# Europos Sąjungos C 280/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2010.280.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 280 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 53 tomas2010m. spalio 16d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2010.280.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 280

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

53 tomas2010m. spalio 16d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas |
| 2010/C 280/01 | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl pasitikėjimo informacinėje visuomenėje skatinimo, stiprinant duomenų apsaugą ir privatumą | 1 |
| 2010/C 280/02 | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų (EEĮA) pasiūlymo | 16 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

2010/C 280/01

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl pasitikėjimo informacinėje visuomenėje skatinimo, stiprinant duomenų apsaugą ir privatumą

1

2010/C 280/02

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų (EEĮA) pasiūlymo

16

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 280/03 | Leidimas teikti valstybės pagalbą, remiantis SESV 107 ir 108 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  ) | 22 |
| 2010/C 280/04 | Leidimas teikti valstybės pagalbą, remiantis SESV 107 ir 108 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  ) | 26 |
| 2010/C 280/05 | Leidimas teikti valstybės pagalbą, remiantis SESV 107 ir 108 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  ) | 29 |
| 2010/C 280/06 | Leidimas teikti valstybės pagalbą, remiantis SESV 107 ir 108 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  ) | 30 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2010/C 280/03

Leidimas teikti valstybės pagalbą, remiantis SESV 107 ir 108 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  )

1

22

2010/C 280/04

Leidimas teikti valstybės pagalbą, remiantis SESV 107 ir 108 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  )

1

26

2010/C 280/05

Leidimas teikti valstybės pagalbą, remiantis SESV 107 ir 108 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  )

1

29

2010/C 280/06

Leidimas teikti valstybės pagalbą, remiantis SESV 107 ir 108 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  )

1

30

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 280/07 | Euro kursas | 31 |
| 2010/C 280/08 | 2010 m. spalio 14 d. Komisijos sprendimas Europos Sąjungos automobilių pramonės konkurencingumo ir tvaraus augimo aukšto lygio darbo grupės (CARS 21) veiklos atnaujinimas | 32 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2010/C 280/07

Euro kursas

31

2010/C 280/08

2010 m. spalio 14 d. Komisijos sprendimas Europos Sąjungos automobilių pramonės konkurencingumo ir tvaraus augimo aukšto lygio darbo grupės (CARS 21) veiklos atnaujinimas

32

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 280/09 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5927 – BASF/Cognis) (
  2
  ) | 35 |
| 2010/C 280/10 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  2
  ) | 36 |
| 2010/C 280/11 | Nyderlandų Karalystės Ekonomikos ministerijos pranešimas remiantis Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų 3 straipsnio 2 dalimi | 37 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2010/C 280/09

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5927 – BASF/Cognis) (
  2
  )

2

35

2010/C 280/10

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  2
  )

2

36

2010/C 280/11

Nyderlandų Karalystės Ekonomikos ministerijos pranešimas remiantis Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų 3 straipsnio 2 dalimi

37

| | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- |
| 2010/C 280/12 | Tradicinio termino pripažinimo paraiškos paskelbimo, numatyto Komisijos reglamento (EB) Nr. 607/2009 33 straipsnyje, klaidų ištaisymas (OL C 275, 2010 10 12) | 39 |

Klaidų ištaisymas

2010/C 280/12

Tradicinio termino pripažinimo paraiškos paskelbimo, numatyto Komisijos reglamento (EB) Nr. 607/2009 33 straipsnyje, klaidų ištaisymas (OL C 275, 2010 10 12)

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE, išskyrus EB sutarties I priede išvardintus produktus |
| | (2)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE, išskyrus EB sutarties I priede išvardintus produktus

1

(2)   Tekstas svarbus EEE

2

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

| 16.10.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 280/1

---

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl pasitikėjimo informacinėje visuomenėje skatinimo, stiprinant duomenų apsaugą ir privatumą

2010/C 280/01

EUROPOS DUOMENŲ APSAUGOS PRIEŽIŪROS PAREIGŪNAS,

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 16 straipsnį,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 7 ir 8 straipsnius,

atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (1),

atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (2) su paskutiniais pakeitimais ,

atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo, ypač į jo 41 straipsnį (3),

PRIĖMĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

I.   ĮVADAS

| 1. | Informacinės ir ryšių technologijos (IRT) suteikia didžiulių galimybių beveik kiekvienoje mūsų gyvenimo srityje – naudodamiesi jomis mes dirbame, žaidžiame, bendraujame ir lavinamės. Jos turi esminės reikšmės šių dienų informacinei ekonomikai ir visuomenei apskritai. |
| --- | --- |

1.

Informacinės ir ryšių technologijos (IRT) suteikia didžiulių galimybių beveik kiekvienoje mūsų gyvenimo srityje – naudodamiesi jomis mes dirbame, žaidžiame, bendraujame ir lavinamės. Jos turi esminės reikšmės šių dienų informacinei ekonomikai ir visuomenei apskritai.

| 2. | Europos Sąjunga pasiekė pasaulinį lygį pažangiųjų IRT srityje ir yra pasiryžusi šį lygį išlaikyti. Siekdama susidoroti su šiuo iššūkiu, Europos Komisija netrukus turi priimti naują Europos skaitmeninę darbotvarkę, kuriai Komisijos narė N. Kroes patvirtino teikianti pirmenybę (4). |
| --- | --- |

2.

Europos Sąjunga pasiekė pasaulinį lygį pažangiųjų IRT srityje ir yra pasiryžusi šį lygį išlaikyti. Siekdama susidoroti su šiuo iššūkiu, Europos Komisija netrukus turi priimti naują Europos skaitmeninę darbotvarkę, kuriai Komisijos narė N. Kroes patvirtino teikianti pirmenybę (4).

| 3. | EDAPP pripažįsta IRT duodamą naudą ir sutinka, kad ES turi daryti viską, ką gali, kad skatintų jų plėtrą ir platų perėmimą. Jis taip pat visiškai pritaria Komisijos narių N. Kroes ir V. Reding nuomonėms, kad šioje naujoje aplinkoje svarbiausi turėtų būti asmenys (5). Asmenys turi turėti galimybę pasitikėti IRT gebėjimu saugoti jų informaciją ir kontroliuoti jos naudojimą, taip pat būti įsitikinę, kad jų privatumas ir duomenų apsaugos teisės skaitmeninėje erdvėje bus gerbiamos. Pagarba šioms teisėms turi esminės reikšmės, siekiant įgyti vartotojų pasitikėjimą. O toks pasitikėjimas turi esminės reikšmės, piliečiams norint naudotis naujomis paslaugomis (6). |
| --- | --- |

3.

EDAPP pripažįsta IRT duodamą naudą ir sutinka, kad ES turi daryti viską, ką gali, kad skatintų jų plėtrą ir platų perėmimą. Jis taip pat visiškai pritaria Komisijos narių N. Kroes ir V. Reding nuomonėms, kad šioje naujoje aplinkoje svarbiausi turėtų būti asmenys (5). Asmenys turi turėti galimybę pasitikėti IRT gebėjimu saugoti jų informaciją ir kontroliuoti jos naudojimą, taip pat būti įsitikinę, kad jų privatumas ir duomenų apsaugos teisės skaitmeninėje erdvėje bus gerbiamos. Pagarba šioms teisėms turi esminės reikšmės, siekiant įgyti vartotojų pasitikėjimą. O toks pasitikėjimas turi esminės reikšmės, piliečiams norint naudotis naujomis paslaugomis (6).

| 4. | ES taikomi griežti duomenų apsaugos / privatumo srities teisės aktai, ir jų principai visiškai galioja skaitmeniniame amžiuje. Tačiau atsipalaiduoti negalima. Daugeliu atvejų IRT kelia naujų rūpesčių, į kuriuos esamuose teisės aktuose neatsižvelgta. Todėl reikalingi tam tikri veiksmai, siekiant užtikrinti, kad ES teisėje įtvirtintos asmenų teisės ir toliau užtikrintų veiksmingą apsaugą šioje naujoje aplinkoje. |
| --- | --- |

4.

ES taikomi griežti duomenų apsaugos / privatumo srities teisės aktai, ir jų principai visiškai galioja skaitmeniniame amžiuje. Tačiau atsipalaiduoti negalima. Daugeliu atvejų IRT kelia naujų rūpesčių, į kuriuos esamuose teisės aktuose neatsižvelgta. Todėl reikalingi tam tikri veiksmai, siekiant užtikrinti, kad ES teisėje įtvirtintos asmenų teisės ir toliau užtikrintų veiksmingą apsaugą šioje naujoje aplinkoje.

| 5. | Šioje nuomonėje aptariamos priemonės, kurias Europos Sąjunga galėtų remti arba kurių galėtų imtis, siekdama užtikrinti asmenų privatumą ir duomenų apsaugą globalizuotame pasaulyje, kuriam ir toliau įtakos turės naujos technologijos. Joje aptariamos su teisėkūra susijusios ir nesusijusios priemonės. |
| --- | --- |

5.

Šioje nuomonėje aptariamos priemonės, kurias Europos Sąjunga galėtų remti arba kurių galėtų imtis, siekdama užtikrinti asmenų privatumą ir duomenų apsaugą globalizuotame pasaulyje, kuriam ir toliau įtakos turės naujos technologijos. Joje aptariamos su teisėkūra susijusios ir nesusijusios priemonės.

| 6. | Apžvelgus IRT kaip naujovę, kuri ne tik suteikia galimybių, bet ir kelia grėsmių, šioje nuomonėje aptariamas poreikis praktiniu lygmeniu duomenų apsaugą ir privatumą integruoti nuo pat informacinių ir ryšių technologijų kūrimo pradžios (šis principas reiškia privatumo užtikrinimą projektuojant). Siekiant, kad šio principo būtų privalomai laikomasi, šioje nuomonėje aptariama būtinybė įtraukti privatumo užtikrinimo projektuojant principą į duomenų apsaugos teisės aktus bent dviem skirtingais būdais. Pirma, įtraukti jį kaip bendrąjį, privalomą principą, ir, antra, įtraukti jį į konkrečias IRT sritis, keliančias konkrečių grėsmių duomenų apsaugai ir (arba) privatumui, kurios gali būti sušvelnintos, kuriant tinkamą techninę struktūrą ir tinkamai projektuojant. Šios sritys yra radijo dažnių atpažinimas (RDA), socialinių tinklų programos ir naršyklių programos. Galiausiai šioje nuomonėje pateikiama siūlymų dėl kitų priemonių ir principų, kuriais siekiama apsaugoti asmens privatumą ir užtikrinti duomenų apsaugą IRT sektoriuje. |
| --- | --- |

6.

Apžvelgus IRT kaip naujovę, kuri ne tik suteikia galimybių, bet ir kelia grėsmių, šioje nuomonėje aptariamas poreikis praktiniu lygmeniu duomenų apsaugą ir privatumą integruoti nuo pat informacinių ir ryšių technologijų kūrimo pradžios (šis principas reiškia privatumo užtikrinimą projektuojant). Siekiant, kad šio principo būtų privalomai laikomasi, šioje nuomonėje aptariama būtinybė įtraukti privatumo užtikrinimo projektuojant principą į duomenų apsaugos teisės aktus bent dviem skirtingais būdais. Pirma, įtraukti jį kaip bendrąjį, privalomą principą, ir, antra, įtraukti jį į konkrečias IRT sritis, keliančias konkrečių grėsmių duomenų apsaugai ir (arba) privatumui, kurios gali būti sušvelnintos, kuriant tinkamą techninę struktūrą ir tinkamai projektuojant. Šios sritys yra radijo dažnių atpažinimas (RDA), socialinių tinklų programos ir naršyklių programos. Galiausiai šioje nuomonėje pateikiama siūlymų dėl kitų priemonių ir principų, kuriais siekiama apsaugoti asmens privatumą ir užtikrinti duomenų apsaugą IRT sektoriuje.

| 7. | Nagrinėjant minėtus klausimus, nuomonėje plėtojami kai kurie 29 straipsnio darbo grupės nurodyti aspektai, kuriuos ji iškėlė dalyvaudama viešoje konsultacijoje dėl privatumo ateities (7). Joje taip pat papildomos ankstesnės EDAPP nuomonės, kaip antai 2007 m. liepos 25 d. nuomonė dėl Duomenų apsaugos direktyvos įgyvendinimo, 2007 m. gruodžio 20 d. nuomonė dėl RDA ir dvi jo nuomonės dėl E. privatumo direktyvos (8). |
| --- | --- |

7.

Nagrinėjant minėtus klausimus, nuomonėje plėtojami kai kurie 29 straipsnio darbo grupės nurodyti aspektai, kuriuos ji iškėlė dalyvaudama viešoje konsultacijoje dėl privatumo ateities (7). Joje taip pat papildomos ankstesnės EDAPP nuomonės, kaip antai 2007 m. liepos 25 d. nuomonė dėl Duomenų apsaugos direktyvos įgyvendinimo, 2007 m. gruodžio 20 d. nuomonė dėl RDA ir dvi jo nuomonės dėl E. privatumo direktyvos (8).

II.   IRT SUTEIKIA NAUJŲ GALIMYBIŲ, TAČIAU KELIA IR NAUJŲ GRĖSMIŲ

| 8. | IRT lyginamos su kitais svarbiais praeities išradimais, pvz., elektra. Nors gal vertinti jų tikrąjį istorinį poveikį dar per anksti, IRT ir ekonominio augimo ryšys išsivysčiusiose šalyse yra akivaizdus. IRT kuria darbo vietas, duoda ekonominę naudą ir prisideda prie bendros gerovės. IRT poveikis nėra vien ekonominis, nes jos turi esminės reikšmės skatinant naujoves ir kūrybiškumą. |
| --- | --- |

8.

IRT lyginamos su kitais svarbiais praeities išradimais, pvz., elektra. Nors gal vertinti jų tikrąjį istorinį poveikį dar per anksti, IRT ir ekonominio augimo ryšys išsivysčiusiose šalyse yra akivaizdus. IRT kuria darbo vietas, duoda ekonominę naudą ir prisideda prie bendros gerovės. IRT poveikis nėra vien ekonominis, nes jos turi esminės reikšmės skatinant naujoves ir kūrybiškumą.

| 9. | Be to, IRT visiškai pakeitė žmonių darbo, bendravimo ir sąveikos būdus. Pavyzdžiui, žmonės vis dažniau pasikliauja IRT socialiniams ir ekonominiams ryšiams palaikyti. Asmenys gali naudotis įvairiausiomis naujomis IRT programomis, pvz., E. sveikatos, E. transporto, E. valdžios, taip pat naujoviškomis interaktyviosiomis pramogų ir mokymosi sistemomis. |
| --- | --- |

9.

Be to, IRT visiškai pakeitė žmonių darbo, bendravimo ir sąveikos būdus. Pavyzdžiui, žmonės vis dažniau pasikliauja IRT socialiniams ir ekonominiams ryšiams palaikyti. Asmenys gali naudotis įvairiausiomis naujomis IRT programomis, pvz., E. sveikatos, E. transporto, E. valdžios, taip pat naujoviškomis interaktyviosiomis pramogų ir mokymosi sistemomis.

| 10. | Atsižvelgdamos į tokią naudą, visos Europos institucijos išreiškė įsipareigojimą remti IRT kaip būtiną priemonę Europos pramonės konkurencingumui gerinti ir Europos ekonomikos atsigavimui skatinti. Iš tikrųjų 2009 m. rugpjūčio mėn. Komisija priėmė Europos skaitmeninio konkurencingumo ataskaitą (9) ir pradėjo viešą konsultaciją dėl reikiamų būsimų IRT skatinimo strategijų. 2009 m. gruodžio 7 d. Taryba prisidėjo prie šios konsultacijos, priėmusi dokumentą „Informacinės visuomenės strategija po 2010 m. Siekiant atviros, ekologiškos ir konkurencingos žinių visuomenės“ (10). Europos Parlamentas visai neseniai priėmė pranešimą, kuriame siekiama pateikti gaires Komisijai, nustatant skaitmeninę darbotvarkę (11). |
| --- | --- |

10.

Atsižvelgdamos į tokią naudą, visos Europos institucijos išreiškė įsipareigojimą remti IRT kaip būtiną priemonę Europos pramonės konkurencingumui gerinti ir Europos ekonomikos atsigavimui skatinti. Iš tikrųjų 2009 m. rugpjūčio mėn. Komisija priėmė Europos skaitmeninio konkurencingumo ataskaitą (9) ir pradėjo viešą konsultaciją dėl reikiamų būsimų IRT skatinimo strategijų. 2009 m. gruodžio 7 d. Taryba prisidėjo prie šios konsultacijos, priėmusi dokumentą „Informacinės visuomenės strategija po 2010 m. Siekiant atviros, ekologiškos ir konkurencingos žinių visuomenės“ (10). Europos Parlamentas visai neseniai priėmė pranešimą, kuriame siekiama pateikti gaires Komisijai, nustatant skaitmeninę darbotvarkę (11).

| 11. | Kartu su IRT plėtra teikiamomis galimybėmis ir nauda atsiranda naujos grėsmės, visų pirma asmenų privatumui ir asmens duomenų apsaugai. Dėl IRT renkama, rūšiuojama, filtruojama, perduodama ar kitaip saugoma informacija neretai yra platinama (pakankamai dažnai asmenims nepastebimais būdais), todėl tokiems duomenims keleriopai padaugėja grėsmių. |
| --- | --- |

11.

Kartu su IRT plėtra teikiamomis galimybėmis ir nauda atsiranda naujos grėsmės, visų pirma asmenų privatumui ir asmens duomenų apsaugai. Dėl IRT renkama, rūšiuojama, filtruojama, perduodama ar kitaip saugoma informacija neretai yra platinama (pakankamai dažnai asmenims nepastebimais būdais), todėl tokiems duomenims keleriopai padaugėja grėsmių.

| 12. | Pvz., (kai kurių) vartojimo produktų brūkšniniai kodai keičiami RDA lustais. Gerinant informacijos srautą tiekimo grandinėje (ir taip mažinant „atsargų“ sandėlių poreikį, teikiant tikslesnes prognozes ir kt.), nauja sistema turėtų duoti naudos įmonėms ir vartotojams. Tačiau kartu atsiranda nerimą kelianti susekimo galimybė, kuria dėl pažymėto asmeninio turto įvairiais tikslais gali pasinaudoti įvairūs subjektai. |
| --- | --- |

12.

Pvz., (kai kurių) vartojimo produktų brūkšniniai kodai keičiami RDA lustais. Gerinant informacijos srautą tiekimo grandinėje (ir taip mažinant „atsargų“ sandėlių poreikį, teikiant tikslesnes prognozes ir kt.), nauja sistema turėtų duoti naudos įmonėms ir vartotojams. Tačiau kartu atsiranda nerimą kelianti susekimo galimybė, kuria dėl pažymėto asmeninio turto įvairiais tikslais gali pasinaudoti įvairūs subjektai.

| 13. | Kitas pavyzdys yra nuotoliniai ištekliai (angl. „cloud computing“), iš esmės – vartotojams ir ne vartotojams skirtų programų paslaugų pristatymas internetu. Tai yra ir foto bibliotekos, kalendoriai, internetinis paštas ir klientų duomenų bazės, taip pat sudėtingesnės su verslu susijusios paslaugos. Nauda verslui ir asmenims yra aiški; mažesnės sąnaudos (sąnaudos linkusios laipsniškai didėti), mažesnė priklausomybė nuo buvimo vietos (nesunkiai prieinama informacija bet kurioje pasaulio vietoje), automatizavimas (nebūtini specialūs IT ištekliai ir nuolatinis programinės įrangos atnaujinimas) ir kt. Kartu egzistuoja saugumo ir įsilaužimų grėsmė, kuri yra labai reali. Be to, rūpesčių kelia galimybė prarasti prieigą prie savo duomenų ir jų kontrolę. |
| --- | --- |

13.

Kitas pavyzdys yra nuotoliniai ištekliai (angl. „cloud computing“), iš esmės – vartotojams ir ne vartotojams skirtų programų paslaugų pristatymas internetu. Tai yra ir foto bibliotekos, kalendoriai, internetinis paštas ir klientų duomenų bazės, taip pat sudėtingesnės su verslu susijusios paslaugos. Nauda verslui ir asmenims yra aiški; mažesnės sąnaudos (sąnaudos linkusios laipsniškai didėti), mažesnė priklausomybė nuo buvimo vietos (nesunkiai prieinama informacija bet kurioje pasaulio vietoje), automatizavimas (nebūtini specialūs IT ištekliai ir nuolatinis programinės įrangos atnaujinimas) ir kt. Kartu egzistuoja saugumo ir įsilaužimų grėsmė, kuri yra labai reali. Be to, rūpesčių kelia galimybė prarasti prieigą prie savo duomenų ir jų kontrolę.

| 14. | Įrodyta, kad ir naudos, ir grėsmių yra ir kitose srityse, kuriose naudojamos IRT. Pavyzdžiui, E. sveikatos programa, kuri gali didinti veiksmingumą, mažinti sąnaudas, didinti prieinamumą ir bendrai gerinti sveikatos priežiūros paslaugų kokybę. Tačiau dėl E. sveikatos programos dažnai kyla šalutinio E. sveikatos informacijos naudojimo teisėtumo klausimas, todėl būtina atidžiai išanalizuoti bet kokio galimo šalutinio naudojimo tikslus (12). Be to, kadangi elektroniniai sveikatos įrašai naudojami vis plačiau, dėl pačių sistemų kyla nemažai skandalų, kurių metu atskleidžiama daug įsilaužimo į elektroninius sveikatos įrašus atvejų. |
| --- | --- |

14.

Įrodyta, kad ir naudos, ir grėsmių yra ir kitose srityse, kuriose naudojamos IRT. Pavyzdžiui, E. sveikatos programa, kuri gali didinti veiksmingumą, mažinti sąnaudas, didinti prieinamumą ir bendrai gerinti sveikatos priežiūros paslaugų kokybę. Tačiau dėl E. sveikatos programos dažnai kyla šalutinio E. sveikatos informacijos naudojimo teisėtumo klausimas, todėl būtina atidžiai išanalizuoti bet kokio galimo šalutinio naudojimo tikslus (12). Be to, kadangi elektroniniai sveikatos įrašai naudojami vis plačiau, dėl pačių sistemų kyla nemažai skandalų, kurių metu atskleidžiama daug įsilaužimo į elektroninius sveikatos įrašus atvejų.

| 15. | Apskritai tam tikras liekamosios grėsmės laipsnis gali būti, net ir atlikus tinkamus vertinimus ir taikant būtinas priemones. Tikėtis padėties, kur grėsmių visiškai nekyla, būtų naivu. Tačiau, kaip aptarta toliau, turi ir privalo būti įgyvendinamos tokios grėsmės sumažinimo iki atitinkamo lygio priemonės. |
| --- | --- |

15.

Apskritai tam tikras liekamosios grėsmės laipsnis gali būti, net ir atlikus tinkamus vertinimus ir taikant būtinas priemones. Tikėtis padėties, kur grėsmių visiškai nekyla, būtų naivu. Tačiau, kaip aptarta toliau, turi ir privalo būti įgyvendinamos tokios grėsmės sumažinimo iki atitinkamo lygio priemonės.

III.   PRIVATUMO UŽTIKRINIMAS PROJEKTUOJANT KAIP PAGRINDINĖ PRIEMONĖ ASMENIMS PASITIKĖTI IRT

| 16. | Galima IRT nauda galima mėgautis praktiškai tik tuomet, jei IRT gali kelti pasitikėjimą, kitaip tariant, jei jos gali užtikrinti naudotojo norą priklausyti nuo IRT dėl jų ypatybių ir teikiamos naudos. Toks pasitikėjimas gali būti įgytas, tik jei IRT yra patikimos, saugios, kontroliuojamos asmenų ir jei yra užtikrinama asmens duomenų ir privatumo apsauga. |
| --- | --- |

16.

Galima IRT nauda galima mėgautis praktiškai tik tuomet, jei IRT gali kelti pasitikėjimą, kitaip tariant, jei jos gali užtikrinti naudotojo norą priklausyti nuo IRT dėl jų ypatybių ir teikiamos naudos. Toks pasitikėjimas gali būti įgytas, tik jei IRT yra patikimos, saugios, kontroliuojamos asmenų ir jei yra užtikrinama asmens duomenų ir privatumo apsauga.

| 17. | Plačiai paplitusios pirmiau nurodytos grėsmės ir triktys, visų pirma, kai jos susijusios su neteisėtu asmens duomenų naudojimu ar pažeidimais ir asmenų privatumo atskleidimu, gali kelti pavojų naudotojų pasitikėjimui informacinėje visuomenėje. Tai galėtų rimtai pakenkti IRT plėtrai ir naudai, kurią jos gali teikti. |
| --- | --- |

17.

