008. |
| --- | --- |

8.41

K 31. prosinci 2009 činila celková aktiva ESUO v likvidaci 2 011 milionů EUR oproti 2 045 milionům EUR k 31. prosinci 2008. Čistý zisk za rok 2009 dosáhl 13,9 milionu EUR oproti čisté ztrátě ve výši 14,8 milionu EUR v roce 2008.

| 8.42 | Čisté výnosy investic ESUO v likvidaci v roce 2009 dosáhly 68 milionů EUR a v rozpočtu Společenství budou k dispozici pro financování projektů výzkumu v oblasti uhlí a oceli. Účetní dvůr zjistil, že k 31. prosinci 2009 dosáhly nevyužité rozpočtové prostředky pro financování výzkumu v oblasti uhlí a oceli 238 milionů EUR (21). |
| --- | --- |

8.42

Čisté výnosy investic ESUO v likvidaci v roce 2009 dosáhly 68 milionů EUR a v rozpočtu Společenství budou k dispozici pro financování projektů výzkumu v oblasti uhlí a oceli. Účetní dvůr zjistil, že k 31. prosinci 2009 dosáhly nevyužité rozpočtové prostředky pro financování výzkumu v oblasti uhlí a oceli 238 milionů EUR (21).

| 8.42 | Nevyužitý rozpočet ve výši 238 milionů EUR zahrnuje:






  — | přidělenou částku na rok 2010, která nebyla dosud přislíbena (54 milionů EUR), |
| --- | --- | --- |

8.42

—

přidělenou částku na rok 2010, která nebyla dosud přislíbena (54 milionů EUR),

| — | přidělenou částku na rok 2011 (61 milionů EUR), |
| --- | --- |

—

přidělenou částku na rok 2011 (61 milionů EUR),

| — | nezaplacené částky (123 milionů EUR) související se smlouvami podepsanými od roku 2003, s ohledem na něž není dosud u všech partnerů projektu dokončena účetní závěrka. K zrušení závazku může dojít dva měsíce po dokončení poslední účetní závěrky v rámci smlouvy. Průměrná doba trvání smlouvy Výzkumného fondu pro uhlí a ocel (RFCS) je tři roky a většina nezaplacené částky souvisí se smlouvami, jež nebyly ještě dokončeny nebo s ohledem na něž nebyla dosud schválena závěrečná technická zpráva (což je podmínka pro provedení poslední platby a účetní závěrky). |
| --- | --- |

—

nezaplacené částky (123 milionů EUR) související se smlouvami podepsanými od roku 2003, s ohledem na něž není dosud u všech partnerů projektu dokončena účetní závěrka. K zrušení závazku může dojít dva měsíce po dokončení poslední účetní závěrky v rámci smlouvy. Průměrná doba trvání smlouvy Výzkumného fondu pro uhlí a ocel (RFCS) je tři roky a většina nezaplacené částky souvisí se smlouvami, jež nebyly ještě dokončeny nebo s ohledem na něž nebyla dosud schválena závěrečná technická zpráva (což je podmínka pro provedení poslední platby a účetní závěrky).

Je proto přirozené, že ke dni 31. prosince 2009 nebyla částka ve výši 238 milionů EUR dosud využita.

| 8.43 | Výkonnost portfolia ESUO v likvidaci za rok 2009 dosáhla 5,85 %, přičemž hodnota srovnávacího indexu, který je referenční mírou pro ESUO v likvidaci, činila 4,41 %. |
| --- | --- |

8.43

Výkonnost portfolia ESUO v likvidaci za rok 2009 dosáhla 5,85 %, přičemž hodnota srovnávacího indexu, který je referenční mírou pro ESUO v likvidaci, činila 4,41 %.

| 8.44 | Likvidace finančních operací ESUO v likvidaci pokračuje v souladu s příslušnými právními předpisy, včetně víceletých základních finančních směrů. Podle zjištění Účetního dvora byla k monitorování dopadů finanční krize na aktiva ESUO v likvidaci podniknuta náležitá opatření. |
| --- | --- |

8.44

Likvidace finančních operací ESUO v likvidaci pokračuje v souladu s příslušnými právními předpisy, včetně víceletých základních finančních směrů. Podle zjištění Účetního dvora byla k monitorování dopadů finanční krize na aktiva ESUO v likvidaci podniknuta náležitá opatření.

---

(1)  Jedná se o dvě agentury EU, konkrétně Evropskou agenturu pro chemické látky (ECHA) a Evropskou agenturu pro léčivé přípravky (EMA). Účetní dvůr vydává u obou agentur výroční zprávy o auditu.

(2)  6. RP, 7. RP a program CIP financované z oblasti politiky 02 – Podniky.

(3)  Průběžné nebo konečné platby uhrazené v roce 2009 v rámci 6. RP, 7. RP a programu CIP financované z oblasti politiky 02 – Podniky dosahují 142 milionů EUR.

(4)  Evropská kosmická agentura je mezinárodní organizací veřejného sektoru, která byla zřízena mezivládní úmluvou mimo rámec EU. Agentura sídlí v Paříži a má specializovaná střediska v Nizozemsku, Německu, Itálii a Španělsku.

(5)  U 14 průběžných nebo konečných plateb se audit prováděl na úrovni konečných příjemců.

(6)  Výkonná agentura pro konkurenceschopnost a inovace je Komisí pověřena řízením opatření v rámci programu CIP financovaného z oblasti politiky 02 – Podniky.

(7)  Sedm z těchto 21 plateb se týká prvního příspěvku z rozpočtu EU na společně řízený program GMES.

(8)  Jelikož nemají finanční dopad, považují se za nevyčíslitelné chyby.

(9)  Viz výhrada týkající se míry zbytkových chyb ohledně přesnosti žádostí o proplacení nákladů u grantů v rámci 6. RP, kterou uvádí prohlášení pověřené schvalující osoby ve výroční zprávě o činnosti generálního ředitelství pro podniky a průmysl za rok 2009.

(10)  Viz výhrada týkající se spolehlivosti finančního výkaznictví agentury ESA, kterou uvádí prohlášení generálního ředitele pro podniky a průmysl ve výroční zprávě o činnosti za rok 2009.

(11)  Například formou prověrky podkladů, jako jsou faktury, před provedením platby.

(12)  Výkonná agentura pro výzkum byla zřízena v roce 2008, aby řídila části 7. RP, a stala se nezávislou v červnu 2009.

(13)  Konkrétně evropská podniková síť Enterprise Europe Network (EEN) a osvětové projekty v oblasti práv duševního vlastnictví a jejich prosazování.

(14)  Článek 180 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1).

(15)  Např. chybná klasifikace nákladů.

(16)  Výkonná agentura pro výzkum a Výkonná agentura pro konkurenceschopnost a inovace.

(17)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2728/94 ze dne 31. října 1994, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy (Úř. věst. L 293, 12.11.1994, s. 1), naposledy pozměněné nařízením (ES, Euratom) č. 89/2007 (Úř. věst. L 22, 31.1.2007, s. 1).

(18)  Především EIB, ale spadají sem také externí úvěry Euratomu a úvěry ES třetím zemím v rámci makrofinanční pomoci.

(19)  Článek 6 nařízení (ES, Euratom) č. 2728/94; EIB dostává za poskytované služby roční správní poplatek.

(20)  Protokol o finančních důsledcích uplynutí doby platnosti smlouvy o ESUO a o Výzkumném fondu pro uhlí a ocel (Úř. věst. C 80, 10.3.2001, s. 67).

(21)  Včetně prostředků ve výši 61 milionů EUR přidělených na rok 2011 a prostředků ve výši 54 milionů EUR na rok 2010.

(22)  KOM(2010) 261.

(23)  O kontrole správních výdajů pojednává kapitola 9.

(24)  Zálohy v rámci sedmého rámcového programu (2007–2013) dosáhly výše 100 milionů EUR.

(25)  Průběžné/konečné platby v rámci sedmého rámcového programu (2007–2013) dosáhly 9 milionů EUR a průběžné/konečné platby v rámci šestého rámcového programu (2002–2006) dosáhly 32 milionů EUR.

Zdroj: Účetní závěrka za rok 2009.

PŘÍLOHA 8.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ VE SKUPINĚ POLITIK HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ VĚCI

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Oblast politiky 02 – Podniky | Oblast politiky 01 – Hospodářské a finanční věci | Oblast politiky 03 – Hospodářská soutěž | Oblast politiky 12 – Vnitřní trh | Oblast politiky 20 – Obchod | Celkem |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| Operace celkem (z toho): | 48 | 27 | 1 | 0 | 4 | 80 | 80 | 55 |
| Zálohy | 28 | 0 | 0 | 0 | 1 | 29 | 35 | 15 |
| Průběžné/konečné platby | 20 | 27 | 1 | 0 | 3 | 51 | 45 | 40 |
| VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ |
| (% podíl a počet operací) |
| Operace nezatížené chybami | 54 % | {28} | 100 % | {27} | 100 % | {1} | – | – | 75 % | {3} | 74 % | {59} | 86 % | 93 % |
| Operace zatížené chybami | 46 % | {20} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | – | – | 25 % | {1} | 26 % | {21} | 14 % | 7 % |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| Nejpravděpodobnější míra chyb: | | |
| < 2 % | X | | X |
| 2 % až 5 % | | X | |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

Oblast politiky 02 – Podniky

Oblast politiky 01 – Hospodářské a finanční věci

Oblast politiky 03 – Hospodářská soutěž

Oblast politiky 12 – Vnitřní trh

Oblast politiky 20 – Obchod

Celkem

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Operace celkem (z toho):

48

27

1

0

4

80

80

55

Zálohy

28

0

0

0

1

29

35

15

Průběžné/konečné platby

20

27

1

0

3

51

45

40

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ

(% podíl a počet operací)

Operace nezatížené chybami

54 %

{28}

100 %

{27}

100 %

{1}

–

–

75 %

{3}

74 %

{59}

86 %

93 %

Operace zatížené chybami

46 %

{20}

0 %

{0}

0 %

{0}

–

–

25 %

{1}

26 %

{21}

14 %

7 %

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Nejpravděpodobnější míra chyb:

< 2 %

X

X

2 % až 5 %

X

> 5 %

PŘÍLOHA 8.2

VÝSLEDKY PROVĚRKY SYSTÉMŮ VE SKUPINĚ POLITIK HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ VĚCI

Posouzení vybraných systémů dohledu a kontroly

| Systém | Kontroly ex ante | Osvědčení o auditu | Finanční audit ex post | Celkové posouzení |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oblast politiky 01 – Hospodářské a finanční věci | | – | | |
| Oblast politiky 02 – Podniky | | | | (1) | |
| Oblast politiky 03 – Hospodářská soutěž
  Oblast politiky 12 – Vnitřní trh
  Oblast politiky 20 – Obchod | | – | – | |

Systém

Kontroly ex ante

Osvědčení o auditu

Finanční audit ex post

Celkové posouzení

Oblast politiky 01 – Hospodářské a finanční věci

–

Oblast politiky 02 – Podniky

(1)

Oblast politiky 03 – Hospodářská soutěž

Oblast politiky 12 – Vnitřní trh

Oblast politiky 20 – Obchod

–

–

Celkové posouzení systémů dohledu a kontroly

| Celkové posouzení | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Celkové posouzení

2009

2008

2007

Legenda

| | Účelné |
| --- | --- |
| | Částečně účelné |
| | Neúčelné |
| – | Irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno |

Účelné

Částečně účelné

Neúčelné

–

Irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno

---

(1)  Účelné v GŘ pro podniky a průmysl, částečně účelné v agentuře EACI, neúčelné v agentuře ESA a REA.

PŘÍLOHA 8.3

VÝSLEDKY PŘEZKUMU PROHLÁŠENÍ VEDOUCÍCH PRACOVNÍKŮ KOMISE K AUDITU VE SKUPINĚ POLITIK HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ VĚCI

| Hlavní zúčastněná GŘ | Povaha prohlášení generálního ředitele
   (1) | Vyjádřené výhrady | Připomínky Účetního dvora | Celkové posouzení spolehlivosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| COMP | bez výhrad | — | V roce 2009 vydalo GŘ pro hospodářskou soutěž inkasní příkaz, jehož hodnota představovala přes 70 % jeho provozního rozpočtu na zvláštní účely. Na konci roku 2009 nebyla částka k inkasu stále uhrazena, přestože příkaz měl splatnost v říjnu 2009.
  Přesto, že tato položka výrazně přesahuje 2% hranici významnosti a že by s ní mohlo souviset i riziko ohrožení dobrého jména, GŘ COMP formálně neprovedlo posouzení dopadů, aby určilo, zda je potřeba vyjádřit výhradu. | A |
| ECFIN | bez výhrad | — | Předchozí připomínka týkající se problémů s uplatňováním „požadavku adicionality“ u finančního programu byla zrušena. Účetní dvůr přezkoumal realizaci akčního plánu a získal důkazní informace o tom, že závěrečné kontroly účelnosti propracovanějších kontrolních systémů byly zavedeny. | A |
| ENTR | s výhradami | 1. | Výhrada týkající se míry zbytkových chyb ohledně přesnosti žádostí o proplacení nákladů v rámci šestého rámcového programu |

Hlavní zúčastněná GŘ

Povaha prohlášení generálního ředitele
   (1)

Vyjádřené výhrady

Připomínky Účetního dvora

Celkové posouzení spolehlivosti

COMP

bez výhrad

—

V roce 2009 vydalo GŘ pro hospodářskou soutěž inkasní příkaz, jehož hodnota představovala přes 70 % jeho provozního rozpočtu na zvláštní účely. Na konci roku 2009 nebyla částka k inkasu stále uhrazena, přestože příkaz měl splatnost v říjnu 2009.

Přesto, že tato položka výrazně přesahuje 2% hranici významnosti a že by s ní mohlo souviset i riziko ohrožení dobrého jména, GŘ COMP formálně neprovedlo posouzení dopadů, aby určilo, zda je potřeba vyjádřit výhradu.

A

ECFIN

bez výhrad

—

Předchozí připomínka týkající se problémů s uplatňováním „požadavku adicionality“ u finančního programu byla zrušena. Účetní dvůr přezkoumal realizaci akčního plánu a získal důkazní informace o tom, že závěrečné kontroly účelnosti propracovanějších kontrolních systémů byly zavedeny.

A

ENTR

s výhradami

1.

Výhrada týkající se míry zbytkových chyb ohledně přesnosti žádostí o proplacení nákladů v rámci šestého rámcového programu

| 2. | Výhrada týkající se spolehlivosti finančního výkaznictví Evropské kosmické agentury ohledně společného řízení kosmické části globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti (GMES) |
| --- | --- |

2.

Výhrada týkající se spolehlivosti finančního výkaznictví Evropské kosmické agentury ohledně společného řízení kosmické části globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti (GMES)

GŘ ENTR považuje míru rizika související s žádostmi o proplacení nákladů pro rok 2009 v rámci sedmého rámcového programu za nevýznamnou, a proto nevyjadřuje výhradu. Účetní dvůr však v žádostech o proplacení nákladů z roku 2010 zaznamenal potenciální významnou chybu.

MARKT

bez výhrad

—

—

TRADE

bez výhrad

—

—

| A: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

A:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| B: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

B:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| C: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

C:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

---

(1)  Z prohlášení o věrohodnosti generálního ředitele vyplývá, že generální ředitel má přiměřenou jistotu, že zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky ohledně správnosti operací.

| A: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

A:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| B: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

B:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| C: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

C:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

PŘÍLOHA 8.4

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ PŘIPOMÍNKY TÝKAJÍCÍ SE HOSPODÁŘSKÝCH A FINANČNÍCH VĚCÍ

| Připomínka Účetního dvora | Přijaté opatření | Analýza Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Správnost uskutečněných operací |
| Za rok 2007 Účetní dvůr zjistil chyby ve správnosti ve třech platbách financovaných v rámci pátého nebo šestého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj. Příčinou chyb byly především: nedostatečné nebo chybějící doklady na zdůvodnění nákladů v žádostech o proplacení; použití rozpočtovaných částek, které neodpovídá smluvním požadavkům na uplatnění skutečných nákladů; zahrnutí různých nezpůsobilých nákladů.
  (Výroční zpráva za rok 2007, bod 10.16 a 10.17) | Komise provedla u chyb zjištěných ve vzorku finanční opravy, buď vydáním inkasního příkazu, nebo úpravou výše plateb příjemcům v následujících obdobích. | Komise se zabývala chybami zjištěnými Účetním dvorem a podnikla nápravná opatření. | Komise bude pokračovat v opravách chyb, jež byly zjištěny a odsouhlaseny. |
| 2.   Osvědčení o auditu výkazů projektových nákladů |
| Finanční předpisy EU vyžadují, aby k výkazům nákladů nad určitou hranicí bylo vydáno osvědčení o auditu. U tří projektů vydal schválený auditor výrok bez výhrad, ale Účetní dvůr zjistil závažné vyčíslitelné chyby.
  (Výroční zpráva za rok 2007, bod 10.27 až 10.30) | Pro sedmý rámcový program Komise dále zvýšila spolehlivost osvědčení o auditu použitím „dohodnutého postupu“, který podrobně stanoví, jakouauditní práci má osvědčující auditor vydávající „osvědčení o finančních výkazech“ provádět, a doporučuje osvědčení ex ante u metodiky výpočtu nákladů. | Není pravděpodobné, že by tato opatření měla v krátkodobém horizontu na počet výkazů nákladů s chybami pozitivní dopad, protože ke konci roku 2009 GŘ ENTR ještě žádnou platbu doprovázenou takovým osvědčením neprovedlo a Komise přijala metodiku pro výpočet nákladů pouze u 11 příjemců. | 7. RP stanoví pro předkládání osvědčení o auditu prahovou hodnotu ve výši 375 000 EUR (kumulativní příspěvek EU na účastníka a projekt). Většina projektů v rámci 7. RP se nachází teprve v prvním vykazovaném období, což vysvětluje omezený počet osvědčení o finančních výkazech na konci roku 2009. Pokud jde o osvědčení ex ante týkající se metodik pro výpočet nákladů, do konce května 2010 Komise schválila metodiky pro výpočet nákladů 25 příjemců. |

Připomínka Účetního dvora

Přijaté opatření

Analýza Účetního dvora

Odpověď Komise

1.   Správnost uskutečněných operací

Za rok 2007 Účetní dvůr zjistil chyby ve správnosti ve třech platbách financovaných v rámci pátého nebo šestého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj. Příčinou chyb byly především: nedostatečné nebo chybějící doklady na zdůvodnění nákladů v žádostech o proplacení; použití rozpočtovaných částek, které neodpovídá smluvním požadavkům na uplatnění skutečných nákladů; zahrnutí různých nezpůsobilých nákladů.

(Výroční zpráva za rok 2007, bod 10.16 a 10.17)

Komise provedla u chyb zjištěných ve vzorku finanční opravy, buď vydáním inkasního příkazu, nebo úpravou výše plateb příjemcům v následujících obdobích.

Komise se zabývala chybami zjištěnými Účetním dvorem a podnikla nápravná opatření.

Komise bude pokračovat v opravách chyb, jež byly zjištěny a odsouhlaseny.

2.   Osvědčení o auditu výkazů projektových nákladů

Finanční předpisy EU vyžadují, aby k výkazům nákladů nad určitou hranicí bylo vydáno osvědčení o auditu. U tří projektů vydal schválený auditor výrok bez výhrad, ale Účetní dvůr zjistil závažné vyčíslitelné chyby.

(Výroční zpráva za rok 2007, bod 10.27 až 10.30)

Pro sedmý rámcový program Komise dále zvýšila spolehlivost osvědčení o auditu použitím „dohodnutého postupu“, který podrobně stanoví, jakouauditní práci má osvědčující auditor vydávající „osvědčení o finančních výkazech“ provádět, a doporučuje osvědčení ex ante u metodiky výpočtu nákladů.

Není pravděpodobné, že by tato opatření měla v krátkodobém horizontu na počet výkazů nákladů s chybami pozitivní dopad, protože ke konci roku 2009 GŘ ENTR ještě žádnou platbu doprovázenou takovým osvědčením neprovedlo a Komise přijala metodiku pro výpočet nákladů pouze u 11 příjemců.

7. RP stanoví pro předkládání osvědčení o auditu prahovou hodnotu ve výši 375 000 EUR (kumulativní příspěvek EU na účastníka a projekt). Většina projektů v rámci 7. RP se nachází teprve v prvním vykazovaném období, což vysvětluje omezený počet osvědčení o finančních výkazech na konci roku 2009. Pokud jde o osvědčení ex ante týkající se metodik pro výpočet nákladů, do konce května 2010 Komise schválila metodiky pro výpočet nákladů 25 příjemců.

---

KAPITOLA 9

Správní a jiné výdaje

OBSAH

Úvod

Zvláštní charakteristiky této skupiny politik

Rozsah a koncepce auditu

Správnost uskutečněných operací

Soulad systémů s finančním nařízením

Spolehlivost prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu

Připomínky k jednotlivým orgánům a institucím

Evropský parlament

Rada

Komise

Soudní dvůr

Účetní dvůr

Evropský hospodářský a sociální výbor

Výbor regionů

Evropský veřejný ochránce práv

Evropský inspektor ochrany údajů

Závěry a doporučení

Evropské agentury a výkonné agentury

Evropské školy

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 9.1 | V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se správních výdajů orgánů a institucí Evropské unie. Hlavní údaje o příslušných orgánech a institucích a výdajích za rok 2009 uvádí
  tabulka 9.1
  . |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ÚVOD

9.1

V této kapitole se předkládá zvláštní posouzení Účetního dvora týkající se správních výdajů orgánů a institucí Evropské unie. Hlavní údaje o příslušných orgánech a institucích a výdajích za rok 2009 uvádí
  tabulka 9.1
  .

Tabulka 9.1 –   Správní výdaje orgánů a institucí – hlavní informace

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Rozpočtová hlava | Oblasti politiky | Popis | Platby v roce 2009 | Způsob rozpočtového řízení |
| Oddíly I, II a IV–IX. U oddílu III kapitola 1 všech hlav a hlavy 14, 24–27 a 29. | Správní a jiné výdaje | Evropský parlament | 1 466 | přímé centralizované |
| Rada | 659 | přímé centralizované |
| Komise | 6 358 | přímé centralizované |
| Soudní dvůr | 307 | přímé centralizované |
| Účetní dvůr | 123 | přímé centralizované |
| Hospodářský a sociální výbor | 117 | přímé centralizované |
| Výbor regionů | 86 | přímé centralizované |
| Evropský veřejný ochránce práv | 8 | přímé centralizované |
| Evropský inspektor ochrany údajů | 5 | přímé centralizované |
| Správní výdaje celkem | 9 129 | |
| Provozní výdaje celkem | | |
| Platby za rok celkem | 9 129 | |
| Závazky za rok celkem | 9 224 | |
| Zdroj: Předběžná účetní závěrka za rok 2009. |

(v mil. EUR)

Rozpočtová hlava

Oblasti politiky

Popis

Platby v roce 2009

Způsob rozpočtového řízení

Oddíly I, II a IV–IX. U oddílu III kapitola 1 všech hlav a hlavy 14, 24–27 a 29.

Správní a jiné výdaje

Evropský parlament

1 466

přímé centralizované

Rada

659

přímé centralizované

Komise

6 358

přímé centralizované

Soudní dvůr

307

přímé centralizované

Účetní dvůr

123

přímé centralizované

Hospodářský a sociální výbor

117

přímé centralizované

Výbor regionů

86

přímé centralizované

Evropský veřejný ochránce práv

8

přímé centralizované

Evropský inspektor ochrany údajů

5

přímé centralizované

Správní výdaje celkem

9 129

Provozní výdaje celkem

Platby za rok celkem

9 129

Závazky za rok celkem

9 224

Zdroj: Předběžná účetní závěrka za rok 2009.

| 9.2 | Tato kapitola rovněž poskytuje informace o výsledcích auditů Účetního dvora týkajících se agentur a jiných decentralizovaných subjektů Evropské unie a také Evropských škol. |
| --- | --- |

9.2

Tato kapitola rovněž poskytuje informace o výsledcích auditů Účetního dvora týkajících se agentur a jiných decentralizovaných subjektů Evropské unie a také Evropských škol.

Zvláštní charakteristiky této skupiny politik

| 9.3 | Správní výdaje zahrnují zejména výdaje na lidské zdroje (platy, příspěvky a důchody) a výdaje na budovy, vybavení, energii, komunikaci a informační technologie. |
| --- | --- |

9.3

Správní výdaje zahrnují zejména výdaje na lidské zdroje (platy, příspěvky a důchody) a výdaje na budovy, vybavení, energii, komunikaci a informační technologie.

| 9.4 | Tato kapitola se rovněž zabývá výdaji, jež souhrnný rozpočet považuje za provozní, ačkoli jejich účelem a předmětem je ve většině případů spíše fungování administrativy Komise než provádění politik. Pod tyto výdaje spadají následující hlavy souhrnného rozpočtu: hlava 14 („daně a celní unie“), hlava 24 („boj proti podvodům“), hlava 25 („koordinace politiky Komise a právní poradenství“), hlava 26 („administrativa Komise “), hlava 27 („rozpočet“) a hlava 29 („statistika“). Některé z těchto hlav zahrnují také provozní výdaje. Hlava 27 zahrnuje na rok 2009 částku 200 milionů EUR jako „přechodné a jednorázové náhrady novým členským státům“. |
| --- | --- |

9.4

Tato kapitola se rovněž zabývá výdaji, jež souhrnný rozpočet považuje za provozní, ačkoli jejich účelem a předmětem je ve většině případů spíše fungování administrativy Komise než provádění politik. Pod tyto výdaje spadají následující hlavy souhrnného rozpočtu: hlava 14 („daně a celní unie“), hlava 24 („boj proti podvodům“), hlava 25 („koordinace politiky Komise a právní poradenství“), hlava 26 („administrativa Komise “), hlava 27 („rozpočet“) a hlava 29 („statistika“). Některé z těchto hlav zahrnují také provozní výdaje. Hlava 27 zahrnuje na rok 2009 částku 200 milionů EUR jako „přechodné a jednorázové náhrady novým členským státům“.

| 9.5 | Hlavními oblastmi rizika ve skupině politik správní a jiné výdaje jsou nedodržování ustanovení pro zadávání zakázek, plnění smluv, postupy pro přijímání zaměstnanců a výpočet platů a příspěvků. |
| --- | --- |

9.5

Hlavními oblastmi rizika ve skupině politik správní a jiné výdaje jsou nedodržování ustanovení pro zadávání zakázek, plnění smluv, postupy pro přijímání zaměstnanců a výpočet platů a příspěvků.

Rozsah a koncepce auditu

| 9.6 | Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  . V případě auditu správních výdajů:






  — | byl testován vzorek 57 operací náhodně vybraný ze všech správních výdajů, o nichž se zmiňují body 9.3 a 9.4, |
| --- | --- | --- |

9.6

Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora je popsána v
  části 2 přílohy 1.1
  . V případě auditu správních výdajů:

—

byl testován vzorek 57 operací náhodně vybraný ze všech správních výdajů, o nichž se zmiňují body 9.3 a 9.4,

| — | Účetní dvůr posuzoval soulad systémů dohledu a kontroly (1) používaných jednotlivými orgány a institucemi s požadavky finančního nařízení, |
| --- | --- |

—

Účetní dvůr posuzoval soulad systémů dohledu a kontroly (1) používaných jednotlivými orgány a institucemi s požadavky finančního nařízení,

| — | Účetní dvůr také prověřoval prohlášení k auditu vedoucích pracovníků čtyř generálních ředitelství a úřadů Komise s primární odpovědností za správní výdaje. |
| --- | --- |

—

Účetní dvůr také prověřoval prohlášení k auditu vedoucích pracovníků čtyř generálních ředitelství a úřadů Komise s primární odpovědností za správní výdaje.

| 9.7 | Účetní dvůr rovněž na základě specifických vzorků kontroloval tyto vybrané oblasti:






  a) | přijímání dočasných a smluvních zaměstnanců ve všech orgánech a institucích; |
| --- | --- | --- |

9.7

Účetní dvůr rovněž na základě specifických vzorků kontroloval tyto vybrané oblasti:

a)

přijímání dočasných a smluvních zaměstnanců ve všech orgánech a institucích;

| b) | výplata sociálních příspěvků zaměstnancům ve všech orgánech a institucích, a to v oblastech s vyšším rizikem (příspěvky na domácnost pro rodiny bez nezaopatřených dětí; neodečítání příspěvků od členského státu od podobných příspěvků vyplácených orgány a institucemi v případě, že se u manžela (manželky) předpokládá, že má příjem nebo že dostává příspěvky mimo orgány a instituce; příspěvky od členského státu, které se odečítají od podobných příspěvků vyplácených orgány a institucemi, ale které nebyly aktualizovány po dobu více než jednoho roku); |
| --- | --- |

b)

výplata sociálních příspěvků zaměstnancům ve všech orgánech a institucích, a to v oblastech s vyšším rizikem (příspěvky na domácnost pro rodiny bez nezaopatřených dětí; neodečítání příspěvků od členského státu od podobných příspěvků vyplácených orgány a institucemi v případě, že se u manžela (manželky) předpokládá, že má příjem nebo že dostává příspěvky mimo orgány a instituce; příspěvky od členského státu, které se odečítají od podobných příspěvků vyplácených orgány a institucemi, ale které nebyly aktualizovány po dobu více než jednoho roku);

| c) | smlouvy na zakázky ve všech orgánech a institucích s výjimkou evropského veřejného ochránce práv a evropského inspektora ochrany údajů; |
| --- | --- |

c)

smlouvy na zakázky ve všech orgánech a institucích s výjimkou evropského veřejného ochránce práv a evropského inspektora ochrany údajů;

| d) | zakázky udělené po vyjednávacím řízení z důvodu naléhavosti věci ve všech orgánech a institucích s výjimkou evropského veřejného ochránce práv a evropského inspektora ochrany údajů. |
| --- | --- |

d)

zakázky udělené po vyjednávacím řízení z důvodu naléhavosti věci ve všech orgánech a institucích s výjimkou evropského veřejného ochránce práv a evropského inspektora ochrany údajů.

| 9.8 | Účetní dvůr kontroluje nezávislá externí auditorská firma (2), která vydala zprávu auditora o ověření účetní závěrky za rozpočtový rok 2009 a zprávu o ověření týkající se správnosti použití zdrojů Účetního dvora a kontrolních postupů zavedených pro rozpočtový rok 2009 (viz bod 9.22). |
| --- | --- |

9.8

Účetní dvůr kontroluje nezávislá externí auditorská firma (2), která vydala zprávu auditora o ověření účetní závěrky za rozpočtový rok 2009 a zprávu o ověření týkající se správnosti použití zdrojů Účetního dvora a kontrolních postupů zavedených pro rozpočtový rok 2009 (viz bod 9.22).

SPRÁVNOST USKUTEČNĚNÝCH OPERACÍ

| 9.9 | Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 9.1
  . Na základě vzorku 57 operací audit zjistil, že platby jako celek nebyly ve významném rozsahu zatíženy chybami. |
| --- | --- |

9.9

Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 9.1
  . Na základě vzorku 57 operací audit zjistil, že platby jako celek nebyly ve významném rozsahu zatíženy chybami.

| 9.9 | ODPOVĚĎ KOMISE

  Komise vítá pozitivní hodnocení Účetního dvora, podle kterého se ve správních výdajích nevyskytly žádné významné chyby. |
| --- | --- |

9.9

ODPOVĚĎ KOMISE

Komise vítá pozitivní hodnocení Účetního dvora, podle kterého se ve správních výdajích nevyskytly žádné významné chyby.

SOULAD SYSTÉMŮ S FINANČNÍM NAŘÍZENÍM

| 9.10. | Výsledky prověrky systémů jsou shrnuty v
  příloze 9.2
  . Audit Účetního dvora týkající se souladu systémů určených k zajištění správnosti operací s ustanoveními finančního nařízení (viz bod 9.6) nezjistil žádný významný nedostatek. |
| --- | --- |

9.10.

Výsledky prověrky systémů jsou shrnuty v
  příloze 9.2
  . Audit Účetního dvora týkající se souladu systémů určených k zajištění správnosti operací s ustanoveními finančního nařízení (viz bod 9.6) nezjistil žádný významný nedostatek.

SPOLEHLIVOST PROHLÁŠENÍ VEDOUCÍCH PRACOVNÍKŮ KOMISE K AUDITU

| 9.11 | Výsledky přezkumu prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu jsou shrnuty v
  příloze 9.3
  . |
| --- | --- |

9.11

Výsledky přezkumu prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu jsou shrnuty v
  příloze 9.3
  .

PŘIPOMÍNKY K JEDNOTLIVÝM ORGÁNŮM A INSTITUCÍM

| 9.12 | Následující specifické připomínky, jež jsou členěny dle jednotlivých orgánů či institucí Evropské unie, vycházejí z auditu Účetního dvora zaměřeného na a) systémy dohledu a kontroly používané v jednotlivých orgánech a institucích a b) vybraná témata (viz body 9.6 a 9.7). Tato zjištění nezpochybňují posouzení uvedená v bodech 9.9 a 9.10, neboť nejsou pro správní výdaje jako celek významná, avšak jsou důležitá v kontextu jednotlivých orgánů a institucí, kterých se týkají. |
| --- | --- |

9.12

Následující specifické připomínky, jež jsou členěny dle jednotlivých orgánů či institucí Evropské unie, vycházejí z auditu Účetního dvora zaměřeného na a) systémy dohledu a kontroly používané v jednotlivých orgánech a institucích a b) vybraná témata (viz body 9.6 a 9.7). Tato zjištění nezpochybňují posouzení uvedená v bodech 9.9 a 9.10, neboť nejsou pro správní výdaje jako celek významná, avšak jsou důležitá v kontextu jednotlivých orgánů a institucí, kterých se týkají.

Evropský parlament

Přijímání dočasných a smluvních zaměstnanců

| 9.13 | Prověrkou postupů pro přijímání ostatních zaměstnanců orgánů a institucí (dočasných a smluvních zaměstnanců) bylo zjištěno, že v pěti případech z 20 nebyly těmito zaměstnanci poskytnuty doklady, které potvrzují splnění předpisů, týkajících se splnění povinnosti vojenské služby nebo jiných povinností. |
| --- | --- |

9.13

Prověrkou postupů pro přijímání ostatních zaměstnanců orgánů a institucí (dočasných a smluvních zaměstnanců) bylo zjištěno, že v pěti případech z 20 nebyly těmito zaměstnanci poskytnuty doklady, které potvrzují splnění předpisů, týkajících se splnění povinnosti vojenské služby nebo jiných povinností.

| 9.13 | ODPOVĚĎ PARLAMENTU

  13 Pokud jde o dokumenty, které mají být dodány, aby bylo prokázáno splnění povinné vojenské služby, Parlament by rád upřesnil tyto skutečnosti:


  Parlament uznává, že vzhledem k postupnému rušení povinné vojenské služby v jednotlivých členských státech nebylo splnění této povinnosti při náboru dočasných a smluvních zaměstnanců do začátku druhé poloviny roku 2008 systematicky ověřováno.


  Od tohoto data však GŘ pro personál vyžaduje, aby uchazeči prokázali, že povinnou vojenskou službu splnili. Oddělení pro nábor a přesuny zaměstnanců má tedy k dispozici databázi popisující povinnou vojenskou službu v jednotlivých zemích a při sepisování smluv se zaměstnanci systematicky ověřuje, zda byla tato povinnost splněna.


  Případy nedodání potřebných dokumentů, na které Účetní dvůr poukázal, se týkají dočasných/smluvních zaměstnanců, které Evropský parlament poprvé zaměstnal před zavedením této systematické kontroly. |
| --- | --- |

9.13

ODPOVĚĎ PARLAMENTU

13 Pokud jde o dokumenty, které mají být dodány, aby bylo prokázáno splnění povinné vojenské služby, Parlament by rád upřesnil tyto skutečnosti:

Parlament uznává, že vzhledem k postupnému rušení povinné vojenské služby v jednotlivých členských státech nebylo splnění této povinnosti při náboru dočasných a smluvních zaměstnanců do začátku druhé poloviny roku 2008 systematicky ověřováno.

Od tohoto data však GŘ pro personál vyžaduje, aby uchazeči prokázali, že povinnou vojenskou službu splnili. Oddělení pro nábor a přesuny zaměstnanců má tedy k dispozici databázi popisující povinnou vojenskou službu v jednotlivých zemích a při sepisování smluv se zaměstnanci systematicky ověřuje, zda byla tato povinnost splněna.

Případy nedodání potřebných dokumentů, na které Účetní dvůr poukázal, se týkají dočasných/smluvních zaměstnanců, které Evropský parlament poprvé zaměstnal před zavedením této systematické kontroly.