Plačiai paplitusios pirmiau nurodytos grėsmės ir triktys, visų pirma, kai jos susijusios su neteisėtu asmens duomenų naudojimu ar pažeidimais ir asmenų privatumo atskleidimu, gali kelti pavojų naudotojų pasitikėjimui informacinėje visuomenėje. Tai galėtų rimtai pakenkti IRT plėtrai ir naudai, kurią jos gali teikti.

| 18. | Tačiau šių grėsmių privatumui ir duomenų apsaugai negalima panaikinti, pašalinant galimybę naudotis IRT, neleidžiant jų naudoti ar atsisakant jas naudoti ar remti. Tai būtų ir praktiškai neįgyvendinama, ir nerealu; taip asmenys negalėtų gauti IRT teikiamos naudos ir būtų smarkiai apribota bendra gautina nauda. |
| --- | --- |

18.

Tačiau šių grėsmių privatumui ir duomenų apsaugai negalima panaikinti, pašalinant galimybę naudotis IRT, neleidžiant jų naudoti ar atsisakant jas naudoti ar remti. Tai būtų ir praktiškai neįgyvendinama, ir nerealu; taip asmenys negalėtų gauti IRT teikiamos naudos ir būtų smarkiai apribota bendra gautina nauda.

| 19. | EDAPP mano, kad būtų geriau kurti ir plėtoti IRT, paisant privatumo ir duomenų apsaugos. Todėl ypač svarbu, kad privatumas ir duomenų apsauga būtų diegiama per visą technologijos gyvavimo ciklą, nuo ankstyviausio projektavimo etapo iki galutinio įdiegimo, naudojimo ir galutinio utilizavimo. Paprastai tai vadinama privatumo užtikrinimu projektuojant ir aptariama toliau. |
| --- | --- |

19.

EDAPP mano, kad būtų geriau kurti ir plėtoti IRT, paisant privatumo ir duomenų apsaugos. Todėl ypač svarbu, kad privatumas ir duomenų apsauga būtų diegiama per visą technologijos gyvavimo ciklą, nuo ankstyviausio projektavimo etapo iki galutinio įdiegimo, naudojimo ir galutinio utilizavimo. Paprastai tai vadinama privatumo užtikrinimu projektuojant ir aptariama toliau.

| 20. | Privatumo užtikrinimas projektuojant gali būti susijęs su įvairiais veiksmais, priklausomai nuo konkretaus atvejo ar programos. Pavyzdžiui, kai kuriais atvejais gali reikėti pašalinti asmens duomenis ir (arba) sumažinti jų kiekį arba neleisti nebūtino ir (arba) nepageidaujamo tvarkymo. Kitais atvejais privatumo užtikrinimui projektuojant gali prireikti siūlyti priemones, skirtas didinti asmens atliekamą savo asmens duomenų kontrolę. Šias priemones reikėtų apsvarstyti, nustatant standartus ir (arba) geriausią patirtį. Be to, jas galima įtraukti į informacijos ir ryšių sistemų struktūrą arba į asmens duomenis tvarkančių subjektų struktūrinį organizavimą. |
| --- | --- |

20.

Privatumo užtikrinimas projektuojant gali būti susijęs su įvairiais veiksmais, priklausomai nuo konkretaus atvejo ar programos. Pavyzdžiui, kai kuriais atvejais gali reikėti pašalinti asmens duomenis ir (arba) sumažinti jų kiekį arba neleisti nebūtino ir (arba) nepageidaujamo tvarkymo. Kitais atvejais privatumo užtikrinimui projektuojant gali prireikti siūlyti priemones, skirtas didinti asmens atliekamą savo asmens duomenų kontrolę. Šias priemones reikėtų apsvarstyti, nustatant standartus ir (arba) geriausią patirtį. Be to, jas galima įtraukti į informacijos ir ryšių sistemų struktūrą arba į asmens duomenis tvarkančių subjektų struktūrinį organizavimą.

III.1.   Privatumo užtikrinimo projektuojant principas, taikytinas įvairiose IRT aplinkose, ir jų poveikis

| 21. | Būtinybė taikyti privatumo užtikrinimo projektuojant principą iškyla daugelyje įvairių IRT aplinkų. Pavyzdžiui, sveikatos priežiūros sektorius vis dažniau naudoja IRT infrastruktūrą, o tai neretai reiškia centralizuotą su sveikata susijusios pacientų informacijos saugojimą. Norint taikyti minėtą principą sveikatos sektoriuje, reikėtų įvertinti įvairių priemonių, kaip antai galimybės iki minimumo sumažinti centriniu būdu saugomų duomenų kiekį arba jų apribojimo iki tam tikros rodyklės, naudojant šifravimo priemones, suteikiant prieigos teises griežtai pagal principą „būtina žinoti“, padarant duomenis anonimiškus, kai jie tampa nebereikalingi, ir kt., tinkamumą. |
| --- | --- |

21.

Būtinybė taikyti privatumo užtikrinimo projektuojant principą iškyla daugelyje įvairių IRT aplinkų. Pavyzdžiui, sveikatos priežiūros sektorius vis dažniau naudoja IRT infrastruktūrą, o tai neretai reiškia centralizuotą su sveikata susijusios pacientų informacijos saugojimą. Norint taikyti minėtą principą sveikatos sektoriuje, reikėtų įvertinti įvairių priemonių, kaip antai galimybės iki minimumo sumažinti centriniu būdu saugomų duomenų kiekį arba jų apribojimo iki tam tikros rodyklės, naudojant šifravimo priemones, suteikiant prieigos teises griežtai pagal principą „būtina žinoti“, padarant duomenis anonimiškus, kai jie tampa nebereikalingi, ir kt., tinkamumą.

| 22. | Transporto sistemose taip pat vis dažniau iš karto diegiamos pažangios IRT programos, įvairiais tikslais ir siekiant įvairių funkcijų sąveikaujančios su transporto priemone ir jos aplinka. Pavyzdžiui, automobiliuose vis dažniau įrengiama nauja IRT funkcija (GPS, GSM, jutiklių tinklai ir kt.), pagal kurią galima nustatyti ne tik automobilio buvimo vietą, bet ir jo techninę būklę realiuoju laiku. Ši informacija galėtų būti naudojama, pavyzdžiui, siekiant esamą kelių mokesčių sistemą pakeisti nuo naudojimo priklausoma kelių rinkliava. Taikant privatumo užtikrinimo projektuojant principą tuomet, kai kuriama tokių sistemų struktūra, turėtų būti siekiama, kad būtų tvarkoma ir toliau perduodama kuo mažiau asmens duomenų (13). Laikantis šio principo, vietoj centralizuotų struktūrų būtų geriau diegti decentralizuotas arba pusiau decentralizuotas struktūras, kurias naudojant, duomenys apie buvimo vietą būtų atskleidžiami tik centriniam punktui. |
| --- | --- |

22.

Transporto sistemose taip pat vis dažniau iš karto diegiamos pažangios IRT programos, įvairiais tikslais ir siekiant įvairių funkcijų sąveikaujančios su transporto priemone ir jos aplinka. Pavyzdžiui, automobiliuose vis dažniau įrengiama nauja IRT funkcija (GPS, GSM, jutiklių tinklai ir kt.), pagal kurią galima nustatyti ne tik automobilio buvimo vietą, bet ir jo techninę būklę realiuoju laiku. Ši informacija galėtų būti naudojama, pavyzdžiui, siekiant esamą kelių mokesčių sistemą pakeisti nuo naudojimo priklausoma kelių rinkliava. Taikant privatumo užtikrinimo projektuojant principą tuomet, kai kuriama tokių sistemų struktūra, turėtų būti siekiama, kad būtų tvarkoma ir toliau perduodama kuo mažiau asmens duomenų (13). Laikantis šio principo, vietoj centralizuotų struktūrų būtų geriau diegti decentralizuotas arba pusiau decentralizuotas struktūras, kurias naudojant, duomenys apie buvimo vietą būtų atskleidžiami tik centriniam punktui.

| 23. | Minėti pavyzdžiai rodo, kad, jeigu informacinės ir ryšių technologijos kuriamos laikantis privatumo užtikrinimo projektuojant principo, grėsmes privatumui ir duomenų apsaugai galima gerokai sumažinti. |
| --- | --- |

23.

Minėti pavyzdžiai rodo, kad, jeigu informacinės ir ryšių technologijos kuriamos laikantis privatumo užtikrinimo projektuojant principo, grėsmes privatumui ir duomenų apsaugai galima gerokai sumažinti.

III.2.   IRT, kurias projektuojant užtikrinamas privatumas, diegiama nepakankamai

| 24. | Svarbu tai, ar ūkio subjektai, IRT gamintojai ir (arba) tiekėjai ir duomenų valdytojai yra suinteresuoti pateikti rinkai ir IRT diegti privatumo užtikrinimo projektuojant principą. Šiomis aplinkybėmis taip pat svarbu įvertinti naudotojų paklausą privatumo užtikrinimui projektuojant. |
| --- | --- |

24.

Svarbu tai, ar ūkio subjektai, IRT gamintojai ir (arba) tiekėjai ir duomenų valdytojai yra suinteresuoti pateikti rinkai ir IRT diegti privatumo užtikrinimo projektuojant principą. Šiomis aplinkybėmis taip pat svarbu įvertinti naudotojų paklausą privatumo užtikrinimui projektuojant.

| 25. | 2007 m. Komisija išleido komunikatą, kuriame ragino įmones naudoti savo pajėgumus naujovių diegimo srityje ir kurti bei įgyvendinti PDT kaip būdą gerinti privatumo ir asmens duomenų apsaugą nuo pat vystymo ciklo pradžios (14). |
| --- | --- |

25.

2007 m. Komisija išleido komunikatą, kuriame ragino įmones naudoti savo pajėgumus naujovių diegimo srityje ir kurti bei įgyvendinti PDT kaip būdą gerinti privatumo ir asmens duomenų apsaugą nuo pat vystymo ciklo pradžios (14).

| 26. | Tačiau iki šiol gauti duomenys rodo, kad nei IRT gamintojai, nei duomenų valdytojai (privačiajame ar viešajame sektoriuje) nesugebėjo nuosekliai įgyvendinti privatumo užtikrinimo projektuojant principo ar įdiegti jo rinkoje. Motyvų nurodyta įvairių, įskaitant ekonominių paskatų ar institucijų paramos trūkumą, nepakankamą paklausą ir kt. (15). |
| --- | --- |

26.

Tačiau iki šiol gauti duomenys rodo, kad nei IRT gamintojai, nei duomenų valdytojai (privačiajame ar viešajame sektoriuje) nesugebėjo nuosekliai įgyvendinti privatumo užtikrinimo projektuojant principo ar įdiegti jo rinkoje. Motyvų nurodyta įvairių, įskaitant ekonominių paskatų ar institucijų paramos trūkumą, nepakankamą paklausą ir kt. (15).

| 27. | Be to, privatumo užtikrinimas projektuojant nėra itin paklausus tarp naudotojų. IRT produktų ir paslaugų naudotojai gali pagrįstai manyti, kad jų privatumas ir asmens duomenys de facto yra apsaugoti, nors daugeliu atvejų taip nėra. Kai kada jie paprasčiausiai neturi galimybių imtis saugumo priemonių, būtinų savo ar kitų asmens duomenims apsaugoti. Daugeliu atvejų taip yra todėl, kad jiems visiškai arba iš dalies trūksta žinių apie grėsmes. Pavyzdžiui, apskritai jauni žmonės nepaiso grėsmių privatumui, susijusių su asmeninės informacijos rodymu socialiniuose tinkluose, ir dažnai ignoruoja privatumo nuostatas. Vis dėlto kiti naudojai apie šias grėsmes žino, tačiau gali neturėti reikiamos techninės patirties įdiegti apsaugos technologijas, pvz., apsaugančias jų interneto ryšį, arba gali nežinoti, kaip pakeisti naršyklės nuostatas, siekiant iki minimumo sumažinti skirstymą į profilius, stebint jų naršymo internete veiklą. |
| --- | --- |

27.

Be to, privatumo užtikrinimas projektuojant nėra itin paklausus tarp naudotojų. IRT produktų ir paslaugų naudotojai gali pagrįstai manyti, kad jų privatumas ir asmens duomenys de facto yra apsaugoti, nors daugeliu atvejų taip nėra. Kai kada jie paprasčiausiai neturi galimybių imtis saugumo priemonių, būtinų savo ar kitų asmens duomenims apsaugoti. Daugeliu atvejų taip yra todėl, kad jiems visiškai arba iš dalies trūksta žinių apie grėsmes. Pavyzdžiui, apskritai jauni žmonės nepaiso grėsmių privatumui, susijusių su asmeninės informacijos rodymu socialiniuose tinkluose, ir dažnai ignoruoja privatumo nuostatas. Vis dėlto kiti naudojai apie šias grėsmes žino, tačiau gali neturėti reikiamos techninės patirties įdiegti apsaugos technologijas, pvz., apsaugančias jų interneto ryšį, arba gali nežinoti, kaip pakeisti naršyklės nuostatas, siekiant iki minimumo sumažinti skirstymą į profilius, stebint jų naršymo internete veiklą.

| 28. | Vis dėlto grėsmės privatumo ir duomenų apsaugai yra labai tikros. Jei į privatumą ir duomenų apsaugą neatsižvelgiama nuo pat pradžių, ištaisyti sistemas paprastai būna pernelyg vėlu ir ekonomiškai sudėtinga, kaip ir per vėlu ištaisyti jau padarytą žalą. Vis daugiau duomenų saugumo pažeidimų pastaraisiais metais puikiai parodo šią problemą ir didina poreikį taikyti privatumo užtikrinimo projektuojant principą. |
| --- | --- |

28.

Vis dėlto grėsmės privatumo ir duomenų apsaugai yra labai tikros. Jei į privatumą ir duomenų apsaugą neatsižvelgiama nuo pat pradžių, ištaisyti sistemas paprastai būna pernelyg vėlu ir ekonomiškai sudėtinga, kaip ir per vėlu ištaisyti jau padarytą žalą. Vis daugiau duomenų saugumo pažeidimų pastaraisiais metais puikiai parodo šią problemą ir didina poreikį taikyti privatumo užtikrinimo projektuojant principą.

| 29. | Šie dalykai aiškiai rodo, kad asmens duomenų tvarkymui skirtų IRT gamintojai ir tiekėjai kartu su duomenų valdytojais turėtų būti įpareigoti jas kurti su įdiegtomis duomenų apsaugos ir privatumo garantijomis. Daugeliu atvejų tai reikštų, kad IRT turėtų būti kuriamos, diegiant privatumo garantijas numatytosiose nuostatose. |
| --- | --- |

29.

Šie dalykai aiškiai rodo, kad asmens duomenų tvarkymui skirtų IRT gamintojai ir tiekėjai kartu su duomenų valdytojais turėtų būti įpareigoti jas kurti su įdiegtomis duomenų apsaugos ir privatumo garantijomis. Daugeliu atvejų tai reikštų, kad IRT turėtų būti kuriamos, diegiant privatumo garantijas numatytosiose nuostatose.

| 30. | Tokiomis aplinkybėmis turime apsvarstyti, kokių veiksmų politikos kūrėjai turėtų imtis, kad kuriant IRT būtų skatinamas privatumo užtikrinimo projektuojant principo taikymas. Pirmas klausimas – ar esamuose duomenų apsaugos teisės aktuose yra pakankamai nuostatų, kurios užtikrintų, kad šį principą įgyvendintų ir duomenų valdytojai, ir gamintojai ir (arba) kūrėjai. Antrasis klausimas – ką reikėtų padaryti pagal Europos skaitmeninę darbotvarkę, siekiant užtikrinti, kad IRT sektorius įgytų vartotojų pasitikėjimą. |
| --- | --- |

30.

Tokiomis aplinkybėmis turime apsvarstyti, kokių veiksmų politikos kūrėjai turėtų imtis, kad kuriant IRT būtų skatinamas privatumo užtikrinimo projektuojant principo taikymas. Pirmas klausimas – ar esamuose duomenų apsaugos teisės aktuose yra pakankamai nuostatų, kurios užtikrintų, kad šį principą įgyvendintų ir duomenų valdytojai, ir gamintojai ir (arba) kūrėjai. Antrasis klausimas – ką reikėtų padaryti pagal Europos skaitmeninę darbotvarkę, siekiant užtikrinti, kad IRT sektorius įgytų vartotojų pasitikėjimą.

IV.   PRIVATUMO UŽTIKRINIMO PROJEKTUOJANT PRINCIPO ĮTVIRTINIMAS ES TEISĖS AKTUOSE IR POLITIKOJE

IV.1.   Dabartiniai duomenų apsaugos ir privatumo srities teisės aktai

| 31. | ES, Direktyvoje 95/46/EB (16), Direktyvoje 2002/58/EB (17) ir Europos Žmogaus Teisių Teismo (18) bei Teisingumo Teismo jurisprudencijoje nustatyta griežta duomenų apsaugos ir privatumo sistema. |
| --- | --- |

31.

ES, Direktyvoje 95/46/EB (16), Direktyvoje 2002/58/EB (17) ir Europos Žmogaus Teisių Teismo (18) bei Teisingumo Teismo jurisprudencijoje nustatyta griežta duomenų apsaugos ir privatumo sistema.

| 32. | Duomenų apsaugos direktyva taikoma bet kuriai operacijai ar operacijų rinkiniui, atliekamoms su asmens duomenimis (rinkimui, saugojimui, atskleidimui ir kt.). Direktyvoje tvarkantiems asmens duomenis (duomenų valdytojams) nurodoma laikytis tam tikrų principų ir įpareigojimų. Joje nustatomos asmenų teisės, pvz., teisė susipažinti su asmenine informacija. E. privatumo direktyvoje konkrečiai reglamentuojamas privatumas elektroninių ryšių sektoriuje (19) |
| --- | --- |

32.

Duomenų apsaugos direktyva taikoma bet kuriai operacijai ar operacijų rinkiniui, atliekamoms su asmens duomenimis (rinkimui, saugojimui, atskleidimui ir kt.). Direktyvoje tvarkantiems asmens duomenis (duomenų valdytojams) nurodoma laikytis tam tikrų principų ir įpareigojimų. Joje nustatomos asmenų teisės, pvz., teisė susipažinti su asmenine informacija. E. privatumo direktyvoje konkrečiai reglamentuojamas privatumas elektroninių ryšių sektoriuje (19)

| 33. | Dabar galiojančioje Duomenų apsaugos direktyvoje nėra aiškaus reikalavimo dėl privatumo užtikrinimo projektuojant principo. Tačiau joje yra nuostatų, kuriose netiesiogiai, įvairiais atvejais, gali būti reikalaujama įgyvendinti šį principą. Visų pirma 17 straipsnyje reikalaujama, kad duomenų valdytojai įgyvendintų tinkamas technines ir organizacines priemones, skirtas apsaugoti nuo neteisėto duomenų tvarkymo (20). Todėl privatumo užtikrinimo projektuojant principas reglamentuojamas labai bendrai. Be to, direktyvos nuostatos iš esmės yra skirtos duomenų valdytojams ir jų atliekamam asmeninės informacijos tvarkymui. Jose nėra aiškaus reikalavimo, kad informacinės ir ryšių technologijos atitiktų privatumo ir duomenų apsaugos reikalavimus, nes tam reikia nurodyti IRT projektuotojus ir gamintojus, įskaitant standartizavimo etape atliekamą veiklą. |
| --- | --- |

33.

Dabar galiojančioje Duomenų apsaugos direktyvoje nėra aiškaus reikalavimo dėl privatumo užtikrinimo projektuojant principo. Tačiau joje yra nuostatų, kuriose netiesiogiai, įvairiais atvejais, gali būti reikalaujama įgyvendinti šį principą. Visų pirma 17 straipsnyje reikalaujama, kad duomenų valdytojai įgyvendintų tinkamas technines ir organizacines priemones, skirtas apsaugoti nuo neteisėto duomenų tvarkymo (20). Todėl privatumo užtikrinimo projektuojant principas reglamentuojamas labai bendrai. Be to, direktyvos nuostatos iš esmės yra skirtos duomenų valdytojams ir jų atliekamam asmeninės informacijos tvarkymui. Jose nėra aiškaus reikalavimo, kad informacinės ir ryšių technologijos atitiktų privatumo ir duomenų apsaugos reikalavimus, nes tam reikia nurodyti IRT projektuotojus ir gamintojus, įskaitant standartizavimo etape atliekamą veiklą.

| 34. | E. privatumo direktyvos nuostatos aiškesnės. Jos 14 straipsnio 3 dalyje numatyta: „Jeigu reikia, galima patvirtinti priemones, kurios užtikrintų, kad galinis įrenginys būtų suprojektuotas taip, kad jis būtų suderinamas su naudotojų teise apsaugoti ir kontroliuoti savo asmens duomenų naudojimą pagal Direktyvą 1999/5/EB ir 1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimą 87/95/EEB dėl standartizacijos informacinių technologijų ir telekomunikacijų srityje“. Tačiau šia nuostata dar niekada nepasinaudota (21). |
| --- | --- |

34.

E. privatumo direktyvos nuostatos aiškesnės. Jos 14 straipsnio 3 dalyje numatyta: „Jeigu reikia, galima patvirtinti priemones, kurios užtikrintų, kad galinis įrenginys būtų suprojektuotas taip, kad jis būtų suderinamas su naudotojų teise apsaugoti ir kontroliuoti savo asmens duomenų naudojimą pagal Direktyvą 1999/5/EB ir 1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimą 87/95/EEB dėl standartizacijos informacinių technologijų ir telekomunikacijų srityje“. Tačiau šia nuostata dar niekada nepasinaudota (21).

| 35. | Nors minėtos abiejų direktyvų nuostatos padeda skatinti privatumo užtikrinimą projektuojant, praktiškai jų nepakanka užtikrinti, kad IRT būtų diegiamas privatumas. |
| --- | --- |

35.

Nors minėtos abiejų direktyvų nuostatos padeda skatinti privatumo užtikrinimą projektuojant, praktiškai jų nepakanka užtikrinti, kad IRT būtų diegiamas privatumas.

| 36. | Dėl tokios padėties teisės aktuose nepakankamai tiksliai reikalaujama, kad IRT būtų kuriamos pagal privatumo užtikrinimo projektuojant principą. Be to, duomenų apsaugos institucijos neturi pakankamai įgaliojimų užtikrinti privatumo užtikrinimo projektuojant principo diegimą. Tai lemia neveiksmingumą. Pavyzdžiui, duomenų apsaugos institucijos gali taikyti sankcijas už nereagavimą į asmenų pateiktus prašymus leisti susipažinti su duomenimis ir jos turės įgaliojimų reikalauti įgyvendinti tam tikras priemones, skirtas neleisti neteisėto duomenų tvarkymo. Vis dėlto ne visada pakankamai aišku, ar jų įgaliojimai apima ir galimybę reikalauti, kad sistema būtų suprojektuota taip, kad būtų galima lengviau įgyvendinti asmenų duomenų apsaugos teises (22). Pavyzdžiui, pagal esamas teisės aktų nuostatas neaišku, ar galėtų būti reikalaujama informacinės sistemos struktūrą projektuoti taip, kad įmonėms būtų lengviau reaguoti į asmenų prašymus leisti susipažinti su duomenimis, idant šie prašymai būtų tvarkomi automatiškai ir greičiau. Be to, dėl tolesnių mėginimų pakeisti jau sukurtą ar įdiegtą technologiją susidarytų painiava, nes būtų daug sprendimų, kurie ne visiškai veikia ir, be to, yra ekonomiškai nenaudingi. |
| --- | --- |

36.

Dėl tokios padėties teisės aktuose nepakankamai tiksliai reikalaujama, kad IRT būtų kuriamos pagal privatumo užtikrinimo projektuojant principą. Be to, duomenų apsaugos institucijos neturi pakankamai įgaliojimų užtikrinti privatumo užtikrinimo projektuojant principo diegimą. Tai lemia neveiksmingumą. Pavyzdžiui, duomenų apsaugos institucijos gali taikyti sankcijas už nereagavimą į asmenų pateiktus prašymus leisti susipažinti su duomenimis ir jos turės įgaliojimų reikalauti įgyvendinti tam tikras priemones, skirtas neleisti neteisėto duomenų tvarkymo. Vis dėlto ne visada pakankamai aišku, ar jų įgaliojimai apima ir galimybę reikalauti, kad sistema būtų suprojektuota taip, kad būtų galima lengviau įgyvendinti asmenų duomenų apsaugos teises (22). Pavyzdžiui, pagal esamas teisės aktų nuostatas neaišku, ar galėtų būti reikalaujama informacinės sistemos struktūrą projektuoti taip, kad įmonėms būtų lengviau reaguoti į asmenų prašymus leisti susipažinti su duomenimis, idant šie prašymai būtų tvarkomi automatiškai ir greičiau. Be to, dėl tolesnių mėginimų pakeisti jau sukurtą ar įdiegtą technologiją susidarytų painiava, nes būtų daug sprendimų, kurie ne visiškai veikia ir, be to, yra ekonomiškai nenaudingi.

| 37. | EDAPP nuomone, kuriai pritaria 29 straipsnio darbo grupė (23), pagal dabar galiojančius teisės aktus yra galimybė aiškiau įtvirtinti privatumo užtikrinimo projektuojant principą. |
| --- | --- |

37.

EDAPP nuomone, kuriai pritaria 29 straipsnio darbo grupė (23), pagal dabar galiojančius teisės aktus yra galimybė aiškiau įtvirtinti privatumo užtikrinimo projektuojant principą.

IV.2.   Privatumo užtikrinimo projektuojant principo diegimas įvairiais lygmenimis

| 38. | Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta pirmiau, EDAPP rekomenduoja Komisijai laikytis keturių veiksmų krypčių:






  a) | siūlyti į duomenų apsaugos teisės aktus įtraukti bendrą nuostatą dėl privatumo užtikrinimo projektuojant; |
| --- | --- | --- |

38.

Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta pirmiau, EDAPP rekomenduoja Komisijai laikytis keturių veiksmų krypčių:

a)

siūlyti į duomenų apsaugos teisės aktus įtraukti bendrą nuostatą dėl privatumo užtikrinimo projektuojant;

| b) | pagal šią bendrą nuostatą parengti specialias nuostatas, siūlant skirtingiems sektoriams taikomus specialius teisės aktus. Šias specialias nuostatas jau dabar būtų galima įtraukti į teisės aktus; remiantis Duomenų apsaugos direktyvos 17 straipsniu (ir kitais galiojančiais teisės aktais); |
| --- | --- |

b)

pagal šią bendrą nuostatą parengti specialias nuostatas, siūlant skirtingiems sektoriams taikomus specialius teisės aktus. Šias specialias nuostatas jau dabar būtų galima įtraukti į teisės aktus; remiantis Duomenų apsaugos direktyvos 17 straipsniu (ir kitais galiojančiais teisės aktais);

| c) | įtraukti privatumo užtikrinimo projektuojant principą į Europos skaitmeninę darbotvarkę kaip pagrindinį principą; |
| --- | --- |

c)

įtraukti privatumo užtikrinimo projektuojant principą į Europos skaitmeninę darbotvarkę kaip pagrindinį principą;

| d) | įtraukti privatumo užtikrinimą projektuojant kaip principą į kitas ES iniciatyvas (daugiausia nesusijusias su teisėkūra). |
| --- | --- |

d)

įtraukti privatumo užtikrinimą projektuojant kaip principą į kitas ES iniciatyvas (daugiausia nesusijusias su teisėkūra).

Bendra nuostata dėl privatumo užtikrinimo projektuojant

| 39. | EDAPP siūlo vienareikšmiai ir aiškiai įtraukti privatumo užtikrinimo projektuojant principą į esamus duomenų apsaugos teisės aktus. Taip privatumo užtikrinimo projektuojant principui būtų suteikta tvirtumo, aiškumo ir būtų priverčiama jį veiksmingai įgyvendinti, be to, vykdymo institucijos turėtų teisėtą pagrindą reikalauti de facto taikyti šį principą praktiškai. Visų pirma tai būtina, atsižvelgiant į pirmiau nurodytas aplinkybes, nes pats principas yra svarbus ne tik kaip priemonė pasitikėjimui skatinti, bet ir kaip paskata suinteresuotiesiems asmenims įgyvendinti privatumo užtikrinimo projektuojant principą ir didinti esamuose teisės aktuose numatytas garantijas. |
| --- | --- |

39.

EDAPP siūlo vienareikšmiai ir aiškiai įtraukti privatumo užtikrinimo projektuojant principą į esamus duomenų apsaugos teisės aktus. Taip privatumo užtikrinimo projektuojant principui būtų suteikta tvirtumo, aiškumo ir būtų priverčiama jį veiksmingai įgyvendinti, be to, vykdymo institucijos turėtų teisėtą pagrindą reikalauti de facto taikyti šį principą praktiškai. Visų pirma tai būtina, atsižvelgiant į pirmiau nurodytas aplinkybes, nes pats principas yra svarbus ne tik kaip priemonė pasitikėjimui skatinti, bet ir kaip paskata suinteresuotiesiems asmenims įgyvendinti privatumo užtikrinimo projektuojant principą ir didinti esamuose teisės aktuose numatytas garantijas.

| 40. | Šiuo pasiūlymu papildoma 29 straipsnio darbo grupės rekomendacija nustatyti „privatumo užtikrinimo projektuojant principą“ kaip bendrąjį principą duomenų apsaugos teisės aktuose, visų pirma Duomenų apsaugos direktyvoje. Pasak 29 straipsnio darbo grupės, „šis principas turėtų būti privalomas technologijų projektuotojams ir gamintojams, o taip pat duomenų valdytojams, nusprendusiems įsigyti ir naudoti IRT. Jie turėtų būti įpareigoti atsižvelgti į technologinę duomenų apsaugą dar planuodami informacines-technologines procedūras ir sistemas. Tokių sistemų tiekėjai ar paslaugų teikėjai, taip pat duomenų valdytojai turėtų įrodyti, kad ėmėsi visų priemonių, būtinų šiems reikalavimams įvykdyti“. |
| --- | --- |

40.

Šiuo pasiūlymu papildoma 29 straipsnio darbo grupės rekomendacija nustatyti „privatumo užtikrinimo projektuojant principą“ kaip bendrąjį principą duomenų apsaugos teisės aktuose, visų pirma Duomenų apsaugos direktyvoje. Pasak 29 straipsnio darbo grupės, „šis principas turėtų būti privalomas technologijų projektuotojams ir gamintojams, o taip pat duomenų valdytojams, nusprendusiems įsigyti ir naudoti IRT. Jie turėtų būti įpareigoti atsižvelgti į technologinę duomenų apsaugą dar planuodami informacines-technologines procedūras ir sistemas. Tokių sistemų tiekėjai ar paslaugų teikėjai, taip pat duomenų valdytojai turėtų įrodyti, kad ėmėsi visų priemonių, būtinų šiems reikalavimams įvykdyti“.

| 41. | EDAPP taip pat palankiai vertina tai, kad Komisijos narė Viviane Reding patvirtino privatumo užtikrinimo projektuojant principą, paskelbus Duomenų apsaugos direktyvos apžvalgą (24). |
| --- | --- |

41.

EDAPP taip pat palankiai vertina tai, kad Komisijos narė Viviane Reding patvirtino privatumo užtikrinimo projektuojant principą, paskelbus Duomenų apsaugos direktyvos apžvalgą (24).

| 42. | Tai nulemia tokio reguliavimo turinį. Visų pirma ir svarbiausia, bendrasis privatumo užtikrinimo projektuojant principas turėtų būti technologiškai neutralus. Šiuo principu neturėtų būti siekiama reguliuoti technologijų, t. y. jis neturėtų nustatyti konkrečių techninių sprendimų. Vietoj to pagal jį turėtų būti įpareigota esamus privatumo ir duomenų apsaugos principus integruoti į informacines ir ryšių sistemas bei sprendimus. Taip suinteresuotieji asmenys, gamintojai, duomenų valdytojai ir duomenų apsaugos institucijos galėtų kiekvienu konkrečiu atveju aiškinti principo reikšmę. Antra, laikytis principo turėtų būti privaloma įvairiais etapais, nuo standartų kūrimo ir struktūros suprojektavimo, iki kol juos įgyvendina duomenų valdytojas. |
| --- | --- |

42.

Tai nulemia tokio reguliavimo turinį. Visų pirma ir svarbiausia, bendrasis privatumo užtikrinimo projektuojant principas turėtų būti technologiškai neutralus. Šiuo principu neturėtų būti siekiama reguliuoti technologijų, t. y. jis neturėtų nustatyti konkrečių techninių sprendimų. Vietoj to pagal jį turėtų būti įpareigota esamus privatumo ir duomenų apsaugos principus integruoti į informacines ir ryšių sistemas bei sprendimus. Taip suinteresuotieji asmenys, gamintojai, duomenų valdytojai ir duomenų apsaugos institucijos galėtų kiekvienu konkrečiu atveju aiškinti principo reikšmę. Antra, laikytis principo turėtų būti privaloma įvairiais etapais, nuo standartų kūrimo ir struktūros suprojektavimo, iki kol juos įgyvendina duomenų valdytojas.

Specialių teisės aktų nuostatos

| 43. | Į dabartinius ir būsimus teisės aktus privatumo užtikrinimo projektuojant principas turi būti integruotas remiantis galiojančiais teisės aktais, o priėmus pirmiau pasiūlytą bendrąją nuostatą, remiantis šia nuostata. Pavyzdžiui, vadovaujantis dabartinėmis iniciatyvomis, susijusiomis su pažangiomis transporto sistemomis, Komisijai teks speciali pirminė atsakomybė apibrėžti priemones, standartizavimo iniciatyvas, procedūras ir geriausią patirtį. Įgyvendinant šiuos uždavinius, privatumo užtikrinimo projektuojant principas turėtų būti pagrindinis. |
| --- | --- |

43.

Į dabartinius ir būsimus teisės aktus privatumo užtikrinimo projektuojant principas turi būti integruotas remiantis galiojančiais teisės aktais, o priėmus pirmiau pasiūlytą bendrąją nuostatą, remiantis šia nuostata. Pavyzdžiui, vadovaujantis dabartinėmis iniciatyvomis, susijusiomis su pažangiomis transporto sistemomis, Komisijai teks speciali pirminė atsakomybė apibrėžti priemones, standartizavimo iniciatyvas, procedūras ir geriausią patirtį. Įgyvendinant šiuos uždavinius, privatumo užtikrinimo projektuojant principas turėtų būti pagrindinis.

| 44. | Be to, EDAPP pažymi, kad privatumo užtikrinimo projektuojant principas turi specialios reikšmės laisvės, saugumo ir teisingumo srityje, visų pirma Informacijos valdymo strategijos tikslų atžvilgiu, kaip numatyta Stokholmo programoje (25). Nuomonėje dėl Stokholmo programos EDAPP pabrėžė, kad keitimosi informacija architektūra turėtų būti grindžiama privatumo užtikrinimo projektuojant principu (26): „Tiksliau, tai reiškia, kad informacinės sistemos, kurios sukurtos siekiant užtikrinti visuomenės saugumą, visada turėtų būti kuriamos laikantis privatumo projektuojant principo“. |
| --- | --- |

44.

Be to, EDAPP pažymi, kad privatumo užtikrinimo projektuojant principas turi specialios reikšmės laisvės, saugumo ir teisingumo srityje, visų pirma Informacijos valdymo strategijos tikslų atžvilgiu, kaip numatyta Stokholmo programoje (25). Nuomonėje dėl Stokholmo programos EDAPP pabrėžė, kad keitimosi informacija architektūra turėtų būti grindžiama privatumo užtikrinimo projektuojant principu (26): „Tiksliau, tai reiškia, kad informacinės sistemos, kurios sukurtos siekiant užtikrinti visuomenės saugumą, visada turėtų būti kuriamos laikantis privatumo projektuojant principo“.

| 45. | 29 straipsnio darbo grupės nuomonėje dėl privatumo ateities (27) dar tiksliau nurodoma, kad laisvės, saugumo ir teisingumo srityje, kur valdžios institucijos atlieka pagrindinį vaidmenį ir kur priežiūros didinimo priemonės turi tiesioginio poveikio pagrindinėms teisėms į privatumą ir duomenų apsaugą, privatumo užtikrinimo projektuojant reikalavimai turėtų būti privalomi. Nustačius šiuos reikalavimus informacinėse sistemose, valdžios institucijos taip pat paskatintų privatumo užtikrinimą projektuojant kaip pradedančiosios vartotojos. |
| --- | --- |

45.

29 straipsnio darbo grupės nuomonėje dėl privatumo ateities (27) dar tiksliau nurodoma, kad laisvės, saugumo ir teisingumo srityje, kur valdžios institucijos atlieka pagrindinį vaidmenį ir kur priežiūros didinimo priemonės turi tiesioginio poveikio pagrindinėms teisėms į privatumą ir duomenų apsaugą, privatumo užtikrinimo projektuojant reikalavimai turėtų būti privalomi. Nustačius šiuos reikalavimus informacinėse sistemose, valdžios institucijos taip pat paskatintų privatumo užtikrinimą projektuojant kaip pradedančiosios vartotojos.

Privatumo užtikrinimo projektuojant principas – pagrindinis Europos skaitmeninės darbotvarkės principas

| 46. | Informacijos ir ryšių technologijos vis sudėtingėja ir kelia vis daugiau grėsmių privatumui ir duomenų apsaugai. Apskritai skaitmeninio formato informacijai, kurią lengviau gauti, kopijuoti ir perduoti, gresia daug daugiau pavojų, nei popieriuje esančiai informacijai. Pereinant prie tarpusavyje susietų objektų tinklų, šių grėsmių tik daugės. Kuo didesnė grėsmė privatumui ir (arba) duomenų apsaugai, tuo didesnis bus didesnių duomenų apsaugos ir (arba) privatumo garantijų poreikis. Todėl motyvai diegti privatumo užtikrinimo projektuojant principą yra svaresni IRT sektoriuje. Be to, kaip jau aptarta pirmiau, asmenų pasitikėjimas IRT yra esminis dalykas, norint, kad piliečiai naudotų šias naujas paslaugas, o privatumas ir duomenų apsauga yra pagrindiniai tokio pasitikėjimo elementai. |
| --- | --- |

46.

Informacijos ir ryšių technologijos vis sudėtingėja ir kelia vis daugiau grėsmių privatumui ir duomenų apsaugai. Apskritai skaitmeninio formato informacijai, kurią lengviau gauti, kopijuoti ir perduoti, gresia daug daugiau pavojų, nei popieriuje esančiai informacijai. Pereinant prie tarpusavyje susietų objektų tinklų, šių grėsmių tik daugės. Kuo didesnė grėsmė privatumui ir (arba) duomenų apsaugai, tuo didesnis bus didesnių duomenų apsaugos ir (arba) privatumo garantijų poreikis. Todėl motyvai diegti privatumo užtikrinimo projektuojant principą yra svaresni IRT sektoriuje. Be to, kaip jau aptarta pirmiau, asmenų pasitikėjimas IRT yra esminis dalykas, norint, kad piliečiai naudotų šias naujas paslaugas, o privatumas ir duomenų apsauga yra pagrindiniai tokio pasitikėjimo elementai.

| 47. | Tai rodo, kad IRT plėtros strategijoje turi būti patvirtintas poreikis kurti šias technologijas su neatsiejamu privatumo ir duomenų apsaugos elementu, t. y. atsižvelgiant į privatumo užtikrinimo projektuojant principą. |
| --- | --- |

47.

Tai rodo, kad IRT plėtros strategijoje turi būti patvirtintas poreikis kurti šias technologijas su neatsiejamu privatumo ir duomenų apsaugos elementu, t. y. atsižvelgiant į privatumo užtikrinimo projektuojant principą.

| 48. | Todėl Europos skaitmeninėje darbotvarkėje privatumo užtikrinimo projektuojant principas turėtų būti aiškiai įtvirtintas kaip būtinas elementas, skirtas užtikrinti piliečių pasitikėjimą IRT ir internetu teikiamomis paslaugomis. Joje turėtų būti pripažinta, kad privatumas ir pasitikėjimas yra neatsiejami dalykai ir kad privatumo užtikrinimas projektuojant turėtų būti orientyras plėtojant pasitikėjimą keliantį IRT sektorių. |
| --- | --- |

48.

Todėl Europos skaitmeninėje darbotvarkėje privatumo užtikrinimo projektuojant principas turėtų būti aiškiai įtvirtintas kaip būtinas elementas, skirtas užtikrinti piliečių pasitikėjimą IRT ir internetu teikiamomis paslaugomis. Joje turėtų būti pripažinta, kad privatumas ir pasitikėjimas yra neatsiejami dalykai ir kad privatumo užtikrinimas projektuojant turėtų būti orientyras plėtojant pasitikėjimą keliantį IRT sektorių.

Privatumo užtikrinimas projektuojant kaip principas kitose ES iniciatyvose

| 49. | Komisija turėtų laikyti privatumo užtikrinimą projektuojant pagrindiniu principu įgyvendindama politiką, veiklą ir iniciatyvas konkrečiuose IRT sektoriuose, įskaitant e. sveikatą, e. pirkimus, e. socialinį saugumą, e. mokymąsi ir kt. Dauguma šių iniciatyvų bus Europos skaitmeninės darbotvarkės veiksmų punktai. |
| --- | --- |

49.

Komisija turėtų laikyti privatumo užtikrinimą projektuojant pagrindiniu principu įgyvendindama politiką, veiklą ir iniciatyvas konkrečiuose IRT sektoriuose, įskaitant e. sveikatą, e. pirkimus, e. socialinį saugumą, e. mokymąsi ir kt. Dauguma šių iniciatyvų bus Europos skaitmeninės darbotvarkės veiksmų punktai.

| 50. | Tai reiškia, pavyzdžiui, jog į iniciatyvas, skirtas užtikrinti didesnį valdžios programų veiksmingumą ir šiuolaikiškumą, kad asmenys galėtų bendrauti su administracija, turėtų būti įtrauktas reikalavimas jas projektuoti ir eksploatuoti pagal privatumo užtikrinimo projektuojant principą. Tas pats taikytina Komisijos politikai ir veiklai, kuria siekiama greitesnio interneto, skaitmeninio turinio arba bendrai skatinti fiksuotus ir belaidžius ryšius bei duomenų perdavimą. |
| --- | --- |

50.

Tai reiškia, pavyzdžiui, jog į iniciatyvas, skirtas užtikrinti didesnį valdžios programų veiksmingumą ir šiuolaikiškumą, kad asmenys galėtų bendrauti su administracija, turėtų būti įtrauktas reikalavimas jas projektuoti ir eksploatuoti pagal privatumo užtikrinimo projektuojant principą. Tas pats taikytina Komisijos politikai ir veiklai, kuria siekiama greitesnio interneto, skaitmeninio turinio arba bendrai skatinti fiksuotus ir belaidžius ryšius bei duomenų perdavimą.

| 51. | Tai taip pat apima sritis, kuriose Komisija yra atsakinga už didelės apimties IT sistemas, kaip antai SIS ir VIS, taip pat tuos atvejus, kai Komisija yra atsakinga tik už tokios sistemos, pvz., Europos nuosprendžių registrų informacinės sistemos (ECRIS), bendros infrastruktūros plėtojimą ir priežiūrą. |
| --- | --- |

51.

Tai taip pat apima sritis, kuriose Komisija yra atsakinga už didelės apimties IT sistemas, kaip antai SIS ir VIS, taip pat tuos atvejus, kai Komisija yra atsakinga tik už tokios sistemos, pvz., Europos nuosprendžių registrų informacinės sistemos (ECRIS), bendros infrastruktūros plėtojimą ir priežiūrą.

| 52. | Tai, kaip tiksliai bus plėtojamas privatumo užtikrinimo projektuojant principas, priklausys nuo kiekvieno konkretaus sektoriaus ir aplinkybių. Pavyzdžiui, kai kartu su Komisijos iniciatyvomis pateikiami teisės aktų pasiūlymai dėl konkretaus IRT sektoriaus, daugeliu atveju būtų gerai įtraukti aiškią nuorodą į privatumo užtikrinimo projektuojant sąvoką, taikomą konkrečios IRT programos arba sistemos projektavimui. Rengiant konkrečios srities veiksmų planus, juose turėtų būti sistemingai užtikrintas teisės aktų taikymas, o konkrečiau – nustatytos garantijos, kad atitinkama IRT technologija bus kuriama, atsižvelgiant į privatumo užtikrinimą projektuojant. |
| --- | --- |

52.

Tai, kaip tiksliai bus plėtojamas privatumo užtikrinimo projektuojant principas, priklausys nuo kiekvieno konkretaus sektoriaus ir aplinkybių. Pavyzdžiui, kai kartu su Komisijos iniciatyvomis pateikiami teisės aktų pasiūlymai dėl konkretaus IRT sektoriaus, daugeliu atveju būtų gerai įtraukti aiškią nuorodą į privatumo užtikrinimo projektuojant sąvoką, taikomą konkrečios IRT programos arba sistemos projektavimui. Rengiant konkrečios srities veiksmų planus, juose turėtų būti sistemingai užtikrintas teisės aktų taikymas, o konkrečiau – nustatytos garantijos, kad atitinkama IRT technologija bus kuriama, atsižvelgiant į privatumo užtikrinimą projektuojant.

| 53. | Kalbant apie mokslinius tyrimus, Septintoji bendroji programa ir vėlesnės programos turėtų būti naudojamos kaip priemonė remti projektams, kuriais siekiama analizuoti standartus, IRT technologijas ir struktūrą, kuri geriau užtikrina privatumą ir ypač privatumo užtikrinimo projektuojant principą. Be to, privatumo užtikrinimas projektuojant turėtų būti būtinas dalykas, į kurį reikėtų atsižvelgti platesniuose IRT projektuose, kuriais siekiama tvarkyti asmens duomenis. |
| --- | --- |

53.

Kalbant apie mokslinius tyrimus, Septintoji bendroji programa ir vėlesnės programos turėtų būti naudojamos kaip priemonė remti projektams, kuriais siekiama analizuoti standartus, IRT technologijas ir struktūrą, kuri geriau užtikrina privatumą ir ypač privatumo užtikrinimo projektuojant principą. Be to, privatumo užtikrinimas projektuojant turėtų būti būtinas dalykas, į kurį reikėtų atsižvelgti platesniuose IRT projektuose, kuriais siekiama tvarkyti asmens duomenis.

Ypatingą susirūpinimą keliančios sritys

| 54. | Kai kuriais atvejais dėl konkrečių grėsmių asmenų privatumui ir duomenų apsaugai arba dėl kitų veiksnių (pramonės nenoro tiekti privatumo užtikrinimo projektuojant produktus, vartotojų paklausos ir kt.) gali reikėti teisės aktuose arba kitais būdais nustatyti aiškesnes ir konkretesnes privatumo užtikrinimo projektuojant priemones, kurios privalo būti įtrauktos į konkrečios rūšies informacinį ir ryšių produktą arba technologiją. |
| --- | --- |

54.

Kai kuriais atvejais dėl konkrečių grėsmių asmenų privatumui ir duomenų apsaugai arba dėl kitų veiksnių (pramonės nenoro tiekti privatumo užtikrinimo projektuojant produktus, vartotojų paklausos ir kt.) gali reikėti teisės aktuose arba kitais būdais nustatyti aiškesnes ir konkretesnes privatumo užtikrinimo projektuojant priemones, kurios privalo būti įtrauktos į konkrečios rūšies informacinį ir ryšių produktą arba technologiją.

| 55. | EDAPP nustatė įvairias sritis (RDA, socialinių tinklų kūrimas ir naršyklės programos), kurias, jo nuomone, šiame etape Komisija turėtų atidžiai apsvarstyti ir kurių atveju reikėtų daugiau realaus įsikišimo, kuris minėtas pirmiau. Šios trys sritys aptariamos toliau. |
| --- | --- |

55.