Výplata sociálních příspěvků zaměstnancům

| 9.14 | Audit zjistil, že v 16 případech z 30 nebyly informace, které mají útvary Evropského parlamentu k dispozici pro zajištění toho, aby příspěvky stanovené ve služebním řádu byly zaměstnancům vypláceny v souladu s příslušnými právními předpisy Společenství a s vnitrostátními právními předpisy, aktuální. Tento stav vede k riziku, že budou provedeny nesprávné nebo neoprávněné platby v případě, že se u zaměstnance změní okolnosti. Po zaměstnancích by se mělo požadovat, aby v přiměřených intervalech předkládali doklady potvrzující jejich osobní stav. Evropský parlament by měl navíc zavést systém na včasné monitorování a kontrolu těchto dokladů. |
| --- | --- |

9.14

Audit zjistil, že v 16 případech z 30 nebyly informace, které mají útvary Evropského parlamentu k dispozici pro zajištění toho, aby příspěvky stanovené ve služebním řádu byly zaměstnancům vypláceny v souladu s příslušnými právními předpisy Společenství a s vnitrostátními právními předpisy, aktuální. Tento stav vede k riziku, že budou provedeny nesprávné nebo neoprávněné platby v případě, že se u zaměstnance změní okolnosti. Po zaměstnancích by se mělo požadovat, aby v přiměřených intervalech předkládali doklady potvrzující jejich osobní stav. Evropský parlament by měl navíc zavést systém na včasné monitorování a kontrolu těchto dokladů.

| 9.14 | ODPOVĚDI EVROPSKÉHO PARLAMENTU

  Podle čl. 67 bodu 2 a článku 68 služebního řádu mají příjemci příspěvků povinnost oznámit každou změnu stavu. Tento systém založený na „spontánním ohlašování“ může vést k případnému zpoždění v aktualizaci individuálních nároků.


  Za účelem omezení tohoto rizika Parlament vždy vedl pravidelné kampaně, jejichž cílem bylo ověřit situaci jeho zaměstnanců. Od roku 2010 probíhá ověřování automaticky prostřednictvím elektronických záznamů. Tento postup se od nynějška stává „proaktivním“ a musí umožnit ověření osobních a správních údajů zaměstnanců alespoň jednou ročně. Jeho cílem je stav, kdy si daný zaměstnanec ověří vlastní situaci k aktuálnímu datu, všechny případné změny oznámí a potřebné doklady zašle příslušnému oddělení.


  Částky, jež byly neoprávněně vyplaceny úředníkům, kteří změnu stavu neoznámili, musí být vráceny. |
| --- | --- |

9.14

ODPOVĚDI EVROPSKÉHO PARLAMENTU

Podle čl. 67 bodu 2 a článku 68 služebního řádu mají příjemci příspěvků povinnost oznámit každou změnu stavu. Tento systém založený na „spontánním ohlašování“ může vést k případnému zpoždění v aktualizaci individuálních nároků.

Za účelem omezení tohoto rizika Parlament vždy vedl pravidelné kampaně, jejichž cílem bylo ověřit situaci jeho zaměstnanců. Od roku 2010 probíhá ověřování automaticky prostřednictvím elektronických záznamů. Tento postup se od nynějška stává „proaktivním“ a musí umožnit ověření osobních a správních údajů zaměstnanců alespoň jednou ročně. Jeho cílem je stav, kdy si daný zaměstnanec ověří vlastní situaci k aktuálnímu datu, všechny případné změny oznámí a potřebné doklady zašle příslušnému oddělení.

Částky, jež byly neoprávněně vyplaceny úředníkům, kteří změnu stavu neoznámili, musí být vráceny.

Organizace a fungování politických skupin

| 9.15 | Článek 12.9 vnitřních předpisů Evropského parlamentu pro plnění rozpočtu, přijatých dne 27. dubna 2005, stanoví, že se působnost interního auditora nevztahuje na prostředky z rozpočtu Evropského parlamentu spravované politickými skupinami. Specifické předpisy upravující použití těchto prostředků (3) vyžadují, aby každá politická skupina vytvořila svá vlastní interní finanční pravidla a zavedla systém vnitřní kontroly. Útvar interního auditu není zmíněn. Jmenování interního auditora stanovují předpisy jen jedné ze sedmi politických skupin. Funkční nezávislost politických skupin nemůže být důvodem k tomu, aby na používání prostředků politickými skupinami nebyla aplikována regulatorní ustanovení týkající se útvaru interního auditu. |
| --- | --- |

9.15

Článek 12.9 vnitřních předpisů Evropského parlamentu pro plnění rozpočtu, přijatých dne 27. dubna 2005, stanoví, že se působnost interního auditora nevztahuje na prostředky z rozpočtu Evropského parlamentu spravované politickými skupinami. Specifické předpisy upravující použití těchto prostředků (3) vyžadují, aby každá politická skupina vytvořila svá vlastní interní finanční pravidla a zavedla systém vnitřní kontroly. Útvar interního auditu není zmíněn. Jmenování interního auditora stanovují předpisy jen jedné ze sedmi politických skupin. Funkční nezávislost politických skupin nemůže být důvodem k tomu, aby na používání prostředků politickými skupinami nebyla aplikována regulatorní ustanovení týkající se útvaru interního auditu.

| 9.15 | ODPOVĚDI EVROPSKÉHO PARLAMENTU

  Parlament bere zjištění Účetního dvora na vědomí a hodlá proto prodiskutovat, zda by bylo případně vhodné:







  — | začlenit do předpisů pro používání prostředků z bodu rozpočtu 4000 povinnost stanovit ve finančních předpisech přijatých skupinami doložku, jež by se vztahovala na oblast působnosti a činnost interního auditora, jak stanoví článek 85 finančního nařízení, |
| --- | --- | --- |

9.15

ODPOVĚDI EVROPSKÉHO PARLAMENTU

Parlament bere zjištění Účetního dvora na vědomí a hodlá proto prodiskutovat, zda by bylo případně vhodné:

—

začlenit do předpisů pro používání prostředků z bodu rozpočtu 4000 povinnost stanovit ve finančních předpisech přijatých skupinami doložku, jež by se vztahovala na oblast působnosti a činnost interního auditora, jak stanoví článek 85 finančního nařízení,

| — | umožnit skupinám, aby využily interního auditora (pokud jim to jejich velikost umožní), nebo aby jeho funkci svěřily externímu auditorovi s tím, že tento externí auditor nebude odpovídat za prověřování účetnictví dané skupiny. |
| --- | --- |

—

umožnit skupinám, aby využily interního auditora (pokud jim to jejich velikost umožní), nebo aby jeho funkci svěřily externímu auditorovi s tím, že tento externí auditor nebude odpovídat za prověřování účetnictví dané skupiny.

| 9.16 | Tytéž specifické předpisy upravující použití rozpočtových prostředků obsahují ustanovení pro přenosy rozpočtových prostředků Evropského parlamentu spravovaných politickými skupinami. Umožňují politickým skupinám přenášet do následujících rozpočtových let nevyužité prostředky z daného roku, aniž by musely zdůvodňovat své rozhodnutí (4) Pro tato specifická ustanovení, která zavedla výjimku ze zásady ročního rozpočtu, neexistuje ve finančním nařízení právní základ. |
| --- | --- |

9.16

Tytéž specifické předpisy upravující použití rozpočtových prostředků obsahují ustanovení pro přenosy rozpočtových prostředků Evropského parlamentu spravovaných politickými skupinami. Umožňují politickým skupinám přenášet do následujících rozpočtových let nevyužité prostředky z daného roku, aniž by musely zdůvodňovat své rozhodnutí (4) Pro tato specifická ustanovení, která zavedla výjimku ze zásady ročního rozpočtu, neexistuje ve finančním nařízení právní základ.

| 9.16 | ODPOVĚDI EVROPSKÉHO PARLAMENTU

  Je třeba rozlišovat mezi rozpočtovými operacemi pověřené schvalující osoby, která přijímá závazky a provádí platby v souvislosti s prostředky z bodu rozpočtu 4000 zcela v souladu s finančním nařízením, zejména se zásadou ročního rozpočtu, od správy prostředků jednotlivých politických skupin podléhající zvláštním pravidlům, která přijalo předsednictvo dne 30. června 2003. Tato pravidla byla vypracována tak, aby zohledňovala potřeby plynoucí ze specifické funkce politických skupin, a jasně stanoví postup pro převod prostředků, o němž se zmiňuje Účetní dvůr. |
| --- | --- |

9.16

ODPOVĚDI EVROPSKÉHO PARLAMENTU

Je třeba rozlišovat mezi rozpočtovými operacemi pověřené schvalující osoby, která přijímá závazky a provádí platby v souvislosti s prostředky z bodu rozpočtu 4000 zcela v souladu s finančním nařízením, zejména se zásadou ročního rozpočtu, od správy prostředků jednotlivých politických skupin podléhající zvláštním pravidlům, která přijalo předsednictvo dne 30. června 2003. Tato pravidla byla vypracována tak, aby zohledňovala potřeby plynoucí ze specifické funkce politických skupin, a jasně stanoví postup pro převod prostředků, o němž se zmiňuje Účetní dvůr.

Rada

Zadávání veřejných zakázek

| 9.17 | U dvou ze šesti auditovaných zadávacích řízení nebyla dodržena pravidla stanovená finančním nařízením, která upravují zveřejnění výsledku zadávacího řízení v oznámení o zadání zakázky. |
| --- | --- |

9.17

U dvou ze šesti auditovaných zadávacích řízení nebyla dodržena pravidla stanovená finančním nařízením, která upravují zveřejnění výsledku zadávacího řízení v oznámení o zadání zakázky.

| 9.17 | ODPOVĚĎ RADY

  V souladu s čl. 149 odst. 1 prováděcích pravidel informuje generální sekretariát Rady všechny zájemce účastnící se nabídkového řízení o výsledku tohoto řízení systematicky a neprodleně poté, co zadavatel rozhodne o zadání zakázky.


  Ústřední odbor pro zadávání zakázek kromě toho neprodleně po podpisu zakázky schvalující osobou zasílá oznámení o zadání zakázky uvedené v čl. 118 odst. 4 prováděcích pravidel ke zveřejnění Úřadem pro publikace. V obou případech, které Účetní dvůr označil, bohužel schvalující osoba ústřední odbor pro zadávání zakázek informovala příliš pozdě, a lhůta uvedená v čl. 118 odst. 4 prováděcích pravidel tak nebyla dodržena.


  Je vhodné poznamenat, že v obou případech citovaných Evropským účetním dvorem (přičemž u obou se jednalo o velmi omezený počet zájemců) nemají zájemci důvod ke stížnosti, neboť byli individuálně informováni neprodleně po rozhodnutí o zadání zakázky. |
| --- | --- |

9.17

ODPOVĚĎ RADY

V souladu s čl. 149 odst. 1 prováděcích pravidel informuje generální sekretariát Rady všechny zájemce účastnící se nabídkového řízení o výsledku tohoto řízení systematicky a neprodleně poté, co zadavatel rozhodne o zadání zakázky.

Ústřední odbor pro zadávání zakázek kromě toho neprodleně po podpisu zakázky schvalující osobou zasílá oznámení o zadání zakázky uvedené v čl. 118 odst. 4 prováděcích pravidel ke zveřejnění Úřadem pro publikace. V obou případech, které Účetní dvůr označil, bohužel schvalující osoba ústřední odbor pro zadávání zakázek informovala příliš pozdě, a lhůta uvedená v čl. 118 odst. 4 prováděcích pravidel tak nebyla dodržena.

Je vhodné poznamenat, že v obou případech citovaných Evropským účetním dvorem (přičemž u obou se jednalo o velmi omezený počet zájemců) nemají zájemci důvod ke stížnosti, neboť byli individuálně informováni neprodleně po rozhodnutí o zadání zakázky.

Komise

Výplata sociálních příspěvků a příplatků zaměstnancům

| 9.18 | Při kontrole deseti operací bylo zjištěno, že ve čtyřech případech Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků (PMO) neodečetl od sociálních příspěvků stanovených služebním řádem rodinné přídavky, na které mají zaměstnanci nárok od vnitrostátních orgánů. V dalších čtyřech případech neodpovídaly odečtené částky aktuálně platné výši dávek vyplácených vnitrostátními orgány. Informační systém, který se pro správu těchto plateb používá, by měl být zdokonalen, aby se zajistila automatická aktualizace částek příspěvků vyplácených vnitrostátními orgány. |
| --- | --- |

9.18

Při kontrole deseti operací bylo zjištěno, že ve čtyřech případech Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků (PMO) neodečetl od sociálních příspěvků stanovených služebním řádem rodinné přídavky, na které mají zaměstnanci nárok od vnitrostátních orgánů. V dalších čtyřech případech neodpovídaly odečtené částky aktuálně platné výši dávek vyplácených vnitrostátními orgány. Informační systém, který se pro správu těchto plateb používá, by měl být zdokonalen, aby se zajistila automatická aktualizace částek příspěvků vyplácených vnitrostátními orgány.

| 9.18 | ODPOVĚĎ KOMISE

  Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků (PMO) již zahájil opatření, aby dohonil zpoždění ohledně kontroly sociálních příspěvků, které zaměstnanci dostávají od členského státu, a zjištěnými případy se bude i nadále zabývat. Od poloviny října 2009 do konce dubna 2010 bylo otevřeno 348 z 598 složek a 243 z nich již bylo uzavřeno. V kontrolách se bude i nadále pokračovat.


  Předpokládá se, že součástí nového systému bude možnost automaticky aktualizovat údaje o příspěvcích od členského státu, avšak dříve než začátkem roku 2011 nebude možné tento modul zprovoznit. Nicméně od této chvíle budou příspěvky se zpětnou platností opravovány a v souladu s článkem 85 služebního řádu získávány zpět. |
| --- | --- |

9.18

ODPOVĚĎ KOMISE

Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků (PMO) již zahájil opatření, aby dohonil zpoždění ohledně kontroly sociálních příspěvků, které zaměstnanci dostávají od členského státu, a zjištěnými případy se bude i nadále zabývat. Od poloviny října 2009 do konce dubna 2010 bylo otevřeno 348 z 598 složek a 243 z nich již bylo uzavřeno. V kontrolách se bude i nadále pokračovat.

Předpokládá se, že součástí nového systému bude možnost automaticky aktualizovat údaje o příspěvcích od členského státu, avšak dříve než začátkem roku 2011 nebude možné tento modul zprovoznit. Nicméně od této chvíle budou příspěvky se zpětnou platností opravovány a v souladu s článkem 85 služebního řádu získávány zpět.

| 9.19 | Audit zjistil, že v pěti případech z 15 nebyly informace, které mají útvary generálního ředitelství pro vnější vztahy (GŘ RELEX) k dispozici pro zajištění toho, aby příspěvky stanovené ve služebním řádu byly zaměstnancům delegací vypláceny v souladu s příslušnými právními předpisy Společenství, aktuální. Tento stav vede k riziku, že budou provedeny nesprávné nebo neoprávněné platby. Po zaměstnancích by se mělo požadovat, aby v přiměřených intervalech útvarům Komise předkládali doklady potvrzující jejich osobní stav. GŘ RELEX by mělo navíc zavést systém na včasné monitorování a kontrolu těchto dokladů. |
| --- | --- |

9.19

Audit zjistil, že v pěti případech z 15 nebyly informace, které mají útvary generálního ředitelství pro vnější vztahy (GŘ RELEX) k dispozici pro zajištění toho, aby příspěvky stanovené ve služebním řádu byly zaměstnancům delegací vypláceny v souladu s příslušnými právními předpisy Společenství, aktuální. Tento stav vede k riziku, že budou provedeny nesprávné nebo neoprávněné platby. Po zaměstnancích by se mělo požadovat, aby v přiměřených intervalech útvarům Komise předkládali doklady potvrzující jejich osobní stav. GŘ RELEX by mělo navíc zavést systém na včasné monitorování a kontrolu těchto dokladů.

| 9.19 | ODPOVĚĎ KOMISE

  Komise (GŘ RELEX) bere tuto připomínku na vědomí a bude o tomto problému úředníky včas a náležitě informovat, a také provádět pravidelné kontroly. Osobní situace zaměstnanců je již nyní kontrolována při nástupu nových zaměstnanců do zaměstnání. Pravidelné kontroly zaměstnanců, kteří jsou ve služebním poměru již delší dobu, by se mohly stát součástí kontrol, které provádí oddělení odpovědná za správu práv a povinností zaměstnanců delegací.


  Zejména zřízení Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) bude vyžadovat výměnu informací a v případě potřeby přijetí norem pro tuto novou službu. Úprava služebního řádu ES umožní mimo jiné připomenout zaměstnancům jejich povinnost informovat služby ESVČ o změnách v jejich osobní situaci a předkládat příslušné doklady, které tento stav potvrzují.


  Pokud jde o pět zjištěných případů, Komise se jimi bude řádně zabývat, a jestliže zjistí nějaký finanční dopad, učiní nezbytná opatření. |
| --- | --- |

9.19

ODPOVĚĎ KOMISE

Komise (GŘ RELEX) bere tuto připomínku na vědomí a bude o tomto problému úředníky včas a náležitě informovat, a také provádět pravidelné kontroly. Osobní situace zaměstnanců je již nyní kontrolována při nástupu nových zaměstnanců do zaměstnání. Pravidelné kontroly zaměstnanců, kteří jsou ve služebním poměru již delší dobu, by se mohly stát součástí kontrol, které provádí oddělení odpovědná za správu práv a povinností zaměstnanců delegací.

Zejména zřízení Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) bude vyžadovat výměnu informací a v případě potřeby přijetí norem pro tuto novou službu. Úprava služebního řádu ES umožní mimo jiné připomenout zaměstnancům jejich povinnost informovat služby ESVČ o změnách v jejich osobní situaci a předkládat příslušné doklady, které tento stav potvrzují.

Pokud jde o pět zjištěných případů, Komise se jimi bude řádně zabývat, a jestliže zjistí nějaký finanční dopad, učiní nezbytná opatření.

| 9.20 | Článek 81a služebního řádu stanoví omezení pro částku pozůstalostního důchodu. Tato omezení se uplatňují při počátečním stanovení nároku na pozůstalostní důchod. Audit zjistil, že tato omezení nebyla v pravidelných intervalech kontrolována, aby se tak odhalily případné změny v osobní a finanční situaci příjemce. To vedlo k přeplatkům. |
| --- | --- |

9.20

Článek 81a služebního řádu stanoví omezení pro částku pozůstalostního důchodu. Tato omezení se uplatňují při počátečním stanovení nároku na pozůstalostní důchod. Audit zjistil, že tato omezení nebyla v pravidelných intervalech kontrolována, aby se tak odhalily případné změny v osobní a finanční situaci příjemce. To vedlo k přeplatkům.

| 9.20 | ODPOVĚĎ KOMISE

  Aktualizace všech složek, pro které je použitelné ustanovení o služebním řádu, začala v únoru 2010. Jakmile budou všechny nevyřízené případy zpracovány, přezkoumá PMO příslušné složky, kdykoli se změní osobní situace příjemců či se budou uplatňovat kritéria zmíněná v článku 81a. PMO rovněž přezkoumá, zda je pro automatickou aktualizaci složek možné využít nového informačního systému, který je vyvíjen pro stanovení výše důchodu. |
| --- | --- |

9.20

ODPOVĚĎ KOMISE

Aktualizace všech složek, pro které je použitelné ustanovení o služebním řádu, začala v únoru 2010. Jakmile budou všechny nevyřízené případy zpracovány, přezkoumá PMO příslušné složky, kdykoli se změní osobní situace příjemců či se budou uplatňovat kritéria zmíněná v článku 81a. PMO rovněž přezkoumá, zda je pro automatickou aktualizaci složek možné využít nového informačního systému, který je vyvíjen pro stanovení výše důchodu.

Soudní dvůr
   (5)

Zadávání zakázek

| 9.21 | U zakázky na publikační služby Soudní dvůr nepředjímal skončení platnosti rámcové smlouvy a objednal služby ve výši 102 000EUR bez toho, aby uplatnil postupy zadávání veřejných zakázek řídící se zásadami hospodářské soutěže. Tento stav potvrzuje potřebu lépe připravovat a koordinovat postupy zadávání veřejných zakázek (6). |
| --- | --- |

9.21

U zakázky na publikační služby Soudní dvůr nepředjímal skončení platnosti rámcové smlouvy a objednal služby ve výši 102 000EUR bez toho, aby uplatnil postupy zadávání veřejných zakázek řídící se zásadami hospodářské soutěže. Tento stav potvrzuje potřebu lépe připravovat a koordinovat postupy zadávání veřejných zakázek (6).

| 9.21 | ODPOVĚĎ SOUDNÍHO DVORA

  Jak uvedl Účetní dvůr (13)Soudní dvůr byl v roce 2009 předmětem velmi rozsáhlé kontrolní operace. Kontroly se týkaly náhodného vzorku 54 transakcí (14)pokrývajících rozsáhlou škálu činností a útvarů Soudního dvora, představujících velmi významnou část jeho ročního rozpočtu, a to za účelem ověření účinnosti systémů kontroly a dohledu, které orgán zavedl.


  V této výroční zprávě Účetní dvůr neuvádí žádný celkový závěr týkající se výsledků těchto důkladných kontrol.


  Podrobné závěry, které Účetní dvůr sdělil Soudnímu dvoru v březnu 2010 v rámci řízení předcházejícího vypracování výroční zprávy, jsou však ve značné míře pozitivní a ukazují, že již zavedené systémy kontroly a dohledu fungovaly účinně pro odhalení případných pochybení a výjimek.


  Účetní dvůr tak ohledně výdajů souvisejících s lidskými zdroji (představujících více než 70 % rozpočtu orgánu) výslovně konstatoval, že „systémy kontroly a dohledu týkající se správy a platby odměn a přídavků jsou zpravidla způsobilé odhalit případné pochybení či nesrovnalosti.“


  Pokud jde o ostatní administrativní výdaje, Účetní dvůr neměl žádné připomínky k 9 z 10 kontrolovaných transakcí, tedy při zohlednění hodnoty každé transakce ze vzorku k více než 99 % kontrolovaných výdajů.


  Konečně pokud jde o operace zadávání zakázek, podrobné závěry z kontrol Účetního dvora zmínily výslovně sérii činností, které již Soudní dvůr zahájil za účelem vyhovění doporučení, které Účetní dvůr učinil v listopadu 2009, jehož cílem je zlepšení postupů při zadávání zakázek v rámci orgánu a pomoc zadavatelům v této oblasti. Je ještě významnější, že tyto závěry uvedly, že v rámci přezkumu dodržování ustanovení týkajících se postupů při zadávání zakázek vztahujícího se ke vzorku tří smluv podepsaných v roce 2009 v hodnotě 20,5 milionů EUR ve vztahu k finančnímu nařízení „nebyly vzneseny žádné připomínky.“


  V týchž podrobných závěrech však Účetní dvůr vznesl připomínku týkající se transakce ve výši 10 944 EUR (15)vztahující se k zakázce na zveřejňování oznámení v tisku členských států v relativně nízké výši (102 000 EUR), která je v akcesorickém vztahu k hlavní zakázce na právní překlady free lance ve velmi významné výši (28 milionů EUR). Do této výroční zprávy je převzata pouze tato připomínka. Proto chce Soudní dvůr uvést následující upřesnění, aby byl lépe posouzen kontext, ve kterém byla tato vedlejší zakázka zadána.


  V rámci vyhlášení nabídkových řízení za účelem obnovy smluv na překlady free lance ve všech úředních jazycích Unie měl Soudní dvůr za to, že je nezbytné nechat zveřejnit v tisku jednotlivých členských států oznámení sloužící k informování veřejnosti o těchto nabídkových řízeních. Za tímto účelem zadal objednávku společnosti, se kterou v minulosti spolupracoval jako se zprostředkovatelem pro tisk. Ověřovací útvar Soudního dvora však odhalil, že uplynula platnost rámcové smlouvy, která s tímto zprostředkovatelem existovala dříve (o čemž útvary spravující smlouvy na překlady free lance nevěděly).


  V tomto okamžiku zadavatel, který se mohl spokojit s tím, že podle finančního nařízení zveřejní nabídková řízení v Úředním věstníku, rozhodl, že zveřejnění oznámení v tisku zůstává zásadní pro zajištění co nejširší veřejné soutěže (jak požaduje čl. 89 odst. 2 finančního nařízení), a to s ohledem na cílenou veřejnost, a sice překladatele free lance, jelikož hrozilo, že jejich mobilizace pouze zveřejněním v Úředním věstníku bude mimořádně slabá.


  Oznámení v tisku skutečně plně dosáhla svého cíle, a díky silné konkurenci je průměrná cena za přeloženou stranu vyplývající z nových smluv na překlady free lance nižší o 7,5 % v porovnání s průměrnou cenou vyplývající z předcházejících smluv, což představuje velmi značné úspory pro rozpočet Soudního dvora (přibližně 2,4 milionů EUR za dobu 4 let).


  Z předcházejícího vyplývá, že jednak systémy vnitřní kontroly Soudního dvora fungovaly účinně, když odhalily uplynutí platnosti rámcové smlouvy, a jednak že tato výjimka ze stanovených postupů, přijatá v tomto případě v dobře chápaném zájmu rozpočtu orgánu a v souladu se zásadou řádného finančního řízení, byla identifikována a zdokumentována tak, jak je stanoveno v normách vnitřní kontroly orgánu (16).


  Je třeba dodat, že kroky, které již byly podniknuty za účelem zlepšení postupů při zadávání zakázek v rámci orgánu, zvláště posílení správy údajů týkajících se smluv přímo v informatizovaném systému finančního řízení orgánu, umožní do budoucna zabránit tomu, aby vznikla situace, která je předmětem této připomínky Účetního dvora.


  Konečně je třeba připomenout, že několik nedávných rezolucí (17) Evropského parlamentu zdůrazňuje těžkopádnost a administrativní náklady ustanovení finančního nařízení týkajících se veřejných zakázek pro některé orgány – jako je Soudní dvůr – a vyzývá Komisi, aby to zohlednila při příští změně těchto pravidel. Soudní dvůr si může jen přát, aby tato doporučení týkající se zjednodušení finančního nařízení mohla být provedena v rámci souboru právě probíhajících změn. |
| --- | --- |

9.21

ODPOVĚĎ SOUDNÍHO DVORA

Jak uvedl Účetní dvůr (13)Soudní dvůr byl v roce 2009 předmětem velmi rozsáhlé kontrolní operace. Kontroly se týkaly náhodného vzorku 54 transakcí (14)pokrývajících rozsáhlou škálu činností a útvarů Soudního dvora, představujících velmi významnou část jeho ročního rozpočtu, a to za účelem ověření účinnosti systémů kontroly a dohledu, které orgán zavedl.

V této výroční zprávě Účetní dvůr neuvádí žádný celkový závěr týkající se výsledků těchto důkladných kontrol.

Podrobné závěry, které Účetní dvůr sdělil Soudnímu dvoru v březnu 2010 v rámci řízení předcházejícího vypracování výroční zprávy, jsou však ve značné míře pozitivní a ukazují, že již zavedené systémy kontroly a dohledu fungovaly účinně pro odhalení případných pochybení a výjimek.

Účetní dvůr tak ohledně výdajů souvisejících s lidskými zdroji (představujících více než 70 % rozpočtu orgánu) výslovně konstatoval, že „systémy kontroly a dohledu týkající se správy a platby odměn a přídavků jsou zpravidla způsobilé odhalit případné pochybení či nesrovnalosti.“

Pokud jde o ostatní administrativní výdaje, Účetní dvůr neměl žádné připomínky k 9 z 10 kontrolovaných transakcí, tedy při zohlednění hodnoty každé transakce ze vzorku k více než 99 % kontrolovaných výdajů.

Konečně pokud jde o operace zadávání zakázek, podrobné závěry z kontrol Účetního dvora zmínily výslovně sérii činností, které již Soudní dvůr zahájil za účelem vyhovění doporučení, které Účetní dvůr učinil v listopadu 2009, jehož cílem je zlepšení postupů při zadávání zakázek v rámci orgánu a pomoc zadavatelům v této oblasti. Je ještě významnější, že tyto závěry uvedly, že v rámci přezkumu dodržování ustanovení týkajících se postupů při zadávání zakázek vztahujícího se ke vzorku tří smluv podepsaných v roce 2009 v hodnotě 20,5 milionů EUR ve vztahu k finančnímu nařízení „nebyly vzneseny žádné připomínky.“

V týchž podrobných závěrech však Účetní dvůr vznesl připomínku týkající se transakce ve výši 10 944 EUR (15)vztahující se k zakázce na zveřejňování oznámení v tisku členských států v relativně nízké výši (102 000 EUR), která je v akcesorickém vztahu k hlavní zakázce na právní překlady free lance ve velmi významné výši (28 milionů EUR). Do této výroční zprávy je převzata pouze tato připomínka. Proto chce Soudní dvůr uvést následující upřesnění, aby byl lépe posouzen kontext, ve kterém byla tato vedlejší zakázka zadána.

V rámci vyhlášení nabídkových řízení za účelem obnovy smluv na překlady free lance ve všech úředních jazycích Unie měl Soudní dvůr za to, že je nezbytné nechat zveřejnit v tisku jednotlivých členských států oznámení sloužící k informování veřejnosti o těchto nabídkových řízeních. Za tímto účelem zadal objednávku společnosti, se kterou v minulosti spolupracoval jako se zprostředkovatelem pro tisk. Ověřovací útvar Soudního dvora však odhalil, že uplynula platnost rámcové smlouvy, která s tímto zprostředkovatelem existovala dříve (o čemž útvary spravující smlouvy na překlady free lance nevěděly).

V tomto okamžiku zadavatel, který se mohl spokojit s tím, že podle finančního nařízení zveřejní nabídková řízení v Úředním věstníku, rozhodl, že zveřejnění oznámení v tisku zůstává zásadní pro zajištění co nejširší veřejné soutěže (jak požaduje čl. 89 odst. 2 finančního nařízení), a to s ohledem na cílenou veřejnost, a sice překladatele free lance, jelikož hrozilo, že jejich mobilizace pouze zveřejněním v Úředním věstníku bude mimořádně slabá.

Oznámení v tisku skutečně plně dosáhla svého cíle, a díky silné konkurenci je průměrná cena za přeloženou stranu vyplývající z nových smluv na překlady free lance nižší o 7,5 % v porovnání s průměrnou cenou vyplývající z předcházejících smluv, což představuje velmi značné úspory pro rozpočet Soudního dvora (přibližně 2,4 milionů EUR za dobu 4 let).

Z předcházejícího vyplývá, že jednak systémy vnitřní kontroly Soudního dvora fungovaly účinně, když odhalily uplynutí platnosti rámcové smlouvy, a jednak že tato výjimka ze stanovených postupů, přijatá v tomto případě v dobře chápaném zájmu rozpočtu orgánu a v souladu se zásadou řádného finančního řízení, byla identifikována a zdokumentována tak, jak je stanoveno v normách vnitřní kontroly orgánu (16).

Je třeba dodat, že kroky, které již byly podniknuty za účelem zlepšení postupů při zadávání zakázek v rámci orgánu, zvláště posílení správy údajů týkajících se smluv přímo v informatizovaném systému finančního řízení orgánu, umožní do budoucna zabránit tomu, aby vznikla situace, která je předmětem této připomínky Účetního dvora.

Konečně je třeba připomenout, že několik nedávných rezolucí (17) Evropského parlamentu zdůrazňuje těžkopádnost a administrativní náklady ustanovení finančního nařízení týkajících se veřejných zakázek pro některé orgány – jako je Soudní dvůr – a vyzývá Komisi, aby to zohlednila při příští změně těchto pravidel. Soudní dvůr si může jen přát, aby tato doporučení týkající se zjednodušení finančního nařízení mohla být provedena v rámci souboru právě probíhajících změn.

Účetní dvůr

| 9.22 | Zpráva externího auditora (7) uvádí, že dle názoru auditora „účetní závěrka podává věrný a poctivý obraz finanční situace Evropského účetního dvora k 31. prosinci 2009 a jeho finanční výkonnosti a peněžních toků za rozpočtový rok 2009 v souladu s finančním nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k uvedenému nařízení Rady a účetními předpisy Evropského účetního dvora“. Zpráva bude zveřejněna v Úředním věstníku. |
| --- | --- |

9.22

Zpráva externího auditora (7) uvádí, že dle názoru auditora „účetní závěrka podává věrný a poctivý obraz finanční situace Evropského účetního dvora k 31. prosinci 2009 a jeho finanční výkonnosti a peněžních toků za rozpočtový rok 2009 v souladu s finančním nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k uvedenému nařízení Rady a účetními předpisy Evropského účetního dvora“. Zpráva bude zveřejněna v Úředním věstníku.

Evropský hospodářský a sociální výbor

| 9.23 | Audit nezjistil u příslušných kontrolovaných oblastí žádné nedostatky, které by bylo nutno oznamovat. |
| --- | --- |

9.23

Audit nezjistil u příslušných kontrolovaných oblastí žádné nedostatky, které by bylo nutno oznamovat.

Výbor regionů

| 9.24 | Audit nezjistil u příslušných kontrolovaných oblastí žádné nedostatky, které by bylo nutno oznamovat. |
| --- | --- |

9.24

Audit nezjistil u příslušných kontrolovaných oblastí žádné nedostatky, které by bylo nutno oznamovat.

Evropský veřejný ochránce práv
   (8)

Přijímání dočasných a smluvních zaměstnanců

| 9.25 | Čl. 12 odst. 5 pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství vyžaduje, aby každý orgán a instituce přijaly obecná ustanovení o postupech pro přijímání dočasných zaměstnanců. Takováto ustanovení evropským veřejným ochráncem práv dosud přijata nebyla, ačkoli 47 z celkem 63 pracovních míst schválených v rámci rozpočtu na rok 2009 jsou dočasná pracovní místa. |
| --- | --- |

9.25

Čl. 12 odst. 5 pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství vyžaduje, aby každý orgán a instituce přijaly obecná ustanovení o postupech pro přijímání dočasných zaměstnanců. Takováto ustanovení evropským veřejným ochráncem práv dosud přijata nebyla, ačkoli 47 z celkem 63 pracovních míst schválených v rámci rozpočtu na rok 2009 jsou dočasná pracovní místa.

| 9.25 | ODPOVĚĎ EVROPSKÉHO VEŘEJNÉHO OCHRÁNCE PRÁV

  Evropský veřejný ochránce práv vzal výše uvedenou připomínku Účetního dvora na vědomí a jeho zaměstnanci byli pověřeni vypracováním návrhu ustanovení o postupech pro přijímání dočasných zaměstnanců, která mají být přijata do konce třetího čtvrtletí roku 2010. |
| --- | --- |

9.25

ODPOVĚĎ EVROPSKÉHO VEŘEJNÉHO OCHRÁNCE PRÁV

Evropský veřejný ochránce práv vzal výše uvedenou připomínku Účetního dvora na vědomí a jeho zaměstnanci byli pověřeni vypracováním návrhu ustanovení o postupech pro přijímání dočasných zaměstnanců, která mají být přijata do konce třetího čtvrtletí roku 2010.

Evropský inspektor ochrany údajů
   (9)

Výplaty sociálních příspěvků zaměstnancům

| 9.26 | Audit zjistil, že ve čtyřech případech z deseti nebyly informace, které mají útvary evropského inspektora ochrany údajů k dispozici pro zajištění toho, aby příspěvky stanovené ve služebním řádu byly zaměstnancům vypláceny v souladu s příslušnými právními předpisy Společenství a s vnitrostátními právními předpisy, aktuální. Tento stav vede k riziku, že budou provedeny nesprávné nebo neoprávněné platby. Po zaměstnancích by se mělo požadovat, aby v přiměřených intervalech předkládali doklady potvrzující jejich osobní stav. Evropský inspektor ochrany údajů by měl v této souvislosti zlepšit svůj systém na včasné monitorování a kontrolu těchto dokladů. |
| --- | --- |

9.26

Audit zjistil, že ve čtyřech případech z deseti nebyly informace, které mají útvary evropského inspektora ochrany údajů k dispozici pro zajištění toho, aby příspěvky stanovené ve služebním řádu byly zaměstnancům vypláceny v souladu s příslušnými právními předpisy Společenství a s vnitrostátními právními předpisy, aktuální. Tento stav vede k riziku, že budou provedeny nesprávné nebo neoprávněné platby. Po zaměstnancích by se mělo požadovat, aby v přiměřených intervalech předkládali doklady potvrzující jejich osobní stav. Evropský inspektor ochrany údajů by měl v této souvislosti zlepšit svůj systém na včasné monitorování a kontrolu těchto dokladů.

| 9.26 | ODPOVĚDI EVROPSKÉHO INSPEKTORA OCHRANY ÚDAJŮ

  Vzhledem k malé velikosti instituce evropského inspektora ochrany údajů (EIOÚ) pro ni v současné době správu sociálních příspěvků zajišťuje Úřad pro správu a výplatu individuálních nároků (PMO). PMO jednou ročně aktualizuje informace týkající se rodinných přídavků a příspěvků na vyživované děti na základě zvláštních formulářů zasílaných příslušným zaměstnancům prostřednictvím EIOÚ. Tyto formuláře pro tento účel vyhotovil PMO. Aktualizace sociálních příspěvků probíhá na základě informací shromážděných pomocí těchto formulářů.


  S ohledem na doporučení Účetního dvora evropský inspektor ochrany údajů zlepší monitorování informací týkajících se sociálních příspěvků, o kterých se zmiňuje Účetní dvůr. |
| --- | --- |

9.26

ODPOVĚDI EVROPSKÉHO INSPEKTORA OCHRANY ÚDAJŮ

Vzhledem k malé velikosti instituce evropského inspektora ochrany údajů (EIOÚ) pro ni v současné době správu sociálních příspěvků zajišťuje Úřad pro správu a výplatu individuálních nároků (PMO). PMO jednou ročně aktualizuje informace týkající se rodinných přídavků a příspěvků na vyživované děti na základě zvláštních formulářů zasílaných příslušným zaměstnancům prostřednictvím EIOÚ. Tyto formuláře pro tento účel vyhotovil PMO. Aktualizace sociálních příspěvků probíhá na základě informací shromážděných pomocí těchto formulářů.