EDAPP nustatė įvairias sritis (RDA, socialinių tinklų kūrimas ir naršyklės programos), kurias, jo nuomone, šiame etape Komisija turėtų atidžiai apsvarstyti ir kurių atveju reikėtų daugiau realaus įsikišimo, kuris minėtas pirmiau. Šios trys sritys aptariamos toliau.

V.   RADIJO DAŽNIŲ ATPAŽINIMAS (RDA)

| 56. | RDA žymenys gali būti integruoti į objektus, gyvūnus ir žmones. Jie gali būti naudojami asmens duomenims, kaip antai medicininiams įrašams, rinkti ir saugoti, atsekti žmogaus judėjimą arba įvairiais tikslais apibūdinti jų elgesį. Tą galima daryti, asmeniui apie tai nežinant (28). |
| --- | --- |

56.

RDA žymenys gali būti integruoti į objektus, gyvūnus ir žmones. Jie gali būti naudojami asmens duomenims, kaip antai medicininiams įrašams, rinkti ir saugoti, atsekti žmogaus judėjimą arba įvairiais tikslais apibūdinti jų elgesį. Tą galima daryti, asmeniui apie tai nežinant (28).

| 57. | Veiksmingos duomenų apsaugos, privatumo ir visų susijusių etinių dalykų garantijos yra ypač svarbios, kad visuomenė pasitikėtų RDA ir daiktų interneto ateitimi. Tik tuomet technologija gali teikti didelę ekonominę ir visuomeninę naudą. |
| --- | --- |

57.

Veiksmingos duomenų apsaugos, privatumo ir visų susijusių etinių dalykų garantijos yra ypač svarbios, kad visuomenė pasitikėtų RDA ir daiktų interneto ateitimi. Tik tuomet technologija gali teikti didelę ekonominę ir visuomeninę naudą.

V.1.   Galiojančių duomenų apsaugos teisės aktų spragos

| 58. | Duomenų apsaugos direktyva ir E. privatumo direktyva taikomos duomenų rinkimui, atliekamam naudojant RDA programas (29). Pagal jas, be kita ko, eksploatuojant RDA programas reikalaujama atitinkamų privatumo garantijų (30). |
| --- | --- |

58.

Duomenų apsaugos direktyva ir E. privatumo direktyva taikomos duomenų rinkimui, atliekamam naudojant RDA programas (29). Pagal jas, be kita ko, eksploatuojant RDA programas reikalaujama atitinkamų privatumo garantijų (30).

| 59. | Tačiau šiuose teisės aktuose ne visiškai išspręsti visi šios technologijos keliami duomenų apsaugos ir privatumo srities rūpesčiai. Taip yra todėl, kad direktyvos nėra pakankamai išsamios garantijų, kurios turėtų būti diegiamos, kuriant RDA programas, požiūriu. Esamas taisykles reikėtų papildyti, nustatant konkrečias garantijas, visų pirma – privalomą reikalavimą RDA technologijose diegti techninius sprendimus (privatumo užtikrinimą projektuojant). Tai taikytina žymenims, kuriuose saugoma asmeninė informacija, nes juose turėtų būti pašalinimo komandos, o žymenyse, kuriuose saugoma tam tikrų rūšių asmeninė informacija, turėtų būti naudojama kriptografija. |
| --- | --- |

59.

Tačiau šiuose teisės aktuose ne visiškai išspręsti visi šios technologijos keliami duomenų apsaugos ir privatumo srities rūpesčiai. Taip yra todėl, kad direktyvos nėra pakankamai išsamios garantijų, kurios turėtų būti diegiamos, kuriant RDA programas, požiūriu. Esamas taisykles reikėtų papildyti, nustatant konkrečias garantijas, visų pirma – privalomą reikalavimą RDA technologijose diegti techninius sprendimus (privatumo užtikrinimą projektuojant). Tai taikytina žymenims, kuriuose saugoma asmeninė informacija, nes juose turėtų būti pašalinimo komandos, o žymenyse, kuriuose saugoma tam tikrų rūšių asmeninė informacija, turėtų būti naudojama kriptografija.

V.2.   Savireguliavimas kaip pirmas žingsnis

| 60. | 2007 m. kovo mėn. Komisija priėmė komunikatą (31), kuriuo, be kita ko, pripažino poreikį nustatyti išsamias gaires dėl praktinio RDA įgyvendinimo ir norą patvirtinti projektavimo kriterijus, siekiant išvengti grėsmių privatumui ir saugumui. |
| --- | --- |

60.

2007 m. kovo mėn. Komisija priėmė komunikatą (31), kuriuo, be kita ko, pripažino poreikį nustatyti išsamias gaires dėl praktinio RDA įgyvendinimo ir norą patvirtinti projektavimo kriterijus, siekiant išvengti grėsmių privatumui ir saugumui.

| 61. | Norėdama pasiekti šiuos tikslus, 2009 m. gegužės mėn. Komisija priėmė rekomendaciją dėl privatumo ir duomenų apsaugos principų įgyvendinimo RDA programose (32). Mažmeninėje prekyboje naudojamose RDA programose reikalaujama padaryti žymenį neveiksmingą pardavimo vietoje, nebent asmuo sutinka, kad žymuo išliktų veiksmingas. Tokia tvarka taikoma, nebent, atlikus poveikio privatumui ir duomenų apsaugai vertinimą, įrodoma, kad žymenys nekelia galimos grėsmės privatumui arba asmens duomenų apsaugai, nes tokiu atveju jie gali toliau veikti ir produktą pardavus, tačiau asmenys gali nuspręsti nemokamai šiuos žymenis pašalinti. |
| --- | --- |

61.

Norėdama pasiekti šiuos tikslus, 2009 m. gegužės mėn. Komisija priėmė rekomendaciją dėl privatumo ir duomenų apsaugos principų įgyvendinimo RDA programose (32). Mažmeninėje prekyboje naudojamose RDA programose reikalaujama padaryti žymenį neveiksmingą pardavimo vietoje, nebent asmuo sutinka, kad žymuo išliktų veiksmingas. Tokia tvarka taikoma, nebent, atlikus poveikio privatumui ir duomenų apsaugai vertinimą, įrodoma, kad žymenys nekelia galimos grėsmės privatumui arba asmens duomenų apsaugai, nes tokiu atveju jie gali toliau veikti ir produktą pardavus, tačiau asmenys gali nuspręsti nemokamai šiuos žymenis pašalinti.

| 62. | EDAPP pritaria Komisijos nuomonei naudoti savireguliavimo priemones. Tačiau, kaip aprašyta toliau, suprantama, kad savireguliavimas neduos numatomų rezultatų; todėl jis ragina Komisiją būti pasirengus imtis alternatyvių priemonių. |
| --- | --- |

62.

EDAPP pritaria Komisijos nuomonei naudoti savireguliavimo priemones. Tačiau, kaip aprašyta toliau, suprantama, kad savireguliavimas neduos numatomų rezultatų; todėl jis ragina Komisiją būti pasirengus imtis alternatyvių priemonių.

V.3.   Rūpestį keliančios sritys ir galimos papildomos priemonės, jei savireguliavimas nepasiteisintų

| 63. | EDAPP kelia rūpestį tai, kad RDA programas mažmeniniame sektoriuje eksploatuojančios organizacijos gali nepastebėti, jog RDA žymenis gali stebėti nepageidaujami tretieji asmenys. Atliekant tokį stebėjimą, gali būti atskleisti žymenyje saugomi (jei saugomi) asmens duomenys, tačiau trečiasis asmuo taip pat gali sekti ar atpažinti asmenį, tiesiog naudodamas unikaliuosius atpažinimo kodus, esančius viename ar daugiau asmens nešiojamų žymenų, tokioje aplinkoje, kurios netgi neapima RDA programos veiklos perimetras. Be to, rūpestį jam kelia ir tai, kad RDA programas eksploatuojantiems asmenims gali kilti pagunda nepagrįstai pasinaudoti išimtimi ir palikti žymenį veiksmingą pardavus produktą. |
| --- | --- |

63.

EDAPP kelia rūpestį tai, kad RDA programas mažmeniniame sektoriuje eksploatuojančios organizacijos gali nepastebėti, jog RDA žymenis gali stebėti nepageidaujami tretieji asmenys. Atliekant tokį stebėjimą, gali būti atskleisti žymenyje saugomi (jei saugomi) asmens duomenys, tačiau trečiasis asmuo taip pat gali sekti ar atpažinti asmenį, tiesiog naudodamas unikaliuosius atpažinimo kodus, esančius viename ar daugiau asmens nešiojamų žymenų, tokioje aplinkoje, kurios netgi neapima RDA programos veiklos perimetras. Be to, rūpestį jam kelia ir tai, kad RDA programas eksploatuojantiems asmenims gali kilti pagunda nepagrįstai pasinaudoti išimtimi ir palikti žymenį veiksmingą pardavus produktą.

| 64. | Jei taip nutiktų, sušvelninti grėsmes asmenų duomenų apsaugai ir privatumui, kuriems jau gali būti padarytas neigiamas poveikis, gali būti per vėlu. Be to, atsižvelgiant į savireguliavimo pobūdį, nacionalinės vykdymo institucijos gali turėti mažiau galimybių reikalauti RDA programas eksploatuojančių organizacijų taikyti konkrečias privatumo užtikrinimo projektuojant priemones. |
| --- | --- |

64.

Jei taip nutiktų, sušvelninti grėsmes asmenų duomenų apsaugai ir privatumui, kuriems jau gali būti padarytas neigiamas poveikis, gali būti per vėlu. Be to, atsižvelgiant į savireguliavimo pobūdį, nacionalinės vykdymo institucijos gali turėti mažiau galimybių reikalauti RDA programas eksploatuojančių organizacijų taikyti konkrečias privatumo užtikrinimo projektuojant priemones.

| 65. | Atsižvelgdamas į tai, kas nurodyta, EDAPP ragina Komisiją būti pasirengusią siūlyti teisės aktus, kuriais būtų reglamentuojami svarbiausi RDA naudojimo klausimai, jei esamų teisės aktų nebūtų įmanoma veiksmingai įgyvendinti. Komisijos vertinimo nereikėtų nepagrįstai atidėlioti; jei būtų atidėliojama, kiltų grėsmė asmenims ir būtų pakenkta pramonės produktyvumui, nes teisinis netikrumas yra pernelyg didelis, o problemų gali tik padaugėti ir jų ištaisymas kainuotų pernelyg brangiai. |
| --- | --- |

65.

Atsižvelgdamas į tai, kas nurodyta, EDAPP ragina Komisiją būti pasirengusią siūlyti teisės aktus, kuriais būtų reglamentuojami svarbiausi RDA naudojimo klausimai, jei esamų teisės aktų nebūtų įmanoma veiksmingai įgyvendinti. Komisijos vertinimo nereikėtų nepagrįstai atidėlioti; jei būtų atidėliojama, kiltų grėsmė asmenims ir būtų pakenkta pramonės produktyvumui, nes teisinis netikrumas yra pernelyg didelis, o problemų gali tik padaugėti ir jų ištaisymas kainuotų pernelyg brangiai.

| 66. | Tarp priemonių, kurias gali reikėti siūlyti, EDAPP rekomenduoja nustatyti pasirinkimo pardavimo vietoje principą, pagal kurį visi prie vartojimo produktų pritvirtinti RDA žymenys pagal bendrą taisyklę būtų padaromi neveiksmingais pardavimo vietoje. Komisijai nebūtina ir nereikia nurodyti konkrečios technologijos, kurią reikia naudoti. Europos Sąjungos teisėje turi būti teisiškai įtvirtinta pareiga gauti sutikimą, paliekant subjektams laisvę nuspręsti, kokiais būdais įvykdyti šį reikalavimą. |
| --- | --- |

66.

Tarp priemonių, kurias gali reikėti siūlyti, EDAPP rekomenduoja nustatyti pasirinkimo pardavimo vietoje principą, pagal kurį visi prie vartojimo produktų pritvirtinti RDA žymenys pagal bendrą taisyklę būtų padaromi neveiksmingais pardavimo vietoje. Komisijai nebūtina ir nereikia nurodyti konkrečios technologijos, kurią reikia naudoti. Europos Sąjungos teisėje turi būti teisiškai įtvirtinta pareiga gauti sutikimą, paliekant subjektams laisvę nuspręsti, kokiais būdais įvykdyti šį reikalavimą.

V.4.   Kiti svarstytini klausimai. Daiktų interneto valdymas

| 67. | RDA žymenų teikiama informacija, pvz., informacija apie produktą, gali būti prijungta prie pasaulinio ryšių infrastruktūros tinklo. Tai paprastai vadinama „daiktų internetu“. Duomenų apsaugos arba privatumo klausimai kyla todėl, kad RDA žymenys gali atpažinti realius pasaulio objektus, kuriuose, be produkto informacijos, gali būti asmens duomenų. |
| --- | --- |

67.

RDA žymenų teikiama informacija, pvz., informacija apie produktą, gali būti prijungta prie pasaulinio ryšių infrastruktūros tinklo. Tai paprastai vadinama „daiktų internetu“. Duomenų apsaugos arba privatumo klausimai kyla todėl, kad RDA žymenys gali atpažinti realius pasaulio objektus, kuriuose, be produkto informacijos, gali būti asmens duomenų.

| 68. | Kyla daug neatsakytų klausimų dėl to, kas valdys informacijos, susijusios su pažymėtais daiktais, saugojimą. Kaip jis bus organizuojamas? Kas galės su šia informacija susipažinti? 2009 m. birželio mėn. Komisija priėmė komunikatą dėl daiktų interneto (33), kuriame aiškiai įvardytos galimos duomenų apsaugos ir privatumo problemos, kurių gali kelti šis reiškinys. |
| --- | --- |

68.

Kyla daug neatsakytų klausimų dėl to, kas valdys informacijos, susijusios su pažymėtais daiktais, saugojimą. Kaip jis bus organizuojamas? Kas galės su šia informacija susipažinti? 2009 m. birželio mėn. Komisija priėmė komunikatą dėl daiktų interneto (33), kuriame aiškiai įvardytos galimos duomenų apsaugos ir privatumo problemos, kurių gali kelti šis reiškinys.

| 69. | EDAPP norėtų pabrėžti kai kuriuos komunikate iškeltus klausimus, kuriems, jo nuomone, reikėtų skirti daug dėmesio, plėtojant daiktų internetą. Pirma, dėl poreikio diegti decentralizuotas struktūras gali būti lengviau užtikrinti atsakomybę ir ES teisės aktų įgyvendinamumą. Antra, turi būti kuo labiau saugoma asmenų teisė nebūti sekamiems. Kitaip tariant, turi būti labai nedaug atvejų, kai asmenys būtų sekami naudojant RDA žymenis be jų sutikimo. Toks sutikimas turėtų būti aiškus. Paprastai tai vadinama „lustų tylėjimu“ ir teise būti netrukdomam. Galiausiai, projektuojant daiktų internetą, privatumo užtikrinimo projektuojant principas turėtų būti pagrindinis. Pavyzdžiui, šiuo tikslu reikės, kad konkrečios RDA programos, kuriose įmontuoti kontrolę naudotojams suteikiantys mechanizmai, būtų kuriamos, padarant privatumo nuostatas numatytosiomis. |
| --- | --- |

69.

EDAPP norėtų pabrėžti kai kuriuos komunikate iškeltus klausimus, kuriems, jo nuomone, reikėtų skirti daug dėmesio, plėtojant daiktų internetą. Pirma, dėl poreikio diegti decentralizuotas struktūras gali būti lengviau užtikrinti atsakomybę ir ES teisės aktų įgyvendinamumą. Antra, turi būti kuo labiau saugoma asmenų teisė nebūti sekamiems. Kitaip tariant, turi būti labai nedaug atvejų, kai asmenys būtų sekami naudojant RDA žymenis be jų sutikimo. Toks sutikimas turėtų būti aiškus. Paprastai tai vadinama „lustų tylėjimu“ ir teise būti netrukdomam. Galiausiai, projektuojant daiktų internetą, privatumo užtikrinimo projektuojant principas turėtų būti pagrindinis. Pavyzdžiui, šiuo tikslu reikės, kad konkrečios RDA programos, kuriose įmontuoti kontrolę naudotojams suteikiantys mechanizmai, būtų kuriamos, padarant privatumo nuostatas numatytosiomis.

| 70. | EDAPP tikisi, kad, Komisijai įgyvendinant komunikate numatytus veiksmus, visų pirma rengiant komunikatą dėl privatumo ir pasitikėjimo universalioje informacinėje visuomenėje, su juo bus pasikonsultuota. |
| --- | --- |

70.

EDAPP tikisi, kad, Komisijai įgyvendinant komunikate numatytus veiksmus, visų pirma rengiant komunikatą dėl privatumo ir pasitikėjimo universalioje informacinėje visuomenėje, su juo bus pasikonsultuota.

VI.   SOCIALINIAI TINKLAI IR NUMATYTŲJŲ PRIVATUMO NUOSTATŲ POREIKIS

| 71. | Socialiniai tinklai yra „mėnesio tendencija“. Jie pasirodė esą populiaresni už elektroninį paštą. Jie tarpusavyje sujungia panašių interesų turinčius ir (arba) panašia veikla užsiimančius asmenis. Žmonės gali susikurti savo profilius internete ir dalytis rinkmenomis, pvz., vaizdo medžiaga, nuotraukomis, muzika, o taip pat savo karjeros profiliais. |
| --- | --- |

71.

Socialiniai tinklai yra „mėnesio tendencija“. Jie pasirodė esą populiaresni už elektroninį paštą. Jie tarpusavyje sujungia panašių interesų turinčius ir (arba) panašia veikla užsiimančius asmenis. Žmonės gali susikurti savo profilius internete ir dalytis rinkmenomis, pvz., vaizdo medžiaga, nuotraukomis, muzika, o taip pat savo karjeros profiliais.

| 72. | Jaunimas greitai priėmė socialinius tinklus ir ši tendencija tęsiasi. Vidutinis interneto naudotojų amžius Europoje per pastaruosius kelis metus sumažėjo: dabar devynmečiai ir dešimtmečiai prisijungia prie interneto keletą kartų per savaitę, dvylikamečiai – keturiolikmečiai prisijungia kasdien, paprastai – nuo vienos iki trijų valandų. |
| --- | --- |

72.

Jaunimas greitai priėmė socialinius tinklus ir ši tendencija tęsiasi. Vidutinis interneto naudotojų amžius Europoje per pastaruosius kelis metus sumažėjo: dabar devynmečiai ir dešimtmečiai prisijungia prie interneto keletą kartų per savaitę, dvylikamečiai – keturiolikmečiai prisijungia kasdien, paprastai – nuo vienos iki trijų valandų.

VI.1.   Socialiniai tinklai bei duomenų apsaugos ir privatumo srityje galiojantys teisės aktai

| 73. | Dėl socialinių tinklų plėtros naudotojai įgijo galimybę į internetą įkelti informaciją apie save ir trečiuosius asmenis. Tai darydami, pasak 29 straipsnio darbo grupės (34), interneto naudotojai veikia kaip duomenų valdytojai pagal Duomenų apsaugos direktyvos ex 2 straipsnio d punktą jų įkeliamų duomenų atžvilgiu (35). Tačiau daugeliu atvejų tokiam tvarkymui taikoma direktyvos ex 3 straipsnio 2 dalies išimtis. Kartu socialinių tinklų kūrimo paslaugos prilygsta duomenų valdytojams, nes jomis suteikiama galimybė tvarkyti naudotojų duomenis ir teikiamos visos su naudotojo valdymu susijusios pagrindinės paslaugos (pvz., paskyrų registravimas ir ištrynimas). |
| --- | --- |

73.

Dėl socialinių tinklų plėtros naudotojai įgijo galimybę į internetą įkelti informaciją apie save ir trečiuosius asmenis. Tai darydami, pasak 29 straipsnio darbo grupės (34), interneto naudotojai veikia kaip duomenų valdytojai pagal Duomenų apsaugos direktyvos ex 2 straipsnio d punktą jų įkeliamų duomenų atžvilgiu (35). Tačiau daugeliu atvejų tokiam tvarkymui taikoma direktyvos ex 3 straipsnio 2 dalies išimtis. Kartu socialinių tinklų kūrimo paslaugos prilygsta duomenų valdytojams, nes jomis suteikiama galimybė tvarkyti naudotojų duomenis ir teikiamos visos su naudotojo valdymu susijusios pagrindinės paslaugos (pvz., paskyrų registravimas ir ištrynimas).

| 74. | Teisiškai tai reiškia, kad interneto naudotojams ir socialinių tinklų operatoriams kaip „duomenų valdytojams“, kaip apibrėžta direktyvos 2 straipsnio d punkte, tenka bendra atsakomybė už asmens duomenų tvarkymą, tačiau šios atsakomybės laipsnis ir įsipareigojimai yra skirtingi. |
| --- | --- |

74.

Teisiškai tai reiškia, kad interneto naudotojams ir socialinių tinklų operatoriams kaip „duomenų valdytojams“, kaip apibrėžta direktyvos 2 straipsnio d punkte, tenka bendra atsakomybė už asmens duomenų tvarkymą, tačiau šios atsakomybės laipsnis ir įsipareigojimai yra skirtingi.

| 75. | Todėl naudotojai turėtų žinoti ir suvokti, kad, jiems tvarkant asmeninę savo ir kitų asmenų informaciją, jiems taikomos ES duomenų apsaugos teisės aktų nuostatos, pagal kurias reikalaujama, be kita ko, gauti tų asmenų, kurių informacija yra įkeliama, laisvą sutikimą ir suteikti suinteresuotiesiems asmenims teisę ištaisyti jų duomenis, prieštarauti ir kt. Be to, teikiant socialinių tinklų paslaugas, turi būti diegiamos atitinkamos techninės ir organizacinės priemonės, skirtos neleisti neteisėto tvarkymo, atsižvelgiant į grėsmes, kurias kelia tvarkymas ir duomenų pobūdis. Tai savo ruožtu reiškia, kad teikiant socialinių tinklų paslaugas turi būti užtikrintos privatumą garantuojančios numatytosios nuostatos, įskaitant nuostatas, kuriomis ribojama prieiga per profilį prie paties naudotojo pasirinktų kontaktų. Nuostatose taip pat turėtų būti reikalaujama naudotojo patvirtinamojo sutikimo dėl to, ar profilis būtų prieinamas tretiesiems asmenims, o ribotos prieigos profilių neturi būti galima surasti naudojant vidaus paieškos priemones. |
| --- | --- |

75.

Todėl naudotojai turėtų žinoti ir suvokti, kad, jiems tvarkant asmeninę savo ir kitų asmenų informaciją, jiems taikomos ES duomenų apsaugos teisės aktų nuostatos, pagal kurias reikalaujama, be kita ko, gauti tų asmenų, kurių informacija yra įkeliama, laisvą sutikimą ir suteikti suinteresuotiesiems asmenims teisę ištaisyti jų duomenis, prieštarauti ir kt. Be to, teikiant socialinių tinklų paslaugas, turi būti diegiamos atitinkamos techninės ir organizacinės priemonės, skirtos neleisti neteisėto tvarkymo, atsižvelgiant į grėsmes, kurias kelia tvarkymas ir duomenų pobūdis. Tai savo ruožtu reiškia, kad teikiant socialinių tinklų paslaugas turi būti užtikrintos privatumą garantuojančios numatytosios nuostatos, įskaitant nuostatas, kuriomis ribojama prieiga per profilį prie paties naudotojo pasirinktų kontaktų. Nuostatose taip pat turėtų būti reikalaujama naudotojo patvirtinamojo sutikimo dėl to, ar profilis būtų prieinamas tretiesiems asmenims, o ribotos prieigos profilių neturi būti galima surasti naudojant vidaus paieškos priemones.

| 76. | Deja, tarp teisinių reikalavimų ir faktinio jų vykdymo yra atotrūkis. Nors teisiškai interneto naudotojai laikomi duomenų valdytojais ir jiems taikomi ES duomenų apsaugos ir privatumo teisės aktai, iš tikrųjų jie neretai apie šią savo funkciją nežino. Apskritai jie menkai išmano apie tai, kad tvarko asmens duomenis ir kad skelbiant tokią informaciją kyla privatumo ir duomenų apsaugos grėsmių. Visų pirma medžiagą internete skelbia jaunuoliai, nepakankamai įvertinę padarinius sau ir kitiems. Šiuo padarinius jie pajunta vėliau, pavyzdžiui, studijuodami švietimo įstaigose arba ieškodami darbo. |
| --- | --- |

76.

Deja, tarp teisinių reikalavimų ir faktinio jų vykdymo yra atotrūkis. Nors teisiškai interneto naudotojai laikomi duomenų valdytojais ir jiems taikomi ES duomenų apsaugos ir privatumo teisės aktai, iš tikrųjų jie neretai apie šią savo funkciją nežino. Apskritai jie menkai išmano apie tai, kad tvarko asmens duomenis ir kad skelbiant tokią informaciją kyla privatumo ir duomenų apsaugos grėsmių. Visų pirma medžiagą internete skelbia jaunuoliai, nepakankamai įvertinę padarinius sau ir kitiems. Šiuo padarinius jie pajunta vėliau, pavyzdžiui, studijuodami švietimo įstaigose arba ieškodami darbo.

| 77. | Kartu socialinių tinklų operatoriai neretai iš anksto parenka numatytąsias nuostatas, remdamiesi nesutikimais, ir taip palengvindami asmeninės informacijos atskleidimą. Tai kelia klausimų, ar asmenys iš tikrųjų sutiko su atskleidimu, ir ar socialiniai tinklai laikosi direktyvos 17 straipsnio (aprašyto pirmiau), kuriame reikalaujama, kad jie diegtų tinkamas technines ir organizacines priemones, skirtas apsaugoti nuo neteisėto tvarkymo. |
| --- | --- |

77.

Kartu socialinių tinklų operatoriai neretai iš anksto parenka numatytąsias nuostatas, remdamiesi nesutikimais, ir taip palengvindami asmeninės informacijos atskleidimą. Tai kelia klausimų, ar asmenys iš tikrųjų sutiko su atskleidimu, ir ar socialiniai tinklai laikosi direktyvos 17 straipsnio (aprašyto pirmiau), kuriame reikalaujama, kad jie diegtų tinkamas technines ir organizacines priemones, skirtas apsaugoti nuo neteisėto tvarkymo.

VI.2.   Socialinių tinklų keliamos grėsmės ir pasiūlymai, kaip šias grėsmes šalinti

| 78. | Dėl pirmiau nurodytų dalykų daugėja grėsmių asmens privatumui ir duomenų apsaugai. Dėl to interneto naudotojai ir asmenys, kurių duomenys įkeliami, gali susidurti su šiurkščiais jų privatumo ir duomenų apsaugos pažeidimais. |
| --- | --- |

78.

Dėl pirmiau nurodytų dalykų daugėja grėsmių asmens privatumui ir duomenų apsaugai. Dėl to interneto naudotojai ir asmenys, kurių duomenys įkeliami, gali susidurti su šiurkščiais jų privatumo ir duomenų apsaugos pažeidimais.

| 79. | Tokiomis aplinkybėmis Komisija turėtų nuspręsti, ką reikėtų ir ką galima būtų padaryti šiai padėčiai pakeisti. Šioje nuomonėje išsamaus atsakymo į šį klausimą nepateikiama, tačiau pateikiami tam tikri svarstytini siūlymai. |
| --- | --- |

79.

Tokiomis aplinkybėmis Komisija turėtų nuspręsti, ką reikėtų ir ką galima būtų padaryti šiai padėčiai pakeisti. Šioje nuomonėje išsamaus atsakymo į šį klausimą nepateikiama, tačiau pateikiami tam tikri svarstytini siūlymai.

Investavimas į interneto naudotojų švietimą

| 80. | Pirmasis siūlymas – investuoti į naudotojų švietimą. Šiuo atžvilgiu ES ir nacionalinės institucijos turėtų investuoti į švietimą ir informuotumo apie socialinių tinklų interneto svetainių keliamas grėsmes didinimą. Pavyzdžiui, Informacinės visuomenės generalinis direktoratas sukūrė Saugesnio interneto programą, kuria vaikams ir jauniems žmonėms siekiama suteikti teisių ir juos apsaugoti, pavyzdžiui, vykdant informuotumo didinimo veiklą (36). Neseniai ES institucijos pradėjo kampaniją „Pagalvok prieš skelbdamas“, kad didintų informuotumą apie dalijimąsi asmenine informacija su nepažįstamaisiais. |
| --- | --- |

80.

Pirmasis siūlymas – investuoti į naudotojų švietimą. Šiuo atžvilgiu ES ir nacionalinės institucijos turėtų investuoti į švietimą ir informuotumo apie socialinių tinklų interneto svetainių keliamas grėsmes didinimą. Pavyzdžiui, Informacinės visuomenės generalinis direktoratas sukūrė Saugesnio interneto programą, kuria vaikams ir jauniems žmonėms siekiama suteikti teisių ir juos apsaugoti, pavyzdžiui, vykdant informuotumo didinimo veiklą (36). Neseniai ES institucijos pradėjo kampaniją „Pagalvok prieš skelbdamas“, kad didintų informuotumą apie dalijimąsi asmenine informacija su nepažįstamaisiais.

| 81. | EDAPP ragina Komisiją toliau remti šio pobūdžio veiklą. Tačiau socialinių tinklų operatoriai ir patys turėtų būti aktyvūs, nes jiems tenka teisinė ir socialinė atsakomybė šviesti naudotojus dėl to, kaip saugiai ir nepažeidžiant privatumo naudotis jų paslaugomis. |
| --- | --- |

81.

EDAPP ragina Komisiją toliau remti šio pobūdžio veiklą. Tačiau socialinių tinklų operatoriai ir patys turėtų būti aktyvūs, nes jiems tenka teisinė ir socialinė atsakomybė šviesti naudotojus dėl to, kaip saugiai ir nepažeidžiant privatumo naudotis jų paslaugomis.

| 82. | Kaip aprašyta pirmiau, skelbiant informaciją socialiniuose tinkluose, ją galima padaryti prieinamą pagal numatytąsias nuostatas įvairiais būdais. Pavyzdžiui, informacija gali būti prieinama visuomenei apskritai, įskaitant paieškos priemones, kurios gali šią informaciją registruoti ir taip pateikti į ją tiesiogines nuorodas. Kita vertus, informacija gali būti apribota „pasirinktais draugais“ arba saugoma visiškai privačiai. Akivaizdu, kad profilio leidimai ir vartojama terminologija skiriasi, priklausomai nuo interneto svetainės. |
| --- | --- |

82.

Kaip aprašyta pirmiau, skelbiant informaciją socialiniuose tinkluose, ją galima padaryti prieinamą pagal numatytąsias nuostatas įvairiais būdais. Pavyzdžiui, informacija gali būti prieinama visuomenei apskritai, įskaitant paieškos priemones, kurios gali šią informaciją registruoti ir taip pateikti į ją tiesiogines nuorodas. Kita vertus, informacija gali būti apribota „pasirinktais draugais“ arba saugoma visiškai privačiai. Akivaizdu, kad profilio leidimai ir vartojama terminologija skiriasi, priklausomai nuo interneto svetainės.

| 83. | Tačiau, kaip nurodyta pirmiau, labai nedaug socialinių tinklų paslaugų naudotojų žino, kaip kontroliuoti prieigą prie jų skelbiamos informacijos, nepaisant to, kaip pakeisti numatytąsias privatumo nuostatas. Privatumo nuostatos paprastai lieka nepakeistos, nes naudotojai nežino apie jų nepakeitimo padarinius arba nežino, kaip jas pakeisti. Todėl dažniau privatumo nuostatų nepakeitimas nereiškia, kad asmenys laisvai priėmė sprendimą sutikti dalytis informacija. Tokiomis aplinkybėmis ypač svarbu, kad tretieji asmenys, kaip antai paieškos priemonės, nesusietų su atskirais profiliais pagal prielaidą, kad naudotojai išreiškė sutikimą pagal numatytąsias nuostatas (nepakeitę savo privatumo nuostatų) padaryti informaciją neribotai prieinamą. |
| --- | --- |

83.

Tačiau, kaip nurodyta pirmiau, labai nedaug socialinių tinklų paslaugų naudotojų žino, kaip kontroliuoti prieigą prie jų skelbiamos informacijos, nepaisant to, kaip pakeisti numatytąsias privatumo nuostatas. Privatumo nuostatos paprastai lieka nepakeistos, nes naudotojai nežino apie jų nepakeitimo padarinius arba nežino, kaip jas pakeisti. Todėl dažniau privatumo nuostatų nepakeitimas nereiškia, kad asmenys laisvai priėmė sprendimą sutikti dalytis informacija. Tokiomis aplinkybėmis ypač svarbu, kad tretieji asmenys, kaip antai paieškos priemonės, nesusietų su atskirais profiliais pagal prielaidą, kad naudotojai išreiškė sutikimą pagal numatytąsias nuostatas (nepakeitę savo privatumo nuostatų) padaryti informaciją neribotai prieinamą.

| 84. | Nors naudotojų švietimas gali padėti pakeisti šią padėtį, tai neįvyks savaime. Kaip 29 straipsnio darbo grupė rekomendavo savo nuomonėje dėl socialinių tinklų, socialinių tinklų operatoriai turėtų siūlyti privatumo nepažeidžiančias, nemokamas numatytąsias privatumo nuostatas. Taip naudotojai daugiau žinotų apie savo veiksmus ir galėtų geriau pasirinkti, ar jie nori dalytis informacija, ir su kuo jie nori tai daryti. |
| --- | --- |

84.

Nors naudotojų švietimas gali padėti pakeisti šią padėtį, tai neįvyks savaime. Kaip 29 straipsnio darbo grupė rekomendavo savo nuomonėje dėl socialinių tinklų, socialinių tinklų operatoriai turėtų siūlyti privatumo nepažeidžiančias, nemokamas numatytąsias privatumo nuostatas. Taip naudotojai daugiau žinotų apie savo veiksmus ir galėtų geriau pasirinkti, ar jie nori dalytis informacija, ir su kuo jie nori tai daryti.

Savireguliavimo vaidmuo

| 85. | Komisija sudarė susitarimą su dvidešimčia socialinių tinklų operatorių, vadinamą „Saugesnių socialinių tinklų principai ES“ (37). Susitarimo tikslas – gerinti nepilnamečių saugumą, naudojant socialinių tinklų interneto svetaines Europoje. Tarp šių principų yra daug reikalavimų, kylančių taikant pirmiau aprašytus duomenų apsaugos teisės aktus. Tai, pavyzdžiui, yra reikalavimas suteikti naudotojams teises per priemones ir technologijas, užtikrinti, kad jie galėtų kontroliuoti jų asmeninės informacijos naudojimą ir sklaidą. Tai taip pat apima poreikį nustatyti numatytąsias privatumo nuostatas. |
| --- | --- |

85.

Komisija sudarė susitarimą su dvidešimčia socialinių tinklų operatorių, vadinamą „Saugesnių socialinių tinklų principai ES“ (37). Susitarimo tikslas – gerinti nepilnamečių saugumą, naudojant socialinių tinklų interneto svetaines Europoje. Tarp šių principų yra daug reikalavimų, kylančių taikant pirmiau aprašytus duomenų apsaugos teisės aktus. Tai, pavyzdžiui, yra reikalavimas suteikti naudotojams teises per priemones ir technologijas, užtikrinti, kad jie galėtų kontroliuoti jų asmeninės informacijos naudojimą ir sklaidą. Tai taip pat apima poreikį nustatyti numatytąsias privatumo nuostatas.

| 86. | 2010 m. sausio mėn. pradžioje Komisija paskelbė ataskaitos, kurioje įvertintas šių principų įgyvendinimas, išvadas (38). EDAPP kelia rūpestį tai, kad ši ataskaita rodo, jog tam tikrų veiksmų imtasi, tačiau nepakankamai. Pavyzdžiui, ataskaitoje nustatytos problemos, susijusios su pranešimu apie interneto svetainėse prieinamas saugumo priemones ir įrankius. Joje taip pat nustatyta, kad mažiau kaip pusė susitarimą pasirašiusių šalių suteikia prieigą prie nepilnamečių profilių tik jų draugams. |
| --- | --- |

86.

2010 m. sausio mėn. pradžioje Komisija paskelbė ataskaitos, kurioje įvertintas šių principų įgyvendinimas, išvadas (38). EDAPP kelia rūpestį tai, kad ši ataskaita rodo, jog tam tikrų veiksmų imtasi, tačiau nepakankamai. Pavyzdžiui, ataskaitoje nustatytos problemos, susijusios su pranešimu apie interneto svetainėse prieinamas saugumo priemones ir įrankius. Joje taip pat nustatyta, kad mažiau kaip pusė susitarimą pasirašiusių šalių suteikia prieigą prie nepilnamečių profilių tik jų draugams.

Būtinybė numatytosiose nuostatose padaryti privatumą privalomu

| 87. | Šiomis aplinkybėmis svarbiausias klausimas yra tas, ar papildomos politikos priemonės yra būtinos užtikrinti, kad socialiniai tinklai teiktų paslaugas kartu su numatytosiomis privatumo nuostatomis. Šį klausimą iškėlė buvusi už informacinės visuomenės klausimus atsakinga Komisijos narė Viviane Reding, pažymėjusi, kad tam gali reikėti teisės aktų (39). Kartu Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas nurodė, kad, nepaisant savireguliavimo, teisės aktuose turi būti nustatyti būtinieji apsaugos standartai (40). |
| --- | --- |

87.

Šiomis aplinkybėmis svarbiausias klausimas yra tas, ar papildomos politikos priemonės yra būtinos užtikrinti, kad socialiniai tinklai teiktų paslaugas kartu su numatytosiomis privatumo nuostatomis. Šį klausimą iškėlė buvusi už informacinės visuomenės klausimus atsakinga Komisijos narė Viviane Reding, pažymėjusi, kad tam gali reikėti teisės aktų (39). Kartu Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas nurodė, kad, nepaisant savireguliavimo, teisės aktuose turi būti nustatyti būtinieji apsaugos standartai (40).

| 88. | Kaip jau nurodyta, socialinių tinklų operatorių pareiga įdiegti numatytąsias privatumo nuostatas gali būti netiesiogiai kildinama iš Duomenų apsaugos direktyvos 17 straipsnio (41), kuriame duomenų valdytojams nustatoma pareiga imtis tinkamų techninių ir organizacinių priemonių („ir tuomet, kai kuriamos tvarkymo sistemos, ir tuomet, kai duomenys tvarkomi“), siekiant išlaikyti saugumą ir taip neleisti be leidimo tvarkyti duomenis, atsižvelgiant į tvarkymo keliamas grėsmes ir duomenų pobūdį. |
| --- | --- |

88.

Kaip jau nurodyta, socialinių tinklų operatorių pareiga įdiegti numatytąsias privatumo nuostatas gali būti netiesiogiai kildinama iš Duomenų apsaugos direktyvos 17 straipsnio (41), kuriame duomenų valdytojams nustatoma pareiga imtis tinkamų techninių ir organizacinių priemonių („ir tuomet, kai kuriamos tvarkymo sistemos, ir tuomet, kai duomenys tvarkomi“), siekiant išlaikyti saugumą ir taip neleisti be leidimo tvarkyti duomenis, atsižvelgiant į tvarkymo keliamas grėsmes ir duomenų pobūdį.

| 89. | Tačiau šis straipsnis yra pernelyg bendras ir nekonkretus ir šiame kontekste. Jame aiškiai nenurodyta, ką reiškia tinkamos techninės ir organizacinės priemonės socialinių tinklų atveju. Todėl dabartinė situacija susijusi su teisiniu neapibrėžtumu, dėl to kyla problemų ir reguliuotojams, ir asmenims, kurių privatumas ir asmens duomenys nėra visiškai apsaugoti. |
| --- | --- |

89.

Tačiau šis straipsnis yra pernelyg bendras ir nekonkretus ir šiame kontekste. Jame aiškiai nenurodyta, ką reiškia tinkamos techninės ir organizacinės priemonės socialinių tinklų atveju. Todėl dabartinė situacija susijusi su teisiniu neapibrėžtumu, dėl to kyla problemų ir reguliuotojams, ir asmenims, kurių privatumas ir asmens duomenys nėra visiškai apsaugoti.

| 90. | Atsižvelgdamas į tai, kas nurodyta, EDAPP ragina Komisiją parengti teisės aktus, kuriuose būtų bent jau bendra pareiga, pagal kurią reikalaujama privalomųjų privatumo nuostatų, nustatant ir tikslesnius reikalavimus:






  a) | numatyti nuostatas, pagal kurias prieiga prie naudotojo profilio suteikiama tik paties naudotojo pasirinktiems kontaktiniams asmenims. Pagal šias nuostatas prieš padarant profilį prieinamą tretiesiems asmenims, taip pat turi būti reikalaujama naudotojo sutikimo; |
| --- | --- | --- |

90.

Atsižvelgdamas į tai, kas nurodyta, EDAPP ragina Komisiją parengti teisės aktus, kuriuose būtų bent jau bendra pareiga, pagal kurią reikalaujama privalomųjų privatumo nuostatų, nustatant ir tikslesnius reikalavimus:

a)

numatyti nuostatas, pagal kurias prieiga prie naudotojo profilio suteikiama tik paties naudotojo pasirinktiems kontaktiniams asmenims. Pagal šias nuostatas prieš padarant profilį prieinamą tretiesiems asmenims, taip pat turi būti reikalaujama naudotojo sutikimo;

| b) | užtikrinti, kad ribotos prieigos profilių nebūtų galima rasti naudojant vidaus ar išorės paieškos priemones. |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad ribotos prieigos profilių nebūtų galima rasti naudojant vidaus ar išorės paieškos priemones.

| 91. | Reikia numatyti ne tik privalomas numatytąsias privatumo nuostatas, bet ir atsakyti į klausimą, ar nereikėtų papildomų, konkrečių duomenų apsaugos ir kitų priemonių (pavyzdžiui, susijusių su nepilnamečių apsauga). Tai kelia platesnį klausimą, ar šioms konkrečioms paslaugoms nereikėtų sukurti specialios sistemos, kuria, be privalomų privatumo nuostatų, būtų reguliuojami ir kiti aspektai. EDAPP prašo Komisijos atsižvelgti į šį aspektą. |
| --- | --- |

91.

Reikia numatyti ne tik privalomas numatytąsias privatumo nuostatas, bet ir atsakyti į klausimą, ar nereikėtų papildomų, konkrečių duomenų apsaugos ir kitų priemonių (pavyzdžiui, susijusių su nepilnamečių apsauga). Tai kelia platesnį klausimą, ar šioms konkrečioms paslaugoms nereikėtų sukurti specialios sistemos, kuria, be privalomų privatumo nuostatų, būtų reguliuojami ir kiti aspektai. EDAPP prašo Komisijos atsižvelgti į šį aspektą.

VII.   NUMATYTOSIOS NARŠYKLĖS PRIVATUMO NUOSTATOS, SIEKIANT UŽTIKRINTI LAISVĄ SUTIKIMĄ GAUTI REKLAMAS

| 92. | Reklamos skelbimų tinklų operatoriai naudoja slapukus ir kitus įtaisus stebėti atskirų naudotojų elgesį, jiems mėginant naršyti internete, kad galėtų registruoti jų interesus ir kurti profilius. Tuomet ši informacija naudojama jiems siunčiant tikslinę reklamą (42). |
| --- | --- |

92.

Reklamos skelbimų tinklų operatoriai naudoja slapukus ir kitus įtaisus stebėti atskirų naudotojų elgesį, jiems mėginant naršyti internete, kad galėtų registruoti jų interesus ir kurti profilius. Tuomet ši informacija naudojama jiems siunčiant tikslinę reklamą (42).

VII.1.   Tebesančios problemos ir grėsmės pagal šiuo metu galiojančius duomenų apsaugos ir (arba) privatumo teisės aktus

| 93. | Šiam tvarkymui taikoma Duomenų apsaugos direktyva (asmens duomenų atveju), taip pat E. direktyvos 5 straipsnio 3 dalis. Šiame straipsnyje konkrečiai reikalaujama, kad naudotojui būtų pranešta ir suteikta galimybė reaguoti, duodant sutikimą arba nesutinkant jo kompiuteryje ar kitame įrenginyje saugoti įtaisus, kaip antai slapukus ir kt. (43). |
| --- | --- |

93.

Šiam tvarkymui taikoma Duomenų apsaugos direktyva (asmens duomenų atveju), taip pat E. direktyvos 5 straipsnio 3 dalis. Šiame straipsnyje konkrečiai reikalaujama, kad naudotojui būtų pranešta ir suteikta galimybė reaguoti, duodant sutikimą arba nesutinkant jo kompiuteryje ar kitame įrenginyje saugoti įtaisus, kaip antai slapukus ir kt. (43).

| 94. | Iki šiol reklamos skelbimų tinklų operatoriai naudojo naršyklės nuostatas ir privatumo politiką, kad informuotų naudotojus ir leistų jiems priimti slapukus arba juos atmesti. Leidėjo privatumo politikoje jie paaiškina, kaip galima atsisakyti priimti visus slapukus arba juos priimti kiekvienu konkrečiu atveju. Taip jie ketino įvykdyti pareigą siūlyti naudotojams teisę atsisakyti slapukų. |
| --- | --- |

94.

Iki šiol reklamos skelbimų tinklų operatoriai naudojo naršyklės nuostatas ir privatumo politiką, kad informuotų naudotojus ir leistų jiems priimti slapukus arba juos atmesti. Leidėjo privatumo politikoje jie paaiškina, kaip galima atsisakyti priimti visus slapukus arba juos priimti kiekvienu konkrečiu atveju. Taip jie ketino įvykdyti pareigą siūlyti naudotojams teisę atsisakyti slapukų.

| 95. | Nors teoriškai šis metodas (naudojant naršyklę) iš tikrųjų galėtų užtikrinti reikšmingą laisvą sutikimą, tikrovėje yra visai kitaip. Apskritai naudotojams trūksta bendro suvokimo apie bet kokių duomenų rinkimą, juo labiau iš trečiųjų asmenų, apie tokių duomenų vertę, jų naudojimą, tai, kaip veikia technologija ir ypač – kaip ir kur galima atsisakyti. Veiksmai, kuriuos turi atlikti naudotojas, kad atsisakytų, atrodo ne tik sudėtingi, bet ir perdėti (pirmiausia jis turi nusistatyti savo naršyklės nuostatas, kad galėtų priimti slapukus, tuomet pasinaudoti atsisakymo galimybe). |
| --- | --- |

95.

Nors teoriškai šis metodas (naudojant naršyklę) iš tikrųjų galėtų užtikrinti reikšmingą laisvą sutikimą, tikrovėje yra visai kitaip. Apskritai naudotojams trūksta bendro suvokimo apie bet kokių duomenų rinkimą, juo labiau iš trečiųjų asmenų, apie tokių duomenų vertę, jų naudojimą, tai, kaip veikia technologija ir ypač – kaip ir kur galima atsisakyti. Veiksmai, kuriuos turi atlikti naudotojas, kad atsisakytų, atrodo ne tik sudėtingi, bet ir perdėti (pirmiausia jis turi nusistatyti savo naršyklės nuostatas, kad galėtų priimti slapukus, tuomet pasinaudoti atsisakymo galimybe).

| 96. | Dėl to iš tikrųjų labai nedaug žmonių pasinaudoja atsisakymo galimybe ne todėl, kad jie priėmė laisvą sprendimą priimti reklamą, bet veikiau todėl, kad jie nesuvokia, jog, nepasinaudoję atsisakymo galimybe, jie iš tikrųjų išreiškia sutikimą. |
| --- | --- |

96.

Dėl to iš tikrųjų labai nedaug žmonių pasinaudoja atsisakymo galimybe ne todėl, kad jie priėmė laisvą sprendimą priimti reklamą, bet veikiau todėl, kad jie nesuvokia, jog, nepasinaudoję atsisakymo galimybe, jie iš tikrųjų išreiškia sutikimą.

| 97. | Todėl, nors teisiškai E. privatumo direktyvos 5 straipsnio 3 dalyje praktiškai numatyta veiksminga teisinė apsauga, interneto naudotojai laikomi davę sutikimą būti stebimi, kad jiems būtų siunčiami elgsena grindžiami reklamos skelbimai, tačiau iš tikrųjų paprastai (ir dažniausiai) jie visiškai nežino, kad yra stebimi. |
| --- | --- |

97.