S ohledem na doporučení Účetního dvora evropský inspektor ochrany údajů zlepší monitorování informací týkajících se sociálních příspěvků, o kterých se zmiňuje Účetní dvůr.

Standardy vnitřní kontroly

| 9.27 | Evropský inspektor ochrany údajů nezavedl žádný systém pro případné ověřování ex post, vyžadovaný finančním nařízením. Navíc standardy vnitřní kontroly přijaté evropským inspektorem ochrany údajů nezajišťují řádné zaznamenání výjimek z běžných finančních postupů do ústřední evidence. |
| --- | --- |

9.27

Evropský inspektor ochrany údajů nezavedl žádný systém pro případné ověřování ex post, vyžadovaný finančním nařízením. Navíc standardy vnitřní kontroly přijaté evropským inspektorem ochrany údajů nezajišťují řádné zaznamenání výjimek z běžných finančních postupů do ústřední evidence.

| 9.27 | ODPOVĚDI EVROPSKÉHO INSPEKTORA OCHRANY ÚDAJŮ

  Veškeré transakce provedené evropským inspektorem ochrany údajů, včetně náhrad přímých plateb, které byly jménem EIOÚ zpracovány jinými institucemi, jsou již předmětem rozsáhlé kontroly ex ante.

  S ohledem na doporučení Účetního dvora bude evropský inspektor ochrany údajů zkoumat možnosti zavedení postupu ověřování ex post, a to počínaje rokem 2011. Vzhledem k malé velikosti instituce a specifickému charakteru společného zpracovávání souborů na základě různých dohod o spolupráci a dohod o rozsahu služeb může EIOÚ ve svém úsilí o splnění tohoto úkolu potřebovat další interinstitucionální pomoc.


  Evropský inspektor ochrany údajů se rozhodl v reakci na druhou připomínku Účetního dvora o standardech interní kontroly vytvořit centrální seznam zaznamenaných výjimek. |
| --- | --- |

9.27

ODPOVĚDI EVROPSKÉHO INSPEKTORA OCHRANY ÚDAJŮ

Veškeré transakce provedené evropským inspektorem ochrany údajů, včetně náhrad přímých plateb, které byly jménem EIOÚ zpracovány jinými institucemi, jsou již předmětem rozsáhlé kontroly ex ante.

S ohledem na doporučení Účetního dvora bude evropský inspektor ochrany údajů zkoumat možnosti zavedení postupu ověřování ex post, a to počínaje rokem 2011. Vzhledem k malé velikosti instituce a specifickému charakteru společného zpracovávání souborů na základě různých dohod o spolupráci a dohod o rozsahu služeb může EIOÚ ve svém úsilí o splnění tohoto úkolu potřebovat další interinstitucionální pomoc.

Evropský inspektor ochrany údajů se rozhodl v reakci na druhou připomínku Účetního dvora o standardech interní kontroly vytvořit centrální seznam zaznamenaných výjimek.

ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ

| 9.28 | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že platby za rozpočtový rok 2009 v oblasti správních výdajů orgánů a institucí nebyly ve svém celku ve významném rozsahu zatíženy chybami (viz bod 9.9). |
| --- | --- |

9.28

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že platby za rozpočtový rok 2009 v oblasti správních výdajů orgánů a institucí nebyly ve svém celku ve významném rozsahu zatíženy chybami (viz bod 9.9).

| 9.29. | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že systémy dohledu a kontroly používané pro správní výdaje orgánů a institucí splňují požadavky stanovené finančním nařízením (viz body 9.13–9.27). |
| --- | --- |

9.29.

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že systémy dohledu a kontroly používané pro správní výdaje orgánů a institucí splňují požadavky stanovené finančním nařízením (viz body 9.13–9.27).

| 9.30 | Výsledky kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky jsou shrnuty v
  příloze 9.4
  . |
| --- | --- |

9.30

Výsledky kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky jsou shrnuty v
  příloze 9.4
  .

| 9.31 | V oblasti výplaty sociálních příspěvků Účetní dvůr doporučil příslušným orgánům a institucím (viz body 9.14, 9.19, 9.26), aby od svých zaměstnanců vyžadovaly, aby v přiměřených intervalech předkládali doklady potvrzující jejich osobní stav a aby zavedly systém na včasné monitorování těchto dokladů. |
| --- | --- |

9.31

V oblasti výplaty sociálních příspěvků Účetní dvůr doporučil příslušným orgánům a institucím (viz body 9.14, 9.19, 9.26), aby od svých zaměstnanců vyžadovaly, aby v přiměřených intervalech předkládali doklady potvrzující jejich osobní stav a aby zavedly systém na včasné monitorování těchto dokladů.

EVROPSKÉ AGENTURY A VÝKONNÉ AGENTURY

| 9.32 | Audity agentur a výkonných agentur Evropské unie jsou předmětem specifických výročních zpráv, které jsou samostatně zveřejňovány v Úředním věstníku (10)Za rozpočtový rok 2009 provedl Účetní dvůr audit 30 agentur. Jejich rozpočty dosáhly v roce 2009 celkové výše 1 500,6 milionu EUR. Základní údaje o agenturách jsou uvedeny v
  tabulce 9.2
  . |
| --- | --- |

9.32

Audity agentur a výkonných agentur Evropské unie jsou předmětem specifických výročních zpráv, které jsou samostatně zveřejňovány v Úředním věstníku (10)Za rozpočtový rok 2009 provedl Účetní dvůr audit 30 agentur. Jejich rozpočty dosáhly v roce 2009 celkové výše 1 500,6 milionu EUR. Základní údaje o agenturách jsou uvedeny v
  tabulce 9.2
  .

| 9.33 | Pro každou agenturu vydal Účetní dvůr zprávu za rozpočtový rok 2009, která obsahuje jeho výrok týkající se spolehlivosti účetní závěrky a správnosti uskutečněných operací. Tyto zprávy budou samostatně zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie do konce letošního roku. |
| --- | --- |

9.33

Pro každou agenturu vydal Účetní dvůr zprávu za rozpočtový rok 2009, která obsahuje jeho výrok týkající se spolehlivosti účetní závěrky a správnosti uskutečněných operací. Tyto zprávy budou samostatně zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie do konce letošního roku.

| 9.34 | Co se týče Zásobovací agentury Euratomu, Účetní dvůr upozorňuje na skutečnost, že agentura v rozporu se svými stanovami neměla na rok 2009 žádný rozpočet a že veškeré výdaje agentury (s výjimkou bankovních poplatků) byly tudíž hrazeny Komisí. Na tento stav bylo poukázáno již za rok 2008. Komise by měla po konzultaci se všemi zainteresovanými stranami provést analýzu možných opatření na nápravu tohoto stavu. |
| --- | --- |

9.34

Co se týče Zásobovací agentury Euratomu, Účetní dvůr upozorňuje na skutečnost, že agentura v rozporu se svými stanovami neměla na rok 2009 žádný rozpočet a že veškeré výdaje agentury (s výjimkou bankovních poplatků) byly tudíž hrazeny Komisí. Na tento stav bylo poukázáno již za rok 2008. Komise by měla po konzultaci se všemi zainteresovanými stranami provést analýzu možných opatření na nápravu tohoto stavu.

| 9.34 | ODPOVĚĎ KOMISE

  Když se v roce 2008 připravoval rozpočet, navrhovala Komise rozpočet rovněž pro Zásobovací agenturu Euratomu (ESA). Protože byl rozpočtovým orgánem odmítnut, převzala Komise všechny výdaje, které agentuře ESA v roce 2008 vznikly. Komise převzala výdaje v rozpočtu agentury ESA i v letech 2009 a 2010 a navrhla, že tak učiní i v roce 2011. |
| --- | --- |

9.34

ODPOVĚĎ KOMISE

Když se v roce 2008 připravoval rozpočet, navrhovala Komise rozpočet rovněž pro Zásobovací agenturu Euratomu (ESA). Protože byl rozpočtovým orgánem odmítnut, převzala Komise všechny výdaje, které agentuře ESA v roce 2008 vznikly. Komise převzala výdaje v rozpočtu agentury ESA i v letech 2009 a 2010 a navrhla, že tak učiní i v roce 2011.

Tabulka 9.2 –   Agentury Evropské unie a výkonné agentury – základní údaje

| Agentury Evropské unie a výkonné agentury | Sídlo | První rok finanční samostatnosti | Rozpočet (18)



  (v mil. EUR) | Schválená pracovní místa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | 2008 | 2009 | 2008 |
| Agentury |
| Zásobovací agentura Euratomu (19) | Lucemburk | 1960 | — | — | — | — |
| Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání | Soluň | 1977 | 18,6 | 18,3 | 101 | 99 |
| Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek | Dublin | 1977 | 20,2 | 21,0 | 101 | 101 |
| Evropská agentura pro životní prostředí | Kodaň | 1994 | 39,8 | 37,1 | 133 | 123 |
| Evropská nadace odborného vzdělávání | Turin | 1994 | 21,8 | 22,4 | 96 | 96 |
| Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost | Lisabon | 1995 | 14,7 | 15,1 | 82 | 82 |
| Evropská agentura pro léčivé přípravky | Londýn | 1994 | 194,4 | 182,9 | 530 | 481 |
| Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie | Lucemburk | 1995 | 62,6 | 59,9 | 233 | 233 |
| Odrůdový úřad Společenství | Angers | 1995 | 13,2 | 12,5 | 46 | 43 |
| Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu | Alicante | 1995 | 338,1 | 318,4 | 658 | 643 |
| Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci | Bilbao | 1996 | 15,0 | 14,9 | 44 | 44 |
| Evropská agentura pro základní práva | Vídeň | 1998 | 17,2 | 15,0 | 61 | 49 |
| Evropská agentura pro obnovu (20) | Soluň | 2000 | — | 235,0 | — | 93 |
| Evropská policejní akademie | Bramshill | 2006 | 8,8 | 8,7 | 26 | 22,5 |
| Eurojust | Haag | 2002 | 27,6 | 24,8 | 185 | 175 |
| Evropská agentura pro bezpečnost letectví | Kolín | 2003 | 122,0 | 102,0 | 506 | 452 |
| Evropská agentura pro námořní bezpečnost | Lisabon | 2003 | 53,3 | 50,2 | 192 | 181 |
| Evropský úřad pro bezpečnost potravin | Parma | 2003 | 71,0 | 66,4 | 355 | 335 |
| Evropská agentura pro bezpečnost sítí a informací | Heraklion | 2005 | 8,1 | 8,4 | 44 | 44 |
| Evropská agentura pro železnice | Valenciennes | 2006 | 21,0 | 18,0 | 124 | 116 |
| Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí | Stockholm | 2005 | 49,3 | 40,6 | 170 | 130 |
| Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích | Varšava | 2006 | 88,8 | 71,2 | 119 | 94 |
| Úřad pro dohled nad evropským GNSS (21) | Brusel | 2006 | 44,4 | 10,5 | 23 | 50 |
| Agentura Společenství pro kontrolu rybolovu | Vigo | 2007 | 10,1 | 9,5 | 45 | 47 |
| Evropská agentura pro chemické látky | Helsinky | 2008 | 70,4 | 66,4 | 324 | 220 |
| Výkonné agentury |
| Výkonná agentura pro konkurenceschopnost a inovace | Brusel | 2006 | 13,3 | 11,5 | 37 | 36 |
| Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast | Brusel | 2006 | 47,7 | 38,2 | 99 | 92 |
| Výkonná agentura pro zdraví a spotřebitele | Lucemburk | 2007 | 64 | 4,4 | 12 | 9 |
| Výkonná agentura pro transevropskou dopravní síť | Brusel | 2008 | 8,9 | 5,2 | 32 | 32 |
| Výkonná agentura pro výzkum (22) | Brusel | 2009 | 21,6 | — | 88 | — |
| Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum | Brusel | 2009 | 14,5 | — | 100 | — |
| Celkem | 1 500,6 | 1 488,5 | 4 566 | 4 122,5 |

Agentury Evropské unie a výkonné agentury

Sídlo

První rok finanční samostatnosti

Rozpočet (18)

(v mil. EUR)

Schválená pracovní místa

2009

2008

2009

2008

Agentury

Zásobovací agentura Euratomu (19)

Lucemburk

1960

—

—

—

—

Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání

Soluň

1977

18,6

18,3

101

99

Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek

Dublin

1977

20,2

21,0

101

101

Evropská agentura pro životní prostředí

Kodaň

1994

39,8

37,1

133

123

Evropská nadace odborného vzdělávání

Turin

1994

21,8

22,4

96

96

Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost

Lisabon

1995

14,7

15,1

82

82

Evropská agentura pro léčivé přípravky

Londýn

1994

194,4

182,9

530

481

Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie

Lucemburk

1995

62,6

59,9

233

233

Odrůdový úřad Společenství

Angers

1995

13,2

12,5

46

43

Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu

Alicante

1995

338,1

318,4

658

643

Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci

Bilbao

1996

15,0

14,9

44

44

Evropská agentura pro základní práva

Vídeň

1998

17,2

15,0

61

49

Evropská agentura pro obnovu (20)

Soluň

2000

—

235,0

—

93

Evropská policejní akademie

Bramshill

2006

8,8

8,7

26

22,5

Eurojust

Haag

2002

27,6

24,8

185

175

Evropská agentura pro bezpečnost letectví

Kolín

2003

122,0

102,0

506

452

Evropská agentura pro námořní bezpečnost

Lisabon

2003

53,3

50,2

192

181

Evropský úřad pro bezpečnost potravin

Parma

2003

71,0

66,4

355

335

Evropská agentura pro bezpečnost sítí a informací

Heraklion

2005

8,1

8,4

44

44

Evropská agentura pro železnice

Valenciennes

2006

21,0

18,0

124

116

Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí

Stockholm

2005

49,3

40,6

170

130

Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích

Varšava

2006

88,8

71,2

119

94

Úřad pro dohled nad evropským GNSS (21)

Brusel

2006

44,4

10,5

23

50

Agentura Společenství pro kontrolu rybolovu

Vigo

2007

10,1

9,5

45

47

Evropská agentura pro chemické látky

Helsinky

2008

70,4

66,4

324

220

Výkonné agentury

Výkonná agentura pro konkurenceschopnost a inovace

Brusel

2006

13,3

11,5

37

36

Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast

Brusel

2006

47,7

38,2

99

92

Výkonná agentura pro zdraví a spotřebitele

Lucemburk

2007

64

4,4

12

9

Výkonná agentura pro transevropskou dopravní síť

Brusel

2008

8,9

5,2

32

32

Výkonná agentura pro výzkum (22)

Brusel

2009

21,6

—

88

—

Výkonná agentura Evropské rady pro výzkum

Brusel

2009

14,5

—

100

—

Celkem

1 500,6

1 488,5

4 566

4 122,5

EVROPSKÉ ŠKOLY

| 9.35 | Specifická výroční zpráva Účetního dvora týkající se Evropských škol (nezveřejňovaná v Úředním věstníku) se předkládá radě guvernérů jako orgánu udělujícímu absolutorium (11). Rozpočet škol, který v roce 2009 činil 267,2 milionu EUR, byl financován hlavně z grantu Komise (151,9 milionu EUR) a dále z příspěvků členských států (53,7 milionu EUR) (12). Základní údaje o Evropských školách obsahuje
  tabulka 9.3
  . |
| --- | --- |

9.35

Specifická výroční zpráva Účetního dvora týkající se Evropských škol (nezveřejňovaná v Úředním věstníku) se předkládá radě guvernérů jako orgánu udělujícímu absolutorium (11). Rozpočet škol, který v roce 2009 činil 267,2 milionu EUR, byl financován hlavně z grantu Komise (151,9 milionu EUR) a dále z příspěvků členských států (53,7 milionu EUR) (12). Základní údaje o Evropských školách obsahuje
  tabulka 9.3
  .

| 9.36 | Účetní dvůr neshledal žádné významné chyby, které by mohly zpochybnit spolehlivost kontrolovaných účetních závěrek (školy v Mnichově, školy Lucemburk I a ústřední kanceláře), které byly sestaveny v souladu s ustanoveními finančního nařízení ze dne 24. října 2006 o rozpočtu Evropských škol, a správnost uskutečněných operací. |
| --- | --- |

9.36

Účetní dvůr neshledal žádné významné chyby, které by mohly zpochybnit spolehlivost kontrolovaných účetních závěrek (školy v Mnichově, školy Lucemburk I a ústřední kanceláře), které byly sestaveny v souladu s ustanoveními finančního nařízení ze dne 24. října 2006 o rozpočtu Evropských škol, a správnost uskutečněných operací.

| 9.37 | Na základě provedené kontroly nezjistil Účetní dvůr žádnou skutečnost, z níž by mohl usoudit, že konsolidovaná účetní závěrka nepředkládá ve všech významných ohledech věrný obraz v souladu s příslušnými účetními standardy, kromě následujících výjimek, jež byly zapříčiněny nedostatečným uplatněním zásady účetnictví na akruální bázi: a) nebyly vytvořeny rezervy na probíhající soudní řízení vedená proti školám, b) úpravy platů v roce 2009 nebyly zaneseny akruálním způsobem, c) do rozvahy byly zahrnuty rezervy na budoucí výdaje netýkající se běžného roku, přestože měly být uvedeny pouze ve vysvětlivkách. |
| --- | --- |

9.37

Na základě provedené kontroly nezjistil Účetní dvůr žádnou skutečnost, z níž by mohl usoudit, že konsolidovaná účetní závěrka nepředkládá ve všech významných ohledech věrný obraz v souladu s příslušnými účetními standardy, kromě následujících výjimek, jež byly zapříčiněny nedostatečným uplatněním zásady účetnictví na akruální bázi: a) nebyly vytvořeny rezervy na probíhající soudní řízení vedená proti školám, b) úpravy platů v roce 2009 nebyly zaneseny akruálním způsobem, c) do rozvahy byly zahrnuty rezervy na budoucí výdaje netýkající se běžného roku, přestože měly být uvedeny pouze ve vysvětlivkách.

| 9.37 | ODPOVĚĎ KOMISE

  Přezkoumání uplatnění zásady účetnictví na akruální bázi je součástí právě probíhajícího přezkumu finančního nařízení pro evropské školy. Návrhy, které vzejdou z přezkumu, budou předloženy Radě guvernérů ještě v tomto roce. Příloha 9.4 |
| --- | --- |

9.37

ODPOVĚĎ KOMISE

Přezkoumání uplatnění zásady účetnictví na akruální bázi je součástí právě probíhajícího přezkumu finančního nařízení pro evropské školy. Návrhy, které vzejdou z přezkumu, budou předloženy Radě guvernérů ještě v tomto roce. Příloha 9.4

Tabulka 9.3 –   Evropské školy – hlavní údaje

| Evropská škola | Země | Rozpočet (23)
   (24)


  (v mil. EUR) | Grant získaný od Komise (24)


  (v mil. EUR) | Počet žáků (25) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | 2008 | 2009 | 2008 | 2009 | 2008 |
| Ústřední kancelář | Belgie | 9,6 | 9,2 | 8,3 | 7,0 | — | — |
| Lucemburk I | Lucembursko | 39,8 | 37,4 | 26,0 | 22,8 | 3 468 | 3 437 |
| Lucemburk II | Lucembursko | 7,6 | 7,0 | 4,5 | 3,4 | 910 | 888 |
| Brusel I (Uccle) | Belgie | 33,1 | 32,1 | 23,1 | 22,7 | 3 112 | 3 057 |
| Brusel II (Woluwé) | Belgie | 32,4 | 31,5 | 22,2 | 21,5 | 3 030 | 2 904 |
| Brusel III (Ixelles) | Belgie | 29,7 | 29,1 | 20,8 | 19,8 | 2 811 | 2 649 |
| Brusel IV | Belgie | 5,4 | 5,5 | 2,7 | 3,4 | 594 | 438 |
| Mol | Belgie | 12,0 | 11,3 | 6,9 | 6,0 | 752 | 718 |
| Varese | Itálie | 19,8 | 18,7 | 10,2 | 9,3 | 1 304 | 1 341 |
| Karlsruhe | Německo | 13,4 | 12,9 | 3,8 | 2,4 | 976 | 979 |
| Německo | Německo | 20,9 | 19,5 | 0,4 | 0,6 | 1 848 | 1 756 |
| Frankfurt | Německo | 11,5 | 10,6 | 6,5 | 3,9 | 1 085 | 1 053 |
| Alicante | Španělsko | 12,5 | 11,9 | 6,8 | 5,2 | 1 020 | 1 029 |
| Bergen | Nizozemsko | 9,8 | 9,8 | 4,8 | 5,1 | 586 | 565 |
| Culham | Velká Británie | 9,7 | 11,4 | 4,9 | 5,7 | 835 | 835 |
| Celkem | 267,2 | 258,0 | 151,9 | 138,9 | 22 331 | 21 649 |
| Pozn.: Odchylky v součtech jsou způsobeny zaokrouhlením. |

Evropská škola

Země

Rozpočet (23)
   (24)

(v mil. EUR)

Grant získaný od Komise (24)

(v mil. EUR)

Počet žáků (25)

2009

2008

2009

2008

2009

2008

Ústřední kancelář

Belgie

9,6

9,2

8,3

7,0

—

—

Lucemburk I

Lucembursko

39,8

37,4

26,0

22,8

3 468

3 437

Lucemburk II

Lucembursko

7,6

7,0

4,5

3,4

910

888

Brusel I (Uccle)

Belgie

33,1

32,1

23,1

22,7

3 112

3 057

Brusel II (Woluwé)

Belgie

32,4

31,5

22,2

21,5

3 030

2 904

Brusel III (Ixelles)

Belgie

29,7

29,1

20,8

19,8

2 811

2 649

Brusel IV

Belgie

5,4

5,5

2,7

3,4

594

438

Mol

Belgie

12,0

11,3

6,9

6,0

752

718

Varese

Itálie

19,8

18,7

10,2

9,3

1 304

1 341

Karlsruhe

Německo

13,4

12,9

3,8

2,4

976

979

Německo

Německo

20,9

19,5

0,4

0,6

1 848

1 756

Frankfurt

Německo

11,5

10,6

6,5

3,9

1 085

1 053

Alicante

Španělsko

12,5

11,9

6,8

5,2

1 020

1 029

Bergen

Nizozemsko

9,8

9,8

4,8

5,1

586

565

Culham

Velká Británie

9,7

11,4

4,9

5,7

835

835

Celkem

267,2

258,0

151,9

138,9

22 331

21 649

Pozn.: Odchylky v součtech jsou způsobeny zaokrouhlením.

---

(1)  Kontroly ex ante a ex post, útvar interního auditu, hlášení výjimek a standardy vnitřní kontroly. Účetní dvůr navíc provedl hloubkovou prověrku systémů dohledu a kontroly Soudního dvora, evropského veřejného ochránce práv a evropského inspektora ochrany údajů. Tato prověrka zahrnovala přezkum dodatečného vzorku platebních operací souvisejících s lidskými zdroji a s jinými správními výdaji.

(2)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, auditorská společnost.

(3)  Předpisy přijaté předsednictvem Evropského parlamentu dne 30. června 2003, ve znění rozhodnutí ze dne 22. března 2006 a 11. července 2007.

(4)  Ke konci rozpočtového roku 2008 činily prostředky přenesené politickými skupinami 22 milionů EUR, tj. 42,5 % ročních rozpočtových prostředků na rok 2008.

(5)  Viz poznámka pod čarou 1.

(6)  Viz též výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 11.14 (Úř. věst. C 269, 10.11.2009).

(7)  Viz zpráva auditora o ověření účetní závěrky zmíněná v bodě 9.8.

(8)  Viz poznámka pod čarou 1.

(9)  Viz poznámka pod čarou 1.

(10)  Výroční zprávy Účetního dvora o účetních závěrkách agentur jsou k dispozici na jeho internetové adrese (http://www.eca.europa.eu) a budou zveřejněny v Úředním věstníku.

(11)  Kromě přezkumu konsolidované účetní závěrky provádí Účetní dvůr každoročně audit ústřední kanceláře a periodický audit dvou ze 14 Evropských škol.

(12)  Zdroj: Evropské školy, konečná účetní závěrka za rok 2009.

(13)  Viz poznámka pod čarou k odstavci 9.6.

(14)  Kontroly se týkaly 41 transakcí vztahujících se ke správě výdajů souvisejících s lidskými zdroji a 13 transakcí vztahujících se ke správě jiných výdajů administrativní povahy (3 operací zadávání veřejných zakázek a 10 jiných transakcí).

(15)  Tato transakce je součástí vzorku 10 transakcí v celkové hodnotě 30,86 milionů EUR týkajících se kontroly správy administrativních výdajů (jiných než lidských zdrojů a postupů při zadávání zakázek, které byly zkoumány zvlášť).

(16)  Kontrolní norma Soudního dvora č. 13, podle které „útvary přijmou ustanovení, která jsou způsobilá zaručit, že všechny případy, kdy z důvodu výjimečných okolností dochází k odchýlení se od kontrol či odchýlení se od stanovených politik a postupů, jsou zaznamenány písemně a jsou odůvodněny a schváleny na vhodné úrovni před přijetím opatření“, byla za uvedených výjimečných okolností dodržena.

(17)  Viz bod 17 rezoluce ze dne 23. dubna 2009 o udělení absolutoria Soudnímu dvoru za rok 2007 (2008/2278(DEC)) a bod 45 rezoluce ze dne 18. května 2010 o předběžném odhadu příjmů a výdajů Evropského parlamentu na rok 2011 (2010/2005(BUD)).

(18)  Prostředky na platby.

(19)  Viz bod 9.34.

(20)  Činnost agentury byla ukončena v roce 2008.

(21)  Dočasné sídlo.

(22)  Agentura získala finanční samostatnost v roce 2009.

(23)  Celkové předpokládané příjmy a výdaje uvedené v rozpočtu každé Evropské školy a ústřední kanceláře včetně změn oproti původně schváleným rozpočtům.

(24)  Zdroj: Evropské školy, konečná účetní závěrka za rok 2009.

(25)  Zdroj: Výroční zpráva generálního tajemníka za rok 2009 určená radě guvernérů evropských škol.

Pozn.: Odchylky v součtech jsou způsobeny zaokrouhlením.

PŘÍLOHA 9.1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ V OBLASTI SPRÁVNÍCH VÝDAJŮ

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Výdaje týkající se zaměstnanců orgánů a institucí | Výdaje týkající se budov | Ostatní výdaje | Celkem |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| Operace celkem (z toho): | 38 | 7 | 12 | 57 | 57 | 56 |
| Zálohy | 0 | 1 | 1 | 2 | 0 | 0 |
| Průběžné/konečné platby | 38 | 6 | 11 | 55 | 57 | 56 |
| VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ |
| (% podíl a počet operací) |
| Operace nezatížené chybami | 97 % | {37} | 100 % | {7} | 75 % | {9} | 93 % | {53} | 91 % | 95 % |
| Operace zatížené chybami | 3 % | {1} | 0 % | {0} | 25 % | {3} | 7 % | {4} | 9 % | 5 % |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| Nejpravděpodobnější míra chyb: | | |
| < 2 % | X | X | X |
| 2 % až 5 % | | | |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

Výdaje týkající se zaměstnanců orgánů a institucí

Výdaje týkající se budov

Ostatní výdaje

Celkem

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Operace celkem (z toho):

38

7

12

57

57

56

Zálohy

0

1

1

2

0

0

Průběžné/konečné platby

38

6

11

55

57

56

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ

(% podíl a počet operací)

Operace nezatížené chybami

97 %

{37}

100 %

{7}

75 %

{9}

93 %

{53}

91 %

95 %

Operace zatížené chybami

3 %

{1}

0 %

{0}

25 %

{3}

7 %

{4}

9 %

5 %

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Nejpravděpodobnější míra chyb:

< 2 %

X

X

X

2 % až 5 %

> 5 %

PŘÍLOHA 9.2

VÝSLEDKY PROVĚRKY SYSTÉMŮ V OBLASTI SPRÁVNÍCH VÝDAJŮ

Celkové posouzení systémů dohledu a kontroly

| Celkové posouzení | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Celkové posouzení

2009

2008

2007

Legenda

| | V souladu |
| --- | --- |
| | Částečně v souladu |
| | Není v souladu |
| – | Irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno |

V souladu

Částečně v souladu

Není v souladu

–

Irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno

PŘÍLOHA 9.3

VÝSLEDKY PŘEZKUMU PROHLÁŠENÍ VEDOUCÍCH PRACOVNÍKŮ KOMISE K AUDITU V OBLASTI SPRÁVNÍCH VÝDAJŮ

| Hlavní zúčastněná GŘ | Povaha prohlášení generálního ředitele
   (1) | Vyjádřené výhrady | Připomínky Účetního dvora | Celkové posouzení spolehlivosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PMO | bez výhrad | — | — | A |
| OIB | bez výhrad | — | — |
| OIL | bez výhrad | — | — |
| DIGIT | bez výhrad | — | — |
| A: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |

Hlavní zúčastněná GŘ

Povaha prohlášení generálního ředitele
   (1)

Vyjádřené výhrady

Připomínky Účetního dvora

Celkové posouzení spolehlivosti

PMO

bez výhrad

—

—

A

OIB

bez výhrad

—

—

OIL

bez výhrad

—

—

DIGIT

bez výhrad

—

—

A:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| B: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

B:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| C: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

C:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

---

(1)  Z prohlášení o věrohodnosti generálního ředitele vyplývá, že generální ředitel má přiměřenou jistotu, že zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky ohledně správnosti operací.

| A: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

A:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| B: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

B:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| C: | Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

C:

Prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

PŘÍLOHA 9.4

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA PŘEDCHOZÍ PŘIPOMÍNKY K OBLASTI SPRÁVNÍCH VÝDAJŮ

| Připomínka Účetního dvora | Přijaté opatření | Analýza Účetního dvora | Odpověď orgánu či instituce |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Koeficient násobení u platů |
| Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, body 11.7–11.11, nejnověji příloha 11.2 výroční zprávy za rozpočtový rok 2008: | | | Odpovědi Evropského parlamentu |
| Evropský parlament a Hospodářský a sociální výbor nepoužívají ustanovení služebního řádu o koeficientu násobení stejným způsobem jako ostatní orgány a instituce. V důsledku toho dostávají jejich zaměstnanci finanční výhody, které ostatní instituce neposkytují, a zvyšují se tím také výdaje. | Evropský parlament a Hospodářský a sociální výbor i nadále uplatňují svůj stávající postup a čekají na konečná rozhodnutí Soudního dvora v případech předložených v této věci Soudnímu dvoru zaměstnanci orgánů a institucí. | Účetní dvůr bude sledovat plnění rozhodnutí Soudního dvora. | Evropský parlament souhlasí s procesním postupem Účetního dvora a vyčká na konečné rozhodnutí Soudního dvora. |
| 2.   Náhrada nákladů na ubytování vzniklých během služební cesty |
| Výroční zprávy za rozpočtové roky 2004 a 2007, nejnověji příloha 11.2 výroční zprávy za rozpočtový rok 2008: | | | Odpovědi Evropského parlamentu |
| Pozměněný služební řád, který vstoupil v platnost 1. května 2004, stanoví, že náklady na ubytování vzniklé během služební cesty se uhrazují po předložení podpůrných dokladů až do maximální výše stanovené pro každou zemi (článek 13 přílohy VII služebního řádu).
  V rozporu s tímto pravidlem stanovil Evropský parlament ve svých interních pravidlech úhradu paušální částkou ve výši 60 % maximální přípustné úhrady i zaměstnancům, kteří o nákladech vynaložených na ubytování nepředloží žádné doklady. | Interní pravidla týkající se pracovních a služebních cest úředníků a ostatních zaměstnanců Evropského parlamentu byla přijata rozhodnutím generálního tajemníka Evropského parlamentu dne 10. prosince 2009. Kromě pravidel pro služební cesty stanovují tato interní pravidla také specifická pravidla pro pracovní cesty do tří pracovních míst Evropského parlamentu (Lucemburk, Štrasburk a Brusel) včetně paušální úhrady nákladů bez nutnosti předložit podpůrné doklady. V důsledku toho Evropský parlament i nadále proplácí náklady na ubytování na základě paušálu u žádostí týkajících se pobytů s přenocováním v Lucemburku, Štrasburku a Bruselu. | Aktualizovaná pravidla jsou v rozporu se služebním řádem. Evropský parlament by měl zajistit, aby náklady na ubytování vzniklé během služební cesty byly propláceny v souladu se služebním řádem. | Parlament bere na vědomí stanovisko Účetního dvora k novým správním předpisům, které byly přijaty právě v návaznosti na předchozí připomínky, trvá však na tom, že je nezbytné k náhradám nákladů přistupovat odlišně podle toho, zda se má za to, že se zaměstnanci cestují mezi třemi pracovními místy, nebo jsou na služební cestě. Parlament proto hodlá využít některé z budoucích revizí služebního řádu a své úlohy spolutvůrce právních předpisů v tomto postupu, aby ustanovení služebního řádu pozměnil a zavedl rozlišení mezi služebními cestami a cestami svých zaměstnanců mezi třemi pracovními místy.


  Rozpočtový orgán za tímto účelem již upravil název a poznámku k bývalému bodu rozpočtu 3000„Výdaje na služební cesty zaměstnanců“. Tento bod se nyní nazývá „Výdaje na služební cesty a cesty mezi třemi pracovními místy zaměstnanců“ a jeho komentář výslovně stanoví, že tyto prostředky jsou určeny na pokrytí výdajů spojených s cestami zaměstnanců orgánu, přidělených národních expertů nebo stážistů mezi místem výkonu práce a jedním ze tří pracovních míst Evropského parlamentu (Brusel, Lucemburk a Štrasburk) a se služebními cestami do jiných míst než do tří pracovních míst, čímž vytváří rozpočtový základ předpisů, které Parlament používá pro cesty mezi třemi pracovními místy. |
| 3.   Asistenční příspěvky poslancům Evropského parlamentu |
| Výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, body 10.10–10.12, a příloha 11.2 výroční zprávy za rozpočtový rok 2008: | | | Odpovědi Evropského parlamentu |
| Ve své výroční zprávě za rozpočtový rok 2006 dospěl Účetní dvůr k názoru, že není k dispozici dostatečná dokumentace, z níž by vyplývalo, že poslanci EP skutečně zaměstnávají asistenty nebo využívají jejich služeb, a že povinnosti či služby uvedené ve smlouvách podepsaných poslanci EP byly skutečně splněny či poskytnuty. Předsednictvo by mělo podniknout opatření, aby získalo nezbytné doklady, které prokazují, že výdaje byly odůvodněné.
  Podle pozměněných pravidel předsednictva z prosince 2006 nejsou již poslanci EP povinni předkládat faktury a výkazy odměn vydané osobami pověřenými prováděním plateb a poskytovateli služeb, ale musí si je ponechat. Poslanci EP mají místo toho povinnost předložit kopie výkazů výdajů a dokladů o fakturovaných částkách vydaných osobami pověřenými prováděním plateb nebo poskytovateli služeb. Tato nová pravidla platí pro období počínající červencem 2004. Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007 obsahovala doporučení, že by Evropský parlament měl dále posílit kontroly týkající se příspěvků na parlamentní asistenci včetně náhodných kontrol faktur, které si poslanci EP nechávají. | Vyúčtování výdajů na asistenční příspěvky za období 2004–2007 bylo zcela dokončeno.
  Za rozpočtový rok 2008 obdržela správa Evropského parlamentu přes 98 % výkazů výdajů a dokladů o fakturovaných částkách.
  Za rozpočtový rok 2009 správa Evropského parlamentu v současné době zpracovává výkazy obdržené v minulých měsících. | Účetní dvůr bude monitorovat vyúčtování výkazů výdajů poslanců Evropského parlamentu za rozpočtové roky 2008 a 2009 ze strany Evropského parlamentu.
  Správa Evropského parlamentu by měla provádět kontroly originálů faktur sloužících jako podklad výkazů výdajů. | Vyúčtování výdajů na parlamentní asistenci na období 2008–2009 (první pololetí) probíhá v souladu s ustanoveními článku 14 pravidel pro poskytování náhrad a příspěvků poslancům. Za rok 2008 bylo úspěšně vyúčtováno 99,79 % z celkové hodnoty plateb, na něž se vztahuje postup vyúčtování. Zbývajících 0,2 % se v současnosti zpracovává případ od případu a případně se zvažuje zpětné vymáhání vyplacených částek.


  Za první polovinu roku 2009 (1) je míra úspěšnosti vyúčtování v současnosti téměř 92,31% (tj. 94 227 604 EUR ze 102 074 881 EUR). Zbývajících 7,6 % představují především dokumenty, které jsou v současnosti přezkoumávány (6,28 %). Stále se očekávají dokumenty, které souvisejí s 1,41 % plateb, na něž se vztahuje postup vyúčtování.


  V každém jednotlivém případě, kdy vznikly pochybnosti o poskytnutých informacích, požadovaly příslušné útvary od poslanců uspokojivá vysvětlení a rovněž předložení účtů a faktur.