Todėl, nors teisiškai E. privatumo direktyvos 5 straipsnio 3 dalyje praktiškai numatyta veiksminga teisinė apsauga, interneto naudotojai laikomi davę sutikimą būti stebimi, kad jiems būtų siunčiami elgsena grindžiami reklamos skelbimai, tačiau iš tikrųjų paprastai (ir dažniausiai) jie visiškai nežino, kad yra stebimi.

| 98. | 29 straipsnio darbo grupė rengia nuomonę, kuria siekiama patikslinti teisinius reikalavimus vykdyti elgsena grindžiamą reklamos veiklą, ir tai yra sveikintina. Tačiau išaiškinimo gali savaime nepakakti išspręsti šią padėtį ir todėl Europos Sąjungai gali tekti imtis papildomų veiksmų. |
| --- | --- |

98.

29 straipsnio darbo grupė rengia nuomonę, kuria siekiama patikslinti teisinius reikalavimus vykdyti elgsena grindžiamą reklamos veiklą, ir tai yra sveikintina. Tačiau išaiškinimo gali savaime nepakakti išspręsti šią padėtį ir todėl Europos Sąjungai gali tekti imtis papildomų veiksmų.

VII.2.   Būtinybė toliau imtis veiksmų, visų pirma užtikrinti privalomas numatytąsias privatumo nuostatas

| 99. | Kaip aprašyta pirmiau, naršantieji internete leidžia tam tikrų rūšių slapukams vykdyti tam tikrą kontrolę. Šiuo metu daugelio interneto naršyklių numatytosios nuostatos priima daugumą slapukų. Kitaip tariant, pagal numatytąsias nuostatas naršyklės užprogramuotos priimti visus slapukus, nepaisant slapuko tikslo. Ir tik jei naudotojas pakeičia savo naršyklės programos nuostatas ir nurodo neleisti slapukų, o tai, kaip jau minėta, padaro labai mažai naudotojų, jis slapukų negaus. Be to, pirmą kartą diegiant ar naujinant naršyklės programas, nėra privatumo vediklio. |
| --- | --- |

99.

Kaip aprašyta pirmiau, naršantieji internete leidžia tam tikrų rūšių slapukams vykdyti tam tikrą kontrolę. Šiuo metu daugelio interneto naršyklių numatytosios nuostatos priima daugumą slapukų. Kitaip tariant, pagal numatytąsias nuostatas naršyklės užprogramuotos priimti visus slapukus, nepaisant slapuko tikslo. Ir tik jei naudotojas pakeičia savo naršyklės programos nuostatas ir nurodo neleisti slapukų, o tai, kaip jau minėta, padaro labai mažai naudotojų, jis slapukų negaus. Be to, pirmą kartą diegiant ar naujinant naršyklės programas, nėra privatumo vediklio.

| 100. | Minėtą problemą galima sumažinti įdiegus naršyklėse numatytąsias privatumo nuostatas. Kitaip tariant, jei naršyklėse būtų įdiegta nuostata „nepriimti trečiųjų asmenų slapukų“. Papildomai ir siekiant didesnio veiksmingumo, naršyklės turėtų reikalauti naudotojų pirmą kartą ją diegiant arba atnaujinant perskaityti privatumo vediklį. Būtinas didesnis išsamumas ir aiški informacija apie slapukų rūšis ir kai kurių iš jų naudingumą. Naudotojai, norintys būti stebimi, kad gautų reklamos skelbimus, bus tinkamai informuojami ir jiems reikės pakeisti naršyklės nuostatas. Taip jie galės labiau kontroliuoti savo asmens duomenis ir privatumą. EDAPP nuomone, tai būtų veiksmingas būdas paisyti naudotojo sutikimo ir jį išsaugoti (44). |
| --- | --- |

100.

Minėtą problemą galima sumažinti įdiegus naršyklėse numatytąsias privatumo nuostatas. Kitaip tariant, jei naršyklėse būtų įdiegta nuostata „nepriimti trečiųjų asmenų slapukų“. Papildomai ir siekiant didesnio veiksmingumo, naršyklės turėtų reikalauti naudotojų pirmą kartą ją diegiant arba atnaujinant perskaityti privatumo vediklį. Būtinas didesnis išsamumas ir aiški informacija apie slapukų rūšis ir kai kurių iš jų naudingumą. Naudotojai, norintys būti stebimi, kad gautų reklamos skelbimus, bus tinkamai informuojami ir jiems reikės pakeisti naršyklės nuostatas. Taip jie galės labiau kontroliuoti savo asmens duomenis ir privatumą. EDAPP nuomone, tai būtų veiksmingas būdas paisyti naudotojo sutikimo ir jį išsaugoti (44).

| 101. | Atsižvelgiant, viena vertus, į paplitusį problemos pobūdį, t. y. interneto naudotojų, kurie šiuo metu yra stebimi pagal tariamą sutikimą, skaičių, ir, kita vertus, į susijusius interesus, papildomų garantijų reikia dar labiau. Įdiegus privatumo užtikrinimo projektuojant principą interneto naršyklių programose asmenims būtų suteikta visiškai kitokia galimybė kontroliuoti duomenų rinkimo veiksmus, kurie naudojami reklamos tikslais. |
| --- | --- |

101.

Atsižvelgiant, viena vertus, į paplitusį problemos pobūdį, t. y. interneto naudotojų, kurie šiuo metu yra stebimi pagal tariamą sutikimą, skaičių, ir, kita vertus, į susijusius interesus, papildomų garantijų reikia dar labiau. Įdiegus privatumo užtikrinimo projektuojant principą interneto naršyklių programose asmenims būtų suteikta visiškai kitokia galimybė kontroliuoti duomenų rinkimo veiksmus, kurie naudojami reklamos tikslais.

| 102. | Dėl šių priežasčių EDAPP ragina Komisiją apsvarstyti teisės aktus, pagal kuriuos būtų reikalaujama privalomų numatytųjų naršyklės nuostatų ir reikiamos informacijos teikimo. |
| --- | --- |

102.

Dėl šių priežasčių EDAPP ragina Komisiją apsvarstyti teisės aktus, pagal kuriuos būtų reikalaujama privalomų numatytųjų naršyklės nuostatų ir reikiamos informacijos teikimo.

VIII.   KITI PRINCIPAI, KURIAIS SIEKIAMA APSAUGOTI ASMENŲ PRIVATUMĄ IR UŽTIKRINTI DUOMENŲ APSAUGĄ

| 103. | Nors privatumo užtikrinimo projektuojant principas suteikia daug galimybių pagerinti asmens duomenų ir privatumo apsaugą, būtina teisiškai parengti ir įtvirtinti papildomus principus, kuriais būtų užtikrintas vartotojų pasitikėjimas IRT. Dėl to EDAPP atkreipia dėmesį į atsakomybės principą ir privalomos saugumo pažeidimo sistemos, taikomos visiems sektoriams, kūrimo užbaigimą. |
| --- | --- |

103.

Nors privatumo užtikrinimo projektuojant principas suteikia daug galimybių pagerinti asmens duomenų ir privatumo apsaugą, būtina teisiškai parengti ir įtvirtinti papildomus principus, kuriais būtų užtikrintas vartotojų pasitikėjimas IRT. Dėl to EDAPP atkreipia dėmesį į atsakomybės principą ir privalomos saugumo pažeidimo sistemos, taikomos visiems sektoriams, kūrimo užbaigimą.

VIII.1.   Atsakomybės principas, siekiant garantuoti, kad būtų laikomasi privatumo užtikrinimo projektuojant principo

| 104. | 29 straipsnio darbo grupės dokumente „Privatumo ateitis“ (45) rekomenduota atsakomybės principą įtraukti į Duomenų apsaugos direktyvą. Pagal šį principą, kuris yra pripažįstamas kai kuriose tarptautinėse duomenų apsaugos priemonėse (46), organizacijų reikalaujama įgyvendinti procesus, kurie atitiktų esamus teisės aktus, ir nustatyti metodus, pagal kuriuos būtų įvertinama, ar laikomasi teisės aktų ir kitų privalomų dokumentų, ir tai įrodyta. |
| --- | --- |

104.

29 straipsnio darbo grupės dokumente „Privatumo ateitis“ (45) rekomenduota atsakomybės principą įtraukti į Duomenų apsaugos direktyvą. Pagal šį principą, kuris yra pripažįstamas kai kuriose tarptautinėse duomenų apsaugos priemonėse (46), organizacijų reikalaujama įgyvendinti procesus, kurie atitiktų esamus teisės aktus, ir nustatyti metodus, pagal kuriuos būtų įvertinama, ar laikomasi teisės aktų ir kitų privalomų dokumentų, ir tai įrodyta.

| 105. | EDAPP visiškai pritaria 29 straipsnio darbo grupės rekomendacijai. Jis mano, kad šis principas bus ypač svarbus, skatinant veiksmingą duomenų apsaugos principų ir įsipareigojimų taikymą. Pagal atsakomybės principą duomenų valdytojai turės įrodyti įdiegę mechanizmą, būtiną siekiant laikytis galiojančių duomenų apsaugos teisės aktų. Tai galėtų padėti veiksmingai įgyvendinti privatumo užtikrinimo projektuojant IRT technologijas principą, nes tai yra itin tinkama priemonė atsakomybei įrodyti. |
| --- | --- |

105.

EDAPP visiškai pritaria 29 straipsnio darbo grupės rekomendacijai. Jis mano, kad šis principas bus ypač svarbus, skatinant veiksmingą duomenų apsaugos principų ir įsipareigojimų taikymą. Pagal atsakomybės principą duomenų valdytojai turės įrodyti įdiegę mechanizmą, būtiną siekiant laikytis galiojančių duomenų apsaugos teisės aktų. Tai galėtų padėti veiksmingai įgyvendinti privatumo užtikrinimo projektuojant IRT technologijas principą, nes tai yra itin tinkama priemonė atsakomybei įrodyti.

| 106. | Kad įvertintų ir įrodytų atsakomybę, duomenų valdytojai galėtų naudoti vidaus procedūras, o tretieji asmenys galėtų atlikti auditą ar kitų rūšių patikras ir vėliau skirti patvirtinimus ar apdovanojimus. Šiomis aplinkybėmis EDAPP ragina Komisiją apsvarstyti, ar, be bendrojo atsakomybės principo, teisės aktuose gali būti naudinga reikalauti konkrečių atsakomybės priemonių, pvz., būtinybės teikti poveikio privatumui ir duomenų apsaugai vertinimus, ir kokiomis sąlygomis tai daryti. |
| --- | --- |

106.

Kad įvertintų ir įrodytų atsakomybę, duomenų valdytojai galėtų naudoti vidaus procedūras, o tretieji asmenys galėtų atlikti auditą ar kitų rūšių patikras ir vėliau skirti patvirtinimus ar apdovanojimus. Šiomis aplinkybėmis EDAPP ragina Komisiją apsvarstyti, ar, be bendrojo atsakomybės principo, teisės aktuose gali būti naudinga reikalauti konkrečių atsakomybės priemonių, pvz., būtinybės teikti poveikio privatumui ir duomenų apsaugai vertinimus, ir kokiomis sąlygomis tai daryti.

VIII.2.   Saugumo pažeidimai. Teisės aktų kūrimas

| 107. | Praėjusiais metais iš dalies pakeitus E. direktyvą buvo nustatytas reikalavimas pranešti susijusiems asmenims ir reikiamoms institucijoms apie duomenų pažeidimus. Duomenų pažeidimas plačiai apibrėžiamas kaip bet koks pažeidimas, dėl kurio atsitiktinai arba neteisėtai sunaikinami, prarandami, atskleidžiami ir kt. asmens duomenys arba atsiranda galimybė jais naudotis, kai jie buvo perduodami, saugomi ar kitaip tvarkomi teikiant paslaugą. Pranešimo asmenims reikės, jei duomenų pažeidimas gali turėti neigiamos įtakos jų asmens duomenims ar privatumui. Taip gali nutikti, jei dėl pažeidimo gali būti įvykdyta tapatybės vagystė arba asmuo labai pažeminamas ar sugadinama jo reputacija. Reikiamoms institucijoms privaloma pranešti apie visus duomenų pažeidimo atvejus, nepaisant to, ar kyla grėsmė asmenims. |
| --- | --- |

107.

Praėjusiais metais iš dalies pakeitus E. direktyvą buvo nustatytas reikalavimas pranešti susijusiems asmenims ir reikiamoms institucijoms apie duomenų pažeidimus. Duomenų pažeidimas plačiai apibrėžiamas kaip bet koks pažeidimas, dėl kurio atsitiktinai arba neteisėtai sunaikinami, prarandami, atskleidžiami ir kt. asmens duomenys arba atsiranda galimybė jais naudotis, kai jie buvo perduodami, saugomi ar kitaip tvarkomi teikiant paslaugą. Pranešimo asmenims reikės, jei duomenų pažeidimas gali turėti neigiamos įtakos jų asmens duomenims ar privatumui. Taip gali nutikti, jei dėl pažeidimo gali būti įvykdyta tapatybės vagystė arba asmuo labai pažeminamas ar sugadinama jo reputacija. Reikiamoms institucijoms privaloma pranešti apie visus duomenų pažeidimo atvejus, nepaisant to, ar kyla grėsmė asmenims.

Saugumo pažeidimo srities įpareigojimų taikymas visuose sektoriuose

| 108. | Deja, šis įpareigojimas taikomas tik viešai prieinamų elektroninių ryšių paslaugų teikėjams, pvz., telefono ryšio įmonėms, interneto prieigos teikėjams, internetinio pašto operatoriams ir kt. EDAPP ragina Komisiją teikti pasiūlymus dėl saugumo pažeidimo taikymo visuose sektoriuose. Kalbant apie šios sistemos turinį, EDAPP mano, kad saugumo pažeidimo srities teisinėmis nuostatomis, įtrauktomis į E. privatumo direktyvą, užtikrinama tinkama asmenų teisių, įskaitant jų teisę į asmens duomenis ir privatumą, apsaugos ir atitinkamiems subjektams nustatytų įpareigojimų pusiausvyra. Kartu ši sistema suteikia tikrą apsaugą, nes ji paremta reikšmingomis įgyvendinimo užtikrinimo nuostatomis, pagal kurias institucijoms suteikiama pakankamai tyrimo įgaliojimų ir galimybė taikyti sankcijas reikalavimų nevykdymo atveju. |
| --- | --- |

108.

Deja, šis įpareigojimas taikomas tik viešai prieinamų elektroninių ryšių paslaugų teikėjams, pvz., telefono ryšio įmonėms, interneto prieigos teikėjams, internetinio pašto operatoriams ir kt. EDAPP ragina Komisiją teikti pasiūlymus dėl saugumo pažeidimo taikymo visuose sektoriuose. Kalbant apie šios sistemos turinį, EDAPP mano, kad saugumo pažeidimo srities teisinėmis nuostatomis, įtrauktomis į E. privatumo direktyvą, užtikrinama tinkama asmenų teisių, įskaitant jų teisę į asmens duomenis ir privatumą, apsaugos ir atitinkamiems subjektams nustatytų įpareigojimų pusiausvyra. Kartu ši sistema suteikia tikrą apsaugą, nes ji paremta reikšmingomis įgyvendinimo užtikrinimo nuostatomis, pagal kurias institucijoms suteikiama pakankamai tyrimo įgaliojimų ir galimybė taikyti sankcijas reikalavimų nevykdymo atveju.

| 109. | Todėl EDAPP ragina Komisiją priimti teisės akto pasiūlymą, taikant šią sistemą visuose sektoriuose, prireikus jas atitinkamai pakoregavus. Be to, taip būtų užtikrinta, kad visuose sektoriuose būtų taikomi tie patys standartai ir procedūros. |
| --- | --- |

109.

Todėl EDAPP ragina Komisiją priimti teisės akto pasiūlymą, taikant šią sistemą visuose sektoriuose, prireikus jas atitinkamai pakoregavus. Be to, taip būtų užtikrinta, kad visuose sektoriuose būtų taikomi tie patys standartai ir procedūros.

E. privatumo direktyvoje įtvirtintos teisinės tvarkos kūrimas taikant komitologijos procedūrą

| 110. | Pagal persvarstytą E. privatumo direktyvą Komisijai suteikiami įgaliojimai imtis techninių įgyvendinimo priemonių, t. y. išsamių priemonių dėl pranešimo apie saugumo pažeidimą, taikant komitologijos procedūrą (47). Šie įgaliojimai pateisinami siekiant užtikrinti nuoseklų saugumo pažeidimo teisės aktų įgyvendinimą ir taikymą. Nuoseklus įgyvendinimas padeda užtikrinti, kad asmenys Bendrijoje turėtų vienodai aukštą apsaugos lygį, o atitinkamiems subjektams netektų skirtingų pranešimo reikalavimų našta. |
| --- | --- |

110.

Pagal persvarstytą E. privatumo direktyvą Komisijai suteikiami įgaliojimai imtis techninių įgyvendinimo priemonių, t. y. išsamių priemonių dėl pranešimo apie saugumo pažeidimą, taikant komitologijos procedūrą (47). Šie įgaliojimai pateisinami siekiant užtikrinti nuoseklų saugumo pažeidimo teisės aktų įgyvendinimą ir taikymą. Nuoseklus įgyvendinimas padeda užtikrinti, kad asmenys Bendrijoje turėtų vienodai aukštą apsaugos lygį, o atitinkamiems subjektams netektų skirtingų pranešimo reikalavimų našta.

| 111. | E. privatumo direktyva priimta 2009 m. lapkričio mėn. Atrodo, kad nėra jokių priežasčių, dėl kurių reikėtų atidėti pradedamuosius darbus, susijusius su techninių įgyvendinimo priemonių patvirtinimu. EDAPP surengė du seminarus, kuriais siekta pasidalyti patirtimi ir jos įgyti pranešimo apie duomenų pažeidimus srityje. Jis džiaugtųsi, galėdamas pasidalyti šių seminarų rezultatais, ir nekantrauja dirbti su Komisija bei kitais suinteresuotaisiais asmenimis, kad būtų patobulinta bendra duomenų pažeidimo prevencijos teisės aktų sistema. |
| --- | --- |

111.

E. privatumo direktyva priimta 2009 m. lapkričio mėn. Atrodo, kad nėra jokių priežasčių, dėl kurių reikėtų atidėti pradedamuosius darbus, susijusius su techninių įgyvendinimo priemonių patvirtinimu. EDAPP surengė du seminarus, kuriais siekta pasidalyti patirtimi ir jos įgyti pranešimo apie duomenų pažeidimus srityje. Jis džiaugtųsi, galėdamas pasidalyti šių seminarų rezultatais, ir nekantrauja dirbti su Komisija bei kitais suinteresuotaisiais asmenimis, kad būtų patobulinta bendra duomenų pažeidimo prevencijos teisės aktų sistema.

| 112. | EDAPP ragina Komisiją kuo greičiau imtis būtinų veiksmų. Prieš patvirtindama technines įgyvendinimo priemones, Komisija turi plačiai konsultuotis su ENISA, EDAPP ir 29 straipsnio darbo grupe. Be to, į konsultacijas turi būti įtraukti ir kiti „suinteresuotieji asmenys“, visų pirma siekiant informuoti apie geriausias prieinamas technines ir ekonomines įgyvendinimo priemones. |
| --- | --- |

112.

EDAPP ragina Komisiją kuo greičiau imtis būtinų veiksmų. Prieš patvirtindama technines įgyvendinimo priemones, Komisija turi plačiai konsultuotis su ENISA, EDAPP ir 29 straipsnio darbo grupe. Be to, į konsultacijas turi būti įtraukti ir kiti „suinteresuotieji asmenys“, visų pirma siekiant informuoti apie geriausias prieinamas technines ir ekonomines įgyvendinimo priemones.

IX.   IŠVADOS

| 113. | Pasitikėjimas, arba veikiau jo stoka, buvo įvardytas kaip pagrindinis rūpestį keliantis dalykas, kuriant ir sėkmingai diegiant informacines ir ryšių technologijas. Jei žmonės nepasitikės IRT, šios technologijos gali būti pasmerktos nesėkmei. Pasitikėjimas IRT priklauso nuo įvairių veiksnių; svarbiausia yra užtikrinti, kad šios technologijos neiškreiptų asmenų pagrindinių teisių į privatumą ir asmens duomenų apsaugą. |
| --- | --- |

113.

Pasitikėjimas, arba veikiau jo stoka, buvo įvardytas kaip pagrindinis rūpestį keliantis dalykas, kuriant ir sėkmingai diegiant informacines ir ryšių technologijas. Jei žmonės nepasitikės IRT, šios technologijos gali būti pasmerktos nesėkmei. Pasitikėjimas IRT priklauso nuo įvairių veiksnių; svarbiausia yra užtikrinti, kad šios technologijos neiškreiptų asmenų pagrindinių teisių į privatumą ir asmens duomenų apsaugą.

| 114. | Siekiant toliau stiprinti duomenų apsaugos/privatumo teisės aktus, kurių principai visiškai galioja informacinėje visuomenėje, EDAPP siūlo Komisijai privatumo užtikrinimo projektuojant principą diegti įvairiais teisėkūros ir politikos kūrimo lygmenimis. |
| --- | --- |

114.

Siekiant toliau stiprinti duomenų apsaugos/privatumo teisės aktus, kurių principai visiškai galioja informacinėje visuomenėje, EDAPP siūlo Komisijai privatumo užtikrinimo projektuojant principą diegti įvairiais teisėkūros ir politikos kūrimo lygmenimis.

| 115. | Jis rekomenduoja Komisijai laikytis keturių veiksmų krypčių:






  a) | siūlyti į duomenų apsaugos teisės aktus įtraukti bendrą nuostatą dėl privatumo užtikrinimo projektuojant. Ši nuostata turėtų būti technologiškai neutrali, o jos laikytis turi būti privaloma įvairiais etapais; |
| --- | --- | --- |

115.

Jis rekomenduoja Komisijai laikytis keturių veiksmų krypčių:

a)

siūlyti į duomenų apsaugos teisės aktus įtraukti bendrą nuostatą dėl privatumo užtikrinimo projektuojant. Ši nuostata turėtų būti technologiškai neutrali, o jos laikytis turi būti privaloma įvairiais etapais;

| b) | pagal šią bendrą nuostatą parengti specialias nuostatas, siūlant skirtingiems sektoriams taikomus specialius teisės aktus. Šias specialias nuostatas jau dabar būtų galima įtraukti į teisės aktus; remiantis Duomenų apsaugos direktyvos 17 straipsniu (ir kitais galiojančiais teisės aktais); |
| --- | --- |

b)

pagal šią bendrą nuostatą parengti specialias nuostatas, siūlant skirtingiems sektoriams taikomus specialius teisės aktus. Šias specialias nuostatas jau dabar būtų galima įtraukti į teisės aktus; remiantis Duomenų apsaugos direktyvos 17 straipsniu (ir kitais galiojančiais teisės aktais);

| c) | įtraukti privatumo užtikrinimo projektuojant principą į Europos skaitmeninę darbotvarkę kaip pagrindinį principą; |
| --- | --- |

c)

įtraukti privatumo užtikrinimo projektuojant principą į Europos skaitmeninę darbotvarkę kaip pagrindinį principą;

| d) | įtraukti privatumo užtikrinimą projektuojant kaip principą į kitas ES iniciatyvas (daugiausia nesusijusias su teisėkūra). |
| --- | --- |

d)

įtraukti privatumo užtikrinimą projektuojant kaip principą į kitas ES iniciatyvas (daugiausia nesusijusias su teisėkūra).

| 116. | Numatytose trijose IRT srityse EDAPP rekomenduoja Komisijai įvertinti būtinybę teikti pasiūlymus, kuriais įgyvendinamas privatumo užtikrinimo projektuojant principas, šiais konkrečiais būdais:






  a) | RDA atveju siūlyti teisės aktus, kuriais būtų reglamentuojami svarbiausi RDA naudojimo klausimai, jei veiksmingas esamų teisės aktų įgyvendinimas, taikant savireguliavimą, nepasiteisintų. Visų pirma numatyti sutikimo pardavimo vietoje principą, pagal kurį visi RDA žymenys, pritvirtinti prie vartojimo produktų, pagal bendrą taisyklę būtų padaromi neveiksmingais pardavimo vietoje; |
| --- | --- | --- |

116.

Numatytose trijose IRT srityse EDAPP rekomenduoja Komisijai įvertinti būtinybę teikti pasiūlymus, kuriais įgyvendinamas privatumo užtikrinimo projektuojant principas, šiais konkrečiais būdais:

a)

RDA atveju siūlyti teisės aktus, kuriais būtų reglamentuojami svarbiausi RDA naudojimo klausimai, jei veiksmingas esamų teisės aktų įgyvendinimas, taikant savireguliavimą, nepasiteisintų. Visų pirma numatyti sutikimo pardavimo vietoje principą, pagal kurį visi RDA žymenys, pritvirtinti prie vartojimo produktų, pagal bendrą taisyklę būtų padaromi neveiksmingais pardavimo vietoje;

| b) | socialinių tinklų srityje parengti teisės aktus, į kuriuos būtų įtrauktas bent jau visuotinis įpareigojimas įdiegti privalomas privatumo nuostatas, ir nustatyti tikslesnius reikalavimus dėl to, kad prieiga prie naudotojo profilių būtų suteikiama tik paties naudotojo pasirinktiems kontaktiniams asmenims, taip pat numatyti, kad ribotos prieigos profilių nebūtų galima rasti naudojant vidaus ar išorės paieškos priemones; |
| --- | --- |

b)

socialinių tinklų srityje parengti teisės aktus, į kuriuos būtų įtrauktas bent jau visuotinis įpareigojimas įdiegti privalomas privatumo nuostatas, ir nustatyti tikslesnius reikalavimus dėl to, kad prieiga prie naudotojo profilių būtų suteikiama tik paties naudotojo pasirinktiems kontaktiniams asmenims, taip pat numatyti, kad ribotos prieigos profilių nebūtų galima rasti naudojant vidaus ar išorės paieškos priemones;

| c) | tikslinės reklamos srityje apsvarstyti teisės aktus, pagal kuriuos būtų privaloma įdiegti tokias numatytąsias naršyklės nuostatas, kurios atmestų trečiųjų asmenų slapukus, o naudotojai, pirmą kartą diegdami ar atnaujindami naršyklę, privalėtų perskaityti privatumo vediklį. |
| --- | --- |

c)

tikslinės reklamos srityje apsvarstyti teisės aktus, pagal kuriuos būtų privaloma įdiegti tokias numatytąsias naršyklės nuostatas, kurios atmestų trečiųjų asmenų slapukus, o naudotojai, pirmą kartą diegdami ar atnaujindami naršyklę, privalėtų perskaityti privatumo vediklį.

| 117. | Galiausiai EDAPP Komisijai siūlo:






  a) | apsvarstyti atsakomybės principo įtraukimo į esamą Duomenų apsaugos direktyvą galimybę, ir |
| --- | --- | --- |

117.

Galiausiai EDAPP Komisijai siūlo:

a)

apsvarstyti atsakomybės principo įtraukimo į esamą Duomenų apsaugos direktyvą galimybę, ir

| b) | parengti taisykles ir procedūras, skirtas įgyvendinti E. direktyvos nuostatas dėl pranešimo apie saugumo pažeidimą, ir jas išplėsti, kad jos būtų taikomos visiems duomenų valdytojams apskritai. |
| --- | --- |

b)

parengti taisykles ir procedūras, skirtas įgyvendinti E. direktyvos nuostatas dėl pranešimo apie saugumo pažeidimą, ir jas išplėsti, kad jos būtų taikomos visiems duomenų valdytojams apskritai.

Priimta Briuselyje 2010 m. kovo 18 d.

Peter HUSTINX

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

---

(1)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

1

(2)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

2

(3)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

3

(4)  Atsakymai į Europos Parlamento klausimyną Komisijos narei Neelie Kroes, vykstant EP klausymams, prieš paskiriant ją Komisijos nare.

4

(5)  Komisijos narės Neelie Kroes atsakymai į Europos Parlamento klausimyną, vykstant EP klausymams, prieš paskiriant ją Komisijos nare; Komisijos narės Viviane Reding kalba „Europos skaitmeninė darbotvarkė, skirta naujam skaitmeniniam vartotojui“, pasakyta BEUC įvairių suinteresuotųjų asmenų forume dėl vartotojų privatumo ir internetinės rinkodaros. Rinkos tendencijos ir politikos perspektyvos (Multi-stakeholder Forum on Consumer Privacy and Online Marketing: Market Trends and Policy Perspectives), Briuselis, 2009 m. lapkričio 12 d.

5

Multi-stakeholder Forum on Consumer Privacy and Online Marketing: Market Trends and Policy Perspectives)

(6)  Žr., pvz., RISEPTIS ataskaitą „Pasitikėjimas informacinėje visuomenėje“, Patariamosios tarybos ataskaita, RISEPTIS (Moksliniai tyrimai ir naujovės saugumo, privatumo ir pasitikėjimo informacinėje visuomenėje srityje). Ją galima rasti http://www.think-trust.eu/general/news-events/riseptis-report.html Taip pat žr. J. B Horrigan, „Broadband Adoption and Use in America“, FCC Omnibus Broadband Initiative, OBI darbo dokumentas, serija Nr. 1.

6

Omnibus Broadband Initiative

(7)  29 straipsnio darbo grupės nuomonė Nr. 168 dėl privatumo ateities, bendras dalyvavimas Europos Komisijos konsultacijoje dėl pagrindinės teisės į asmens duomenų apsaugą teisės aktų, priimta 2009 m. gruodžio 1 d.

7

(8)  2007 m. liepos 25 d. nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai dėl tolesnių veiksmų pagal Geresnio duomenų apsaugos direktyvos įgyvendinimo darbo programą, OL C 255, 2007 10 27, p. 1; 2007 m. gruodžio 20 d. nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl radijo dažnių atpažinimo (RDA) Europoje: politikos sistemos formavimo veiksmai (COM(2007) 96), OL C 101, 2008 4 23, p. 1; 2008 m. balandžio 10 d. nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios, be kita ko, Direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių), OL C 181, 2008 7 18, p. 1; 2009 m. sausio 9 d. antroji nuomonė dėl Direktyvos 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje peržiūros.

8

(9)  Europos skaitmeninio konkurencingumo ataskaita. Pagrindiniai 2010 m. strategijos pasiekimai 2005–2009 m. (SEC(2009) 1060).

9

(10)  Tarybos išvados „Informacinės visuomenės strategija po 2010 m. Siekiant atviros, ekologiškos ir konkurencingos žinių visuomenės“ (17107/09), priimta 2009 12 18.

10

(11)  Pranešimas dėl naujos Europos skaitmeninės darbotvarkės nustatymo. Nuo 2010 m. iki digital.eu (2009/2225 (INI)), priimtas 2010 3 18.

11

(12)  Pavyzdžiui, gydymo tikslais surinktos sveikatos informacijos pardavimas ar naudojimas negali būti priemonė pasirinkti satelitinių klinikų vietas, steigti ambulatorinės chirurgijos centrus ir kitaip planuoti būsimą veiklą, turinčią finansinio poveikio, ir tai reikėtų atidžiai ištirti.

12

(13)  Žr. 2009 m. liepos 22 d. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonę dėl Komisijos komunikato „Pažangiųjų transporto sistemų diegimo Europoje veiksmų planas“ ir kartu pateikto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nustatančios kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemą, kurią galima rasti http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2009/09-07-22_Intelligent_Transport_Systems_EN.pdf

13

(14)  2007 m. gegužės 2 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl duomenų apsaugos stiprinimo naudojant privatumo didinimo technologijas (PDT), COM(2007) 228 galutinis.

14

(15)  Privatumo didinimo technologijų (PDT) ekonominės naudos tyrimas jls/2008/D4/036.

15

(16)  Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB (toliau – Duomenų apsaugos direktyva).

16

(17)  Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB (toliau – E. privatumo direktyva).

17

(18)  1950 m. lapkričio 4 d. Romoje priimtos Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (EŽTK) 8 straipsnyje nustatytų pagrindinių nuostatų ir sąlygų aiškinimas pagal tai, kaip jos taikomos įvairiose srityse.

18

(19)  Lisabonos sutartyje ši apsauga sustiprinta, ES pagrindinių teisių chartijos 7 ir 8 straipsniuose pagarbą privačiam gyvenimui ir asmens duomenų apsaugą pripažinus atskiromis pagrindinėmis teisėmis. ES pagrindinių teisių chartija tapo privaloma įsigaliojus Lisabonos sutarčiai.

19

(20)  17 straipsnis: „Valstybės narės numato, kad duomenų valdytojas privalo įgyvendinti tinkamas technines ir organizacines priemones, skirtas apsaugoti, kad asmens duomenys nebūtų netyčia ar neteisėtai sunaikinti ar netyčia prarasti, pakeisti, neleistinai atskleisti ar palikti prieinami, ypač, kai tvarkomus duomenis tenka perduoti tinklu, taip pat apsaugoti nuo bet kokių kitų neteisėtų tvarkymo būdų“. 46 konstatuojamojoje dalyje šis straipsnis papildomas, nurodant: „kadangi dėl duomenų subjektų teisių ir laisvių apsaugos, tvarkant asmens duomenis reikia, kad būtų imamasi atitinkamų techninių ir organizacinių priemonių ir tuomet, kai kuriamos tvarkymo sistemos, ir tuomet, kai duomenys tvarkomi, ypač siekiant išlaikyti saugumą ir taip neleisti be leidimo tvarkyti duomenis“.

20

(21)  Komisija paskelbė apie planus iki 2010 m. pabaigos atnaujinti Direktyvą 1999/5/EB.

21

(22)  Žr. JK Information Commissioner's Office ataskaitą „Privacy by Design“, paskelbtą 2008 m. lapkričio mėn.

22

Information Commissioner's Office

(23)  Žr. 29 straipsnio darbo grupės nuomonę Nr. 168 dėl privatumo ateities, bendras dalyvavimas Europos Komisijos konsultacijoje dėl pagrindinės teisės į asmens duomenų apsaugą teisės aktų, priimtą 2009 m. gruodžio 1 d.

23

(24)  Privatumo užtikrinimo projektuojant principas – tai principas, kuriuo yra suinteresuoti ir piliečiai, ir įmonės. Dėl privatumo užtikrinimo projektuojant bus geriau apsaugoti asmenys, taip pat bus labiau pasitikima naujomis paslaugomis ir produktais, o tai savo ruožtu turės teigiamą poveikį ekonomikai. Jau yra įkvepiančių pavyzdžių, tačiau dar reikia daug padaryti. 2010 m. sausio 28 d., Duomenų apsaugos dieną pasakyta kalba, Europos Parlamentas, Briuselis.

24

(25)  Stokholmo programa. Atvira ir saugi Europa piliečių labui ir saugumui. Patvirtinta Europos Vadovų Tarybos 2009 m. gruodžio mėn.

25

(26)  2009 m. liepos 10 d. nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai „Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė piliečių labui“OL C 276, 2009 11 17, p. 8, 60 punktas.

26

(27)  29 straipsnio darbo grupės nuomonė Nr. 168 dėl privatumo ateities, bendras dalyvavimas Europos Komisijos konsultacijoje dėl pagrindinės teisės į asmens duomenų apsaugą teisės aktų, priimta 2009 m. gruodžio 1 d.

27

(28)  RDA – radijo dažnių atpažinimas. Svarbiausios radijo dažnių atpažinimo technologijos arba infrastruktūros sudedamosios dalys yra žymuo (t. y. mikrolustas), skaitytuvas ir programa, susieta su žymenimis ir skaitytuvais, naudojant tarpinę programinę įrangą ir tvarkant pateiktus duomenis. Žymenį sudaro elektroninė grandinė, kurioje saugomi duomenys ir kurioje yra antena, perduodanti duomenis radijo bangomis. Skaitytuvas turi anteną ir demoduliatorių, kuris paverčia radijo ryšiu perduodamą analoginę informaciją skaitmeniniais duomenimis. Tuomet informacija gali būti siunčiama tinklais į duomenų bazes ir serverius, kad ją apdorotų kompiuteris.

28

arba

žymuo

(29)  E. privatumo direktyvoje RDA paminėtas 3 straipsnyje: „Ši direktyva taikoma asmens duomenų tvarkymui, susijusiam su viešųjų elektroninių ryšių paslaugų teikimu viešaisiais ryšių tinklais Bendrijoje, įskaitant viešuosius ryšių tinklus, palaikančius duomenų rinkimo ir atpažinimo įrenginius“. Šią nuostatą papildo 56 konstatuojamoji dalis: „Technologijų pažanga suteikia galimybę kurti naujas programas, grindžiamas duomenų rinkimo ir identifikavimo įrenginiais, kurie galėtų būti radijo dažnius naudojantys bekontakčiai įrenginiai. Pavyzdžiui, radijo dažnių atpažinimo įrenginiai (RFID) naudoja radijo dažnius duomenims nuskaityti iš vienareikšmiškai identifikuojamų žymenų, , o duomenys po to gali būti perduodami esamais ryšių tinklais. Plačiai naudojant tokias technologijas, jei piliečiai tam pritartų, gali būti sukurta didelė ekonominė ir socialinė nauda ir tokiu būdu svariai prisidėta prie vidaus rinkos plėtojimo. To siekiant būtina užtikrinti, kad būtų apsaugotos visos pagrindinės asmens teisės, pirmiausia teisės į privatumą ir duomenų apsaugą. Kai tokie įrenginiai prijungiami prie viešųjų elektroninių ryšių tinklų arba naudojasi elektroninių ryšių paslaugomis kaip pagrindine infrastruktūra, turėtų būti taikomos atitinkamos Direktyvos 2002/58/EB (Direktyvos dėl privatumo ir elektroninių ryšių) nuostatos, įskaitant nuostatas dėl saugumo, srauto ir vietos nustatymo duomenų bei konfidencialumo“.

29

(30)  Pavyzdžiui, Duomenų apsaugos direktyvos 17 straipsnyje nustatytas įpareigojimas įgyvendinti tinkamas technines ir organizacines priemones, skirtas apsaugoti, kad asmens duomenys nebūtų netyčia ar neteisėtai sunaikinti ar neteisėtai atskleisti.

30

(31)  2007 m. kovo 15 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui. Radijo dažnių atpažinimas (RDA) Europoje: politikos sistemos formavimo veiksmai, COM(2007) 96 galutinis.

31

(32)  2009 m. gegužės 12 d. Komisijos rekomendacija dėl privatumo ir duomenų apsaugos principų įgyvendinimo taikomosiose priemonėse, kurių naudojimas pagrįstas radijo dažniniu atpažinimu (C(2009) 3200 galutinis).

32

(33)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui. Daiktų internetas. Europos veiksmų planas, 2009 6 18, COM(2009) 278 galutinis.

33

(34)  Žr. 29 straipsnio darbo grupės nuomonę Nr. 163, 5/2009 dėl internetinių socialinių tinklų, priimtą 2009 m. birželio 12 d.

34

(35)  „Duomenų valdytojas“ – juridinis asmuo, valstybės valdžios institucija, agentūra ar kitas organas, kuris vienas ar drauge su kitais nustato asmens duomenų tvarkymo tikslus ir būdus; jei tvarkymo tikslai ir būdai yra nustatyti nacionalinėje ar Bendrijos teisėje, duomenų valdytojas ar konkretūs jo skyrimo kriterijai gali būti nustatyti nacionalinėje arba Bendrijos teisėje.

35

(36)  Informaciją apie šią programą galima rasti http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/index_en.htm

36

(37)  Šiuos principus galima rasti http://ec.europa.eu/information_society/activities/social_networking/docs/sn_principles.pdf

37

(38)  Saugesnių socialinių tinklų principų ES įgyvendinimo vertinimo ataskaita, kurią galima rasti http://ec.europa.eu/information_society/activities/social_networking/docs/final_report/first_part.pdf

38

(39)  Europos Komisijos narė Viviane Reding, atsakinga už informacinę visuomenę ir žiniasklaidą, „Galvok prieš skelbdamas! Kaip padaryti socialinių tinklų svetaines saugesnes vaikams ir nepilnamečiams?“. Saugesnio interneto diena, 2010 m. vasario 9 d., Strasbūras.

39

(40)  Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl socialinių tinklų svetainių poveikio piliečiams ir vartotojams, 2009 m. lapkričio 4 d.

40

(41)  Išsamiau aprašytos šios nuomonės 33 punkte.

41

(42)  Sekimo slapukai yra nedidelės tekstinės rinkmenos, kuriose yra unikalusis atpažinimo kodas. Paprastai reklamos skelbimų tinklų operatoriai (taip pat interneto svetainių operatoriai ar leidėjai) patalpina slapukus lankytojo standžiajame diske, visų pirma interneto naudotojų interneto naršyklėje, naudotojams pirmą kartą apsilankius interneto svetainėse, kuriose yra aptarnaujami reklamos skelbimai, esantys jų tinklo dalimi. Naudodamas slapuką, reklamos skelbimų tinklo operatorius gali atpažinti ankstesnį lankytoją, grįžtantį į tą interneto svetainę arba apsilankantį kitoje interneto svetainėje, kuri yra reklamos tinklo partnerė. Pagal tokius pakartotinius apsilankymus reklamos skelbimų tinklo operatorius gali kurti lankytojo profilį.

42

(43)  E. privatumo direktyvos 5 straipsnio 3 dalis neseniai buvo iš dalies pakeista, siekiant sustiprinti apsaugą nuo naudotojų ryšių perėmimo, naudojant, pavyzdžiui, šnipinėjimo programas ir slapukus, saugomus naudotojo kompiuteryje ar kitame įrenginyje. Pagal naująją direktyvą naudotojams turėtų būti siūloma geresnė informacija ir lengvesni būdai kontroliuoti, ar jie nori, kad slapukai būtų išsaugoti jų galinėje įrangoje.

43

(44)  Kartu EDAPP žino, kad tai iki galo neišspręstų problemos, nes yra slapukų, kurių neįmanoma kontroliuoti naršykle, pvz., taip yra vadinamųjų mirgančių slapukų atveju. Tam naršyklių kūrėjai naujose naršyklių versijose turėtų į savo numatytąsias slapukų kontrolės nuostatas integruoti mirgančių slapukų kontrolės priemones.

44

(45)  29 straipsnio darbo grupės nuomonė Nr. 168 dėl privatumo ateities, bendras dalyvavimas Europos Komisijos konsultacijoje dėl pagrindinės teisės į asmens duomenų apsaugą teisės aktų, priimta 2009 m. gruodžio 1 d.

45

(46)  1980 m. EBPO gairės dėl privatumo apsaugos ir tarptautinio asmens duomenų judėjimo; 2009 m. lapkričio 3 d. Madrido privatumo deklaracija dėl pasaulinių privatumo standartų globaliame pasaulyje.

46

(47)  Komitologijos procedūra susijusi su techninių įgyvendinimo priemonių patvirtinimu valstybės narės atstovų, kuriam pirmininkauja Komisija, komitete. E. privatumo direktyvos atveju taikoma vadinamoji reguliavimo su tikrinimu procedūra, o tai reiškia, kad Europos Parlamentas ir Taryba gali prieštarauti Komisijos siūlomoms priemonėms. Išsamiau žr. http://europa.eu/scadplus/glossary/comitology_en.htm

47

---

| 16.10.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 280/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 280/16

---

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų (EEĮA) pasiūlymo

2010/C 280/02

EUROPOS DUOMENŲ APSAUGOS PRIEŽIŪROS PAREIGŪNAS,

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 16 straipsnį,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 8 straipsnį,

atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ypač į jos 17 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo, ypač į jo 41 straipsnį,

PRIĖMĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

I.   ĮVADAS

| 1. | 2008 m. gruodžio 3 d. Komisija priėmė Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų (EEĮA) pasiūlymą (toliau – pasiūlymas) (1). Pasiūlymu siekiama nauja redakcija išdėstyti Direktyvą 2002/96/EB dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų (toliau – direktyva) (2), priimtą 2003 m. sausio 27 d. nekeičiant EEĮA surinkimo bei perdirbimo skatinimo veiksnių nei loginio pagrindo. |
| --- | --- |

1.

2008 m. gruodžio 3 d. Komisija priėmė Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų (EEĮA) pasiūlymą (toliau – pasiūlymas) (1). Pasiūlymu siekiama nauja redakcija išdėstyti Direktyvą 2002/96/EB dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų (toliau – direktyva) (2), priimtą 2003 m. sausio 27 d. nekeičiant EEĮA surinkimo bei perdirbimo skatinimo veiksnių nei loginio pagrindo.

| 2. | Su EDAPP nebuvo pasikonsultuota, kaip to reikalaujama Reglamento (EB) Nr. 45/2001 (3) 28 straipsnio 2 dalyje. Todėl, veikdamas savo iniciatyva, EDAPP priėmė šią nuomonę pagal to paties reglamento 41 straipsnio 2 dalį. EDAPP rekomenduoja į pasiūlymo preambulę įtraukti nuorodą į šią nuomonę. |
| --- | --- |

2.

Su EDAPP nebuvo pasikonsultuota, kaip to reikalaujama Reglamento (EB) Nr. 45/2001 (3) 28 straipsnio 2 dalyje. Todėl, veikdamas savo iniciatyva, EDAPP priėmė šią nuomonę pagal to paties reglamento 41 straipsnio 2 dalį. EDAPP rekomenduoja į pasiūlymo preambulę įtraukti nuorodą į šią nuomonę.

| 3. | EDAPP žino, kad ši konsultacija yra teikiama vėlyvame teisėkūros proceso etape, tačiau vis dėlto mano, kad šią nuomonę reikia ir naudinga pateikti, nes pasiūlyme keliami svarbūs duomenų apsaugos klausimai, kurie dokumento tekste neišspręsti. Šia nuomone nesiekiama pakeisti pagrindinio ir vyraujančio pasiūlymo tikslo ir turinio, kurio „svorio centras“ (4) išlieka aplinkos apsauga, tiesiog norima įtraukti papildomą sritį, kuri mūsų informacinei visuomenei tampa vis svarbesnė (5). |
| --- | --- |

3.

EDAPP žino, kad ši konsultacija yra teikiama vėlyvame teisėkūros proceso etape, tačiau vis dėlto mano, kad šią nuomonę reikia ir naudinga pateikti, nes pasiūlyme keliami svarbūs duomenų apsaugos klausimai, kurie dokumento tekste neišspręsti. Šia nuomone nesiekiama pakeisti pagrindinio ir vyraujančio pasiūlymo tikslo ir turinio, kurio „svorio centras“ (4) išlieka aplinkos apsauga, tiesiog norima įtraukti papildomą sritį, kuri mūsų informacinei visuomenei tampa vis svarbesnė (5).

| 4. | Be to, EDAPP, žinodamas, kad išdėstymo nauja redakcija procedūros galimybės yra ribotos, vis dėlto ragina teisės aktų leidėją atsižvelgti į šias rekomendacijas pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl išdėstymo nauja redakcija procedūros (6) (kuriame numatyta galimybė iš dalies pakeisti nepakeistas nuostatas) 8 straipsnį. |
| --- | --- |

4.

Be to, EDAPP, žinodamas, kad išdėstymo nauja redakcija procedūros galimybės yra ribotos, vis dėlto ragina teisės aktų leidėją atsižvelgti į šias rekomendacijas pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl išdėstymo nauja redakcija procedūros (6) (kuriame numatyta galimybė iš dalies pakeisti nepakeistas nuostatas) 8 straipsnį.

II.   PASIŪLYMO KONTEKSTAS IR APLINKYBĖS BEI JO REIKŠMĖ DUOMENŲ APSAUGAI

| 5. | Pasiūlymo tikslas – atnaujinti esamą direktyvą, susijusią su EEĮA utilizavimu, pakartotiniu naudojimu ir perdirbimu. Šis pasiūlymas priimtas dėl pirmaisiais direktyvos įgyvendinimo metais kilusių techninių, teisinių ir administracinių problemų, kaip buvo numatyta direktyvos 17 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

5.