  Očekává se, že se před koncem roku a po kompletním přezkoumání zbývajících dokumentů konečná míra úspěšnosti vyúčtování přiblíží úrovni, které bylo dosaženo v předchozích letech. |
| 4.   Doplňkový důchodový systém pro poslance Evropského parlamentu |
| Výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, tabulka 10.2 a výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, příloha 11.2: | | | Odpovědi Evropského parlamentu |
| Účetní dvůr upozorňuje na připomínky k této záležitosti, které vyjádřil ve své výroční zprávě za rozpočtový rok 2008:






  a) | Měla by být provedena nová pojistněmatematická studie, která by zhodnotila dopad rozhodnutí předsednictva EP týkajících se opatření platných pro účastníky systému; |

Připomínka Účetního dvora

Přijaté opatření

Analýza Účetního dvora

Odpověď orgánu či instituce

1.   Koeficient násobení u platů

Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007, body 11.7–11.11, nejnověji příloha 11.2 výroční zprávy za rozpočtový rok 2008:

Odpovědi Evropského parlamentu

Evropský parlament a Hospodářský a sociální výbor nepoužívají ustanovení služebního řádu o koeficientu násobení stejným způsobem jako ostatní orgány a instituce. V důsledku toho dostávají jejich zaměstnanci finanční výhody, které ostatní instituce neposkytují, a zvyšují se tím také výdaje.

Evropský parlament a Hospodářský a sociální výbor i nadále uplatňují svůj stávající postup a čekají na konečná rozhodnutí Soudního dvora v případech předložených v této věci Soudnímu dvoru zaměstnanci orgánů a institucí.

Účetní dvůr bude sledovat plnění rozhodnutí Soudního dvora.

Evropský parlament souhlasí s procesním postupem Účetního dvora a vyčká na konečné rozhodnutí Soudního dvora.

2.   Náhrada nákladů na ubytování vzniklých během služební cesty

Výroční zprávy za rozpočtové roky 2004 a 2007, nejnověji příloha 11.2 výroční zprávy za rozpočtový rok 2008:

Odpovědi Evropského parlamentu

Pozměněný služební řád, který vstoupil v platnost 1. května 2004, stanoví, že náklady na ubytování vzniklé během služební cesty se uhrazují po předložení podpůrných dokladů až do maximální výše stanovené pro každou zemi (článek 13 přílohy VII služebního řádu).

V rozporu s tímto pravidlem stanovil Evropský parlament ve svých interních pravidlech úhradu paušální částkou ve výši 60 % maximální přípustné úhrady i zaměstnancům, kteří o nákladech vynaložených na ubytování nepředloží žádné doklady.

Interní pravidla týkající se pracovních a služebních cest úředníků a ostatních zaměstnanců Evropského parlamentu byla přijata rozhodnutím generálního tajemníka Evropského parlamentu dne 10. prosince 2009. Kromě pravidel pro služební cesty stanovují tato interní pravidla také specifická pravidla pro pracovní cesty do tří pracovních míst Evropského parlamentu (Lucemburk, Štrasburk a Brusel) včetně paušální úhrady nákladů bez nutnosti předložit podpůrné doklady. V důsledku toho Evropský parlament i nadále proplácí náklady na ubytování na základě paušálu u žádostí týkajících se pobytů s přenocováním v Lucemburku, Štrasburku a Bruselu.

Aktualizovaná pravidla jsou v rozporu se služebním řádem. Evropský parlament by měl zajistit, aby náklady na ubytování vzniklé během služební cesty byly propláceny v souladu se služebním řádem.

Parlament bere na vědomí stanovisko Účetního dvora k novým správním předpisům, které byly přijaty právě v návaznosti na předchozí připomínky, trvá však na tom, že je nezbytné k náhradám nákladů přistupovat odlišně podle toho, zda se má za to, že se zaměstnanci cestují mezi třemi pracovními místy, nebo jsou na služební cestě. Parlament proto hodlá využít některé z budoucích revizí služebního řádu a své úlohy spolutvůrce právních předpisů v tomto postupu, aby ustanovení služebního řádu pozměnil a zavedl rozlišení mezi služebními cestami a cestami svých zaměstnanců mezi třemi pracovními místy.

Rozpočtový orgán za tímto účelem již upravil název a poznámku k bývalému bodu rozpočtu 3000„Výdaje na služební cesty zaměstnanců“. Tento bod se nyní nazývá „Výdaje na služební cesty a cesty mezi třemi pracovními místy zaměstnanců“ a jeho komentář výslovně stanoví, že tyto prostředky jsou určeny na pokrytí výdajů spojených s cestami zaměstnanců orgánu, přidělených národních expertů nebo stážistů mezi místem výkonu práce a jedním ze tří pracovních míst Evropského parlamentu (Brusel, Lucemburk a Štrasburk) a se služebními cestami do jiných míst než do tří pracovních míst, čímž vytváří rozpočtový základ předpisů, které Parlament používá pro cesty mezi třemi pracovními místy.

3.   Asistenční příspěvky poslancům Evropského parlamentu

Výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, body 10.10–10.12, a příloha 11.2 výroční zprávy za rozpočtový rok 2008:

Odpovědi Evropského parlamentu

Ve své výroční zprávě za rozpočtový rok 2006 dospěl Účetní dvůr k názoru, že není k dispozici dostatečná dokumentace, z níž by vyplývalo, že poslanci EP skutečně zaměstnávají asistenty nebo využívají jejich služeb, a že povinnosti či služby uvedené ve smlouvách podepsaných poslanci EP byly skutečně splněny či poskytnuty. Předsednictvo by mělo podniknout opatření, aby získalo nezbytné doklady, které prokazují, že výdaje byly odůvodněné.

Podle pozměněných pravidel předsednictva z prosince 2006 nejsou již poslanci EP povinni předkládat faktury a výkazy odměn vydané osobami pověřenými prováděním plateb a poskytovateli služeb, ale musí si je ponechat. Poslanci EP mají místo toho povinnost předložit kopie výkazů výdajů a dokladů o fakturovaných částkách vydaných osobami pověřenými prováděním plateb nebo poskytovateli služeb. Tato nová pravidla platí pro období počínající červencem 2004. Výroční zpráva za rozpočtový rok 2007 obsahovala doporučení, že by Evropský parlament měl dále posílit kontroly týkající se příspěvků na parlamentní asistenci včetně náhodných kontrol faktur, které si poslanci EP nechávají.

Vyúčtování výdajů na asistenční příspěvky za období 2004–2007 bylo zcela dokončeno.

Za rozpočtový rok 2008 obdržela správa Evropského parlamentu přes 98 % výkazů výdajů a dokladů o fakturovaných částkách.

Za rozpočtový rok 2009 správa Evropského parlamentu v současné době zpracovává výkazy obdržené v minulých měsících.

Účetní dvůr bude monitorovat vyúčtování výkazů výdajů poslanců Evropského parlamentu za rozpočtové roky 2008 a 2009 ze strany Evropského parlamentu.

Správa Evropského parlamentu by měla provádět kontroly originálů faktur sloužících jako podklad výkazů výdajů.

Vyúčtování výdajů na parlamentní asistenci na období 2008–2009 (první pololetí) probíhá v souladu s ustanoveními článku 14 pravidel pro poskytování náhrad a příspěvků poslancům. Za rok 2008 bylo úspěšně vyúčtováno 99,79 % z celkové hodnoty plateb, na něž se vztahuje postup vyúčtování. Zbývajících 0,2 % se v současnosti zpracovává případ od případu a případně se zvažuje zpětné vymáhání vyplacených částek.

Za první polovinu roku 2009 (1) je míra úspěšnosti vyúčtování v současnosti téměř 92,31% (tj. 94 227 604 EUR ze 102 074 881 EUR). Zbývajících 7,6 % představují především dokumenty, které jsou v současnosti přezkoumávány (6,28 %). Stále se očekávají dokumenty, které souvisejí s 1,41 % plateb, na něž se vztahuje postup vyúčtování.

V každém jednotlivém případě, kdy vznikly pochybnosti o poskytnutých informacích, požadovaly příslušné útvary od poslanců uspokojivá vysvětlení a rovněž předložení účtů a faktur.

Očekává se, že se před koncem roku a po kompletním přezkoumání zbývajících dokumentů konečná míra úspěšnosti vyúčtování přiblíží úrovni, které bylo dosaženo v předchozích letech.

4.   Doplňkový důchodový systém pro poslance Evropského parlamentu

Výroční zpráva za rozpočtový rok 2006, tabulka 10.2 a výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, příloha 11.2:

Odpovědi Evropského parlamentu

Účetní dvůr upozorňuje na připomínky k této záležitosti, které vyjádřil ve své výroční zprávě za rozpočtový rok 2008:

a)

Měla by být provedena nová pojistněmatematická studie, která by zhodnotila dopad rozhodnutí předsednictva EP týkajících se opatření platných pro účastníky systému;

| b) | Evropský parlament by měl vyjasnit svou roli při správě aktiv fondu a v dohledu nad nimi. |
| --- | --- |

b)

Evropský parlament by měl vyjasnit svou roli při správě aktiv fondu a v dohledu nad nimi.

Podle pojistněmatematické studie poskytnuté Evropským parlamentem by měl fond na základě nových pravidel stanovených v rozhodnutí předsednictva EP, přijatém na jeho zasedání dne 1. dubna 2009, vykazovat k 31. prosinci 2009 pojistněmatematický schodek ve výši 84,5 milionu EUR.

Evropský parlament by měl zajistit, aby fond zavedl investiční strategii, která bude založena na pokynech vydaných Evropským parlamentem.

Parlament připomíná, že dne 1. dubna 2009 přijalo předsednictvo důležitá rozhodnutí, jejichž cílem bylo vymezit postavení Parlamentu vůči fondu a objasnit jeho povinnosti a vztahy s ním.

Pokud jde o úlohu Parlamentu při určování investiční strategie, je Parlament ochoten předložit vedení fondu obecné pokyny, nemá však v úmyslu podílet se aktivně na konkrétních investičních rozhodnutích, což by ani nebylo možné vzhledem k tomu, že fond je samostatná a nezávislá jednotka. Předseda EP již fondu pokyny předal v dopise ze dne 4. května 2009, v němž žádal, aby fond nebyl vystavován riziku kolísání směnných kurzů a aby byla zavedena obezřetná investiční strategie.

V důsledku rozhodnutí předsednictva, poskytnutých pokynů a oživení finančních trhů fond snížil pojistně-matematický schodek ze 121,84 milionů (dne 31. prosince 2008) na 84,56 milionů (dne 31. prosince 2009).

Parlament kromě toho aktualizoval nezávislé pojistně-matematické studie s cílem zhodnotit finanční situaci penzijního fondu poté, co vstoupil v platnost statut a rozhodnutí předsednictva ze dne 9. března a 1. dubna 2009, jež pozměnily dobrovolný doplňkový systém důchodového pojištění. Vzhledem k tomu, že Parlament přijal za schodek odpovědnost, je jeho výše v souladu se žádostí Účetního dvora uvedena v rozvaze. Od nynějška se bude v rámci vytváření výročních finančních výkazů pojistně-matematické hodnocení každoročně aktualizovat.

5.   Cílový termín dokončení zabezpečeného evropského systému pro automatický přenos zpráv (SESAME)

Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 11.10:

Odpověď Rady

Cílový termín dokončení zabezpečeného evropského systému pro automatický přenos zpráv (Secured European System for Automatic Messaging – SESAME), který se používá při přípravě ročních rozpočtů Rady, byl soustavně stanovován příliš optimisticky. Původní návrh projektu doznal mnoha změn a členské státy nedospěly k dohodě ohledně toho, jak zacházet s určitými typy citlivých informací. V důsledku toho byl roční rozpočet na projekt SESAME každý rok nadhodnocen.

V roce 2009 byl rozpočet na projekt SESAME ve výši 2,7 milionu EUR opět nadhodnocen, a to o 2,4 milionu EUR. V říjnu 2009 však byla členskými státy v politickém a bezpečnostním výboru povolena realizace části projektu SESAME, která má nízký stupeň důvěrnosti. Projekt může být tedy zahájen. Je však nutné, aby byla dosažena další dohoda o koncepci části projektu s vysokým stupněm důvěrnosti.

Rada by měla zajistit, aby rozpočtové prostředky, které byly dány k dispozici pro projekt SESAME, byly v souladu se stavem provádění projektu.

Generální sekretariát Rady akceptuje analýzu Účetního dvora týkající se opatření navazujících na připomínku Účetního dvora z roku 2008 týkající se projektu SESAME.

Aby bylo zajištěno, že rozpočtové prostředky přidělené na projekt SESAME odpovídají stavu provádění tohoto projektu, jsou částky stanovené v rozpočtu na rok 2010 a v návrhu rozpočtu na rok 2011 sníženy na 400 000 EUR ročně.

6.   Zavedení informačního systému pro individuální nároky

Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 11.11:

Odpovědi Komise

V červnu 2008 zavedl Úřad pro správu a vyplácení individuálních nároků (PMO) nový systém zvaný Informační systém pro individuální nároky (Individual Rights Information System – IRIS), určený pro správu nároků zaměstnanců včetně platových nároků. Přechod na systém IRIS vedl k četným problémům při výpočtu platů. Mezi mimořádná opatření, která byla na nápravu těchto nesrovnalostí přijata, patřily i manuální zásahy do systému na výpočet platů, nad kterými ale nebyl přiměřený dohled. U systému IRIS neproběhlo dostatečné systémové testování a starý a nový systém nebyly provozovány souběžně až do momentu, kdy by bylo doloženo, že nový systém funguje uspokojivým způsobem.

Po zjištění uvedených problémů byl vývoj systému IRIS zastaven. Byly zahájeny dva nové projekty: jeden na správu individuálních nároků a druhý na správu nemocenského pojištění. Během vývoje těchto aplikací vychází zatím výpočet individuálních nároků z údajů vložených manuálně do systému pro výpočet platů.

Komise by měla zajistit, aby se nové aplikace zaváděly až ve chvíli, kdy bude doloženo, že výsledky testování systému byly uspokojivé.

PMO již zahájilo testy opravených modulů pro správu individuálních nároků. Byl vypracován rozsáhlý zkušební program, který bere v úvahu poznatky z dřívějších zkušeností.

7.   Důchodový systém pro místní pracovníky v delegacích Komise

Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 11.13:

Odpovědi Komise

Od roku 1996 je důchodový systém pro místní pracovníky zaměstnané v delegacích Komise, který byl zřízen ředitelstvím pro vnější vztahy generálního ředitelství pro vnější vztahy, řízen na základě prozatímních předpisů. Tyto předpisy ale neřeší otázku odpovědnosti Komise za zajištění a vyplacení aktiv fondu a nedefinují ani podrobná ustanovení pro vypořádání nároků pracovníků.

Komise souhlasila s tím, že prozkoumá možnosti, jak tento důchodový systém změnit na stálý. Potvrdila rovněž potřebu vytvořit legislativní návrh a provést pojistněmatematickou studii.

Komise by měla přijmout opatření na přijetí pravidel pro organizaci a řízení tohoto systému.

K tomu, aby současný doplňkový systém získal trvalou platnost, je zapotřebí právního základu. To vyžaduje změnu pracovního řádu ostatních zaměstnanců, kterou Komise začlenila do návrhu týkajícího se ESVČ a který je určený Radě a Parlamentu.

---

(1)  Ke dni 26. července 2010.

---

PŘÍLOHA I

Finanční informace k souhrnnému rozpočtu

OBSAH

ZÁKLADNÍ INFORMACE O ROZPOČTU

| 1. | Skladba rozpočtu |
| --- | --- |

1.

| 2. | Právní základ |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rozpočtové zásady stanovené ve Smlouvách a ve finančním nařízení |
| --- | --- |

3.

| 4. | Obsah a struktura rozpočtu |
| --- | --- |

4.

| 5. | Financování rozpočtu (rozpočtové příjmy) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Druhy rozpočtových prostředků |
| --- | --- |

6.

| 7. | Plnění rozpočtu |
| --- | --- |

7.

| 7.1 | Odpovědnost za plnění rozpočtu |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Realizace příjmů |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Realizace výdajů |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Konsolidované výkazy o plnění rozpočtu a stanovení zůstatku za rozpočtový rok |
| --- | --- |

7.4

| 8. | Předložení účetní závěrky |
| --- | --- |

8.

| 9. | Externí audit |
| --- | --- |

9.

| 10. | Absolutorium a nápravná opatření |
| --- | --- |

10.

VYSVĚTLUJÍCÍ POZNÁMKY

Zdroje finančních údajů

Měnová jednotka

Zkratky a symboly

SCHÉMATA

ZÁKLADNÍ INFORMACE O ROZPOČTU

1.   SKLADBA ROZPOČTU

Rozpočet obsahuje výdaje Evropské unie. Zahrnuje rovněž správní výdaje na spolupráci v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí a v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky, jakož i další výdaje, o kterých se Rada domnívá, že by měly být hrazeny z rozpočtu, neboť přispívají k plnění těchto politik.

2.   PRÁVNÍ ZÁKLAD

Rozpočet se řídí finančními ustanoveními Smluv (1)
   (2) (články 310 až 325 Smlouvy o fungování Evropské unie) a články 106a Smlouvy o ESAE a finančními nařízeními (3).

3.   ROZPOČTOVÉ ZÁSADY STANOVENÉ VE SMLOUVÁCH A VE FINANČNÍM NAŘÍZENÍ

Veškeré příjmy a výdaje Evropské unie jsou zahrnuty do jednoho rozpočtu (zásada jednotnosti a správnosti rozpočtu). Rozpočet se schvaluje na dobu jednoho rozpočtového roku (zásada ročního rozpočtu). Příjmy a výdaje rozpočtu musí být vyrovnané (zásada vyrovnanosti rozpočtu). Účty se sestavují, plní a předkládají v eurech (zásada zúčtovací jednotky). Příjmy musí sloužit k financování všech výdajů bez rozdílu a stejně jako výdaje musí být zaznamenány v rozpočtu a následně ve finančních výkazech v plné výši bez jakýchkoli vzájemných zápočtů (zásada obecnosti rozpočtu). Rozpočtové prostředky se přidělují na konkrétní účely v členění do hlav a kapitol; kapitoly se dále člení do článků a bodů (zásada specifikace). Rozpočtové prostředky musí být použity v souladu se zásadami hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti (zásada řádného finančního řízení). Při sestavování a plnění rozpočtu a při předkládání účtů se dodržuje zásada průhlednosti (zásada průhlednosti). Z těchto hlavních zásad existuje několik výjimek.

4.   OBSAH A STRUKTURA ROZPOČTU

Rozpočet obsahuje souhrnný výkaz příjmů a výdajů a samostatné oddíly pro výkazy příjmů a výdajů jednotlivých orgánů a institucí. Těchto samostatných oddílů je devět: oddíl I – Parlament; oddíl II – Rada; oddíl III – Komise; oddíl IV – Soudní dvůr; oddíl V – Účetní dvůr; oddíl VI – Hospodářský a sociální výbor; oddíl VII – Výbor regionů, oddíl VIII – evropský veřejný ochránce práv a oddíl IX – evropský inspektor ochrany údajů.

V rámci každého oddílu jsou příjmy a výdaje rozčleněny do rozpočtových položek (hlavy, kapitoly, články a případně body) podle jejich druhu a účelu, na který mají být použity.

5.   FINANCOVÁNÍ ROZPOČTU (ROZPOČTOVÉ PŘÍJMY)

Rozpočet je financován převážně z vlastních zdrojů Evropské unie, kterými jsou: vlastní zdroje odvozené z HND, vlastní zdroje z DPH, cla, zemědělské dávky a poplatky z cukru a izoglukózy (4).

Kromě vlastních zdrojů existují ještě další příjmy (viz
  schéma I
  ).

6.   DRUHY ROZPOČTOVÝCH PROSTŘEDKŮ

K pokrytí odhadovaných výdajů existují v rozpočtu následující druhy prostředků:

| a) | rozlišené prostředky (RP) jsou určeny k financování víceletých činností v některých rozpočtových oblastech. Patří mezi ně prostředky na závazky (PZ) a prostředky na platby (PP):






  — | prostředky na závazky umožňují v průběhu daného rozpočtového roku vznik právních závazků, které se týkají činností prováděných během několika rozpočtových let, |
| --- | --- | --- |

a)

rozlišené prostředky (RP) jsou určeny k financování víceletých činností v některých rozpočtových oblastech. Patří mezi ně prostředky na závazky (PZ) a prostředky na platby (PP):

—

prostředky na závazky umožňují v průběhu daného rozpočtového roku vznik právních závazků, které se týkají činností prováděných během několika rozpočtových let,

| — | prostředky na platby umožňují financování výdajů, které vyplývají z právních závazků vzniklých v průběhu běžného rozpočtového roku a v přecházejících rozpočtových letech; |
| --- | --- |

—

prostředky na platby umožňují financování výdajů, které vyplývají z právních závazků vzniklých v průběhu běžného rozpočtového roku a v přecházejících rozpočtových letech;

| b) | nerozlišené prostředky (NP) umožňují realizovat závazky a platby týkající se činností uskutečňovaných v průběhu běžného rozpočtového roku. |
| --- | --- |

b)

nerozlišené prostředky (NP) umožňují realizovat závazky a platby týkající se činností uskutečňovaných v průběhu běžného rozpočtového roku.

Z tohoto důvodu je nezbytné uvést za každý rozpočtový rok tyto dva celkové součty:

| a) | celkové příděly na závazky (PNZ) (5) = nerozlišené prostředky (NP) + prostředky na závazky (PZ) (5); |
| --- | --- |

a)

celkové příděly na závazky (PNZ) (5) = nerozlišené prostředky (NP) + prostředky na závazky (PZ) (5);

| b) | celkové příděly na platby (PNP) (5) = nerozlišené prostředky (NP) + prostředky na platby (PP) (5). |
| --- | --- |

b)

celkové příděly na platby (PNP) (5) = nerozlišené prostředky (NP) + prostředky na platby (PP) (5).

Rozpočtové příjmy slouží k pokrytí celkových přídělů na platby, ale nemusejí pokrýt prostředky na závazky.

Následující zjednodušené schéma (s fiktivními hodnotami) znázorňuje dopad těchto druhů prostředků v každém rozpočtovém roce.

Image

7.   PLNĚNÍ ROZPOČTU

7.1   Odpovědnost za plnění rozpočtu

Komise plní rozpočet na vlastní odpovědnost, v souladu s finančním nařízením a v mezích přidělených prostředků. Komise přiznává ostatním orgánům a institucím potřebné pravomoci pro plnění těch oddílů rozpočtu, které se jich týkají (6). Finanční nařízení stanoví postupy plnění rozpočtu a především odpovědnost schvalujících osob, účetních, správců zálohových účtů a interních auditorů orgánů. Ve dvou největších oblastech výdajů (EZZF a „soudržnost“) sdílí Evropská unie řízení svých finančních prostředků s členskými státy.

7.2   Realizace příjmů

Odhadované příjmy, které se zapisují do rozpočtu, lze změnit opravnými rozpočty.

Realizace rozpočtových příjmů spočívá ve stanovení nároků a inkasu příjmů splatných Evropské unii (příjmy z vlastních zdrojů a ostatní příjmy). Řídí se zvláštními právními předpisy (7). Skutečné příjmy rozpočtového roku lze stanovit jako celkový součet částek vybraných na základě nároků vzniklých v průběhu běžného rozpočtového roku a částek k inkasu na základě nároků z předcházejících rozpočtových let.

7.3   Realizace výdajů

Odhadované výdaje se zapisují do rozpočtu.

Provádění rozpočtových výdajů, tj. změny a čerpání rozpočtových prostředků, lze shrnout takto:

| a) | příděly na závazky:
  i)   vývoj prostředků: celkové příděly na závazky v daném rozpočtovém roce tvoří: původní rozpočet (NP a PZ) + opravné rozpočty + účelově vázané příjmy + převody + prostředky na závazky přenesené z předcházejícího rozpočtového roku + neautomatické přenosy prostředků z předcházejícího rozpočtového roku, které dosud nebyly přiděleny na závazek + opětovně poskytnuté prostředky na závazky, které byly v předcházejících letech uvolněny,
  ii)   použití prostředků: konečné příděly na závazky se v průběhu rozpočtového roku použijí ve formě přijatých závazků (využité příděly na závazky = částka odpovídající vzniklým závazkům),
  iii)   přenos prostředků z běžného rozpočtového roku do následujícího rozpočtového roku: prostředky, které nebyly využity v daném rozpočtovém roce, mohou být na základě rozhodnutí příslušného orgánu přeneseny do následujícího rozpočtového roku. Prostředky disponibilní ve formě účelově vázaných příjmů se automaticky přenášejí do následujícího roku,
  iv)   rušení prostředků: zůstatek se ruší; |
| --- | --- |

a)

příděly na závazky:

i)   vývoj prostředků: celkové příděly na závazky v daném rozpočtovém roce tvoří: původní rozpočet (NP a PZ) + opravné rozpočty + účelově vázané příjmy + převody + prostředky na závazky přenesené z předcházejícího rozpočtového roku + neautomatické přenosy prostředků z předcházejícího rozpočtového roku, které dosud nebyly přiděleny na závazek + opětovně poskytnuté prostředky na závazky, které byly v předcházejících letech uvolněny,

ii)   použití prostředků: konečné příděly na závazky se v průběhu rozpočtového roku použijí ve formě přijatých závazků (využité příděly na závazky = částka odpovídající vzniklým závazkům),

iii)   přenos prostředků z běžného rozpočtového roku do následujícího rozpočtového roku: prostředky, které nebyly využity v daném rozpočtovém roce, mohou být na základě rozhodnutí příslušného orgánu přeneseny do následujícího rozpočtového roku. Prostředky disponibilní ve formě účelově vázaných příjmů se automaticky přenášejí do následujícího roku,

iv)   rušení prostředků: zůstatek se ruší;

| b) | příděly na platby:
  i)   vývoj prostředků: celkové příděly na platby v daném rozpočtovém roce tvoří: původní rozpočet (NP a PP) + opravné rozpočty + účelově vázané příjmy + převody + prostředky přenesené z předcházejícího rozpočtového roku formou automatických nebo neautomatických přenosů prostředků,
  ii)   použití prostředků daného rozpočtového roku: příděly na platby příslušného rozpočtového roku se použijí ve formě plateb. Jejich součástí nejsou prostředky přenesené z předcházejícího rozpočtového roku (použité příděly na platby = platby, které byly uskutečněny z prostředků daného rozpočtového roku),
  iii)   přenos prostředků z běžného rozpočtového roku do následujícího rozpočtového roku: prostředky, které nebyly využity v běžném rozpočtovém roce, mohou být na základě rozhodnutí příslušného orgánu přeneseny do následujícího rozpočtového roku. Disponibilní prostředky ve formě účelově vázaných příjmů se přenášejí do následujícího roku automaticky,
  iv)   rušení prostředků: zůstatek se ruší,
  v)   celkové platby provedené v průběhu rozpočtového roku: platby uskutečněné z přídělů na platby příslušného rozpočtového roku + platby uskutečněné z přídělů na platby, které byly přeneseny z předcházejícího rozpočtového roku,
  vi)   skutečné účtované výdaje na vrub rozpočtu běžného rozpočtového roku: výdaje uvedené v konsolidovaném výkazu o plnění rozpočtu (viz bod 7.4) = platby uskutečněné z přídělů na platby daného rozpočtového roku + příděly na platby daného rozpočtového roku přenesené do následujícího rozpočtového roku. |
| --- | --- |

b)

příděly na platby:

i)   vývoj prostředků: celkové příděly na platby v daném rozpočtovém roce tvoří: původní rozpočet (NP a PP) + opravné rozpočty + účelově vázané příjmy + převody + prostředky přenesené z předcházejícího rozpočtového roku formou automatických nebo neautomatických přenosů prostředků,

ii)   použití prostředků daného rozpočtového roku: příděly na platby příslušného rozpočtového roku se použijí ve formě plateb. Jejich součástí nejsou prostředky přenesené z předcházejícího rozpočtového roku (použité příděly na platby = platby, které byly uskutečněny z prostředků daného rozpočtového roku),

iii)   přenos prostředků z běžného rozpočtového roku do následujícího rozpočtového roku: prostředky, které nebyly využity v běžném rozpočtovém roce, mohou být na základě rozhodnutí příslušného orgánu přeneseny do následujícího rozpočtového roku. Disponibilní prostředky ve formě účelově vázaných příjmů se přenášejí do následujícího roku automaticky,

iv)   rušení prostředků: zůstatek se ruší,

v)   celkové platby provedené v průběhu rozpočtového roku: platby uskutečněné z přídělů na platby příslušného rozpočtového roku + platby uskutečněné z přídělů na platby, které byly přeneseny z předcházejícího rozpočtového roku,

vi)   skutečné účtované výdaje na vrub rozpočtu běžného rozpočtového roku: výdaje uvedené v konsolidovaném výkazu o plnění rozpočtu (viz bod 7.4) = platby uskutečněné z přídělů na platby daného rozpočtového roku + příděly na platby daného rozpočtového roku přenesené do následujícího rozpočtového roku.

7.4   Konsolidované výkazy o plnění rozpočtu a stanovení zůstatku za rozpočtový rok

Konsolidované výkazy o plnění rozpočtu se sestavují po uzávěrce rozpočtového roku. Stanoví zůstatek rozpočtového roku, který se prostřednictvím opravného rozpočtu zapisuje do rozpočtu na následující rok.

8.   PŘEDLOŽENÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY

Účetní závěrka za daný rozpočtový rok se předkládá Parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru. Tvoří ji finanční výkazy, výkaz o plnění rozpočtu a doprovodná zpráva o rozpočtovém a finančním řízení. Předběžná účetní závěrka se předkládá nejpozději do 31. března následujícího rozpočtového roku a konečná účetní závěrka se předkládá do 31. července téhož roku.

9.   EXTERNÍ AUDIT

Externí audit rozpočtu vykonává od roku 1977 Účetní dvůr Evropské unie (8) (dále jen „Účetní dvůr“). Účetní dvůr prověřuje všechny příjmové a výdajové účty rozpočtu. Musí Evropskému parlamentu a Radě předložit prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účtů a legality a správnosti uskutečněných operací. Posuzuje legalitu a správnost příjmů a výdajů a ujišťuje se o řádnosti finančního řízení. Účetní dvůr může provádět audity před uzávěrkou příslušného rozpočtového roku, a to na základě účetních dokladů, popřípadě na místě v orgánech Unie, v členských státech a ve třetích zemích. Účetní dvůr vypracovává za každý rozpočtový rok výroční zprávu a může také kdykoliv předkládat své připomínky ke specifickým otázkám a na žádost kteréhokoliv orgánu Unie vydávat stanoviska.

10.   ABSOLUTORIUM A NÁPRAVNÁ OPATŘENÍ

Od roku 1977 se uplatňují tato ustanovení (9): Evropský parlament na základě doporučení Rady uděluje do 30. dubna druhého roku, který následuje po příslušném rozpočtovém roce, Komisi absolutorium za plnění rozpočtu. Za tímto účelem Rada a poté Evropský parlament zkoumají účetní závěrku předloženou Komisí a výroční zprávu a zvláštní zprávy Účetního dvora. Na základě připomínek obsažených v rozhodnutí o absolutoriu musí příslušné orgány přijmout vhodná opatření a vypracovat o nich zprávu.

VYSVĚTLUJÍCÍ POZNÁMKY

ZDROJE FINANČNÍCH ÚDAJŮ

Finanční údaje uvedené v této příloze pocházejí z roční účetní závěrky Evropské unie a z dalších finančních záznamů předložených Komisí. Geografické rozdělení odpovídá kódům zemí používaným v systému účetních informací Komise (ABAC). Jak Komise upozorňuje, veškeré údaje o příjmech a výdajích rozdělené podle členských států byly získány na základě aritmetických operací, jež podávají pouze neúplný obraz o prospěchu, který jednotlivým státům členství v Evropské unii přináší. Z tohoto důvodu je při jejich interpretaci nutno postupovat obezřetně.

MĚNOVÁ JEDNOTKA

Veškeré finanční údaje se uvádějí v milionech eur. Celková částka je dána zaokrouhlením součtu jednotlivých přesných hodnot, a proto se nemusí nutně shodovat se součtem zaokrouhlených čísel.

ZKRATKY A SYMBOLY

| AT | Rakousko |
| --- | --- |
| BE | Belgie |
| BG | Bulharsko |
| CY | Kypr |
| CZ | Česká republika |
| DE | Německo |
| DK | Dánsko |
| DPH | daň z přidané hodnoty |
| EE | Estonsko |
| EHS | Evropské hospodářské společenství |
| EL | Řecko |
| ES | Španělsko |
| ES | Evropské společenství (Evropská společenství) |
| ESAE nebo Euratom | Evropské společenství pro atomovou energii |
| ESVO | Evropské sdružení volného obchodu |
| EU | Evropská unie |
| EU-27 | celkem všech 27 členských států Evropské unie |
| FI | Finsko |
| FN | finanční nařízení ze dne 25. června 2002 |
| FR | Francie |
| hl. | hlava rozpočtu |
| HND | hrubý národní důchod |
| HU | Maďarsko |
| IE | Irsko |
| IT | Itálie |
| kap. | kapitola rozpočtu |
| LT | Litva |
| LU | Lucembursko |
| LV | Lotyšsko |
| MT | Malta |
| NL | Nizozemsko |
| NP | nerozlišené prostředky |
| odd. | oddíl rozpočtu |
| PL | Polsko |
| PP | prostředky na platby |
| PNP | příděly na platby |
| PNZ | příděly na závazky |
| PT | Portugalsko |
| PZ | prostředky na závazky |
| RO | Rumunsko |
| RP | rozlišené prostředky |
| Schéma | schéma, na které se odvolává jiné schéma (např.: schéma III) |
| SE | Švédsko |
| SI | Slovinsko |
| SK | Slovensko |
| UK | Spojené království |
| Úř. věst. | Úřední věstník Evropské unie |
| 0,0 | hodnota mezi 0 a 0,05 |
| — | údaj neexistuje |

AT

Rakousko

BE

Belgie

BG

Bulharsko

CY

Kypr

CZ

Česká republika

DE

Německo

DK

Dánsko

DPH

daň z přidané hodnoty

EE

Estonsko

EHS

Evropské hospodářské společenství

EL

Řecko

ES

Španělsko

ES

Evropské společenství (Evropská společenství)

ESAE nebo Euratom

Evropské společenství pro atomovou energii

ESVO

Evropské sdružení volného obchodu

EU

Evropská unie

EU-27

celkem všech 27 členských států Evropské unie

FI

Finsko

FN

finanční nařízení ze dne 25. června 2002

FR

Francie

hl.

hlava rozpočtu

HND

hrubý národní důchod

HU

Maďarsko

IE

Irsko

IT

Itálie

kap.

kapitola rozpočtu

LT

Litva

LU

Lucembursko

LV

Lotyšsko

MT

Malta

NL

Nizozemsko

NP

nerozlišené prostředky

odd.

oddíl rozpočtu

PL

Polsko

PP

prostředky na platby

PNP

příděly na platby

PNZ

příděly na závazky

PT

Portugalsko

PZ

prostředky na závazky

RO

Rumunsko

RP

rozlišené prostředky

Schéma

schéma, na které se odvolává jiné schéma (např.: schéma III)

SE

Švédsko

SI

Slovinsko

SK

Slovensko

UK

Spojené království

Úř. věst.

Úřední věstník Evropské unie

0,0

hodnota mezi 0 a 0,05

—

údaj neexistuje

SCHÉMATA

ROZPOČET NA ROZPOČTOVÝ ROK 2009 A PLNĚNÍ ROZPOČTU V PRŮBĚHU ROZPOČTOVÉHO ROKU 2009

| Schéma I | Rozpočet na rok 2009 – odhadované příjmy a konečné příděly na platby |
| --- | --- |
| Schéma II | Rozpočet na rok 2009 – příděly na závazky |
| Schéma III | Příděly na závazky disponibilní v roce 2009 a jejich použití |
| Schéma IV | Příděly na platby disponibilní v roce 2009 a jejich použití |
| Schéma V | Vlastní zdroje v roce 2009 podle členských států |
| Schéma VI | Platby provedené v roce 2009 v jednotlivých členských státech |

Schéma I

Rozpočet na rok 2009 – odhadované příjmy a konečné příděly na platby

Schéma II

Rozpočet na rok 2009 – příděly na závazky

Schéma III

Příděly na závazky disponibilní v roce 2009 a jejich použití

Schéma IV

Příděly na platby disponibilní v roce 2009 a jejich použití

Schéma V

Vlastní zdroje v roce 2009 podle členských států

Schéma VI

Platby provedené v roce 2009 v jednotlivých členských státech

KONSOLIDOVANÁ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA ZA ROZPOČTOVÝ ROK 2009

| Schéma VII | Konsolidovaná rozvaha |
| --- | --- |
| Schéma VIII | Konsolidovaná výsledovka |

Schéma VII

Konsolidovaná rozvaha

Schéma VIII

Konsolidovaná výsledovka

Image

Image

Schéma III

Příděly na závazky disponibilní v roce 2009 a jejich použití

| (v mil. EUR a v %) |
| --- |
| Oddíly (odd.) a hlavy (hl.) odpovídající rozpočtové nomenklatuře pro rok 2009 a okruhům finančního rámce | Konečné prostředky (10) | Čerpání prostředků |
| Vzniklé závazky | Míra čerpání prostředků
  (%) | Přenosy do roku 2010 | Míra
  (%) | Zrušené prostředky | Míra
  (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| Rozpočtová nomenklatura |
| I | Parlament (odd. I) |

(v mil. EUR a v %)

Oddíly (odd.) a hlavy (hl.) odpovídající rozpočtové nomenklatuře pro rok 2009 a okruhům finančního rámce

Konečné prostředky (10)

Čerpání prostředků

Vzniklé závazky

Míra čerpání prostředků

(%)

Přenosy do roku 2010

Míra

(%)

Zrušené prostředky

Míra

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Rozpočtová nomenklatura

I

Parlament (odd. I)

1 596,1

1 467,4

91,9

26,3

1,6

102,4

6,4

| II | Rada (odd. II) |
| --- | --- |

II

Rada (odd. II)

642,1

592,8

92,3

37,7

5,9

11,5

1,8

| III | Komise (odd. III) |
| --- | --- |

III

Komise (odd. III)

142 946,7

139 778,5

97,8

2 486,7

1,7

681,5

0,5

| III.1 | Hospodářské a finanční věci (hl. 01) |
| --- | --- |

III.1

Hospodářské a finanční věci (hl. 01)

444,6

439,7

98,9

1,5

0,3

3,4

0,8

| III.2 | Podniky (hl. 02) |
| --- | --- |

III.2

Podniky (hl. 02)

757,3

697,6

92,1

55,5

7,3

4,2

0,6

| III.3 | Hospodářská soutěž (hl. 03) |
| --- | --- |

III.3

Hospodářská soutěž (hl. 03)

94,1

91,6

97,3

1,8

2,0

0,7

0,8

| III.4 | Zaměstnanost a sociální věci (hl. 04) |
| --- | --- |

III.4

Zaměstnanost a sociální věci (hl. 04)

11 255,1

11 195,6

99,5

46,0

0,4

13,4

0,1

| III.5 | Zemědělství a rozvoj venkova (hl. 05) |
| --- | --- |

III.5

Zemědělství a rozvoj venkova (hl. 05)

61 260,4

60 054,0

98,0

1 180,3

1,9

26,1

0,0

| III.6 | Energie a doprava (hl. 06) |
| --- | --- |

III.6

Energie a doprava (hl. 06)

4 859,0

4 803,4

98,9

44,0

0,9

11,5

0,2

| III.7 | Životní prostředí (hl. 07) |
| --- | --- |

III.7

Životní prostředí (hl. 07)

487,8

459,8

94,2

18,7

3,8

9,4

1,9

| III.8 | Výzkum (hl. 08) |
| --- | --- |

III.8

Výzkum (hl. 08)

5 388,0

5 083,5

94,3

301,2

5,6

3,3

0,1

| III.9 | Informační společnost a sdělovací prostředky (hl. 09) |
| --- | --- |

III.9

Informační společnost a sdělovací prostředky (hl. 09)

1 609,3

1 555,8

96,7

52,3

3,3

1,2

0,1

| III.10 | Přímý výzkum (hl. 10) |
| --- | --- |

III.10

Přímý výzkum (hl. 10)

795,3

432,6

54,4

360,8

45,4

1,9

0,2

| III.11 | Rybolov a námořní záležitosti (hl. 11) |
| --- | --- |

III.11

Rybolov a námořní záležitosti (hl. 11)

985,4

976,2

99,1

4,5

0,5

4,7

0,5

| III.12 | Vnitřní trh (hl. 12) |
| --- | --- |

III.12

Vnitřní trh (hl. 12)

68,5

66,2

96,6

1,1

1,6

1,2

1,8

| III.13 | Regionální politika (hl. 13) |
| --- | --- |

III.13

Regionální politika (hl. 13)

38 559,9

38 523,1

99,9

22,0

0,1

14,8

0,0

| III.14 | Daně a celní unie (hl. 14) |
| --- | --- |

III.14

Daně a celní unie (hl. 14)

133,6

126,2

94,5

1,6

1,2

5,8

4,3

| III.15 | Vzdělávání a kultura (hl. 15) |
| --- | --- |

III.15

Vzdělávání a kultura (hl. 15)

1 691,0

1 566,1

92,6

123,5

7,3

1,4

0,1

| III.16 | Komunikace (hl. 16) |
| --- | --- |

III.16

Komunikace (hl. 16)

217,4

213,7

98,3

1,4

0,6

2,3

1,0

| III.17 | Ochrana zdraví a spotřebitele (hl. 17) |
| --- | --- |

III.17

Ochrana zdraví a spotřebitele (hl. 17)

695,2

675,5

97,2

11,1

1,6

8,6

1,2

| III.18 | Prostor svobody, bezpečnosti a práva (hl. 18) |
| --- | --- |

III.18

Prostor svobody, bezpečnosti a práva (hl. 18)

1 032,1

1 008,0

97,7

14,7

1,4

9,4

0,9

| III.19 | Vnější vztahy (hl. 19) |
| --- | --- |

III.19

Vnější vztahy (hl. 19)

4 167,5

4 105,3

98,5

53,8

1,3

8,4

0,2

| III.20 | Obchod (hl. 20) |
| --- | --- |

III.20

Obchod (hl. 20)

80,8

77,7

96,2

1,3

1,6

1,8

2,2

| III.21 | Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy (hl. 21) |
| --- | --- |

III.21

Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy (hl. 21)

2 429,9

2 324,9

95,7

100,0

4,1

5,0

0,2

| III.22 | Rozšíření (hl. 22) |
| --- | --- |

III.22

Rozšíření (hl. 22)

1 131,6

1 119,9

99,0

10,3

0,9

1,4

0,1

| III.23 | Humanitární pomoc (hl. 23) |
| --- | --- |

III.23

Humanitární pomoc (hl. 23)

915,0

913,0

99,8

1,0

0,1

0,9

0,1

| III.24 | Boj proti podvodům (hl. 24) |
| --- | --- |

III.24

Boj proti podvodům (hl. 24)

78,4

77,4

98,6

0,0

0,0

1,1

1,4

| III.25 | Koordinace politiky Komise a právní poradenství (hl. 25) |
| --- | --- |

III.25

Koordinace politiky Komise a právní poradenství (hl. 25)

193,7

187,3

96,7

3,8

2,0

2,7

1,4

| III.26 | Administrativa Komise (hl. 26) |
| --- | --- |

III.26

Administrativa Komise (hl. 26)

1 092,5

1 047,9

95,9

36,5

3,3

8,1

0,7

| III.27 | Rozpočet (hl. 27) |
| --- | --- |

III.27

Rozpočet (hl. 27)

274,3

271,7

99,1

2,0

0,7

0,5

0,2

| III.28 | Audit (hl. 28) |
| --- | --- |

III.28

Audit (hl. 28)

10,9

10,5

96,8

0,2

1,9

0,1

1,3

| III.29 | Statistika (hl. 29) |
| --- | --- |

III.29

Statistika (hl. 29)

143,4

133,0

92,7

7,1

4,9

3,3

2,3

| III.30 | Důchody (hl. 30) |
| --- | --- |

III.30

Důchody (hl. 30)

1 135,9

1 117,3

98,4

—

—

18,7

1,6

| III.31 | Jazykové služby (hl. 31) |
| --- | --- |

III.31

Jazykové služby (hl. 31)

455,8

424,0

93,0

28,5

6,2

3,4

0,7

| III.40 | Rezervy (hl .40) |
| --- | --- |

III.40

Rezervy (hl .40)

503,0

—

—

—

—

503,0

100,0

| IV | Soudní dvůr (odd. IV) |
| --- | --- |

IV

Soudní dvůr (odd. IV)

317,6

312,8

98,5

1,2

0,4

3,6

1,1

| V | Účetní dvůr (odd. V) |
| --- | --- |

V

Účetní dvůr (odd. V)

188,2

173,5

92,2

0,4

0,2

14,3

7,6

| VI | Hospodářský a sociální výbor (odd. VI) |
| --- | --- |

VI

Hospodářský a sociální výbor (odd. VI)

122,3

119,9

98,0

0,4

0,3

2,0

1,6

| VII | Výbor regionů (odd. VII) |
| --- | --- |

VII

Výbor regionů (odd. VII)

88,2

86,8

98,4

0,1

0,1

1,4

1,6

| VIII | Evropský veřejný ochránce práv (odd. VIII) |
| --- | --- |

VIII

Evropský veřejný ochránce práv (odd. VIII)

9,0

8,3

92,0

—

—

0,7

8,0

| IX | Evropský inspektor ochrany údajů (odd. IX) |
| --- | --- |

IX

Evropský inspektor ochrany údajů (odd. IX)

6,7

5,4

81,4

—

—

1,2

18,6

Příděly na závazky celkem

145 916,8

142 545,4

97,7

2 552,7

1,7

818,7

0,6

Finanční rámec

| 1 | Udržitelný růst |
| --- | --- |

1

Udržitelný růst

63 923,3

62 444,5

97,7

972,1

1,5

506,7

0,8

| 2 | Ochrana přírodních zdrojů a hospodaření s nimi |
| --- | --- |

2

Ochrana přírodních zdrojů a hospodaření s nimi

62 718,4

61 484,4

98,0

1 192,8

1,9

41,3

0,1

| 3 | Občanství, svoboda, bezpečnost a právo |
| --- | --- |

3

Občanství, svoboda, bezpečnost a právo

2 327,7

2 264,1

97,3

49,9

2,1

13,7

0,6

| 4 | EU jako globální hráč |
| --- | --- |

4

EU jako globální hráč

8 713,5

8 481,4

97,3

166,3

1,9

65,8

0,8

| 5 | Správní náklady |
| --- | --- |

5

Správní náklady

8 024,7

7 661,9

95,5

171,6

2,1

191,2

2,4

| 6 | Vyrovnávací platby |
| --- | --- |

6

Vyrovnávací platby

209,1

209,1

100,0

—

—

—

—

Příděly na závazky celkem

145 916,8

142 545,4

97,7

2 552,7

1,7

818,7

0,6

Příděly na platby celkem

124 568,6

118 361,0

95,0

4 519,1

3,6

1 688,5

1,4

Schéma IV

Příděly na platby disponibilní v roce 2009 a jejich použití

| (v mil. EUR a v %) |
| --- |
| Oddíly (odd.) a hlavy (hl.) odpovídající rozpočtové nomenklatuře pro rok 2009 a okruhům finančního rámce | Konečné prostředky (11) | Čerpání prostředků |
| Platby provedené v roce 2009 | Míra čerpání prostředků
  (%) | Přenosy do roku 2010 | Míra
  (%) | Zrušené prostředky | Míra
  (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| Rozpočtová nomenklatura |
| I | Parlament (odd. I) |

(v mil. EUR a v %)

Oddíly (odd.) a hlavy (hl.) odpovídající rozpočtové nomenklatuře pro rok 2009 a okruhům finančního rámce

Konečné prostředky (11)

Čerpání prostředků

Platby provedené v roce 2009

Míra čerpání prostředků

(%)

Přenosy do roku 2010

Míra

(%)

Zrušené prostředky

Míra

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Rozpočtová nomenklatura

I

Parlament (odd. I)

1 798,8

1 466,1

81,5

211,9

11,8

120,8

6,7

| II | Rada (odd. II) |
| --- | --- |

II

Rada (odd. II)

762,2

658,8

86,4

82,8

10,9

20,6

2,7

| III | Komise (odd. III) |
| --- | --- |

III

Komise (odd. III)

121 234,7

115 589,9

95,3

4 127,4

3,4

1 517,3

1,3

| III.1 | Hospodářské a finanční věci (hl. 01) |
| --- | --- |

III.1

Hospodářské a finanční věci (hl. 01)

345,2

327,4

94,8

14,1

4,1

3,7

1,1

| III.2 | Podniky (hl. 02) |
| --- | --- |

III.2

Podniky (hl. 02)

705,0

558,4

79,2

88,6

12,6

58,0

8,2

| III.3 | Hospodářská soutěž (hl. 03) |
| --- | --- |

III.3

Hospodářská soutěž (hl. 03)

107,0

94,5

88,3

10,1

9,4

2,4

2,3

| III.4 | Zaměstnanost a sociální věci (hl. 04) |
| --- | --- |

III.4

Zaměstnanost a sociální věci (hl. 04)

9 929,4

8 906,4

89,7

754,7

7,6

268,3

2,7

| III.5 | Zemědělství a rozvoj venkova (hl. 05) |
| --- | --- |

III.5

Zemědělství a rozvoj venkova (hl. 05)

56 412,6

55 208,9

97,9

954,2

1,7

249,5

0,4

| III.6 | Energie a doprava (hl. 06) |
| --- | --- |

III.6

Energie a doprava (hl. 06)

2 480,5

2 253,2

90,8

176,5

7,1

50,7

2,0

| III.7 | Životní prostředí (hl. 07) |
| --- | --- |

III.7

Životní prostředí (hl. 07)

408,6

356,1

87,2

30,2

7,4

22,2

5,4

| III.8 | Výzkum (hl. 08) |
| --- | --- |

III.8

Výzkum (hl. 08)

5 644,1

4 825,8

85,5

788,6

14,0

29,7

0,5

| III.9 | Informační společnost a sdělovací prostředky (hl. 09) |
| --- | --- |

III.9

Informační společnost a sdělovací prostředky (hl. 09)

1 552,0

1 374,7

88,6

172,7

11,1

4,6

0,3

| III.10 | Přímý výzkum (hl. 10) |
| --- | --- |

III.10

Přímý výzkum (hl. 10)

734,7

410,5

55,9

313,9

42,7

10,3

1,4

| III.11 | Rybolov a námořní záležitosti (hl. 11) |
| --- | --- |

III.11

Rybolov a námořní záležitosti (hl. 11)

714,9

592,5

82,9

19,2

2,7

103,3

14,4

| III.12 | Vnitřní trh (hl. 12) |
| --- | --- |

III.12

Vnitřní trh (hl. 12)

75,5

65,6

86,9

7,2

9,5

2,8

3,6

| III.13 | Regionální politika (hl. 13) |
| --- | --- |

III.13

Regionální politika (hl. 13)

26 792,8

26 739,5

99,8

14,9

0,1

38,4

0,1

| III.14 | Daně a celní unie (hl. 14) |
| --- | --- |

III.14

Daně a celní unie (hl. 14)

131,5

120,4

91,5

8,6

6,5

2,5

1,9

| III.15 | Vzdělávání a kultura (hl. 15) |
| --- | --- |

III.15

Vzdělávání a kultura (hl. 15)

1 654,2

1 495,1

90,4

153,4

9,3

5,7

0,3

| III.16 | Komunikace (hl. 16) |
| --- | --- |

III.16

Komunikace (hl. 16)

228,6

203,9

89,2

16,4

7,2

8,3

3,6

| III.17 | Ochrana zdraví a spotřebitele (hl. 17) |
| --- | --- |

III.17

Ochrana zdraví a spotřebitele (hl. 17)

632,2

526,4

83,3

35,3

5,6

70,6

11,2

| III.18 | Prostor svobody, bezpečnosti a práva (hl. 18) |
| --- | --- |

III.18

Prostor svobody, bezpečnosti a práva (hl. 18)

830,4

744,4

89,6

15,7

1,9

70,3

8,5

| III.19 | Vnější vztahy (hl. 19) |
| --- | --- |

III.19

Vnější vztahy (hl. 19)

3 804,5

3 673,4

96,6

72,5

1,9

58,7

1,5

| III.20 | Obchod (hl. 20) |
| --- | --- |

III.20

Obchod (hl. 20)

87,9

77,4

88,1

7,5

8,6

2,9

3,4

| III.21 | Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy (hl. 21) |
| --- | --- |

III.21

Rozvoj států AKT a vztahy s těmito státy (hl. 21)

1 872,1

1 697,7

90,7

137,9

7,4

36,6

2,0

| III.22 | Rozšíření (hl. 22) |
| --- | --- |

III.22

Rozšíření (hl. 22)

1 436,5

1 308,4

91,1

17,9

1,2

110,2

7,7

| III.23 | Humanitární pomoc (hl. 23) |
| --- | --- |

III.23

Humanitární pomoc (hl. 23)

858,7

799,7

93,1

46,6

5,4

12,4

1,4

| III.24 | Boj proti podvodům (hl. 24) |
| --- | --- |

III.24

Boj proti podvodům (hl. 24)

80,1

71,0

88,6

6,8

8,5

2,3

2,8

| III.25 | Koordinace politiky Komise a právní poradenství (hl. 25) |
| --- | --- |

III.25

Koordinace politiky Komise a právní poradenství (hl. 25)

211,6

184,7

87,3

19,7

9,3

7,2

3,4

| III.26 | Administrativa Komise (hl. 26) |
| --- | --- |

III.26

Administrativa Komise (hl. 26)

1 225,6

1 033,7

84,3

163,6

13,4

28,2

2,3

| III.27 | Rozpočet (hl. 27) |
| --- | --- |

III.27

Rozpočet (hl. 27)

284,6

270,9

95,2

12,2

4,3

1,5

0,5

| III.28 | Audit (hl. 28) |
| --- | --- |

III.28

Audit (hl. 28)

11,5

10,4

90,0

0,9

7,4

0,3

2,5

| III.29 | Statistika (hl. 29) |
| --- | --- |

III.29

Statistika (hl. 29)

137,8

120,3

87,3

14,7

10,6

2,9

2,1

| III.30 | Důchody (hl. 30) |
| --- | --- |

III.30

Důchody (hl. 30)

1 135,9

1 117,3

98,4

—

—

18,7

1,6

| III.31 | Jazykové služby (hl. 31) |
| --- | --- |

III.31

Jazykové služby (hl. 31)

479,5

421,5

87,9

52,8

11,0

5,1

1,1

| III.40 | Rezervy (hl. 40) |
| --- | --- |

III.40

Rezervy (hl. 40)

229,0

—

—

—

—

229,0

100,0

| IV | Soudní dvůr (odd. IV) |
| --- | --- |

IV

Soudní dvůr (odd. IV)

332,2

307,2

92,5

19,4

5,8

5,6

1,7

| V | Účetní dvůr (odd. V) |
| --- | --- |

V

Účetní dvůr (odd. V)

200,5

123,0

61,3

61,7

30,8

15,8

7,9

| VI | Hospodářský a sociální výbor (odd. VI) |
| --- | --- |

VI

Hospodářský a sociální výbor (odd. VI)

128,0

117,3

91,7

7,6

5,9

3,0

2,4

| VII | Výbor regionů (odd. VII) |
| --- | --- |

VII

Výbor regionů (odd. VII)

95,0

85,6

90,1

6,4

6,7

3,0

3,2

| VIII | Evropský veřejný ochránce práv (odd. VIII) |
| --- | --- |

VIII

Evropský veřejný ochránce práv (odd. VIII)

9,6

8,1

84,6

0,7

7,6

0,8

7,9

| IX | Evropský inspektor ochrany údajů (odd. IX) |
| --- | --- |

IX

Evropský inspektor ochrany údajů (odd. IX)

7,6

4,9

64,2

1,1

15,0

1,6

20,7

Příděly na platby celkem

124 568,6

118 361,0

95,0

4 519,1

3,6

1 688,5

1,4

Finanční rámec

| 1 | Udržitelný rozvoj |
| --- | --- |

1

Udržitelný rozvoj

47 520,1

44 683,5

94,0

2 380,6

5,0

455,9

1,0

| 2 | Ochrana přírodních zdrojů a hospodaření s nimi |
| --- | --- |

2

Ochrana přírodních zdrojů a hospodaření s nimi

57 106,9

55 877,3

97,8

985,7

1,7

243,9

0,4

| 3 | Občanství, svoboda, bezpečnost a právo |
| --- | --- |

3

Občanství, svoboda, bezpečnost a právo

2 174,4

1 993,0

91,7

75,2

3,5

106,2

4,9

| 4 | EU jako globální hráč |
| --- | --- |

4

EU jako globální hráč

8 804,1

7 982,9

90,7

220,0

2,5

601,2

6,8

| 5 | Správní náklady |
| --- | --- |

5

Správní náklady

8 754,0

7 615,3

87,0

857,5

9,8

281,3

3,2

| 6 | Vyrovnávací platby |
| --- | --- |

6

Vyrovnávací platby

209,1

209,1

100,0

—

—

—

—

Příděly na platby celkem

124 568,6

118 361,0

95,0

4 519,1

3,6

1 688,5

1,4

Schéma V

Vlastní zdroje v roce 2009 podle členských států

| (v mil. EUR a v %) |
| --- |
| Výsledek plnění rozpočtu na straně příjmů |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK (12) | EU-27 |
| — | tradiční vlastní zdroje |

(v mil. EUR a v %)

Výsledek plnění rozpočtu na straně příjmů

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK (12)

EU-27

—

tradiční vlastní zdroje

1 423,0

52,9

166,8

282,8

2 945,9

24,0

176,6

190,8

1 001,8

1 263,0

1 505,4

34,5

18,5

40,3

10,8

92,9

9,6

1 721,1

156,9

299,5

117,6

124,3

68,8

83,6

114,9

370,1

2 232,0

14 528,2

| — | zdroje z DPH |
| --- | --- |

—

zdroje z DPH

349,4

51,0

170,0

274,9

1 705,0

19,9

201,4

328,3

1 527,9

2 545,6

1 378,6

24,8

22,5

41,8

41,1

113,2

8,2

264,2

270,7

427,6

227,7

156,6

53,9

77,0

237,2

152,9

2 124,7

12 796,2

| — | zdroje z HND |
| --- | --- |

—

zdroje z HND

2 409,2

240,9

860,8

1 599,7

17 112,6

94,0

947,4

1 578,5

7 211,7

13 629,3

10 395,4

117,6

147,5

202,6

194,5

589,1

38,8

3 992,0

1 872,2

2 031,9

1 078,0

902,1

256,1

463,1

1 204,1

2 045,4

10 773,5

81 988,2

| — | oprava – Spojené království |
| --- | --- |

—

oprava – Spojené království

251,1

25,1

95,4

172,8

311,7

10,9

106,6

184,1

762,2

1 421,2

1 082,8

12,5

14,0

18,8

21,5

56,5

4,2

92,9

27,7

208,7

113,1

89,7

27,2

46,3

134,6

45,1

–5 657,7

– 321,1

| — | snížení – Nizozemsko a Švédsko (13) |
| --- | --- |

—

snížení – Nizozemsko a Švédsko (13)

24,1

2,4

9,2

16,9

171,1

1,0

10,0

16,9

73,7

137,7

106,5

1,2

1,4

2,0

2,0

6,1

0,4

– 624,4

19,4

20,1

11,1

8,7

2,5

4,7

12,8

– 148,7

– 115,3

–4,1

| — | úpravy v roce 2007 a 2008 (14) |
| --- | --- |

—

úpravy v roce 2007 a 2008 (14)

204,6

17,4

71,9

143,8

–1 736,4

8,7

91,6

126,2

592,5

1 096,2

949,4

8,8

11,7

16,7

16,9

51,1

3,0

–2 108,7

–31,0

146,1

89,1

61,0

19,0

36,9

110,4

– 609,4

523,7

–88,7

CELKEM

4 661,4

389,6

1 374,1

2 490,9

20 509,9

158,5

1 533,6

2 424,8

11 169,9

20 093,0

15 418,1

199,4

215,6

322,3

286,7

908,9

64,3

3 337,0

2 315,8

3 133,9

1 636,7

1 342,3

427,7

711,6

1 813,9

1 855,4

10 111,6

108 906,9

4,3 %

0,4 %

1,3 %

2,3 %

18,8 %

0,1 %

1,4 %

2,2 %

10,3 %

18,4 %

14,2 %

0,2 %

0,2 %

0,3 %

0,3 %

0,8 %

0,1 %

3,1 %

2,1 %

2,9 %

1,5 %

1,2 %

0,4 %

0,7 %

1,7 %

1,7 %

9,3 %

100,0 %

Schéma VI

Platby provedené v roce 2009 v jednotlivých členských státech (15)

Poznámka: platby provedené v roce 2009 = platby z provozních prostředků na rok 2008 + platby z prostředků přenesených z roku 2008.

| (v mil. EUR a v %) |
| --- |
| Okruhy finančního rámce |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK | třetí země a různé (16) | celkem |
| — | Udržitelný rozvoj |

(v mil. EUR a v %)

Okruhy finančního rámce

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK

třetí země a různé (16)

celkem

—

Udržitelný rozvoj

1 136,8

301,6

2 034,6

191,3

4 352,7

540,2

241,5

2 451,5

4 816,0

3 546,8

3 094,8

88,4

485,3

1 278,6

92,8

2 235,8

41,5

655,8

427,9

6 202,3

2 565,4

963,7

390,9

632,2

386,2

445,3

2 212,2

2 871,4

44 683,5

Konkurenceschopnost

766,1

34,6

59,7

134,8

1 041,2

22,9

120,1

192,3

641,9

1 626,4

681,4

14,3

15,6

101,9

85,7

61,4

6,2

413,5

189,6

120,2

131,9

45,6

22,7

47,4

192,3

233,0

937,3

2 813,5

10 753,6

Soudržnost

370,8

267,0

1 974,9

56,5

3 311,4

517,3

121,3

2 259,2

4 174,2

1 920,4

2 413,3

74,1

469,7

1 176,8

7,1

2 174,4

35,3

242,3

241,2

6 082,0

2 433,6

918,1

368,3

584,8

193,9

212,2

1 274,9

57,9

33 932,9

| — | Ochrana přírodních zdrojů |
| --- | --- |

—

Ochrana přírodních zdrojů

1 012,2

363,6

928,5

1 192,4

7 388,7

158,4

1 685,2

2 956,7

6 938,6

10 393,5

5 838,6

59,6

237,3

490,8

54,5

1 508,9

8,1

1 274,2

1 340,2

3 176,0

1 120,9

1 170,6

221,6

568,4

818,7

910,8

3 884,2

175,1

55 876,3

| — | Občan., svoboda, bezp. a právo |
| --- | --- |

—

Občan., svoboda, bezp. a právo

143,0

16,3

16,5

13,0

96,2

10,8

13,1

37,1

93,3

247,0

653,6

15,5

10,3

28,6

11,1

23,2

15,4

65,1

37,1

117,3

32,2

36,6

12,1

8,6

20,3

85,3

90,9

44,4

1 993,9

| — | EU jako globální hráč |
| --- | --- |

—

EU jako globální hráč

172,3

221,2

8,6

3,3

26,9

1,0

0,6

5,0

26,6

40,6

37,7

33,4

0,0

4,9

7,9

7,3

—

11,5

16,6

47,9

5,6

620,0

11,2

26,8

5,1

21,7

23,9

6 595,5

7 982,9

| — | Vyrovnávací platby |
| --- | --- |

—

Vyrovnávací platby

—

64,7

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

144,4

—

—

—

—

—

—

209,1

CELKEM

2 464,3

967,3

2 988,3

1 400,0

11 864,6

710,4

1 940,3

5 450,3

11 874,5

14 227,9

9 624,6

196,9

732,9

1 802,8

166,3

3 775,3

65,1

2 006,6

1 821,9

9 543,4

3 724,1

2 935,3

635,9

1 236,0

1 230,3

1 462,9

6 211,2

9 686,4

110 745,8

2,2 %

0,9 %

2,7 %

1,3 %

10,7 %

0,6 %

1,8 %

4,9 %

10,7 %

12,8 %

8,7 %

0,2 %

0,7 %

1,6 %

0,2 %

3,4 %

0,1 %

1,8 %

1,6 %

8,6 %

3,4 %

2,7 %

0,6 %

1,1 %

1,1 %

1,3 %

5,6 %

8,7 %

100,0 %

Schéma VII

Konsolidovaná rozvaha

| (v mil. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Dlouhodobá aktiva: |
| Nehmotný majetek | 72 | 56 |
| Budovy, stroje a zařízení | 4 859 | 4 881 |
| Dlouhodobé investice | 2 379 | 2 078 |
| Úvěry | 10 764 | 3 565 |
| Dlouhodobé předběžné financování | 39 750 | 29 023 |
| Dlouhodobé pohledávky | 55 | 45 |
| | 57 879 | 39 648 |
| Oběžná aktiva: |
| Zásoby | 77 | 85 |
| Krátkodobé investice | 1 791 | 1 553 |
| Krátkodobé předběžné financování | 9 077 | 10 262 |
| Krátkodobé pohledávky | 8 663 | 11 920 |
| Peněžní prostředky a jejich ekvivalenty | 23 372 | 23 724 |
| | 42 980 | 47 544 |
| Aktiva celkem | 100 859 | 87 192 |
| Dlouhodobé závazky: |
| Zaměstnanecké požitky | –37 242 | –37 556 |
| Dlouhodobé rezervy | –1 469 | –1 341 |
| Dlouhodobé finanční závazky | –10 559 | –3 349 |
| Ostatní dlouhodobé závazky | –2 178 | –2 226 |
| | –51 448 | –44 472 |
| Krátkodobé závazky: |
| Krátkodobé rezervy | – 213 | – 348 |
| Krátkodobé finanční závazky | –40 | – 119 |
| Závazky | –93 884 | –89 677 |
| | –94 137 | –90 144 |
| Závazky celkem | – 145 585 | – 134 616 |
| Čistá aktiva | –44 726 | –47 424 |
| Rezervní fondy | 3 323 | 3 115 |
| Částky k vyžádání od členských států: |
| Zaměstnanecké požitky | –37 242 | –37 556 |
| Ostatní částky | –10 807 | –12 983 |
| Čistá aktiva | –44 726 | –47 424 |

(v mil. EUR)

31.12.2009

31.12.2008

Dlouhodobá aktiva:

Nehmotný majetek

72

56

Budovy, stroje a zařízení

4 859

4 881

Dlouhodobé investice

2 379

2 078

Úvěry

10 764

3 565

Dlouhodobé předběžné financování

39 750

29 023

Dlouhodobé pohledávky

55

45

57 879

39 648

Oběžná aktiva:

Zásoby

77

85

Krátkodobé investice

1 791

1 553

Krátkodobé předběžné financování

9 077

10 262

Krátkodobé pohledávky

8 663

11 920

Peněžní prostředky a jejich ekvivalenty

23 372

23 724

42 980

47 544

Aktiva celkem

100 859

87 192

Dlouhodobé závazky:

Zaměstnanecké požitky

–37 242

–37 556

Dlouhodobé rezervy

–1 469

–1 341

Dlouhodobé finanční závazky

–10 559

–3 349

Ostatní dlouhodobé závazky

–2 178

–2 226

–51 448

–44 472

Krátkodobé závazky:

Krátkodobé rezervy

– 213

– 348

Krátkodobé finanční závazky

–40

– 119

Závazky

–93 884

–89 677

–94 137

–90 144

Závazky celkem

– 145 585

– 134 616

Čistá aktiva

–44 726

–47 424

Rezervní fondy

3 323

3 115

Částky k vyžádání od členských států:

Zaměstnanecké požitky

–37 242

–37 556

Ostatní částky

–10 807

–12 983

Čistá aktiva

–44 726

–47 424

Schéma VIII

Konsolidovaná výsledovka

| (v mil. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Provozní výnosy |
| Výnosy z vlastních zdrojů a příspěvků | 110 537 | 112 713 |
| Ostatní provozní výnosy | 7 532 | 9 731 |
| | 118 069 | 122 444 |
| Provozní náklady |
| Správní náklady | –8 133 | –7 720 |
| Provozní náklady | – 104 934 | –97 214 |
| | – 113 067 | – 104 934 |
| Přebytek z provozní činnosti | 5 002 | 17 510 |
| Výnosy z finančních operací | 835 | 698 |
| Náklady na finanční operace | – 594 | – 467 |
| Změna závazků v souvislosti se zaměstnaneckými požitky | – 683 | –5 009 |
| Podíl přidružených subjektů a společných podniků na čistém přebytku (schodku) | – 103 | –46 |
| Hospodářský výsledek za rok | 4 457 | 12 686 |

(v mil. EUR)

31.12.2009

31.12.2008

Provozní výnosy

Výnosy z vlastních zdrojů a příspěvků

110 537

112 713

Ostatní provozní výnosy

7 532

9 731

118 069

122 444

Provozní náklady

Správní náklady

–8 133

–7 720

Provozní náklady

– 104 934

–97 214

– 113 067

– 104 934

Přebytek z provozní činnosti

5 002

17 510

Výnosy z finančních operací

835

698

Náklady na finanční operace

– 594

– 467

Změna závazků v souvislosti se zaměstnaneckými požitky

– 683

–5 009

Podíl přidružených subjektů a společných podniků na čistém přebytku (schodku)

– 103

–46

Hospodářský výsledek za rok

4 457

12 686

---

(1)  Římská smlouva (25. března 1957): Smlouva o fungování Evropské unie (SFEU).

(2)  Římská smlouva (25. března 1957): Smlouva o založení Evropského společenství pro atomovou energii (ESAE).

(3)  Především finanční nařízení (FN) ze dne 25. června 2002 (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1).

(4)  Hlavní právní předpisy týkající se vlastních zdrojů: rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom (Úř. věst. L 163, 23.6.2007, s. 17); rozhodnutí Rady 2000/597/ES, Euratom (Úř. věst. L 253, 7.10.2000, s. 42); rozhodnutí Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 (Úř. věst. L 130, 31.5.2000, s. 1).

(5)  Je třeba rozlišovat mezi „příděly na závazky“ a „prostředky na závazky“ a mezi „příděly na platby“ a „prostředky na platby“. Pojmy „prostředky na závazky“ a „prostředky na platby“ se používají výhradně v souvislosti s rozlišenými prostředky.

(6)  Viz článek 317 SFEU, článek 106a ESAE a článek 50 FN.

(7)  Viz články 69 až 74 FN a nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000.

(8)  Viz články 285 až 287 SFEU, článek 106a ESAE a články 139 až 147 FN.

(9)  Viz článek 319 SFEU a článek 106a ESAE.

(10)  Konečné rozpočtové prostředky po zohlednění převodu mezi rozpočtovými položkami, prostředků odpovídajících účelově vázaným nebo podobným příjmům a prostředků přenesených z předcházejícího roku.

(11)  Konečné rozpočtové prostředky po zohlednění převodu mezi rozpočtovými položkami, prostředků odpovídajících účelově vázaným nebo podobným příjmům a prostředků přenesených z předcházejícího roku.

(12)  V případě Spojeného království se na hrubou částku vlastních zdrojů (15 769,3 milionu EUR) uplatňuje oprava ve výši 5 657,7 milionu EUR. Náklady související s financováním této úpravy nesou ostatní členské státy.

(13)  Nizozemsku a Švédsku je na období 2007–2013 poskytnuto hrubé snížení jejich ročního příspěvku z HND. V roce 2009 se se jednalo o 624,4 milionu EUR v případě Nizozemska a 148,7 milionu EUR v případě Švédska.

(14)  Poté, co vstoupilo v platnost rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Evropských společenství, byla v souvislosti s jeho prováděním vypočtena výše úpravy pro roky 2007 a 2008.

(15)  Geografické rozdělení není podle plateb, které byly vyplaceny členským státům, ale podle výdajů v souladu s údaji uvedenými v počítačovém účetním systému Komise ABAC.

(16)  Částky uvedené v položce „třetí země a různé“ obsahují převážně výdaje týkající se projektů realizovaných mimo Unii a účasti třetích zemí. Zahrnují rovněž výdaje, které nebylo možné geograficky rozdělit.

---

PŘÍLOHA II

Seznam zvláštních zpráv přijatých Účetním dvorem od poslední výroční zprávy:

| — | Zvláštní zpráva č. 15/2009 – Pomoc EU prováděná organizacemi OSN: rozhodování a monitorování |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 15/2009 – Pomoc EU prováděná organizacemi OSN: rozhodování a monitorování

| — | Zvláštní zpráva č. 16/2009 – Řízení předvstupní pomoci Turecku Evropskou komisí |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 16/2009 – Řízení předvstupní pomoci Turecku Evropskou komisí

| — | Zvláštní zpráva č. 17/2009 – Akce odborného vzdělávání pro ženy spolufinancované Evropským sociálním fondem |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 17/2009 – Akce odborného vzdělávání pro ženy spolufinancované Evropským sociálním fondem

| — | Zvláštní zpráva č. 18/2009 – Účelnost podpory regionální hospodářské integrace ve východní Africe a v západní Africe poskytované z ERF |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 18/2009 – Účelnost podpory regionální hospodářské integrace ve východní Africe a v západní Africe poskytované z ERF

| — | Zvláštní zpráva č. 1/2010 – Je kontrola zjednodušených celních postupů pro dovozy účelná? |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 1/2010 – Je kontrola zjednodušených celních postupů pro dovozy účelná?

| — | Zvláštní zpráva č. 2/2010 – Účelnost programů podpory „přípravné studie“ a „budování nových infrastruktur“ šestého rámcového programu pro výzkum |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 2/2010 – Účelnost programů podpory „přípravné studie“ a „budování nových infrastruktur“ šestého rámcového programu pro výzkum

| — | Zvláštní zpráva č. 3/2010 – Posuzování dopadů v orgánech EU: napomáhá při rozhodování? |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 3/2010 – Posuzování dopadů v orgánech EU: napomáhá při rozhodování?

| — | Zvláštní zpráva č. 4/2010 – Vede koncepce a řízení programu mobility Leonardo da Vinci k účelným výsledkům? |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 4/2010 – Vede koncepce a řízení programu mobility Leonardo da Vinci k účelným výsledkům?

| — | Zvláštní zpráva č. 5/2010 – Provádění přístupu Leader pro rozvoj venkova |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 5/2010 – Provádění přístupu Leader pro rozvoj venkova

| — | Zvláštní zpráva č. 6/2010 – Splnila reforma trhu s cukrem své hlavní cíle? |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 6/2010 – Splnila reforma trhu s cukrem své hlavní cíle?

| — | Zvláštní zpráva č. 7/2010 – Audit postupu schvalování účetní závěrky |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 7/2010 – Audit postupu schvalování účetní závěrky

| — | Zvláštní zpráva č. 8/2010 – Zlepšování dopravní výkonnosti na transevropských železničních osách: Splnily investice EU do železniční infrastruktury svůj účel? |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 8/2010 – Zlepšování dopravní výkonnosti na transevropských železničních osách: Splnily investice EU do železniční infrastruktury svůj účel?

| — | Zvláštní zpráva č. 9/2010 – Je využití výdajů na zásobování vodou pro spotřebu v domácnostech v rámci strukturálních opatření EU maximálně efektivní? |
| --- | --- |

—

Zvláštní zpráva č. 9/2010 – Je využití výdajů na zásobování vodou pro spotřebu v domácnostech v rámci strukturálních opatření EU maximálně efektivní?

Tyto zprávy jsou k dispozici k nahlédnutí na internetové stránce Evropského účetního dvora: www.eca.europa.eu, odkud si je můžete rovněž stáhnout.

Vytištěnou kopii zprávy lze získat na základě žádosti zaslané Účetnímu dvoru na adresu:

| Evropský účetní dvůr |
| --- |
| oddělení komunikace a zpráv |
| 12 rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel.: + (352) 4398-1 |
| e-mail: euraud@eca.europa.eu |

Evropský účetní dvůr

oddělení komunikace a zpráv

12 rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel.: + (352) 4398-1

e-mail: euraud@eca.europa.eu

nebo prostřednictvím elektronické objednávky vyplněné přes EU-Bookshop.

---

| 9.11.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 303/243 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 303/243

---

VÝROČNÍ ZPRÁVA O ČINNOSTECH FINANCOVANÝCH Z OSMÉHO, DEVÁTÉHO A DESÁTÉHO EVROPSKÉHO ROZVOJOVÉHO FONDU (ERF)

2010/C 303/02

Výroční zpráva o činnostech financovaných z osmého, devátého a desátého Evropského rozvojového fondu (ERF)

OBSAH

Úvod

Zvláštní charakteristiky Evropských rozvojových fondů

Kapitola I – Provádění osmého, devátého a desátého ERF

Finanční plnění

Výroční zpráva Komise o finančním řízení osmého až desátého Evropského rozvojového fondu

Kapitola II – Nezávislé prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti pro ERF

Nezávislé prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti pro osmý, devátý a desátý Evropský rozvojový fond (ERF) za rozpočtový rok 2009

Informace na podporu prohlášení o věrohodnosti

Rozsah a koncepce auditu

Spolehlivost účetní závěrky

Správnost operací

Příjmy

Závazky

Platby

Účelnost systémů

Kontroly ex ante

Monitorování a dohled

Externí audity

Interní audit

Spolehlivost prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu

Závěry a doporučení

| PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA | ODPOVĚDI KOMISE |
| --- | --- |
| ÚVOD |
| 1. | Tato výroční zpráva předkládá posouzení Evropských rozvojových fondů (ERF), které provedl Účetní dvůr. Hlavní informace o činnostech a výdajích ERF za rok 2009 jsou uvedeny v
  tabulce 1
  . |

PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA

ODPOVĚDI KOMISE

ÚVOD

1.

Tato výroční zpráva předkládá posouzení Evropských rozvojových fondů (ERF), které provedl Účetní dvůr. Hlavní informace o činnostech a výdajích ERF za rok 2009 jsou uvedeny v
  tabulce 1
  .

Tabulka 1 –   Evropské rozvojové fondy – hlavní informace

| (v mil. EUR) |
| --- |
| Rozpočtová hlava | Oblast politiky | Popis | Platby v roce 2009 | Způsob rozpočtového řízení |
| Evropské rozvojové fondy | 8. ERF | Správní výdaje | 0 | přímé centralizované |
| Provozní výdaje | 0 | nepřímé centralizované |
| 20 | přímé centralizované |
| 152 | decentralizované |
| 0 | společné |
| 172 |
| 9. ERF | Správní výdaje | 4 | přímé centralizované |
| Provozní výdaje | 36 | nepřímé centralizované |
| 439 | přímé centralizované |
| 1 188 | decentralizované |
| 177 | společné |
| 1 844 | |
| 10. ERF | Správní výdaje | 71 | přímé centralizované |
| Provozní výdaje | 2 | nepřímé centralizované |
| 663 | přímé centralizované |
| 110 | decentralizované |
| 261 | společné |
| 1 107 | |
| Správní výdaje celkem | 75 | |
| Provozní výdaje celkem | 3 048 | |
| Platby celkem (27) | 3 123 | |
| Individuální závazky celkem (28) | 4 141 | |
| Souhrnné závazky celkem (28) | 3 405 | |
| Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě údajů AIDCO DataWarehouse. |

(v mil. EUR)

Rozpočtová hlava

Oblast politiky

Popis

Platby v roce 2009

Způsob rozpočtového řízení

Evropské rozvojové fondy

8. ERF

Správní výdaje

0

přímé centralizované

Provozní výdaje

0

nepřímé centralizované

20

přímé centralizované

152

decentralizované

0

společné

172

9. ERF

Správní výdaje

4

přímé centralizované

Provozní výdaje

36

nepřímé centralizované

439

přímé centralizované

1 188

decentralizované

177

společné

1 844

10. ERF

Správní výdaje

71

přímé centralizované

Provozní výdaje

2

nepřímé centralizované

663

přímé centralizované

110

decentralizované

261

společné

1 107

Správní výdaje celkem

75

Provozní výdaje celkem

3 048

Platby celkem (27)

3 123

Individuální závazky celkem (28)

4 141

Souhrnné závazky celkem (28)

3 405

Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě údajů AIDCO DataWarehouse.

Zvláštní charakteristiky Evropských rozvojových fondů

| 2. | Evropský rozvojový fond (ERF) je hlavním nástrojem poskytování pomoci Evropské unie určené na rozvojovou spolupráci s africkými, karibskými a tichomořskými státy (AKT) a zámořskými zeměmi a územími (ZZÚ). Fond byl zřízen v roce 1957 na základě Římské smlouvy. |
| --- | --- |

2.

Evropský rozvojový fond (ERF) je hlavním nástrojem poskytování pomoci Evropské unie určené na rozvojovou spolupráci s africkými, karibskými a tichomořskými státy (AKT) a zámořskými zeměmi a územími (ZZÚ). Fond byl zřízen v roce 1957 na základě Římské smlouvy.

| 3. | Jednotlivé ERF jsou financovány členskými státy, řídí se svým vlastním finančním nařízením a spravuje je zvláštní výbor. Za finanční provádění operací financovaných z prostředků fondů ERF odpovídá Evropská komise. V rámci Komise téměř všechny programy ERF řídí Úřad pro spolupráci EuropeAid (dále jen „úřad EuropeAid“), který také nese odpovědnost za řízení většiny výdajů v oblasti vnějších vztahů a rozvoje financovaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie (1). Malá část projektů ERF (2) se týká humanitární pomoci a je řízena generálním ředitelstvím pro humanitární pomoc (GŘ ECHO). Investiční nástroj řídí Evropská investiční banka (EIB). Na tento nástroj se nevztahuje prohlášení o věrohodnosti, které vydává Účetní dvůr, ani postup udílení absolutoria Evropským parlamentem (3)
   (4). |
| --- | --- |

3.

Jednotlivé ERF jsou financovány členskými státy, řídí se svým vlastním finančním nařízením a spravuje je zvláštní výbor. Za finanční provádění operací financovaných z prostředků fondů ERF odpovídá Evropská komise. V rámci Komise téměř všechny programy ERF řídí Úřad pro spolupráci EuropeAid (dále jen „úřad EuropeAid“), který také nese odpovědnost za řízení většiny výdajů v oblasti vnějších vztahů a rozvoje financovaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie (1). Malá část projektů ERF (2) se týká humanitární pomoci a je řízena generálním ředitelstvím pro humanitární pomoc (GŘ ECHO). Investiční nástroj řídí Evropská investiční banka (EIB). Na tento nástroj se nevztahuje prohlášení o věrohodnosti, které vydává Účetní dvůr, ani postup udílení absolutoria Evropským parlamentem (3)
   (4).

| 4. | Jednotlivé ERF jsou řízeny ve třech hlavních režimech (
  tabulka 1
  ): režimu centralizovaného, společného a decentralizovaného řízení (5). V režimu centralizovaného řízení (40 % plateb v roce 2009) poskytuje Komise pomoc a provádí související opatření přímo; týká se to hlavně rozpočtové podpory. V režimu společného řízení (14 % plateb v roce 2009) odpovídají za provádění opatření financovaných Společenstvím mezinárodní organizace za předpokladu, že jejich postupy v oblasti účetnictví, auditu, kontroly a zadávání zakázek poskytují záruky rovnocenné s mezinárodně uznávanými normami. Hlavními partnery úřadu EuropeAid jsou agentury Organizace spojených národů a Světová banka. V režimu decentralizovaného řízení (46 % plateb v roce 2009) Komise pověřuje řízením některých úkolů orgány přijímajících zemí. Princip decentralizovaného řízení ERF, pokud jde o proces platby, znázorňuje
  diagram 1
  . |
| --- | --- |

4.

Jednotlivé ERF jsou řízeny ve třech hlavních režimech (
  tabulka 1
  ): režimu centralizovaného, společného a decentralizovaného řízení (5). V režimu centralizovaného řízení (40 % plateb v roce 2009) poskytuje Komise pomoc a provádí související opatření přímo; týká se to hlavně rozpočtové podpory. V režimu společného řízení (14 % plateb v roce 2009) odpovídají za provádění opatření financovaných Společenstvím mezinárodní organizace za předpokladu, že jejich postupy v oblasti účetnictví, auditu, kontroly a zadávání zakázek poskytují záruky rovnocenné s mezinárodně uznávanými normami. Hlavními partnery úřadu EuropeAid jsou agentury Organizace spojených národů a Světová banka. V režimu decentralizovaného řízení (46 % plateb v roce 2009) Komise pověřuje řízením některých úkolů orgány přijímajících zemí. Princip decentralizovaného řízení ERF, pokud jde o proces platby, znázorňuje
  diagram 1
  .

Diagram 1 - Princip decentralizovaného řízení

Image

| 5. | Opatření v rámci pomoci ERF se provádějí v zemích a provádějí je země, v nichž jsou systémy vnitřní kontroly obecně slabé. Nedostatečná kapacita většiny vnitrostátních schvalujících osob v zemích, které jsou příjemci financování, a nedostatky prováděcích organizací a dohlížitelů, pokud jde o stanovení a uplatňování finančních postupů a kontrol, představují vysoké riziko pro správnost operací. Obtížnost ověřování zvyšuje i odlehlost mnoha projektových lokalit a existence konfliktů v některých oblastech. |
| --- | --- |

5.

Opatření v rámci pomoci ERF se provádějí v zemích a provádějí je země, v nichž jsou systémy vnitřní kontroly obecně slabé. Nedostatečná kapacita většiny vnitrostátních schvalujících osob v zemích, které jsou příjemci financování, a nedostatky prováděcích organizací a dohlížitelů, pokud jde o stanovení a uplatňování finančních postupů a kontrol, představují vysoké riziko pro správnost operací. Obtížnost ověřování zvyšuje i odlehlost mnoha projektových lokalit a existence konfliktů v některých oblastech.

| 5. | ERF má pomáhat zemím, které jsou z povahy věci v obtížích. Politiky rozvojové pomoci pak musí zajistit, aby za rozvojové strategie odpovídaly vnitrostátní orgány. Vnitrostátní schvalující osoba hraje v tomto procesu klíčovou úlohu. Pro zajištění souladu s použitelnými postupy a pravidly již řadu let probíhá program pro odbornou přípravu určený konkrétně pro pracovníky v kancelářích vnitrostátních schvalujících osob. |
| --- | --- |

5.

KAPITOLA I –   PROVÁDĚNÍ OSMÉHO, DEVÁTÉHO A DESÁTÉHO ERF

Finanční plnění

| 6. | V roce 2009 se osmý, devátý a desátý ERF prováděly souběžně. Každá dohoda o ERF se obvykle uzavírá na dobu zhruba pěti let, přičemž programovací cykly se obecně řídí cykly dohod/úmluv o partnerství. Ačkoli jsou finanční prostředky pro každý ERF přiděleny na závazky na dobu pěti let, platby mohou být prováděny po delší dobu. |
| --- | --- |

6.

V roce 2009 se osmý, devátý a desátý ERF prováděly souběžně. Každá dohoda o ERF se obvykle uzavírá na dobu zhruba pěti let, přičemž programovací cykly se obecně řídí cykly dohod/úmluv o partnerství. Ačkoli jsou finanční prostředky pro každý ERF přiděleny na závazky na dobu pěti let, platby mohou být prováděny po delší dobu.

| 6. | Ačkoliv se každý ERF vztahuje na období asi pěti let, může provádění projektů, programů a souvisejících plateb vyžadovat delší období, které je nicméně omezeno předpisy. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Celkové příspěvky obdržené od členských států v roce 2009 činily 3 296 milionů EUR. Podávání žádostí o příspěvky z devátého ERF stále probíhá. |
| --- | --- |

7.

Celkové příspěvky obdržené od členských států v roce 2009 činily 3 296 milionů EUR. Podávání žádostí o příspěvky z devátého ERF stále probíhá.

| 8. | Desátý ERF pokrývá období let 2008–2013. Zajišťuje pomoc Společenství ve výši 22 682 milionů EUR a nabyl účinnosti dne 1. července 2008. Z uvedené částky je 21 966 milionů EUR přiděleno zemím AKT a 286 milionů EUR zámořským zemím a územím. Tyto částky zahrnují 1 500 milionů EUR a 30 milionů EUR na investiční nástroj, který EIB pro spravuje země AKT, resp. ZZÚ. Na výdaje Komise na programování a provádění ERF je vyhrazeno 430 milionů EUR. |
| --- | --- |

8.

Desátý ERF pokrývá období let 2008–2013. Zajišťuje pomoc Společenství ve výši 22 682 milionů EUR a nabyl účinnosti dne 1. července 2008. Z uvedené částky je 21 966 milionů EUR přiděleno zemím AKT a 286 milionů EUR zámořským zemím a územím. Tyto částky zahrnují 1 500 milionů EUR a 30 milionů EUR na investiční nástroj, který EIB pro spravuje země AKT, resp. ZZÚ. Na výdaje Komise na programování a provádění ERF je vyhrazeno 430 milionů EUR.

| 9. | Tabulka 2
  uvádí údaje o kumulativním čerpání zdrojů ERF řízených Komisí a o jejich finančním plnění. V roce 2009 byly překročeny prognózy finančního plnění, které Komise stanovila pro souhrnné závazky a individuální závazky, a bylo dosaženo částky 3 406 milionů EUR souhrnných závazků a rekordní výše 4 140 milionů EUR individuálních závazků. Čisté platby činily 3 069 milionů EUR, což představovalo 92 % prvotní prognózy. Tento rozdíl lze vysvětlit tím, že v zemích, pro něž platí postupy konzultace stanovené v článku 96 dohody z Cotonou nebo jiná opatření v rámci dialogu (6), v zemích, které dosud neratifikovaly dohodu z Cotonou (7), a v zemích, kde nebyly platby rozpočtové podpory prováděny, a z toho důvodu nebylo dáno potvrzení ve věci plnění obecných nebo zvláštních podmínek (8), proběhly platby o menším objemu, než předpokládala prognóza. Neuhrazené platby vzrostly o 3 %, což je vzhledem k rozdílu mezi úrovní souhrnných závazků a čistých plateb dosaženou v daném roce přiměřené. Zároveň staré a pozastavené neuhrazené platby vzrostly o 23 %, což lze vysvětlit vysokou mírou souhrnných závazků stanovených v roce 2007 s cílem využít zbývající zdroje z devátého ERF; to však nevedlo ke stejné úrovni závazků individuálních. |
| --- | --- |

9.

Tabulka 2
  uvádí údaje o kumulativním čerpání zdrojů ERF řízených Komisí a o jejich finančním plnění. V roce 2009 byly překročeny prognózy finančního plnění, které Komise stanovila pro souhrnné závazky a individuální závazky, a bylo dosaženo částky 3 406 milionů EUR souhrnných závazků a rekordní výše 4 140 milionů EUR individuálních závazků. Čisté platby činily 3 069 milionů EUR, což představovalo 92 % prvotní prognózy. Tento rozdíl lze vysvětlit tím, že v zemích, pro něž platí postupy konzultace stanovené v článku 96 dohody z Cotonou nebo jiná opatření v rámci dialogu (6), v zemích, které dosud neratifikovaly dohodu z Cotonou (7), a v zemích, kde nebyly platby rozpočtové podpory prováděny, a z toho důvodu nebylo dáno potvrzení ve věci plnění obecných nebo zvláštních podmínek (8), proběhly platby o menším objemu, než předpokládala prognóza. Neuhrazené platby vzrostly o 3 %, což je vzhledem k rozdílu mezi úrovní souhrnných závazků a čistých plateb dosaženou v daném roce přiměřené. Zároveň staré a pozastavené neuhrazené platby vzrostly o 23 %, což lze vysvětlit vysokou mírou souhrnných závazků stanovených v roce 2007 s cílem využít zbývající zdroje z devátého ERF; to však nevedlo ke stejné úrovni závazků individuálních.

| 9. | Výjimečné plnění, pokud jde o souhrnné a individuální závazky, svědčí o úspěchu opatření přijatých Komisí v zájmu urychlení provádění programu.

  Zvýšení neuhrazených plateb v roce 2009 vysvětluje zvlášť vysoká úroveň závazků v roce 2007 a projektový cyklus ERF, který v průměru trvá tři roky, přičemž největší platby se obecně provádějí v prvním roce a na konci posledního roku. |
| --- | --- |

9.

Zvýšení neuhrazených plateb v roce 2009 vysvětluje zvlášť vysoká úroveň závazků v roce 2007 a projektový cyklus ERF, který v průměru trvá tři roky, přičemž největší platby se obecně provádějí v prvním roce a na konci posledního roku.

Tabulka 2 –   Kumulativní čerpání zdrojů ERF k 31. prosinci 2009

| (v mil. EUR) |
| --- |
| | Stav na konci roku 2008 | Plnění rozpočtu během rozpočtového roku 2009 | Stav na konci roku 2009 |
| Celková částka | Míra plnění (30) | 8. ERF (31) | 9. ERF (31) | 10. ERF | Celková částka | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | Celková částka | Míra plnění (30) |
| A - | ZDROJE
   (29) |

(v mil. EUR)

Stav na konci roku 2008

Plnění rozpočtu během rozpočtového roku 2009

Stav na konci roku 2009

Celková částka

Míra plnění (30)

8. ERF (31)

9. ERF (31)

10. ERF

Celková částka

8. ERF

9. ERF

10. ERF

Celková částka

Míra plnění (30)

A -

48 677,7

0,8

1,0

66,6

68,4

10 786,7

16 632,8

21 326,7

48 746,1

B -   ČERPÁNÍ

| 1. | Finanční závazky |
| --- | --- |

1.

32 185,3

66,1 %

–41,7

–53,8

3 501,0

3 405,5

10 744,4

16 579,0

8 267,4

35 590,7

73,0 %

| 2. | Individuální právní závazky |
| --- | --- |

2.

24 880,8

51,1 %

–41,8

997,4

3 184,1

4 139,7

10 499,1

15 206,8

3 314,5

29 020,5

59,5 %

| 3. | Platby
   (32) |
| --- | --- |

3.

20 031,1

41,2 %

152,1

1 805,8

1 111,4

3 069,3

10 082,4

11 816,9

1 201,1

23 100,4

47,4 %

| C - | Neuhrazené platby (B1-B3) |
| --- | --- |

C -

12 154,1

25,0 %

662,1

4 762,1

7 066,3

12 490,3

25,6 %

| D - | Disponibilní zůstatek (A-B1) |
| --- | --- |

D -

16 492,5

33,9 %

42,3

53,8

13 059,3

13 155,4

27,0 %

Zdroj: Účetní dvůr, zpracováno na základě zpráv o finančním plnění ERF a účetní závěrky k 31. prosinci 2009.

Výroční zpráva Komise o finančním řízení osmého až desátého Evropského rozvojového fondu

| 10. | Finanční nařízení 10. ERF (9) Komisi ukládá, aby každoročně podávala zprávu o finančním řízení evropských rozvojových fondů. Podle názoru Účetního dvora zpráva o finančním řízení přesně popisuje plnění provozních cílů Komise stanovených na daný rozpočtový rok (zejména pokud jde o finanční plnění a kontrolní činnost), jakož i finanční situaci a události, které měly podstatný vliv na činnosti prováděné v roce 2009. |
| --- | --- |

10.

Finanční nařízení 10. ERF (9) Komisi ukládá, aby každoročně podávala zprávu o finančním řízení evropských rozvojových fondů. Podle názoru Účetního dvora zpráva o finančním řízení přesně popisuje plnění provozních cílů Komise stanovených na daný rozpočtový rok (zejména pokud jde o finanční plnění a kontrolní činnost), jakož i finanční situaci a události, které měly podstatný vliv na činnosti prováděné v roce 2009.

KAPITOLA II –   NEZÁVISLÉ PROHLÁŠENÍ ÚČETNÍHO DVORA O VĚROHODNOSTI PRO ERF

Nezávislé prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti pro osmý, devátý a desátý Evropský rozvojový fond (ERF) za rozpočtový rok 2009

| | | |
| --- | --- | --- |

9. září 2010

| | |
| --- | --- |

| | | |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

předseda

| Evropský účetní dvůr |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Lucemburk, LUCEMBURSKO |

Evropský účetní dvůr

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Lucemburk, LUCEMBURSKO

INFORMACE NA PODPORU PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

Rozsah a koncepce auditu

| 11. | Připomínky týkající se spolehlivosti účetní závěrky ERF, které jsou uvedené v bodech VI a VII prohlášení o věrohodnosti, vycházejí z auditu konsolidovaných finančních výkazů (14) a konsolidované zprávy o finančním plnění osmého, devátého a desátého ERF (15). Audit v odpovídajícím rozsahu zahrnoval kontrolní postupy, jejichž cílem bylo na základě testů prověřit důkazní informace k částkám a předloženým údajům. Jeho součástí bylo posouzení použitých účetních zásad, podstatných odhadů provedených vedením a celkové prezentace konsolidované účetní závěrky. |
| --- | --- |

11.

Připomínky týkající se spolehlivosti účetní závěrky ERF, které jsou uvedené v bodech VI a VII prohlášení o věrohodnosti, vycházejí z auditu konsolidovaných finančních výkazů (14) a konsolidované zprávy o finančním plnění osmého, devátého a desátého ERF (15). Audit v odpovídajícím rozsahu zahrnoval kontrolní postupy, jejichž cílem bylo na základě testů prověřit důkazní informace k částkám a předloženým údajům. Jeho součástí bylo posouzení použitých účetních zásad, podstatných odhadů provedených vedením a celkové prezentace konsolidované účetní závěrky.

| 12. | Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora týkající se správnosti operací, kterých se účetní závěrka týká, je popsána v části 2 přílohy 1.1 kapitoly 1 výroční zprávy Účetního dvora o plnění rozpočtu za rok 2009. Připomínky ke správnosti operací ERF, uvedené v bodech VIII–X prohlášení o věrohodnosti, vycházejí z těchto prvků:






  a) | testování věcné správnosti reprezentativního statistického vzorku 220 položek, který odpovídal 50 finančním a individuálním závazkům a 170 průběžným a konečným platbám provedeným ústředními útvary úřadu EuropeAid a delegacemi. Pokud bylo třeba, proběhla návštěva prováděcí organizace a konečných příjemců na místě, aby bylo možno uskutečněné platby vykázané ve finančních zprávách nebo prohlášení o výdajích ověřit; |
| --- | --- | --- |

12.

Celková koncepce a metodika auditu Účetního dvora týkající se správnosti operací, kterých se účetní závěrka týká, je popsána v části 2 přílohy 1.1 kapitoly 1 výroční zprávy Účetního dvora o plnění rozpočtu za rok 2009. Připomínky ke správnosti operací ERF, uvedené v bodech VIII–X prohlášení o věrohodnosti, vycházejí z těchto prvků:

a)

testování věcné správnosti reprezentativního statistického vzorku 220 položek, který odpovídal 50 finančním a individuálním závazkům a 170 průběžným a konečným platbám provedeným ústředními útvary úřadu EuropeAid a delegacemi. Pokud bylo třeba, proběhla návštěva prováděcí organizace a konečných příjemců na místě, aby bylo možno uskutečněné platby vykázané ve finančních zprávách nebo prohlášení o výdajích ověřit;

| b) | posouzení účelnosti systémů dohledu a kontroly v ústředních útvarech úřadu EuropeAid a v delegacích:






  i) | kontrol ex ante prováděných u zakázek a plateb schvalujícími osobami včetně vnitrostátních schvalujících osob, |
| --- | --- | --- |

b)

posouzení účelnosti systémů dohledu a kontroly v ústředních útvarech úřadu EuropeAid a v delegacích:

i)

kontrol ex ante prováděných u zakázek a plateb schvalujícími osobami včetně vnitrostátních schvalujících osob,

| ii) | monitorování a dohledu, |
| --- | --- |

ii)

monitorování a dohledu,

| iii) | externích auditů, |
| --- | --- |

iii)

externích auditů,

| iv) | interního auditu; |
| --- | --- |

iv)

interního auditu;

| c) | Výsledky kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky jsou shrnuty v
  příloze 4
  . |
| --- | --- |

c)

Výsledky kontroly opatření přijatých v návaznosti na předchozí připomínky jsou shrnuty v
  příloze 4
  .

Spolehlivost účetní závěrky

| 13. | Účetní dvůr dospěl k závěru, že účetní závěrka ERF za rozpočtový rok 2009 ve všech podstatných ohledech věrně zobrazuje finanční situaci Evropských rozvojových fondů a výsledky jejich činností a peněžní toky za daný rok v souladu s ustanoveními finančního nařízení a s účetními pravidly, která přijal jejich účetní. |
| --- | --- |

13.

Účetní dvůr dospěl k závěru, že účetní závěrka ERF za rozpočtový rok 2009 ve všech podstatných ohledech věrně zobrazuje finanční situaci Evropských rozvojových fondů a výsledky jejich činností a peněžní toky za daný rok v souladu s ustanoveními finančního nařízení a s účetními pravidly, která přijal jejich účetní.

| 14. | Účetní závěrka ERF za rok 2009 je první účetní závěrkou sestavenou podle nového účetního systému ABAC FED na bázi akruálního účetnictví (stejný systém je užíván pro souhrnný rozpočet Evropské unie). Systém byl zaveden v únoru 2009 poté, co byl úspěšně dokončen postup migrace z předchozího systému založeného na peněžních tocích (OLAS). Nový systém lépe podporuje vykazování na akruální bázi, například tím, že omezuje počet manuálních úprav nutných pro získání účetní závěrky na akruální bázi ke konci roku. Systém ABAC-FED tak posílil účetní prostředí. |
| --- | --- |

14.

Účetní závěrka ERF za rok 2009 je první účetní závěrkou sestavenou podle nového účetního systému ABAC FED na bázi akruálního účetnictví (stejný systém je užíván pro souhrnný rozpočet Evropské unie). Systém byl zaveden v únoru 2009 poté, co byl úspěšně dokončen postup migrace z předchozího systému založeného na peněžních tocích (OLAS). Nový systém lépe podporuje vykazování na akruální bázi, například tím, že omezuje počet manuálních úprav nutných pro získání účetní závěrky na akruální bázi ke konci roku. Systém ABAC-FED tak posílil účetní prostředí.

| 15. | Kontroly ex post úřadu EuropeAid odhalily zvýšený počet chyb kódování (16). Jakkoli audit účetní závěrky, který Účetní dvůr provedl, neodhalil žádnou významnou chybu vzniklou v důsledku takových chyb, vyvolávají tyto chyby i nadále obavy, neboť mohou ovlivnit přesnost údajů používaných při sestavování účetní závěrky, zvláště pokud jde o oddělování účetních období ke konci roku. |
| --- | --- |

15.

Kontroly ex post úřadu EuropeAid odhalily zvýšený počet chyb kódování (16). Jakkoli audit účetní závěrky, který Účetní dvůr provedl, neodhalil žádnou významnou chybu vzniklou v důsledku takových chyb, vyvolávají tyto chyby i nadále obavy, neboť mohou ovlivnit přesnost údajů používaných při sestavování účetní závěrky, zvláště pokud jde o oddělování účetních období ke konci roku.

| 15. | V některých případech mohl přechod na nový informační systém pro řízení projektů způsobit zmatek při kódování údajů. Úřad EuropeAid uspořádal v delegacích a na ústředí velký počet školení s cílem zlepšit používání tohoto systému.

  Na konci roku 2009 ústřední útvary úřadu EuropeAid také zřídily odbor pro sledování kvality informací kódovaných v systému CRIS, což mělo dále zlepšit spolehlivost údajů používaných při sestavování účetní závěrky.


  Jak Účetní dvůr zdůrazňuje, nemělo to na účetní závěrku významný dopad. |
| --- | --- |

15.

Na konci roku 2009 ústřední útvary úřadu EuropeAid také zřídily odbor pro sledování kvality informací kódovaných v systému CRIS, což mělo dále zlepšit spolehlivost údajů používaných při sestavování účetní závěrky.

Jak Účetní dvůr zdůrazňuje, nemělo to na účetní závěrku významný dopad.

| 16. | Jak již oznámila ve své odpovědi na výroční zprávu Účetního dvora k ERF za rozpočtový rok 2008 (17), zdokonalila Komise svou metodu provádění odhadů rezervy na faktury, které mají být teprve přijaty. Audit Účetního dvora potvrdil správné uplatňování této metody a shledal, že částka výdajů příštích období zveřejněných v účetní závěrce neobsahuje významné chyby. |
| --- | --- |

16.

Jak již oznámila ve své odpovědi na výroční zprávu Účetního dvora k ERF za rozpočtový rok 2008 (17), zdokonalila Komise svou metodu provádění odhadů rezervy na faktury, které mají být teprve přijaty. Audit Účetního dvora potvrdil správné uplatňování této metody a shledal, že částka výdajů příštích období zveřejněných v účetní závěrce neobsahuje významné chyby.

| 17. | Příloha 2.2 k účetní závěrce týkající se stávající částky záruk přijatých na předběžné financování zahrnuje ke konci roku 2009 částku 413,6 milionu EUR. Účetní dvůr dospěl k závěru, že tato částka byla podhodnocena o 82,3 milionu EUR neboli o 19,9 %. |
| --- | --- |

17.

Příloha 2.2 k účetní závěrce týkající se stávající částky záruk přijatých na předběžné financování zahrnuje ke konci roku 2009 částku 413,6 milionu EUR. Účetní dvůr dospěl k závěru, že tato částka byla podhodnocena o 82,3 milionu EUR neboli o 19,9 %.

| 17. | S touto výhradou Komise souhlasí a schvalující osoba v roce 2010 zaznamenala potřebné opravy.

  Komise poznamenává, že Účetní dvůr zjistil ve vzorku 39 smluv, který byl extrapolován, jedinou chybu, a to ve výši 3,5 milionu EUR. |
| --- | --- |

17.

Komise poznamenává, že Účetní dvůr zjistil ve vzorku 39 smluv, který byl extrapolován, jedinou chybu, a to ve výši 3,5 milionu EUR.

| 18. | Částka zádržného uvedená v příloze 5.1 k účetní závěrce ke konci roku 2009 činila 186,2 milionu EUR. Účetní dvůr dospěl k závěru, že tato částka byla nadhodnocena o 58,4 milionu EUR neboli o 31,4 %. |
| --- | --- |

18.

Částka zádržného uvedená v příloze 5.1 k účetní závěrce ke konci roku 2009 činila 186,2 milionu EUR. Účetní dvůr dospěl k závěru, že tato částka byla nadhodnocena o 58,4 milionu EUR neboli o 31,4 %.

| 18. | S touto výhradou Komise souhlasí, ale poznamenává, že Účetní dvůr zjistil ve vzorku 39 smluv, který byl extrapolován, jedinou chybu. |
| --- | --- |

18.

Správnost operací

| 19. | Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 1
  . |
| --- | --- |

19.

Výsledky testování operací jsou shrnuty v
  příloze 1
  .

Příjmy

| 20. | Audit příjmových operací, který Účetní dvůr provedl, neodhalil v těchto operacích žádné významné chyby. |
| --- | --- |

20.

Audit příjmových operací, který Účetní dvůr provedl, neodhalil v těchto operacích žádné významné chyby.

Závazky

| 21. | Audit Účetního dvora zjistil, že závazky neobsahují významné chyby, avšak že se v nich vyskytuje významný počet nevyčíslitelných chyb. Zjištěné chyby se týkaly dodržování pravidel pro veřejné zakázky, zákonných lhůt pro podpis smluv a ustanovení o povinných zárukách. U závazků týkajících se rozpočtové podpory Účetní dvůr zjistil, že v souvislosti s dynamickým výkladem Komise (18) úřad EuropeAid formálně a strukturovaně prokázal soulad s požadavky dohody z Cotonou. |
| --- | --- |

21.

Audit Účetního dvora zjistil, že závazky neobsahují významné chyby, avšak že se v nich vyskytuje významný počet nevyčíslitelných chyb. Zjištěné chyby se týkaly dodržování pravidel pro veřejné zakázky, zákonných lhůt pro podpis smluv a ustanovení o povinných zárukách. U závazků týkajících se rozpočtové podpory Účetní dvůr zjistil, že v souvislosti s dynamickým výkladem Komise (18) úřad EuropeAid formálně a strukturovaně prokázal soulad s požadavky dohody z Cotonou.

| 21. | Komise by chtěla zdůraznit, že žádná platba nebyla provedena, aniž by byla kryta finančními zárukami. Komise vítá zjištění, že byla formálně a strukturovaně prokázána způsobilost k rozpočtové podpoře. |
| --- | --- |

21.

Platby

| 22. | Audit Účetního dvora nezjistil u plateb významné chyby (19). Audit však objevil určité chyby, které jsou analyzovány v bodech 23–25. |
| --- | --- |

22.

Audit Účetního dvora nezjistil u plateb významné chyby (19). Audit však objevil určité chyby, které jsou analyzovány v bodech 23–25.

Platby na projekty

| 23. | Hlavní typy vyčíslitelných chyb zjištěných u plateb na projekty:






  a) | přesnost: chyby ve výpočtech; |
| --- | --- | --- |

23.

Hlavní typy vyčíslitelných chyb zjištěných u plateb na projekty:

a)

přesnost: chyby ve výpočtech;

| b) | výskyt: chybějící faktury či jiná podkladová dokumentace k poskytnutým službám nebo dodanému zboží; |
| --- | --- |

b)

výskyt: chybějící faktury či jiná podkladová dokumentace k poskytnutým službám nebo dodanému zboží;

| c) | způsobilost: výdaje vzniklé mimo prováděcí období nebo týkající se položek nepředpokládaných ve smlouvě, nesprávná platba DPH nebo neuplatnění povinných sankcí. |
| --- | --- |

c)

způsobilost: výdaje vzniklé mimo prováděcí období nebo týkající se položek nepředpokládaných ve smlouvě, nesprávná platba DPH nebo neuplatnění povinných sankcí.

| 24. | Nevyčíslitelné chyby se týkaly zejména nedodržování pravidel pro bankovní záruky, které může mít finanční dopad v případě platební neschopnosti dodavatele, a nesprávných výpočtů úhrad záloh ze strany dodavatelů. |
| --- | --- |

24.

Nevyčíslitelné chyby se týkaly zejména nedodržování pravidel pro bankovní záruky, které může mít finanční dopad v případě platební neschopnosti dodavatele, a nesprávných výpočtů úhrad záloh ze strany dodavatelů.

| 24. | Komise by chtěla zdůraznit, že všechny chyby ve výpočtech úhrad záloh byly opraveny před skončením smlouvy. |
| --- | --- |

24.

Platby týkající se rozpočtové podpory

| 25. | Podle auditu Účetního dvora obsahují platby rozpočtové podpory vysoký počet nevyčíslitelných chyb v důsledku toho, že nebylo dostatečně strukturovaným a formálním způsobem prokazováno splnění podmínek plateb. Hlavním vysvětlením byla skutečnost, že hodnotící zprávy delegací o řízení veřejných financí nevysvětlovaly kritéria, podle nichž měl být posuzován pokrok (tzn. kroky, které měly být provedeny, a výsledky dosažené během příslušného období), dosažený pokrok a důvody, proč reformní program někdy nebyl prováděn podle plánu přijímající vlády. Takové chyby se však týkaly hlavně plateb provedených v rámci smluv o financování z 9. ERF (které nezajišťovaly jasný rámec pro hodnocení) a dodatečných plateb rozpočtové podpory v rámci nástroje FLEX (Vulnerability) a balíčku B (pomoc v mimořádných situacích) pro vyrovnání sociálního a ekonomického dopadu světové finanční krize a stoupajících cen potravin. Kromě jednoho případu nebyly platby provedené v rámci smluv o financování z desátého ERF takovými chybami ovlivněny (viz bod 32). |
| --- | --- |

25.

Podle auditu Účetního dvora obsahují platby rozpočtové podpory vysoký počet nevyčíslitelných chyb v důsledku toho, že nebylo dostatečně strukturovaným a formálním způsobem prokazováno splnění podmínek plateb. Hlavním vysvětlením byla skutečnost, že hodnotící zprávy delegací o řízení veřejných financí nevysvětlovaly kritéria, podle nichž měl být posuzován pokrok (tzn. kroky, které měly být provedeny, a výsledky dosažené během příslušného období), dosažený pokrok a důvody, proč reformní program někdy nebyl prováděn podle plánu přijímající vlády. Takové chyby se však týkaly hlavně plateb provedených v rámci smluv o financování z 9. ERF (které nezajišťovaly jasný rámec pro hodnocení) a dodatečných plateb rozpočtové podpory v rámci nástroje FLEX (Vulnerability) a balíčku B (pomoc v mimořádných situacích) pro vyrovnání sociálního a ekonomického dopadu světové finanční krize a stoupajících cen potravin. Kromě jednoho případu nebyly platby provedené v rámci smluv o financování z desátého ERF takovými chybami ovlivněny (viz bod 32).

| 25. | Komise vítá připomínku, že díky jasnějším rámcům pro hodnocení, které se nyní běžně používají, lze v rámci 10. ERF pozorovat podstatné zlepšení prokazování způsobilosti.

  Komise uznává, že na podporu tohoto zlepšení a odstranění chyb, je potřeba strukturovaný přístup k prokazování pokroku v řízení veřejných financí dále posílit. Komise za tímto účelem vypracovala revidovaný rámec pro sledování pokroku v řízení veřejných financí a pro podávání zpráv o tomto pokroku, který se zaměřuje na výsledky dosažené ve srovnání s původními základními očekáváními. Tento revidovaný formát byl dokončen v červnu 2010 a zprávy jednotlivých zemí vypracované s použitím tohoto revidovaného přístupu budou představovat základ, podle nějž bude posuzována způsobilost k vyplacení prostředků pro zbytek roku 2010 a dále. Za těchto podmínek Komise očekává, že bude v příštích prohlášeních o věrohodnosti schopna prokázat pokračující zlepšování úrovně nevyčíslitelných chyb spojených s touto otázkou.


  U uvedených nástrojů mimořádné pomoci (nástroj FLEX (Vulnerability) a balíček B) zachovala Komise k posuzování způsobilosti přísný přístup, jak dokazuje počet těchto programů, kde prostředky nebyly vyplaceny. |
| --- | --- |

25.

Komise uznává, že na podporu tohoto zlepšení a odstranění chyb, je potřeba strukturovaný přístup k prokazování pokroku v řízení veřejných financí dále posílit. Komise za tímto účelem vypracovala revidovaný rámec pro sledování pokroku v řízení veřejných financí a pro podávání zpráv o tomto pokroku, který se zaměřuje na výsledky dosažené ve srovnání s původními základními očekáváními. Tento revidovaný formát byl dokončen v červnu 2010 a zprávy jednotlivých zemí vypracované s použitím tohoto revidovaného přístupu budou představovat základ, podle nějž bude posuzována způsobilost k vyplacení prostředků pro zbytek roku 2010 a dále. Za těchto podmínek Komise očekává, že bude v příštích prohlášeních o věrohodnosti schopna prokázat pokračující zlepšování úrovně nevyčíslitelných chyb spojených s touto otázkou.

U uvedených nástrojů mimořádné pomoci (nástroj FLEX (Vulnerability) a balíček B) zachovala Komise k posuzování způsobilosti přísný přístup, jak dokazuje počet těchto programů, kde prostředky nebyly vyplaceny.

Účelnost systémů

| 26. | Výsledky prověrky systémů jsou shrnuty v
  příloze 2
  . |
| --- | --- |

26.

Výsledky prověrky systémů jsou shrnuty v
  příloze 2
  .

| 27. | Jak uvádí bod 3, posláním úřadu EuropeAid je provádět většinu nástrojů vnější pomoci (20) financovaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a z ERF. Proto se, není-li uvedeno jinak, připomínky Účetního dvora ohledně účelnosti systémů dohledu a kontroly i spolehlivosti výroční zprávy o činnosti generálního ředitele a jeho prohlášení týkají celé oblasti působnosti úřadu EuropeAid. |
| --- | --- |

27.

Jak uvádí bod 3, posláním úřadu EuropeAid je provádět většinu nástrojů vnější pomoci (20) financovaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a z ERF. Proto se, není-li uvedeno jinak, připomínky Účetního dvora ohledně účelnosti systémů dohledu a kontroly i spolehlivosti výroční zprávy o činnosti generálního ředitele a jeho prohlášení týkají celé oblasti působnosti úřadu EuropeAid.

| 28. | Celkově Účetní dvůr vyhodnotil systémy dohledu a kontroly úřadu EuropeAid jako částečně účelné. |
| --- | --- |

28.

Celkově Účetní dvůr vyhodnotil systémy dohledu a kontroly úřadu EuropeAid jako částečně účelné.

| 28. | Úřad EuropeAid své kontroly připravil tak, aby pokrývaly celou dobu trvání jeho víceletých projektů. Domnívá se, že tyto systémy dohledu a kontroly jsou účelné a že se rok od roku výrazně zlepšují, což se projevilo ve zvýšení podílu zcela správných plateb, jak Účetní dvůr ve svém vzorku zjistil. Doporučení Účetního dvora z minulých let byla provedena a Účetní dvůr mnohá tato zlepšení uznal, což vedlo k tomu, že významné prvky klíčových systémů kontroly byly hodnoceny jako „účelné“. |
| --- | --- |

28.

Kontroly ex ante

Ústřední útvary úřadu EuropeAid

| 29. | Účetní dvůr vyhodnotil kontroly ex ante prováděné schvalujícími osobami v ústředních útvarech úřadu EuropeAid jako účelné. |
| --- | --- |

29.

Účetní dvůr vyhodnotil kontroly ex ante prováděné schvalujícími osobami v ústředních útvarech úřadu EuropeAid jako účelné.

Delegace

| 30. | Účetní dvůr vyhodnotil kontroly ex ante prováděné schvalujícími osobami v delegacích jako částečně účelné při zjišťování a opravě chyb. |
| --- | --- |

30.

Účetní dvůr vyhodnotil kontroly ex ante prováděné schvalujícími osobami v delegacích jako částečně účelné při zjišťování a opravě chyb.

| 30. | Komise poskytuje pracovníkům na ústředí a v delegacích průběžnou odbornou přípravu v rámci rozsáhlého programu pro odbornou přípravu přizpůsobeného potřebám řízení vnější pomoci. |
| --- | --- |

30.

| 31. | U plateb na projekty byly zjištěny nedostatky v prováděných kontrolách způsobilosti výdajů, výpočtu nárokovaných částek a dostupnosti požadované podkladové dokumentace. |
| --- | --- |

31.

U plateb na projekty byly zjištěny nedostatky v prováděných kontrolách způsobilosti výdajů, výpočtu nárokovaných částek a dostupnosti požadované podkladové dokumentace.

| 32. | Ve věci rozpočtové podpory potvrdil audit, který provedl Účetní dvůr, zlepšení, jež zaznamenal ve své výroční zprávě o ERF za rok 2008 (21). Smlouvy o financování z desátého ERF zajišťují jasnější rámce pro posuzování obecných podmínek způsobilosti. Pokud jde o kritérium způsobilosti řízení veřejných financí, odkazují smlouvy o financování na programy posuzování dohodnuté mezi vládami, Komisí a ostatními dárci. K těmto programům patří rámce posouzení výkonnosti, které mají být používány v rámci společných ročních přezkumů rozpočtové podpory. Použití těchto rámců pro stanovení prioritních cílů, harmonogramů a zdrojů informací, které mají být využity, usnadňuje formalizovaná a strukturovaná posouzení pokroku, a tím podporuje transparentnost rozhodnutí o vyplacení prostředků. Konkrétní podmínky týkající se výplat prostředků z jednotlivých tranší na základě výkonnosti však často nejsou dostatečně jasné, pokud jde o cílové hodnoty ukazatelů, zdroje pro ověření a metody výpočtu, což může ovlivnit transparentnost rozhodnutí o vyplacení prostředků. |
| --- | --- |

32.

Ve věci rozpočtové podpory potvrdil audit, který provedl Účetní dvůr, zlepšení, jež zaznamenal ve své výroční zprávě o ERF za rok 2008 (21). Smlouvy o financování z desátého ERF zajišťují jasnější rámce pro posuzování obecných podmínek způsobilosti. Pokud jde o kritérium způsobilosti řízení veřejných financí, odkazují smlouvy o financování na programy posuzování dohodnuté mezi vládami, Komisí a ostatními dárci. K těmto programům patří rámce posouzení výkonnosti, které mají být používány v rámci společných ročních přezkumů rozpočtové podpory. Použití těchto rámců pro stanovení prioritních cílů, harmonogramů a zdrojů informací, které mají být využity, usnadňuje formalizovaná a strukturovaná posouzení pokroku, a tím podporuje transparentnost rozhodnutí o vyplacení prostředků. Konkrétní podmínky týkající se výplat prostředků z jednotlivých tranší na základě výkonnosti však často nejsou dostatečně jasné, pokud jde o cílové hodnoty ukazatelů, zdroje pro ověření a metody výpočtu, což může ovlivnit transparentnost rozhodnutí o vyplacení prostředků.

| 32. | Komise vítá, že Účetní dvůr uznává trvalé zlepšování jasnosti rámců pro posuzování obecných podmínek způsobilosti.

  Komise uznává význam podobné jasnosti v případě konkrétních podmínek a výplat prostředků na základě výkonnosti. Ve vhodných případech se Komise snaží formálně řešit konkrétní výhrady, jež Účetní dvůr v této souvislosti vyjádřil, pomocí revizí příslušných smluv o financování. Zároveň se této otázce věnuje větší pozornost během procesu vzájemného hodnocení úřadu EuropeAid (Quality Support Group, skupina na podporu kvality), jež je věnován posuzování nových programů. |
| --- | --- |

32.

Komise uznává význam podobné jasnosti v případě konkrétních podmínek a výplat prostředků na základě výkonnosti. Ve vhodných případech se Komise snaží formálně řešit konkrétní výhrady, jež Účetní dvůr v této souvislosti vyjádřil, pomocí revizí příslušných smluv o financování. Zároveň se této otázce věnuje větší pozornost během procesu vzájemného hodnocení úřadu EuropeAid (Quality Support Group, skupina na podporu kvality), jež je věnován posuzování nových programů.

| 33. | Dalším zlepšením zaznamenaným v roce 2009 bylo to, že Komise zavedla nové pokyny pro rozpočtovou podporu nestabilních států. Tyto pokyny vyžadují, aby byly před poskytnutím rozpočtové podpory zavedeny určité základní prvky týkající se systémů řízení veřejných financí. Komise rovněž ustavila upravený finanční okruh, který stanoví logičtější sled finančních a provozních kontrol v procesu schvalování plateb. |
| --- | --- |

33.

Dalším zlepšením zaznamenaným v roce 2009 bylo to, že Komise zavedla nové pokyny pro rozpočtovou podporu nestabilních států. Tyto pokyny vyžadují, aby byly před poskytnutím rozpočtové podpory zavedeny určité základní prvky týkající se systémů řízení veřejných financí. Komise rovněž ustavila upravený finanční okruh, který stanoví logičtější sled finančních a provozních kontrol v procesu schvalování plateb.

| 33. | Komise vítá, že Účetní dvůr uznává tyto dva významné příspěvky k zajištění formalizovanějšího a strukturovanějšího poskytování rozpočtové podpory. |
| --- | --- |

33.

Monitorování a dohled

Delegace

| 34. | Účetní dvůr vyhodnotil monitorování a dohled prováděné delegacemi jako částečně účelné. |
| --- | --- |

34.

Účetní dvůr vyhodnotil monitorování a dohled prováděné delegacemi jako částečně účelné.

| 35. | Stejně jako v předchozích letech Účetní dvůr zjistil, že nedostatečná kapacita většiny vnitrostátních schvalujících osob v přijímajících zemích vede ke špatně zdokumentovaným a neúčelným kontrolám. Delegace často poskytují technickou pomoc k posílení této kapacity, často však s omezenými výsledky, buď z toho důvodu, že vnitrostátní schvalující osoby neplní své úkoly odpovídajícím způsobem, nebo z důvodu rozpočtových omezení či vysoké míry fluktuace pracovníků. |
| --- | --- |

35.

Stejně jako v předchozích letech Účetní dvůr zjistil, že nedostatečná kapacita většiny vnitrostátních schvalujících osob v přijímajících zemích vede ke špatně zdokumentovaným a neúčelným kontrolám. Delegace často poskytují technickou pomoc k posílení této kapacity, často však s omezenými výsledky, buď z toho důvodu, že vnitrostátní schvalující osoby neplní své úkoly odpovídajícím způsobem, nebo z důvodu rozpočtových omezení či vysoké míry fluktuace pracovníků.

| 35. | Kromě podpory a technické pomoci, jež delegace vnitrostátním schvalujícím osobám poskytují, vede EuropeAid každý rok velký počet školení pro pracovníky v kancelářích vnitrostátních schvalujících osob a na specializovaných ministerstvech. Obsáhlé informace o postupech jsou také dostupné na internetové stránce úřadu EuropeAid. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Audit Účetního dvora rovněž zjistil nedostatky ve finančních postupech a kontrolách, které zavedly prováděcí organizace a dohlížitelé:






  a) | slabé kontroly způsobilosti výdajů, nedostatky v předkládání podkladové dokumentace a jejím zajištění, slabé účetní kontroly, které nezajišťují správnou evidenci a vykazování výdajů nebo nebrání vzniku aritmetických chyb; |
| --- | --- | --- |

36.

Audit Účetního dvora rovněž zjistil nedostatky ve finančních postupech a kontrolách, které zavedly prováděcí organizace a dohlížitelé:

a)

slabé kontroly způsobilosti výdajů, nedostatky v předkládání podkladové dokumentace a jejím zajištění, slabé účetní kontroly, které nezajišťují správnou evidenci a vykazování výdajů nebo nebrání vzniku aritmetických chyb;

| b) | u některých stavebních zakázek nedostatečné kontroly faktur dodavatelů ze strany dohlížitelů. |
| --- | --- |

b)

u některých stavebních zakázek nedostatečné kontroly faktur dodavatelů ze strany dohlížitelů.

| 36. | Komise poznamenává, že kontrolní nástroje a postupy zavedené v posledních letech nesou ovoce. Nicméně slibuje, že bude nadále usilovat o odbornou přípravu pracovníků a šíření informací o řídicích a kontrolních nástrojích.







  a) | Komise předpokládá, že nástroj pro finanční řízení bude příjemcům poskytnut ke konci roku 2010. Hlavním účelem nástroje pro finanční řízení je poskytnout základní praktické pokyny ve snadno použitelném formátu, které příjemcům pomohou dodržet pravidla finančního řízení při činnostech vnější pomoci financovaných EK. |
| --- | --- | --- |

36.

a)

Komise předpokládá, že nástroj pro finanční řízení bude příjemcům poskytnut ke konci roku 2010. Hlavním účelem nástroje pro finanční řízení je poskytnout základní praktické pokyny ve snadno použitelném formátu, které příjemcům pomohou dodržet pravidla finančního řízení při činnostech vnější pomoci financovaných EK.

| 37. | Delegace si obecně byly těchto nedostatků vědomy a na uvedené kontroly se spoléhaly jen v omezené míře, například prováděly určité kontroly opakovaně, vyžadovaly povinné audity a audity vycházející z analýzy rizika nebo ověřování výdajů před finanční uzávěrkou projektů nebo zadávaly technické audity probíhajících zakázek na stavební práce. Delegace však podléhají rozpočtovým omezením, která často omezují jejich kapacitu k provádění určitých činností, jako je monitorování projektů na místě, odborná příprava a podpora řízení projektů. |
| --- | --- |

37.

Delegace si obecně byly těchto nedostatků vědomy a na uvedené kontroly se spoléhaly jen v omezené míře, například prováděly určité kontroly opakovaně, vyžadovaly povinné audity a audity vycházející z analýzy rizika nebo ověřování výdajů před finanční uzávěrkou projektů nebo zadávaly technické audity probíhajících zakázek na stavební práce. Delegace však podléhají rozpočtovým omezením, která často omezují jejich kapacitu k provádění určitých činností, jako je monitorování projektů na místě, odborná příprava a podpora řízení projektů.

| 37. | Delegace provádějí velký počet dalších kontrol, aby vyrovnaly slabiny vnitrostátních schvalujících útvarů. |
| --- | --- |

37.

Ústřední útvary úřadu EuropeAid

| 38. | Účetní dvůr vyhodnotil monitorování a dohled prováděné ústředními útvary úřadu EuropeAid jako účelné. |
| --- | --- |

38.

Účetní dvůr vyhodnotil monitorování a dohled prováděné ústředními útvary úřadu EuropeAid jako účelné.

| 39. | Audity zadané podle rámcové smlouvy poskytují cenné informace o nedostatcích, které ovlivňují systémy kontroly projektů, a o úrovni a povaze potenciálně nezpůsobilých výdajů. Ústřední útvary úřadu EuropeAid tyto výsledky každoročně analyzují a sledují u prováděcích organizací opatření přijatá na základě opakovaných zjištění; k těmto zjištěním patří chybějící nebo nedostatečná dokumentace a používání nesprávných postupů zadávání zakázek. Ústřední útvary úřadu EuropeAid konkrétně pracují na přípravě nástroje pro finanční řízení, jehož cílem je řešit příčiny chyb zvyšováním znalosti a pochopení pravidel finančního řízení u těchto prováděcích organizací. V roce 2009 provedly ústřední útvary úřadu EuropeAid 14 ověřovacích návštěv. Kromě toho geografická ředitelství prováděla z vlastního podnětu své vlastní návštěvy delegací. To vše vedlo k užitečné odborné přípravě a pomoci i k relevantním doporučením s cílem zlepšit vnitřní kontrolu v prověřovaných delegacích. |
| --- | --- |

39.

Audity zadané podle rámcové smlouvy poskytují cenné informace o nedostatcích, které ovlivňují systémy kontroly projektů, a o úrovni a povaze potenciálně nezpůsobilých výdajů. Ústřední útvary úřadu EuropeAid tyto výsledky každoročně analyzují a sledují u prováděcích organizací opatření přijatá na základě opakovaných zjištění; k těmto zjištěním patří chybějící nebo nedostatečná dokumentace a používání nesprávných postupů zadávání zakázek. Ústřední útvary úřadu EuropeAid konkrétně pracují na přípravě nástroje pro finanční řízení, jehož cílem je řešit příčiny chyb zvyšováním znalosti a pochopení pravidel finančního řízení u těchto prováděcích organizací. V roce 2009 provedly ústřední útvary úřadu EuropeAid 14 ověřovacích návštěv. Kromě toho geografická ředitelství prováděla z vlastního podnětu své vlastní návštěvy delegací. To vše vedlo k užitečné odborné přípravě a pomoci i k relevantním doporučením s cílem zlepšit vnitřní kontrolu v prověřovaných delegacích.

| 39. | Komise je potěšena, že Účetní dvůr oceňuje opatření přijatá úřadem EuropeAid v oblasti sledování opatření přijatých na základě auditů a v oblasti provádění monitorovacích návštěv. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Analýza, kterou ústřední útvary úřadu EuropeAid provedly u dvouletých zpráv delegací o řízení vnější pomoci, ukazuje, že nejčastějšími překážkami účelného provádění pomoci jsou vysoká fluktuace a obtíže při náboru pracovníků s odpovídající odbornou kvalifikací, a to zvláště v nestabilních zemích. Míra neobsazených pracovních míst v delegacích byla do evidence rizik úřadu EuropeAid zařazena jako kritické riziko pro rok 2010. |
| --- | --- |

40.

Analýza, kterou ústřední útvary úřadu EuropeAid provedly u dvouletých zpráv delegací o řízení vnější pomoci, ukazuje, že nejčastějšími překážkami účelného provádění pomoci jsou vysoká fluktuace a obtíže při náboru pracovníků s odpovídající odbornou kvalifikací, a to zvláště v nestabilních zemích. Míra neobsazených pracovních míst v delegacích byla do evidence rizik úřadu EuropeAid zařazena jako kritické riziko pro rok 2010.

| 40. | V prostředí nulového růstu pracovních míst Komise do roku 2013 řeší úřad EuropeAid personální záležitosti v delegacích aktivní politikou lidských zdrojů v mezích svých pravomocí. Otázka volných pracovních míst se týká hlavně smluvních zaměstnanců: nejde o vysokou fluktuaci jako takovou – je to spíše věc nalezení pracovníků s odpovídající odbornou kvalifikací. Jejich výběrem, který dříve řídilo ústředí, byli nyní pověřeni vedoucí delegací, aby se tento zdlouhavý proces zkrátil. Zároveň EuropeAid dále žádá o pravidelné poskytování nových rezervních seznamů s adekvátním počtem uchazečů, aby bylo možné provádět nábor pro všechny profily a pro všechny kategorie zemí. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Ústřední útvary úřadu EuropeAid monitorují problematiku dodržování požadavků prostřednictvím kontrol operací ex post. V roce 2009 se ústřední útvary rozhodly rozšířit rozsah těchto kontrol tak, aby s účinností od roku 2010 zahrnovaly dodržování dohod o financování a smluvních postupů. Úřad EuropeAid také hodlá v roce 2010 provést celkový přezkum svého přístupu, aby zkoumal možné způsoby dalšího zlepšení relevantnosti a účelnosti těchto kontrol, pokud jde o zkoumání správnosti příslušných operací i kvality kontrol ex ante prováděných schvalujícími osobami. |
| --- | --- |

41.

Ústřední útvary úřadu EuropeAid monitorují problematiku dodržování požadavků prostřednictvím kontrol operací ex post. V roce 2009 se ústřední útvary rozhodly rozšířit rozsah těchto kontrol tak, aby s účinností od roku 2010 zahrnovaly dodržování dohod o financování a smluvních postupů. Úřad EuropeAid také hodlá v roce 2010 provést celkový přezkum svého přístupu, aby zkoumal možné způsoby dalšího zlepšení relevantnosti a účelnosti těchto kontrol, pokud jde o zkoumání správnosti příslušných operací i kvality kontrol ex ante prováděných schvalujícími osobami.

Externí audity

| 42. | Účetní dvůr vyhodnotil externí audity jako účelné, pokud jde o ústřední útvary úřadu EuropeAid, a jako částečně účelné, pokud jde o delegace. |
| --- | --- |

42.

Účetní dvůr vyhodnotil externí audity jako účelné, pokud jde o ústřední útvary úřadu EuropeAid, a jako částečně účelné, pokud jde o delegace.

| 43. | Audit, který provedl Účetní dvůr, zjistil, že řízení externích auditů se v roce 2009 významně zlepšilo. Roční plány auditu byly připravovány na základě strukturovaného posouzení rizik v souladu s pokyny úřadu EuropeAid. Audity byly prováděny včas a míra plnění konsolidovaného ročního plánu auditu se oproti předchozím letům zlepšila. |
| --- | --- |

43.

Audit, který provedl Účetní dvůr, zjistil, že řízení externích auditů se v roce 2009 významně zlepšilo. Roční plány auditu byly připravovány na základě strukturovaného posouzení rizik v souladu s pokyny úřadu EuropeAid. Audity byly prováděny včas a míra plnění konsolidovaného ročního plánu auditu se oproti předchozím letům zlepšila.

| 44. | Bylo náležitě použito nové zadání auditů, které bylo přijato v říjnu 2007, což podpořilo standardizovanější koncepci auditu. V případech, které Účetní dvůr prověřoval, byla na základě závěrů auditu přijata opatření, zejména pokud jde o finanční opravu nezpůsobilých částek prostřednictvím částek zpět získaných a odpočtů z následných nebo konečných plateb. Plný účinek zlepšeného zadání auditu však v roce 2009 dosud nebyl patrný, protože mnoho závěrečných zpráv o auditu stále vycházelo z předešlého zadání, jež bylo méně přesné, zvláště z hlediska formulace výroku auditora. |
| --- | --- |

44.

Bylo náležitě použito nové zadání auditů, které bylo přijato v říjnu 2007, což podpořilo standardizovanější koncepci auditu. V případech, které Účetní dvůr prověřoval, byla na základě závěrů auditu přijata opatření, zejména pokud jde o finanční opravu nezpůsobilých částek prostřednictvím částek zpět získaných a odpočtů z následných nebo konečných plateb. Plný účinek zlepšeného zadání auditu však v roce 2009 dosud nebyl patrný, protože mnoho závěrečných zpráv o auditu stále vycházelo z předešlého zadání, jež bylo méně přesné, zvláště z hlediska formulace výroku auditora.

| 44. | V roce 2009 bylo více než 95 % zpráv o auditu zpracovaných rámcovými dodavateli předloženo ve formátu „po 1. říjnu 2007“ oproti asi 40 % v roce 2008 (viz poznámka pod čarou 38 v oddíle 3.1.2.1.2. výroční zprávy o činnosti). |
| --- | --- |

44.

| 45. | Řada oblastí stále vyžaduje zlepšení. Personální omezení podvazují schopnost delegací zahajovat audity prováděné na základě analýzy rizika, protože přednost je dávána povinným auditům. Tato omezení mají nepříznivý dopad i na délku procesu schvalování auditu, což s sebou nese riziko, že nezpůsobilé výdaje již nebude možné získat zpět. |
| --- | --- |

45.

Řada oblastí stále vyžaduje zlepšení. Personální omezení podvazují schopnost delegací zahajovat audity prováděné na základě analýzy rizika, protože přednost je dávána povinným auditům. Tato omezení mají nepříznivý dopad i na délku procesu schvalování auditu, což s sebou nese riziko, že nezpůsobilé výdaje již nebude možné získat zpět.

| 45. | I když je pravda, že personální omezení mohou mít nepříznivý dopad na délku procesu schvalování auditu, musí být převážná většina zpráv obdržena předtím, než Komise uskuteční konečnou platbu. Riziko, že finanční prostředky již nebude možné získat zpět, je tudíž velice nízké.

  V roce 2009 úřad EuropeAid pokračoval ve svém úsilí v oblasti auditu a uspořádal šest školení o ERF pro 15 delegací, kterých se zúčastnilo 180 pracovníků delegací a 220 externích pracovníků (pracovníci z kanceláří schvalujících osob a z ministerstev, vedoucí projektů, nevládní organizace a auditorské firmy). |
| --- | --- |

45.

V roce 2009 úřad EuropeAid pokračoval ve svém úsilí v oblasti auditu a uspořádal šest školení o ERF pro 15 delegací, kterých se zúčastnilo 180 pracovníků delegací a 220 externích pracovníků (pracovníci z kanceláří schvalujících osob a z ministerstev, vedoucí projektů, nevládní organizace a auditorské firmy).

| 46. | Systém CRIS Audit zvýšil schopnost úřadu EuropeAid monitorovat auditní činnosti i shromažďovat a analyzovat zjištění a doporučení auditu a přijímat na jejich základě opatření. Podobně jako v předchozích letech (22) a přes upomínky ze strany ústředních útvarů úřadu EuropeAid a aktualizované pokyny však ne všechny delegace evidují údaje včas a v úplnosti; to ovlivňuje spolehlivost souhrnných údajů používaných jako informace k řízení, například údajů o povaze výroků auditora a míře nezpůsobilých výdajů. Kromě toho systém CRIS Audit neposkytuje vždy přesné údaje o nákladech na audity, ani není navržen k poskytování informací o finančních opravách provedených v důsledku auditů. Proto úřad EuropeAid dosud potenciálu tohoto nástroje nevyužívá v plné míře, zejména pro zajištění nákladové efektivity strategie auditu úřadu. |
| --- | --- |

46.

Systém CRIS Audit zvýšil schopnost úřadu EuropeAid monitorovat auditní činnosti i shromažďovat a analyzovat zjištění a doporučení auditu a přijímat na jejich základě opatření. Podobně jako v předchozích letech (22) a přes upomínky ze strany ústředních útvarů úřadu EuropeAid a aktualizované pokyny však ne všechny delegace evidují údaje včas a v úplnosti; to ovlivňuje spolehlivost souhrnných údajů používaných jako informace k řízení, například údajů o povaze výroků auditora a míře nezpůsobilých výdajů. Kromě toho systém CRIS Audit neposkytuje vždy přesné údaje o nákladech na audity, ani není navržen k poskytování informací o finančních opravách provedených v důsledku auditů. Proto úřad EuropeAid dosud potenciálu tohoto nástroje nevyužívá v plné míře, zejména pro zajištění nákladové efektivity strategie auditu úřadu.

| 46. | Delegacím je pravidelně, mj. během seminářů o auditu a školení, připomínána nutnost včas aktualizovat údaje v systému CRIS Audit. Kdykoliv je od února 2010 podepsána smlouva o auditu (zakázka CRIS), datum podpisu se automaticky převede do systému CRIS Audit. Také obrazovka s novými výsledky je úplnější, snáze se vyplňuje a audit nelze uzavřít, není-li toto pole vyplněno. To zahrnuje výrok auditora a částku nezpůsobilých výdajů. Informace o inkasních příkazech vystavených na základě auditů jsou zahrnuty v modulu CRIS Recovery Order. Lze uvažovat o určitých zlepšeních, pokud jde o konsolidaci, ale ta by vyžadovala další vývoj informačních technologií. V době konečné platby jsou dostupné informace o částce konečných zjištěných a opravených nezpůsobilých výdajů. V roce 2009 představovala 0,7 % hodnoty fakturovaných částek. |
| --- | --- |

46.

Interní audit

| 47. | Účetní dvůr vyhodnotil interní audit jako částečně účelný. |
| --- | --- |

47.

Účetní dvůr vyhodnotil interní audit jako částečně účelný.

| 47. | Komise se domnívá, že oddělení interního auditu (IAC) GŘ AIDCO navzdory narušení své provozní kapacity v roce 2009 pracovalo účelně. Přestože oddělení IAC nemělo mezi 1. červencem a 15. listopadem vedoucího, dokončilo 9 auditů následných opatření (oproti 8 plánovaným). Co se týče nových auditů, byla v roce 2009 ze čtyř auditů plánovaných na tento rok předložena jedna závěrečná zpráva o auditu a dvě předlohy zpráv o auditu (což podle metodiky útvaru interního auditu odpovídá 85 % závěrečné zprávy o auditu). |
| --- | --- |

47.

| 48. | Oddělení interního auditu (IAC) pracovalo v souladu se svým cílem, kterým je poskytovat generálnímu řediteli ujištění ve věci účelnosti a efektivnosti postupů řízení rizik, kontroly a vnitřní správy. Jeho provozní kapacita však byla významně narušena v důsledku nedostatku pracovníků, který oddělení nemohlo ovlivnit, včetně toho, že po většinu roku nemělo oddělení vedoucího. Z těchto důvodů nebylo oddělení IAC v plné míře schopno provádět svůj plán činnosti na rok 2009. Ve své zprávě o druhém auditu následných opatření ve věci ověření postupů sebehodnocení oddělení interního auditu úřadu EuropeAid útvar interního auditu znovu zmiňuje značný čas, který vedení úřadu EuropeAid potřebovalo na to, aby reagovalo na doporučení IAC. |
| --- | --- |

48.

Oddělení interního auditu (IAC) pracovalo v souladu se svým cílem, kterým je poskytovat generálnímu řediteli ujištění ve věci účelnosti a efektivnosti postupů řízení rizik, kontroly a vnitřní správy. Jeho provozní kapacita však byla významně narušena v důsledku nedostatku pracovníků, který oddělení nemohlo ovlivnit, včetně toho, že po většinu roku nemělo oddělení vedoucího. Z těchto důvodů nebylo oddělení IAC v plné míře schopno provádět svůj plán činnosti na rok 2009. Ve své zprávě o druhém auditu následných opatření ve věci ověření postupů sebehodnocení oddělení interního auditu úřadu EuropeAid útvar interního auditu znovu zmiňuje značný čas, který vedení úřadu EuropeAid potřebovalo na to, aby reagovalo na doporučení IAC.

Spolehlivost prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu

| 49. | Výsledky přezkumu prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu jsou shrnuty v
  příloze 3
  . |
| --- | --- |

49.

Výsledky přezkumu prohlášení vedoucích pracovníků Komise k auditu jsou shrnuty v
  příloze 3
  .

| 50. | Výroční zpráva o činnosti poskytuje věrný obraz provádění a výsledků jednotlivých zavedených systémů dohledu a kontroly. Je jasná a má výpovědní hodnotu, zejména díky použití kvantitativních ukazatelů. Uvádí, že vzhledem ke koncepci a výsledkům soustavy víceletých kontrol není úřad EuropeAid přesvědčen o tom, že si míra zbytkových chyb v jeho portfoliu zasluhuje výhradu v prohlášení generálního ředitele o věrohodnosti (23). Na podporu tohoto tvrzení však neposkytuje důkazy. Vzhledem k tomu, že chybí klíčový ukazatel odhadovaného finančního dopadu zbytkových chyb po provedení všech kontrol ex ante a ex post
   (24), není úřad EuropeAid schopen prokázat, že finanční dopad nedostatků a chyb je i nadále pod stanovenými kritérii významnosti. |
| --- | --- |

50.

Výroční zpráva o činnosti poskytuje věrný obraz provádění a výsledků jednotlivých zavedených systémů dohledu a kontroly. Je jasná a má výpovědní hodnotu, zejména díky použití kvantitativních ukazatelů. Uvádí, že vzhledem ke koncepci a výsledkům soustavy víceletých kontrol není úřad EuropeAid přesvědčen o tom, že si míra zbytkových chyb v jeho portfoliu zasluhuje výhradu v prohlášení generálního ředitele o věrohodnosti (23). Na podporu tohoto tvrzení však neposkytuje důkazy. Vzhledem k tomu, že chybí klíčový ukazatel odhadovaného finančního dopadu zbytkových chyb po provedení všech kontrol ex ante a ex post
   (24), není úřad EuropeAid schopen prokázat, že finanční dopad nedostatků a chyb je i nadále pod stanovenými kritérii významnosti.

| 50. | Komise je přesvědčena, že kvalitativní a kvantitativní ukazatele uvedené ve čtyřech hlavních prvcích „věrohodnosti“ výroční zprávy o činnosti jsou skutečně důkazem na podporu prohlášení generálního ředitele o přiměřené věrohodnosti. EuropeAid nicméně uznává, že lze dále pracovat na vývoji specifických ukazatelů v souvislosti s rámcem víceletých kontrol, a v roce 2010 byla zahájena práce na posouzení možných metodik pro odhadovaný finanční dopad zbytkových chyb. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Pokud jde o rozpočtový rok 2009, generální ředitel úřadu EuropeAid prohlásil, že získal přiměřenou jistotu, že stávající kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky ohledně správnosti operací. Audit Účetního dvora toto tvrzení nepotvrzuje. Auditem bylo zjištěno, že systémy úřadu EuropeAid byly částečně účelné a že platby celkově obsahovaly významné chyby; zatímco platby provedené z ERF neobsahovaly významné chyby, platby provedené úřadem EuropeAid ze souhrnného rozpočtu Společenství pro vnější vztahy a rozvoj významné chyby obsahovaly (25). Účetní dvůr konstatuje, že prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení, pokud jde o správnost. |
| --- | --- |

51.

Pokud jde o rozpočtový rok 2009, generální ředitel úřadu EuropeAid prohlásil, že získal přiměřenou jistotu, že stávající kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky ohledně správnosti operací. Audit Účetního dvora toto tvrzení nepotvrzuje. Auditem bylo zjištěno, že systémy úřadu EuropeAid byly částečně účelné a že platby celkově obsahovaly významné chyby; zatímco platby provedené z ERF neobsahovaly významné chyby, platby provedené úřadem EuropeAid ze souhrnného rozpočtu Společenství pro vnější vztahy a rozvoj významné chyby obsahovaly (25). Účetní dvůr konstatuje, že prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení, pokud jde o správnost.

Závěry a doporučení

| 52. | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že účetní závěrka ERF za rozpočtový rok 2009 ve všech významných ohledech věrně zobrazuje finanční situaci Evropských rozvojových fondů a výsledky jejich činností a peněžní toky za daný rok v souladu s ustanoveními finančního nařízení a s účetními pravidly, která přijal jejich účetní. Účetní dvůr upozorňuje na připomínky uvedené v bodech 17 a 18 ohledně částek záruk. |
| --- | --- |

52.

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že účetní závěrka ERF za rozpočtový rok 2009 ve všech významných ohledech věrně zobrazuje finanční situaci Evropských rozvojových fondů a výsledky jejich činností a peněžní toky za daný rok v souladu s ustanoveními finančního nařízení a s účetními pravidly, která přijal jejich účetní. Účetní dvůr upozorňuje na připomínky uvedené v bodech 17 a 18 ohledně částek záruk.

| 53. | Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že v rozpočtovém roce 2009:






  a) | příjmy ERF nebyly ve významném rozsahu zatíženy chybami; |
| --- | --- | --- |

53.

Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že v rozpočtovém roce 2009:

a)

příjmy ERF nebyly ve významném rozsahu zatíženy chybami;

| b) | závazky ERF nebyly ve významném rozsahu zatíženy chybami, avšak obsahovaly významný počet nevyčíslitelných chyb a |
| --- | --- |

b)

závazky ERF nebyly ve významném rozsahu zatíženy chybami, avšak obsahovaly významný počet nevyčíslitelných chyb a

| c) | platby ERF nebyly ve významném rozsahu zatíženy chybami. Obsahovaly však četné nevyčíslitelné chyby. |
| --- | --- |

c)

platby ERF nebyly ve významném rozsahu zatíženy chybami. Obsahovaly však četné nevyčíslitelné chyby.

| 54. | Jak již bylo uvedeno ve výroční zprávě Účetního dvora k ERF za rozpočtový rok 2008 (26), úřad EuropeAid stanovil komplexní kontrolní strategii. V roce 2009 úřad EuropeAid nadále podstatně zkvalitňoval koncepci a provádění svých systémů dohledu a kontroly, v některých oblastech však přetrvávají nedostatky. Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že systémy dohledu a kontroly úřadu EuropeAid byly z hlediska zajišťování správnosti plateb částečně účelné. V této souvislosti je třeba zvážit následující doporučení: |
| --- | --- |

54.

Jak již bylo uvedeno ve výroční zprávě Účetního dvora k ERF za rozpočtový rok 2008 (26), úřad EuropeAid stanovil komplexní kontrolní strategii. V roce 2009 úřad EuropeAid nadále podstatně zkvalitňoval koncepci a provádění svých systémů dohledu a kontroly, v některých oblastech však přetrvávají nedostatky. Na základě svého auditu dospěl Účetní dvůr k závěru, že systémy dohledu a kontroly úřadu EuropeAid byly z hlediska zajišťování správnosti plateb částečně účelné. V této souvislosti je třeba zvážit následující doporučení:

| 54. | Úřad EuropeAid své kontroly připravil tak, aby pokrývaly celou dobu trvání jeho víceletých projektů. Domnívá se, že tyto systémy dohledu a kontroly jsou účelné a že se rok od roku výrazně zlepšují, což se projevuje ve zvýšení podílu zcela správných plateb, jež Účetní dvůr ve svém vzorku zjistil. Doporučení Účetního dvora z minulých let byla provedena a Účetní dvůr mnohá tato zlepšení uznal, což vedlo k tomu, že významné prvky klíčových systémů kontroly byly hodnoceny jako „účelné“. |
| --- | --- |

54.

| a) | úřad EuropeAid by měl v rámci svého plánovaného přezkumu celkové kontrolní strategie úřadu vypracovat klíčový ukazatel odhadovaného finančního dopadu zbytkových chyb po provedení všech kontrol ex ante a ex post vycházející například z přezkumu reprezentativního statistického vzorku uzavřených projektů; |
| --- | --- |

a)

úřad EuropeAid by měl v rámci svého plánovaného přezkumu celkové kontrolní strategie úřadu vypracovat klíčový ukazatel odhadovaného finančního dopadu zbytkových chyb po provedení všech kontrol ex ante a ex post vycházející například z přezkumu reprezentativního statistického vzorku uzavřených projektů;

| a) | Komise zahájila práci na posouzení možných metodik pro vypracování klíčového ukazatele odhadovaného finančního dopadu zbytkových chyb v roce 2010, jak je uvedeno v odpovědích Komise na výroční zprávu za rok 2008. |
| --- | --- |

a)

| b) | v rámci tohoto přezkumu by úřad EuropeAid měl posoudit nákladovou efektivitu různých kontrol, zejména systému pro kontroly operací ex post; |
| --- | --- |

b)

v rámci tohoto přezkumu by úřad EuropeAid měl posoudit nákladovou efektivitu různých kontrol, zejména systému pro kontroly operací ex post;

| b) | Počátkem roku 2010 Komise zahájila práci na přezkumu své kontrolní strategie, jak je uvedeno v odpovědích Komise na výroční zprávu za rok 2008. V roce 2010 Komise vypracuje sdělení o přijatelném riziku výskytu chyb v oblasti vnější pomoci. |
| --- | --- |

b)

| c) | úřad EuropeAid by měl dokončit a šířit nástroj pro finanční řízení zaměřený na vysoké přirozené riziko chyb na úrovni prováděcích organizací, dodavatelů a příjemců, s cílem zajistit přiměřené znalosti finančního řízení a pravidel způsobilosti; |
| --- | --- |

c)

úřad EuropeAid by měl dokončit a šířit nástroj pro finanční řízení zaměřený na vysoké přirozené riziko chyb na úrovni prováděcích organizací, dodavatelů a příjemců, s cílem zajistit přiměřené znalosti finančního řízení a pravidel způsobilosti;

| c) | Nástroj pro finanční řízení bude dokončen v roce 2010 a otázky vznesené Účetním dvorem budou náležitě zváženy. |
| --- | --- |

c)

| d) | úřad EuropeAid by měl i nadále usilovat o to, aby delegace evidovaly údaje v systému CRIS Audit v úplnosti a včas; |
| --- | --- |

d)

úřad EuropeAid by měl i nadále usilovat o to, aby delegace evidovaly údaje v systému CRIS Audit v úplnosti a včas;

| d) | EuropeAid bude i nadále usilovat o to, aby údaje v systému CRIS Audit byly evidovány přesně a včas. |
| --- | --- |

d)

| e) | koncepce systému CRIS Audit by měla být upravena tak, aby systém poskytoval informace o částkách konečných nezpůsobilých výdajů a o finančních opravách provedených po dokončení procesu schvalování auditu u auditovaného subjektu. |
| --- | --- |

e)

koncepce systému CRIS Audit by měla být upravena tak, aby systém poskytoval informace o částkách konečných nezpůsobilých výdajů a o finančních opravách provedených po dokončení procesu schvalování auditu u auditovaného subjektu.

| e) | Částka nezpůsobilých výdajů musí být v systému CRIS Audit uvedena před uzavřením záznamu o auditu (od února 2010 je vyplnění tohoto pole povinné). Informace o inkasních příkazech vystavených na základě auditů jsou zahrnuty v modulu CRIS Recovery Order. Lze uvažovat o určitých zlepšeních, pokud jde o konsolidaci. To by však vyžadovalo další vývoj informačních technologií. Jsou dostupné informace o částce informace o částce konečných zjištěných a opravených nezpůsobilých výdajů. V roce 2009 představovala 0,7 % hodnoty fakturovaných částek. |
| --- | --- |

e)

| 55. | Co se týče rozpočtové podpory, Účetní dvůr doporučuje následující: |
| --- | --- |

55.

Co se týče rozpočtové podpory, Účetní dvůr doporučuje následující:

55.

| a) | úřad EuropeAid by měl zajistit, aby konkrétní podmínky pro variabilní tranše na základě výkonnosti jasně určovaly ukazatele, cíle, metody výpočtu a zdroje pro ověření; |
| --- | --- |

a)

úřad EuropeAid by měl zajistit, aby konkrétní podmínky pro variabilní tranše na základě výkonnosti jasně určovaly ukazatele, cíle, metody výpočtu a zdroje pro ověření;

| a) | Komise uznává význam větší přísnosti při vymezování cílů, metod výpočtu a zdrojů pro ověření v souvislosti s výkonností. Této otázce se věnuje větší pozornost během procesu vzájemného hodnocení úřadu EuropeAid (Quality Support Group, skupina napodporu kvality) zaměřeného na posuzování nových programů. |
| --- | --- |

a)

| b) | úřad EuropeAid by měl zajistit, aby zprávy delegací strukturovaně a formalizovaně prokazovaly pokrok v řízení veřejných financí na základě jasného stanovení kritérií, podle nichž měl být pokrok posuzován (tzn. výsledků, kterých měla přijímající vláda v dotčeném období dosáhnout), a uváděly dosažený pokrok a důvody, proč reformní program případně nebyl prováděn podle plánu. |
| --- | --- |

b)

úřad EuropeAid by měl zajistit, aby zprávy delegací strukturovaně a formalizovaně prokazovaly pokrok v řízení veřejných financí na základě jasného stanovení kritérií, podle nichž měl být pokrok posuzován (tzn. výsledků, kterých měla přijímající vláda v dotčeném období dosáhnout), a uváděly dosažený pokrok a důvody, proč reformní program případně nebyl prováděn podle plánu.

| b) | Komise vypracovala revidovaný rámec pro sledování pokroku v řízení veřejných financí a pro podávání zpráv o tomto pokroku, který se zaměřuje na výsledky dosažené v porovnání s původními základními očekáváními. Tento revidovaný formát byl dokončen v červnu 2010 a zprávy jednotlivých zemí, které použijí revidovaný přístup, budou představovat základ, podle nějž bude posuzována způsobilost k vyplacení prostředků pro zbytek roku 2010 a dále. |
| --- | --- |

b)

---

(1)  Viz kapitola 6 výroční zprávy Účetního dvora o plnění rozpočtu za rok 2009.

(2)  Odpovídající 0,9 % plateb v roce 2009.

(3)  Viz články 118, 125 a 134 nařízení Rady (ES) č. 215/2008 ze dne 18. února 2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond (Úř. věst. L 78, 19.3.2008, s. 1).Ve svém stanovisku č. 9/2007 k návrhu tohoto nařízení (Úř. věst. C 23, 28.1.2008) Účetní dvůr zdůraznil, že tato ustanovení snižují rozsah pravomocí Evropského parlamentu při udělování absolutoria.

(4)  Pravidla pro audit těchto operací Účetním dvorem stanoví trojstranná dohoda mezi EIB, Komisí a Účetním dvorem (článek 134 výše uvedeného finančního nařízení ze dne 18. února 2008 pro desátý ERF).

(5)  Články 21 až 29 finančního nařízení pro desátý ERF.

(6)  Madagaskar, Mauritánie, Niger a Guinea Conakry.

(7)  Súdán a Rovníková Guinea.

(8)  Malawi, Haiti, Konžská demokratická republika a Etiopie.

(9)  Články 118 až 124.

(10)  Konsolidované finanční výkazy obsahují rozvahu, výkaz výsledku hospodaření, tabulku peněžních toků a přehled pohledávek evropských rozvojových fondů.

(11)  Podle článků 2, 3, 4, čl. 125 odst. 4 a článku 134 finančního nařízení pro 10. ERF se toto prohlášení o věrohodnosti nevztahuje na tu část zdrojů ERF, kterou spravuje EIB na vlastní odpovědnost.

(12)  Vedení na úrovni Komise zahrnuje členy orgánu, pověřené schvalující osoby a dále pověřené schvalující osoby, účetního a vedoucí pracovníky finančního, auditního a kontrolního oddělení. Na úrovni přijímajících států zahrnuje vedení vnitrostátní schvalující osoby, účetní, platební střediska a vedoucí pracovníky prováděcích organizací.

(13)  Účetní pravidla, která přijal účetní ERF, vycházejí z mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor (International Public Sector Accounting Standards – IPSAS), vydávaných Mezinárodní federací účetních (International Federation of Accountants – IFAC), a nejsou-li k dispozici, pak mezinárodními účetními standardy (International Accounting Standards – IAS) / mezinárodními standardy finančního výkaznictví (International Financial Reporting Standards – IFRS), vydávanými Radou pro mezinárodní účetní standardy (International Accounting Standards Board – IASB). V souladu s finančním nařízením se konsolidovaná účetní závěrka za rozpočtový rok 2009 sestavuje na základě těchto účetních pravidel, která přijal účetní ERF a kterými se zásady akruálního účetnictví přizpůsobují specifickému prostředí Společenství; oproti tomu konsolidované zprávy o plnění ERF i nadále vycházejí především z pohybů hotovosti.

(14)  Viz článek 122 finančního nařízení ze dne 18. února 2008 pro 10. ERF: „finanční výkazy zahrnují rozvahu, výsledovku, výkaz peněžních toků a přehled pohledávek ERF“.

(15)  Viz článek 123 finančního nařízení ze dne 18. února 2008 pro 10. ERF: „zprávy o finančním plnění obsahují tabulky popisující rozpočtové prostředky, závazky a platby“.

(16)  Např.: druh smlouvy, data počátku a konce smlouvy.

(17)  Bod 15 (Úř. věst. C 269, 10.11.2009).

(18)  Viz body 28 a 29 zvláštní zprávy č. 2/2005 k rozpočtové pomoci z ERF v zemích Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT) (Úř. věst C 249, 7.10.2005).

(19)  Účetní dvůr stanoví práh významnosti na 2 %.

(20)  Vyjma předvstupní pomoci, pomoci pro oblast západního Balkánu, humanitární pomoci, makrofinanční pomoci, společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) a mechanismu rychlé reakce.

(21)  Bod 46.

(22)  Bod 39 výroční zprávy o ERF za rok 2008.

(23)  Strana 56.

(24)  Viz body 29 a 54 výroční zprávy Účetního dvora o ERF za rok 2008.

(25)  Viz kapitola 6 výroční zprávy Účetního dvora o plnění rozpočtu za rok 2009.

(26)  Bod 55.

(27)  Hrubé platby kromě zpětně získaných částek.

(28)  Součty individuálních a souhrnných závazků obsahují zrušené závazky.

Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě údajů AIDCO DataWarehouse.

(29)  Původní přidělené prostředky do 8., 9. a 10. ERF, spolufinancování, úroky, různé zdroje, převody z předchozích ERF a migrační úpravy.

(30)  V procentech zdrojů.

(31)  Záporné částky odpovídají zrušeným závazkům.

(32)  Čisté platby po zpětně získaných částkách.

Zdroj: Účetní dvůr, zpracováno na základě zpráv o finančním plnění ERF a účetní závěrky k 31. prosinci 2009.

---

PŘÍLOHA 1

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ OPERACÍ V RÁMCI EVROPSKÝCH ROZVOJOVÝCH FONDŮ

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Projekty | Rozpočtová podpora | Celkem |
| VELIKOST A STRUKTURA VZORKU |
| Souhrnné závazky: | 40 | 10 | 50 | 45 | 60 |
| Operace celkem (z toho): | 150 | 20 | 170 | 170 | 148 |
| | Zálohy | 0 | 0 | 0 | 40 | 0 |
| | Průběžné/konečné platby | 150 | 20 | 170 | 130 | 148 |
| VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ |
| ( % podíl a počet operací) |
| Operace nezatížené chybami | 80 % | {120} | 65 % | {13} | 78 % | {133} | 76 % | 63 % |
| Operace zatížené chybami | 20 % | {30} | 35 % | {7} | 22 % | {37} | 24 % | 37 % |
| ANALÝZA OPERACÍ ZATÍŽENÝCH CHYBAMI |
| ( % podíl a počet operací) |
| Analýza operací podle typu chyb |
| Nevyčíslitelné chyby | 57 % | {17} | 100 % | {7} | 65 % | {24} | 61 % | 49 % |
| Vyčíslitelné chyby | 43 % | {13} | 0 % | {0} | 35 % | {13} | 39 % | 51 % |
| zahrnují: | způsobilost | 23 % | {3} | 0 % | {0} | 23 % | {3} | 44 % | 68 % |
| výskyt | 23 % | {3} | 0 % | {0} | 23 % | {3} | 38 % | 21 % |
| přesnost | 54 % | {7} | 0 % | {0} | 54 % | {7} | 19 % | 11 % |
| ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB |
| Nejpravděpodobnější míra chyb: | | |
| < 2 % | X | | |
| 2 % až 5 % | | X | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

Projekty

Rozpočtová podpora

Celkem

VELIKOST A STRUKTURA VZORKU

Souhrnné závazky:

40

10

50

45

60

Operace celkem (z toho):

150

20

170

170

148

Zálohy

0

0

0

40

0

Průběžné/konečné platby

150

20

170

130

148

VÝSLEDKY TESTOVÁNÍ

( % podíl a počet operací)

Operace nezatížené chybami

80 %

{120}

65 %

{13}

78 %

{133}

76 %

63 %

Operace zatížené chybami

20 %

{30}

35 %

{7}

22 %

{37}

24 %

37 %

ANALÝZA OPERACÍ ZATÍŽENÝCH CHYBAMI

( % podíl a počet operací)

Analýza operací podle typu chyb

Nevyčíslitelné chyby

57 %

{17}

100 %

{7}

65 %

{24}

61 %

49 %

Vyčíslitelné chyby

43 %

{13}

0 %

{0}

35 %

{13}

39 %

51 %

zahrnují:

způsobilost

23 %

{3}

0 %

{0}

23 %

{3}

44 %

68 %

výskyt

23 %

{3}

0 %

{0}

23 %

{3}

38 %

21 %

přesnost

54 %

{7}

0 %

{0}

54 %

{7}

19 %

11 %

ODHADOVANÝ DOPAD VYČÍSLITELNÝCH CHYB

Nejpravděpodobnější míra chyb:

< 2 %

X

2 % až 5 %

X

X

> 5 %

---

PŘÍLOHA 2

VÝSLEDKY PROVĚRKY SYSTÉMŮ V RÁMCI EVROPSKÝCH ROZVOJOVÝCH FONDŮ A ROZVOJOVÉ POMOCI ZE SOUHRNNÉHO ROZPOČTU

Posouzení vybraných systémů dohledu a kontroly

| Systém | Kontroly ex ante | Monitorování a dohled | Externí audity | Interní audity | Celkové posouzení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ústřední útvary úřadu EuropeAid | | | | | |
| Delegace | | | | – | |

Systém

Kontroly ex ante

Monitorování a dohled

Externí audity

Interní audity

Celkové posouzení

Ústřední útvary úřadu EuropeAid

Delegace

–

Celkové posouzení systémů dohledu a kontroly

| Celkové posouzení | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Celkové posouzení

2009

2008

2007

Legenda

| | Účelné |
| --- | --- |
| | Částečně účelné |
| | Neúčelné |
| – | Irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno |

Účelné

Částečně účelné

Neúčelné

–

Irelevantní: nelze použít nebo nebylo posuzováno

---

PŘÍLOHA 3

VÝSLEDKY PŘEZKUMU PROHLÁŠENÍ VEDOUCÍCH PRACOVNÍKŮ KOMISE K AUDITU V OBLASTI EVROPSKÝCH ROZVOJOVÝCH FONDŮ A ROZVOJOVÉ POMOCI ZE SOUHRNNÉHO ROZPOČTU

| Hlavní zúčastněná GŘ | Povaha prohlášení generálního ředitele (1) | Vyjádřené výhrady | Připomínky Účetního dvora | Celkové posouzení spolehlivosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AIDCO | bez výhrad | – | Úřad EuropeAid zavedl komplexní kontrolní strategii a nadále podstatně zkvalitňoval podobu a provádění svých systémů dohledu a kontroly. Audit Účetního dvora však zjistil, že u některých kontrol přetrvávají nedostatky a že platby obsahovaly významné chyby. | B |
| A: | prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |

Hlavní zúčastněná GŘ

Povaha prohlášení generálního ředitele (1)

Vyjádřené výhrady

Připomínky Účetního dvora

Celkové posouzení spolehlivosti

AIDCO

bez výhrad

–

Úřad EuropeAid zavedl komplexní kontrolní strategii a nadále podstatně zkvalitňoval podobu a provádění svých systémů dohledu a kontroly. Audit Účetního dvora však zjistil, že u některých kontrol přetrvávají nedostatky a že platby obsahovaly významné chyby.

B

A:

prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| B: | prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

B:

prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| C: | prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

C:

prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

---

(1)  Z prohlášení o věrohodnosti generálního ředitele vyplývá, že generální ředitel má přiměřenou jistotu, že zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky ohledně správnosti operací.

| A: | prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

A:

prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| B: | prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

B:

prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti představují částečně věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

| C: | prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti. |
| --- | --- |

C:

prohlášení generálního ředitele a výroční zpráva o činnosti nepředstavují věrné posouzení finančního řízení ve vztahu ke správnosti.

---

PŘÍLOHA 4

KONTROLA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH V NÁVAZNOSTI NA KLÍČOVÉ PŘIPOMÍNKY UVEDENÉ V PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI

| | Připomínka Účetního dvora | Analýza Účetního dvora | Doporučení Účetního dvora | Odpověď Komise |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Existuje prostor pro jasnější závěry popisující, jak výsledky různých kontrol přispívají k jistotě generálního ředitele, a rovněž prostor pro přípravu klíčového ukazatele odhadovaného finančního dopadu zbytkových chyb po provedení všech kontrol ex ante a ex post. (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 54) | Výroční zpráva o činnosti za rok 2009 poskytuje věrný obraz provádění a výsledků zavedených systémů dohledu a kontroly. Je jasná a má výpovědní hodnotu, zejména díky použití kvantitativních ukazatelů. Zpráva však jasně neprokazuje, že výsledky různých kontrol přispívají k přiměřené jistotě generálního ředitele ohledně toho, že finanční dopad nedostatků a chyb je i nadále pod stanovenými kritérii významnosti. | Úřad EuropeAid by měl v rámci svého plánovaného přezkumu obecné kontrolní strategie úřadu vypracovat klíčový ukazatel odhadovaného finančního dopadu zbytkových chyb po provedení všech kontrol ex ante a ex post. | Komise v roce 2010 začala zvažovat možné metodiky pro vypracování klíčového ukazatele odhadovaného finančního dopadu zbytkových chyb, jak je uvedeno v odpovědích Komise na výroční zprávu za rok 2008. |
| 2. | Kontroly ex ante by se měly zlepšit tím, že se zaměří na hlavní rizika. (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 55 písm. a)) | Přetrvávají nedostatky ověření prováděných ohledně způsobilosti výdajů, výpočtu nárokovaných částek a dostupnosti požadované podkladové dokumentace. | Úřad EuropeAid by měl dokončit a rozšířit nástroj pro finanční řízení zaměřený na vysoké přirozené riziko chyb na úrovni prováděcích organizací, dodavatelů a příjemců, s cílem zajistit přiměřené znalosti finančního řízení a pravidel způsobilosti. | Nástroj pro finanční řízení bude dokončen v roce 2010 a otázkám, na než Účetní dvůr upozornil, bude věnována náležitá pozornost. |
| 3. | Roční plány auditu by měly být připravovány na základě strukturovanější analýzy rizik a realističtějšího posouzení zdrojů, které jsou k tomuto účelu k dispozici. (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 55 písm. b)) | Roční plány auditu byly připravovány na základě strukturovaného posouzení rizik v souladu s pokyny úřadu EuropeAid. Omezení související s pracovníky v delegacích snižují schopnost delegací zahajovat audity prováděné na základě analýzy rizika, protože přednost je dávána povinným auditům. Tato omezení mají nepříznivý dopad i na prodlení procesu schvalování auditu, což je spojeno s rizikem toho, že nezpůsobilé výdaje již nebude možné získat zpět. | Ve věci procesu plánování ročních auditů byla přijata uspokojivá opatření. | Komise souhlasí, že proces plánování auditů se podařilo výrazně zlepšit. |
| 4. | Provádění ročních plánů auditu je třeba v průběhu roku pečlivě monitorovat, aby mohly být zjištěny významné odchylky a byla včas přijata nápravná opatření. (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 55 písm. c)) | Ústřední útvary úřadu EuropeAid včetně geografických ředitelství provádění pravidelně průběžně monitorují. V případě potřeby jsou odchylky šetřeny a jsou přijímána nápravná opatření. | Byla přijata uspokojivá opatření. | Komise souhlasí, že provádění plánů auditu se nyní monitoruje výrazně lépe. |
| 5. | Je třeba rozvinout funkce systému CRIS Audit, které by umožnily efektivnější a účelnější monitorování auditní činnosti i analýzu a kontrolu opatření přijatých v návaznosti na zjištění a doporučení auditu. (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 55 písm. d)) | Systém CRIS Audit neposkytuje vždy přesné údaje o nákladech na audity ani žádné informace o finančních opravách provedených v důsledku auditů. | Koncepce systému CRIS Audit by měla být upravena tak, aby systém poskytoval informace o částkách konečných nezpůsobilých výdajů a o finančních opravách provedených po dokončení procesu schvalování auditu s auditovaným subjektem. | Po zlepšeních, která byla v systému CRIS Audit provedena v únoru 2010, musí být nyní před uzavřením záznamu o auditu uváděna částka nezpůsobilých výdajů. Co se týče inkasních příkazů, tyto informace jsou obsaženy v modulu CRIS Recovery Order. |
| 6. | Úřad EuropeAid by měl zajistit, aby delegace evidovaly údaje v systému CRIS Audit v úplnosti a včas. (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 55 písm. e)) | Přes upomínky ze strany ústředních útvarů úřadu EuropeAid a aktualizované pokyny ne všechny delegace evidují údaje včas a v jejich úplnosti. To ovlivňuje spolehlivost souhrnných údajů používaných jako informace o řízení, například údajů o povaze výroků auditora a míře nezpůsobilých výdajů. | Úřad EuropeAid by se měl nadále snažit zajišťovat, aby delegace evidovaly údaje v systému CRIS Audit v jejich úplnosti a včas. | Úřad EuropeAid se i nadále bude snažit zajišťovat správnou a včasnou evidenci údajů v systému CRIS Audit. |
| 7. | Vzhledem k výsledkům koncepce přijaté ředitelstvím C odpovědným za země AKT by úřad EuropeAid měl provést přezkum systému pro kontrolu operací ex post s cílem posoudit, zda je rozšíření rozsahu takových kontrol nutné a proveditelné. (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 55 písm. f)) | Úřad EuropeAid v roce 2009 rozsah těchto kontrol rozšířil tak, aby zahrnovaly dodržování smluv o financování a smluvních postupů. Úřad EuropeAid hodlá v roce 2010 provést celkový přezkum svého přístupu, aby zkoumal možné způsoby dalšího zlepšení relevantnosti a účelnosti těchto kontrol pro účely zkoumání správnosti příslušných operací i kvality kontrol ex ante prováděných schvalujícími osobami. | V rámci tohoto přezkumu by úřad EuropeAid měl posoudit nákladovou efektivitu různých kontrol, zejména systému pro kontroly operací ex post, a zkoumat relevantnost a proveditelnost ročního auditu reprezentativního statistického vzorku uzavřených projektů. | Komise zahájila počátkem roku 2010 práci na přezkumu své kontrolní strategie (včetně možného ukazatele zbytkové míry chyb založeného na auditu reprezentativního statistického vzorku uzavřených projektů), jak je uvedeno v odpovědích Komise na výroční zprávu za rok 2008. Komise připraví sdělení o přijatelném riziku výskytu chyb v oblasti vnější pomoci v roce 2010. |
| 8. | Úřad EuropeAid by měl vynakládat úsilí na to, aby svá rozhodnutí o způsobilosti rozpočtové podpory podpořil tím, že strukturovaným a formálním způsobem prokáže, že přijímající země má příslušný program reforem, který v dohledné době povede k odstranění všech podstatných nedostatků, a že se daná země zaváže tento program provádět. (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 56 písm. a)) | Dohody o financování z desátého ERF zajišťují jasnější rámce pro posuzování obecných podmínek způsobilosti. Pokud jde o kritérium způsobilosti řízení veřejných financí, odkazují dohody o financování na programy posuzování dohodnuté mezi vládami, Komisí a ostatními dárci, jako jsou rámce posouzení výkonnosti, které mají být používány v rámci společných ročních přezkumů rozpočtové podpory. Použití těchto rámců definujících prioritní cíle, harmonogramy a zdroje informací, které mají být využity, usnadňuje formalizovaná a strukturovaná posouzení pokroku, a tím podporuje transparentnost rozhodnutí o vyplacení prostředků. | Byla přijata uspokojivá opatření. | Komise souhlasí, že rámec pro rozhodování o způsobilosti pro rozpočtovou podporu a podmínkách pro vyplacení prostředků se výrazně zlepšil. |
| 9. | Úřad EuropeAid by měl zajistit, aby všechny budoucí dohody o financování poskytovaly komplexní a jasné východisko umožňující posoudit splnění podmínek plateb. (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 56 písm. b)) | Konkrétní podmínky týkající se výplat prostředků z variabilních tranší na základě výkonnosti často nejsou dostatečně jasné, pokud jde o cílové hodnoty ukazatelů, zdroje pro ověření a metody výpočtu, což může ovlivnit transparentnost rozhodnutí o vyplacení prostředků. | Úřad EuropeAid by měl zajistit, aby konkrétní podmínky pro variabilní tranše na základě výkonnosti jasně definovaly ukazatele, cíle, metody výpočtu a zdroje pro ověření. | Komise uznává, že je důležité, aby se výkonnostní cíle, metody výpočtu a zdroje pro ověření stanovovaly s větší přísností. Této otázce se dostává větší pozornosti v rámci procesu nezávislého posouzení (tzv. peer review) úřadu EuropeAid (skupina na podporu kvality) při tvorbě nových programů. |

Připomínka Účetního dvora

Analýza Účetního dvora

Doporučení Účetního dvora

Odpověď Komise

1.

Existuje prostor pro jasnější závěry popisující, jak výsledky různých kontrol přispívají k jistotě generálního ředitele, a rovněž prostor pro přípravu klíčového ukazatele odhadovaného finančního dopadu zbytkových chyb po provedení všech kontrol ex ante a ex post. (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 54)

Výroční zpráva o činnosti za rok 2009 poskytuje věrný obraz provádění a výsledků zavedených systémů dohledu a kontroly. Je jasná a má výpovědní hodnotu, zejména díky použití kvantitativních ukazatelů. Zpráva však jasně neprokazuje, že výsledky různých kontrol přispívají k přiměřené jistotě generálního ředitele ohledně toho, že finanční dopad nedostatků a chyb je i nadále pod stanovenými kritérii významnosti.

Úřad EuropeAid by měl v rámci svého plánovaného přezkumu obecné kontrolní strategie úřadu vypracovat klíčový ukazatel odhadovaného finančního dopadu zbytkových chyb po provedení všech kontrol ex ante a ex post.

Komise v roce 2010 začala zvažovat možné metodiky pro vypracování klíčového ukazatele odhadovaného finančního dopadu zbytkových chyb, jak je uvedeno v odpovědích Komise na výroční zprávu za rok 2008.

2.

Kontroly ex ante by se měly zlepšit tím, že se zaměří na hlavní rizika. (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 55 písm. a))

Přetrvávají nedostatky ověření prováděných ohledně způsobilosti výdajů, výpočtu nárokovaných částek a dostupnosti požadované podkladové dokumentace.

Úřad EuropeAid by měl dokončit a rozšířit nástroj pro finanční řízení zaměřený na vysoké přirozené riziko chyb na úrovni prováděcích organizací, dodavatelů a příjemců, s cílem zajistit přiměřené znalosti finančního řízení a pravidel způsobilosti.

Nástroj pro finanční řízení bude dokončen v roce 2010 a otázkám, na než Účetní dvůr upozornil, bude věnována náležitá pozornost.

3.

Roční plány auditu by měly být připravovány na základě strukturovanější analýzy rizik a realističtějšího posouzení zdrojů, které jsou k tomuto účelu k dispozici. (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 55 písm. b))

Roční plány auditu byly připravovány na základě strukturovaného posouzení rizik v souladu s pokyny úřadu EuropeAid. Omezení související s pracovníky v delegacích snižují schopnost delegací zahajovat audity prováděné na základě analýzy rizika, protože přednost je dávána povinným auditům. Tato omezení mají nepříznivý dopad i na prodlení procesu schvalování auditu, což je spojeno s rizikem toho, že nezpůsobilé výdaje již nebude možné získat zpět.

Ve věci procesu plánování ročních auditů byla přijata uspokojivá opatření.

Komise souhlasí, že proces plánování auditů se podařilo výrazně zlepšit.

4.

Provádění ročních plánů auditu je třeba v průběhu roku pečlivě monitorovat, aby mohly být zjištěny významné odchylky a byla včas přijata nápravná opatření. (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 55 písm. c))

Ústřední útvary úřadu EuropeAid včetně geografických ředitelství provádění pravidelně průběžně monitorují. V případě potřeby jsou odchylky šetřeny a jsou přijímána nápravná opatření.

Byla přijata uspokojivá opatření.

Komise souhlasí, že provádění plánů auditu se nyní monitoruje výrazně lépe.

5.

Je třeba rozvinout funkce systému CRIS Audit, které by umožnily efektivnější a účelnější monitorování auditní činnosti i analýzu a kontrolu opatření přijatých v návaznosti na zjištění a doporučení auditu. (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 55 písm. d))

Systém CRIS Audit neposkytuje vždy přesné údaje o nákladech na audity ani žádné informace o finančních opravách provedených v důsledku auditů.

Koncepce systému CRIS Audit by měla být upravena tak, aby systém poskytoval informace o částkách konečných nezpůsobilých výdajů a o finančních opravách provedených po dokončení procesu schvalování auditu s auditovaným subjektem.

Po zlepšeních, která byla v systému CRIS Audit provedena v únoru 2010, musí být nyní před uzavřením záznamu o auditu uváděna částka nezpůsobilých výdajů. Co se týče inkasních příkazů, tyto informace jsou obsaženy v modulu CRIS Recovery Order.

6.

Úřad EuropeAid by měl zajistit, aby delegace evidovaly údaje v systému CRIS Audit v úplnosti a včas. (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 55 písm. e))

Přes upomínky ze strany ústředních útvarů úřadu EuropeAid a aktualizované pokyny ne všechny delegace evidují údaje včas a v jejich úplnosti. To ovlivňuje spolehlivost souhrnných údajů používaných jako informace o řízení, například údajů o povaze výroků auditora a míře nezpůsobilých výdajů.

Úřad EuropeAid by se měl nadále snažit zajišťovat, aby delegace evidovaly údaje v systému CRIS Audit v jejich úplnosti a včas.

Úřad EuropeAid se i nadále bude snažit zajišťovat správnou a včasnou evidenci údajů v systému CRIS Audit.

7.

Vzhledem k výsledkům koncepce přijaté ředitelstvím C odpovědným za země AKT by úřad EuropeAid měl provést přezkum systému pro kontrolu operací ex post s cílem posoudit, zda je rozšíření rozsahu takových kontrol nutné a proveditelné. (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 55 písm. f))

Úřad EuropeAid v roce 2009 rozsah těchto kontrol rozšířil tak, aby zahrnovaly dodržování smluv o financování a smluvních postupů. Úřad EuropeAid hodlá v roce 2010 provést celkový přezkum svého přístupu, aby zkoumal možné způsoby dalšího zlepšení relevantnosti a účelnosti těchto kontrol pro účely zkoumání správnosti příslušných operací i kvality kontrol ex ante prováděných schvalujícími osobami.

V rámci tohoto přezkumu by úřad EuropeAid měl posoudit nákladovou efektivitu různých kontrol, zejména systému pro kontroly operací ex post, a zkoumat relevantnost a proveditelnost ročního auditu reprezentativního statistického vzorku uzavřených projektů.

Komise zahájila počátkem roku 2010 práci na přezkumu své kontrolní strategie (včetně možného ukazatele zbytkové míry chyb založeného na auditu reprezentativního statistického vzorku uzavřených projektů), jak je uvedeno v odpovědích Komise na výroční zprávu za rok 2008. Komise připraví sdělení o přijatelném riziku výskytu chyb v oblasti vnější pomoci v roce 2010.

8.

Úřad EuropeAid by měl vynakládat úsilí na to, aby svá rozhodnutí o způsobilosti rozpočtové podpory podpořil tím, že strukturovaným a formálním způsobem prokáže, že přijímající země má příslušný program reforem, který v dohledné době povede k odstranění všech podstatných nedostatků, a že se daná země zaváže tento program provádět. (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 56 písm. a))

Dohody o financování z desátého ERF zajišťují jasnější rámce pro posuzování obecných podmínek způsobilosti. Pokud jde o kritérium způsobilosti řízení veřejných financí, odkazují dohody o financování na programy posuzování dohodnuté mezi vládami, Komisí a ostatními dárci, jako jsou rámce posouzení výkonnosti, které mají být používány v rámci společných ročních přezkumů rozpočtové podpory. Použití těchto rámců definujících prioritní cíle, harmonogramy a zdroje informací, které mají být využity, usnadňuje formalizovaná a strukturovaná posouzení pokroku, a tím podporuje transparentnost rozhodnutí o vyplacení prostředků.

Byla přijata uspokojivá opatření.

Komise souhlasí, že rámec pro rozhodování o způsobilosti pro rozpočtovou podporu a podmínkách pro vyplacení prostředků se výrazně zlepšil.

9.

Úřad EuropeAid by měl zajistit, aby všechny budoucí dohody o financování poskytovaly komplexní a jasné východisko umožňující posoudit splnění podmínek plateb. (Výroční zpráva za rozpočtový rok 2008, bod 56 písm. b))

Konkrétní podmínky týkající se výplat prostředků z variabilních tranší na základě výkonnosti často nejsou dostatečně jasné, pokud jde o cílové hodnoty ukazatelů, zdroje pro ověření a metody výpočtu, což může ovlivnit transparentnost rozhodnutí o vyplacení prostředků.

Úřad EuropeAid by měl zajistit, aby konkrétní podmínky pro variabilní tranše na základě výkonnosti jasně definovaly ukazatele, cíle, metody výpočtu a zdroje pro ověření.

Komise uznává, že je důležité, aby se výkonnostní cíle, metody výpočtu a zdroje pro ověření stanovovaly s větší přísností. Této otázce se dostává větší pozornosti v rámci procesu nezávislého posouzení (tzv. peer review) úřadu EuropeAid (skupina na podporu kvality) při tvorbě nových programů.

---