Pasiūlymo tikslas – atnaujinti esamą direktyvą, susijusią su EEĮA utilizavimu, pakartotiniu naudojimu ir perdirbimu. Šis pasiūlymas priimtas dėl pirmaisiais direktyvos įgyvendinimo metais kilusių techninių, teisinių ir administracinių problemų, kaip buvo numatyta direktyvos 17 straipsnio 5 dalyje.

| 6. | Elektros ir elektroninė įranga (EEĮ) yra plati produktų grupė, apimanti įvairias laikmenas, kuriose gali būti saugomi asmens duomenys, pvz., tai yra IT ir telekomunikacijų įranga (pvz., asmeniniai kompiuteriai, nešiojamieji kompiuteriai, elektroninių ryšių terminalai), kuriai šiuolaikiniame technologiniame-ekonominiame kontekste būdingi vis greitesni naujovių diegimo ciklai ir technologijų konvergencijos nulemtas įvairiopos paskirties įrenginių prieinamumas. Elektroninio saugojimo laikmenos sparčiai plėtojamos, visų pirma tai pasakytina apie jų saugojimo talpą ir dydį, todėl rinkos jėgos lemia tokią pat sparčią EEĮ (kurioje yra dideli kiekiai dažnai neskelbtinų asmens duomenų) apyvartą. Dėl to EEĮA ne tik „laikomos sparčiausiai gausėjančiu atliekų srautu ES“ (7), bet ir, netinkamo utilizavimo atveju, kyla akivaizdi grėsmė prarasti tokio pobūdžio EEĮA esančius asmens duomenis ir grėsmė, kad jie bus paskleisti. |
| --- | --- |

6.

Elektros ir elektroninė įranga (EEĮ) yra plati produktų grupė, apimanti įvairias laikmenas, kuriose gali būti saugomi asmens duomenys, pvz., tai yra IT ir telekomunikacijų įranga (pvz., asmeniniai kompiuteriai, nešiojamieji kompiuteriai, elektroninių ryšių terminalai), kuriai šiuolaikiniame technologiniame-ekonominiame kontekste būdingi vis greitesni naujovių diegimo ciklai ir technologijų konvergencijos nulemtas įvairiopos paskirties įrenginių prieinamumas. Elektroninio saugojimo laikmenos sparčiai plėtojamos, visų pirma tai pasakytina apie jų saugojimo talpą ir dydį, todėl rinkos jėgos lemia tokią pat sparčią EEĮ (kurioje yra dideli kiekiai dažnai neskelbtinų asmens duomenų) apyvartą. Dėl to EEĮA ne tik „laikomos sparčiausiai gausėjančiu atliekų srautu ES“ (7), bet ir, netinkamo utilizavimo atveju, kyla akivaizdi grėsmė prarasti tokio pobūdžio EEĮA esančius asmens duomenis ir grėsmė, kad jie bus paskleisti.

| 7. | Ilgą laiką Europos Sąjungos aplinkos ir tvarios plėtros politika buvo siekiama sumažinti gamtos išteklių atliekas ir nustatyti taršos prevencijos priemones. |
| --- | --- |

7.

Ilgą laiką Europos Sąjungos aplinkos ir tvarios plėtros politika buvo siekiama sumažinti gamtos išteklių atliekas ir nustatyti taršos prevencijos priemones.

| 8. | Į šią sistemą yra įtrauktas EEĮA utilizavimas, pakartotinis naudojimas ir perdirbimas. Šiomis priemonėmis siekiama neleisti elektros ir elektroninės įrangos utilizuoti kartu su mišriomis atliekomis, ir gamintojams nustatoma pareiga užtikrinti utilizavimą direktyvoje nustatytu būdu. |
| --- | --- |

8.

Į šią sistemą yra įtrauktas EEĮA utilizavimas, pakartotinis naudojimas ir perdirbimas. Šiomis priemonėmis siekiama neleisti elektros ir elektroninės įrangos utilizuoti kartu su mišriomis atliekomis, ir gamintojams nustatoma pareiga užtikrinti utilizavimą direktyvoje nustatytu būdu.

| 9. | Visų pirma tarp įvairių direktyvoje numatytų priemonių verta pabrėžti priemones, skirtas atliekų sudedamųjų dalių pakartotiniam naudojimui (t. y. bet kuri operacija, kai EEĮA arba jų komponentai naudojami toms pačioms reikmėms, kurioms jie buvo numatyti, įskaitant ir įrangos ar jos komponentų, grąžintų į surinkimo punktus, platintojams, perdirbėjams ar gamintojams, tolesnį naudojimą), perdirbimui (t. y. atliekų medžiagų pakartotinis perdirbimas gamybos proceso metu, kad jos būtų naudojamos pirminėms arba kitokioms reikmėms) ir kitų EEĮA perdirbimo formų suradimui, siekiant sumažinti atliekų utilizavimą (žr. direktyvos 1 straipsnį ir 3 straipsnio d bei e punktus). |
| --- | --- |

9.

Visų pirma tarp įvairių direktyvoje numatytų priemonių verta pabrėžti priemones, skirtas atliekų sudedamųjų dalių pakartotiniam naudojimui (t. y. bet kuri operacija, kai EEĮA arba jų komponentai naudojami toms pačioms reikmėms, kurioms jie buvo numatyti, įskaitant ir įrangos ar jos komponentų, grąžintų į surinkimo punktus, platintojams, perdirbėjams ar gamintojams, tolesnį naudojimą), perdirbimui (t. y. atliekų medžiagų pakartotinis perdirbimas gamybos proceso metu, kad jos būtų naudojamos pirminėms arba kitokioms reikmėms) ir kitų EEĮA perdirbimo formų suradimui, siekiant sumažinti atliekų utilizavimą (žr. direktyvos 1 straipsnį ir 3 straipsnio d bei e punktus).

| 10. | Šios operacijos, visų pirma EEĮA, ypač IT ir telekomunikacijų įrangos, pakartotinis naudojimas ir perdirbimas gali kelti didesnę, nei anksčiau, grėsmę, kad EEĮA surenkantiems arba naudotus ar perdirbtus įrenginius perkantiems ir parduodantiems asmenims gali tapti žinomi juose saugomi asmens duomenys. Tokie duomenys dažnai gali būti neskelbtini arba susiję su daugeliu asmenų. |
| --- | --- |

10.

Šios operacijos, visų pirma EEĮA, ypač IT ir telekomunikacijų įrangos, pakartotinis naudojimas ir perdirbimas gali kelti didesnę, nei anksčiau, grėsmę, kad EEĮA surenkantiems arba naudotus ar perdirbtus įrenginius perkantiems ir parduodantiems asmenims gali tapti žinomi juose saugomi asmens duomenys. Tokie duomenys dažnai gali būti neskelbtini arba susiję su daugeliu asmenų.

| 11. | Dėl visų šių priežasčių EDAPP mano, kad visi suinteresuotieji asmenys (EEĮ naudotojai ir gamintojai) turi būti skubiai informuoti apie grėsmes asmens duomenims, visų pirma galutiniame EEĮ gyvavimo ciklo etape. Šiame etape, nors EEĮ yra ekonomiškai mažiau vertinga, joje gali būti dideli asmens duomenų kiekiai ir todėl ji gali turėti didelę, esminę vertę duomenų subjektui ir (arba) kitiems asmenims. |
| --- | --- |

11.

Dėl visų šių priežasčių EDAPP mano, kad visi suinteresuotieji asmenys (EEĮ naudotojai ir gamintojai) turi būti skubiai informuoti apie grėsmes asmens duomenims, visų pirma galutiniame EEĮ gyvavimo ciklo etape. Šiame etape, nors EEĮ yra ekonomiškai mažiau vertinga, joje gali būti dideli asmens duomenų kiekiai ir todėl ji gali turėti didelę, esminę vertę duomenų subjektui ir (arba) kitiems asmenims.

III.   PASIŪLYMO ANALIZĖ

III.1.   Direktyvos 95/46/EB taikytinumas

| 12. | EDAPP neturi pastabų dėl bendro pasiūlymo tikslo ir visiškai pritaria parodytai iniciatyvai, kuria siekiama pagerinti aplinkai nekenksmingą politiką EEĮA srityje. |
| --- | --- |

12.

EDAPP neturi pastabų dėl bendro pasiūlymo tikslo ir visiškai pritaria parodytai iniciatyvai, kuria siekiama pagerinti aplinkai nekenksmingą politiką EEĮA srityje.

| 13. | Tačiau pasiūlyme ir direktyvoje dėmesys skiriamas vien grėsmėms aplinkai, susijusioms su EEĮA utilizavimu. Jame neatsižvelgiama į kitas, papildomas grėsmes asmenims ir (arba) organizacijoms, kurių gali kilti dėl EEĮA utilizavimo, pakartotinio naudojimo ar perdirbimo operacijų, visų pirma grėsmes, susijusias su neteisėto EEĮA saugomų asmens duomenų įsigijimo, atskleidimo ar platinimo galimybe. |
| --- | --- |

13.

Tačiau pasiūlyme ir direktyvoje dėmesys skiriamas vien grėsmėms aplinkai, susijusioms su EEĮA utilizavimu. Jame neatsižvelgiama į kitas, papildomas grėsmes asmenims ir (arba) organizacijoms, kurių gali kilti dėl EEĮA utilizavimo, pakartotinio naudojimo ar perdirbimo operacijų, visų pirma grėsmes, susijusias su neteisėto EEĮA saugomų asmens duomenų įsigijimo, atskleidimo ar platinimo galimybe.

| 14. | Svarbu pažymėti, kad Direktyva 95/46/EB (8) taikoma bet kokiai operacijai ar operacijų rinkiniui, atliekamam su asmens duomenimis, įskaitant jų trynimą ar naikinimą (2 straipsnio b punktas). EEĮ utilizavimas gali būti susijęs su duomenų tvarkymo operacijomis. Dėl šios priežasties pasiūlymas ir ką tik minėta direktyva sutampa, ir duomenų apsaugos taisyklės galėtų būti taikomos pasiūlyme reglamentuojamoms veiklos rūšims. |
| --- | --- |

14.

Svarbu pažymėti, kad Direktyva 95/46/EB (8) taikoma bet kokiai operacijai ar operacijų rinkiniui, atliekamam su asmens duomenimis, įskaitant jų trynimą ar naikinimą (2 straipsnio b punktas). EEĮ utilizavimas gali būti susijęs su duomenų tvarkymo operacijomis. Dėl šios priežasties pasiūlymas ir ką tik minėta direktyva sutampa, ir duomenų apsaugos taisyklės galėtų būti taikomos pasiūlyme reglamentuojamoms veiklos rūšims.

III.2.   EEĮA utilizavimas ir saugumo priemonės

| 15. | EDAPP nori atkreipti dėmesį į dideles grėsmes, kurios gali turėti įtakos asmenims ir (arba) organizacijoms, kurie yra „duomenų valdytojai“ (9), tais atvejais, kai EEĮA, visų pirma IT ir telekomunikacijų įrangoje, jos utilizavimo metu yra asmens duomenų, susijusių su šių įrenginių naudotojais ir (arba) trečiaisiais asmenimis. Neteisėtas tokios asmeninės informacijos, kurią kartais sudaro specialių kategorijų duomenys, atskleidžiantys rasinę ar etninę kilmę, politines pažiūras, religinius ar filosofinius įsitikinimus, narystę profesinėse sąjungose ir duomenis apie sveikatą ar lytinį gyvenimą (šie duomenys vadinami neskelbtinais duomenimis), gavimas arba atskleidimas (10) iš tikrųjų gali turėti įtakos asmenų, su kuriais ši informacija yra susijusi, privatumui ir orumui, taip pat kitiems teisėtiems šių asmenų arba organizacijų interesams (pvz., ekonominiams). |
| --- | --- |

15.

EDAPP nori atkreipti dėmesį į dideles grėsmes, kurios gali turėti įtakos asmenims ir (arba) organizacijoms, kurie yra „duomenų valdytojai“ (9), tais atvejais, kai EEĮA, visų pirma IT ir telekomunikacijų įrangoje, jos utilizavimo metu yra asmens duomenų, susijusių su šių įrenginių naudotojais ir (arba) trečiaisiais asmenimis. Neteisėtas tokios asmeninės informacijos, kurią kartais sudaro specialių kategorijų duomenys, atskleidžiantys rasinę ar etninę kilmę, politines pažiūras, religinius ar filosofinius įsitikinimus, narystę profesinėse sąjungose ir duomenis apie sveikatą ar lytinį gyvenimą (šie duomenys vadinami neskelbtinais duomenimis), gavimas arba atskleidimas (10) iš tikrųjų gali turėti įtakos asmenų, su kuriais ši informacija yra susijusi, privatumui ir orumui, taip pat kitiems teisėtiems šių asmenų arba organizacijų interesams (pvz., ekonominiams).

| 16. | Apskritai EDAPP mano, kad būtina pabrėžti, jog imtis atitinkamų saugumo priemonių svarbu kiekviename asmens duomenų tvarkymo etape (nuo pradžios iki galo), ir tai jau ne kartą buvo nurodyta ankstesnėse nuomonėse (11). Tai a fortiori taikoma kebliame etape, kuriame duomenų valdytojas ketina utilizuoti asmens duomenų turinčius įrenginius. |
| --- | --- |

16.

Apskritai EDAPP mano, kad būtina pabrėžti, jog imtis atitinkamų saugumo priemonių svarbu kiekviename asmens duomenų tvarkymo etape (nuo pradžios iki galo), ir tai jau ne kartą buvo nurodyta ankstesnėse nuomonėse (11). Tai a fortiori taikoma kebliame etape, kuriame duomenų valdytojas ketina utilizuoti asmens duomenų turinčius įrenginius.

| 17. | Iš tikrųjų saugumo priemonių paisymas dažnai yra būtina sąlyga, norint veiksmingai užtikrinti teisę į asmens duomenų apsaugą. |
| --- | --- |

17.

Iš tikrųjų saugumo priemonių paisymas dažnai yra būtina sąlyga, norint veiksmingai užtikrinti teisę į asmens duomenų apsaugą.

| 18. | Todėl būtų netikslinga nustatyti pareigą įdiegti (kartais brangiai kainuojančias) saugumo priemones, atliekant įprastus asmens duomenų tvarkymo veiksmus (kaip tai numatyta Direktyvos 95/46/EB 17 straipsnyje, kai jis taikytinas (12)) ir tuomet paprasčiausiai neapsvarstyti, kaip užtikrinti tinkamą apsaugą utilizuojant EEĮA. |
| --- | --- |

18.

Todėl būtų netikslinga nustatyti pareigą įdiegti (kartais brangiai kainuojančias) saugumo priemones, atliekant įprastus asmens duomenų tvarkymo veiksmus (kaip tai numatyta Direktyvos 95/46/EB 17 straipsnyje, kai jis taikytinas (12)) ir tuomet paprasčiausiai neapsvarstyti, kaip užtikrinti tinkamą apsaugą utilizuojant EEĮA.

| 19. | Būtų vienodai netikslinga sureikšminti duomenų saugumo klausimą tiek, kad Direktyvos 2009/136/EB (13) 2 straipsnyje teko nustatyti pareigą pranešti apie duomenų saugumo pažeidimus, ir kartu nesuteikti jokios apsaugos utilizuojant ir pakartotinai naudojant ar perdirbant EEĮA. |
| --- | --- |

19.

Būtų vienodai netikslinga sureikšminti duomenų saugumo klausimą tiek, kad Direktyvos 2009/136/EB (13) 2 straipsnyje teko nustatyti pareigą pranešti apie duomenų saugumo pažeidimus, ir kartu nesuteikti jokios apsaugos utilizuojant ir pakartotinai naudojant ar perdirbant EEĮA.

| 20. | EDAPP apgailestauja, kad pasiūlyme neatsižvelgiama į galimai žalingą EEĮA utilizavimo poveikį „naudotoje“ įrangoje saugomų asmens duomenų apsaugai. |
| --- | --- |

20.

EDAPP apgailestauja, kad pasiūlyme neatsižvelgiama į galimai žalingą EEĮA utilizavimo poveikį „naudotoje“ įrangoje saugomų asmens duomenų apsaugai.

| 21. | Į šį aspektą neatsižvelgta ir Komisijos atliktame poveikio vertinime (14), nors patirtis rodo, kad, nesiėmus tinkamų saugumo priemonių, EEĮA utilizavimo atveju galima pakenkti asmens duomenų apsaugai (15). Dėl susijusių klausimų sudėtingumo (pvz., daugybės teisėtų EEĮA utilizavimo ciklo metodų, technologijų ir dalyvių) EDAPP mano, kad reikėjo atlikti procesų, susijusių su EEĮA utilizavimu, „poveikio privatumui ir duomenų apsaugai vertinimą“. |
| --- | --- |

21.

Į šį aspektą neatsižvelgta ir Komisijos atliktame poveikio vertinime (14), nors patirtis rodo, kad, nesiėmus tinkamų saugumo priemonių, EEĮA utilizavimo atveju galima pakenkti asmens duomenų apsaugai (15). Dėl susijusių klausimų sudėtingumo (pvz., daugybės teisėtų EEĮA utilizavimo ciklo metodų, technologijų ir dalyvių) EDAPP mano, kad reikėjo atlikti procesų, susijusių su EEĮA utilizavimu, „poveikio privatumui ir duomenų apsaugai vertinimą“.

| 22. | Vis dėlto EDAPP primygtinai rekomenduoja šioje srityje išplėtoti „pažangiausius metodus“, taikomus privatumui, duomenų apsaugai ir saugumui. |
| --- | --- |

22.

Vis dėlto EDAPP primygtinai rekomenduoja šioje srityje išplėtoti „pažangiausius metodus“, taikomus privatumui, duomenų apsaugai ir saugumui.

| 23. | Be to, vykstant viešoms konsultacijoms prieš direktyvos išdėstymą nauja redakcija, su asmens duomenų saugumu ir apsauga susijusius klausimus kartais kėlė suinteresuotieji asmenys, visų pirma IT ir elektroninių ryšių įmonės (16). |
| --- | --- |

23.

Be to, vykstant viešoms konsultacijoms prieš direktyvos išdėstymą nauja redakcija, su asmens duomenų saugumu ir apsauga susijusius klausimus kartais kėlė suinteresuotieji asmenys, visų pirma IT ir elektroninių ryšių įmonės (16).

| 24. | Galiausiai verta pabrėžti, kad kai kurios nacionalinės duomenų apsaugos institucijos yra paskelbusios gaires, siekdamos kiek galima labiau sumažinti riziką, galinčią atsirasti, nesiėmus būtinų saugumo priemonių, visų pirma utilizuojant medžiagas, kurioms taikoma direktyva (17). |
| --- | --- |

24.

Galiausiai verta pabrėžti, kad kai kurios nacionalinės duomenų apsaugos institucijos yra paskelbusios gaires, siekdamos kiek galima labiau sumažinti riziką, galinčią atsirasti, nesiėmus būtinų saugumo priemonių, visų pirma utilizuojant medžiagas, kurioms taikoma direktyva (17).

| 25. | EDAPP pakartoja, kad Direktyva 95/46/EB yra taikytina EEĮA, kuriose yra asmens duomenų, utilizavimo etape. Todėl duomenų valdytojai, visų pirma naudojantys IT ir ryšių įrenginius, turi laikytis įsipareigojimų saugumo srityje, kad užkirstų kelią neteisėtam asmens duomenų atskleidimui ar platinimui. Šiuo tikslu ir siekiant, kad jie nebūtų laikomi atsakingais už saugumo priemonių pažeidimą, duomenų valdytojai viešajame ar privačiajame sektoriuje, bendradarbiaudami su duomenų apsaugos pareigūnais (jei tokie yra), turėtų patvirtinti atitinkamą EEĮA, kuriose yra asmens duomenų, utilizavimo politiką. |
| --- | --- |

25.

EDAPP pakartoja, kad Direktyva 95/46/EB yra taikytina EEĮA, kuriose yra asmens duomenų, utilizavimo etape. Todėl duomenų valdytojai, visų pirma naudojantys IT ir ryšių įrenginius, turi laikytis įsipareigojimų saugumo srityje, kad užkirstų kelią neteisėtam asmens duomenų atskleidimui ar platinimui. Šiuo tikslu ir siekiant, kad jie nebūtų laikomi atsakingais už saugumo priemonių pažeidimą, duomenų valdytojai viešajame ar privačiajame sektoriuje, bendradarbiaudami su duomenų apsaugos pareigūnais (jei tokie yra), turėtų patvirtinti atitinkamą EEĮA, kuriose yra asmens duomenų, utilizavimo politiką.

| 26. | Jei EEĮ utilizuojantys duomenų valdytojai neturi reikiamų įgūdžių ir (arba) techninių žinių ir patirties ištrinti atitinkamus asmens duomenis, jie galėtų šią užduotį patikėti kvalifikuotiems tvarkytojams (pvz., pagalbos centrams, įrangos gamintojams ir platintojams) Direktyvos 95/46/EB 17 straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse numatytomis sąlygomis. Šie tvarkytojai savo ruožtu patvirtins nagrinėjamų operacijų atlikimą ir (arba) atliks jas patys. |
| --- | --- |

26.

Jei EEĮ utilizuojantys duomenų valdytojai neturi reikiamų įgūdžių ir (arba) techninių žinių ir patirties ištrinti atitinkamus asmens duomenis, jie galėtų šią užduotį patikėti kvalifikuotiems tvarkytojams (pvz., pagalbos centrams, įrangos gamintojams ir platintojams) Direktyvos 95/46/EB 17 straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse numatytomis sąlygomis. Šie tvarkytojai savo ruožtu patvirtins nagrinėjamų operacijų atlikimą ir (arba) atliks jas patys.

| 27. | Dėl nurodytų motyvų EDAPP daro išvadą, kad, išdėsčius direktyvą nauja redakcija, į aplinkos apsaugai skirtas nuostatas reikėtų įtraukti duomenų apsaugos principus. |
| --- | --- |

27.

Dėl nurodytų motyvų EDAPP daro išvadą, kad, išdėsčius direktyvą nauja redakcija, į aplinkos apsaugai skirtas nuostatas reikėtų įtraukti duomenų apsaugos principus.

| 28. | Todėl EDAPP rekomenduoja Tarybai ir Europos Parlamentui į dabartinį pasiūlymą įtraukti specialią nuostatą, kurioje būtų nurodyta, kad direktyva taikoma EEĮA utilizavimui, nepažeidžiant Direktyvos 95/46/EB. |
| --- | --- |

28.

Todėl EDAPP rekomenduoja Tarybai ir Europos Parlamentui į dabartinį pasiūlymą įtraukti specialią nuostatą, kurioje būtų nurodyta, kad direktyva taikoma EEĮA utilizavimui, nepažeidžiant Direktyvos 95/46/EB.

III.3.   EEĮA pakartotinis naudojimas ar perdirbimas ir saugumo priemonės

| 29. | Galėdami priimti savarankiškus sprendimus dėl EEĮ saugomų duomenų, už utilizavimo operacijas atsakingi asmenys galėtų būti laikomi „duomenų valdytojais“ (18). Todėl jie turi taikyti vidaus procedūras, kad išvengtų nereikalingų EEĮA saugomų asmens duomenų tvarkymo operacijų, t. y. kitų operacijų, nei tos, kurios yra griežtai būtinos patikrinti, ar jose esantys duomenys iš tikrųjų yra pašalinti. |
| --- | --- |

29.

Galėdami priimti savarankiškus sprendimus dėl EEĮ saugomų duomenų, už utilizavimo operacijas atsakingi asmenys galėtų būti laikomi „duomenų valdytojais“ (18). Todėl jie turi taikyti vidaus procedūras, kad išvengtų nereikalingų EEĮA saugomų asmens duomenų tvarkymo operacijų, t. y. kitų operacijų, nei tos, kurios yra griežtai būtinos patikrinti, ar jose esantys duomenys iš tikrųjų yra pašalinti.

| 30. | Be to, jie negali leisti neįgaliotiems asmenims sužinoti arba tvarkyti EEĮ saugomus duomenis. Visų pirma, kai saugojimo laikmenos yra perdirbamos ar pakartotinai naudojamos, ir taip iš naujo patenka į rinką, padidėja neteisėto asmens duomenų atskleidimo ar išplatinimo grėsmė, o ir poreikis neleisti neteisėtos prieigos prie asmens duomenų. |
| --- | --- |

30.

Be to, jie negali leisti neįgaliotiems asmenims sužinoti arba tvarkyti EEĮ saugomus duomenis. Visų pirma, kai saugojimo laikmenos yra perdirbamos ar pakartotinai naudojamos, ir taip iš naujo patenka į rinką, padidėja neteisėto asmens duomenų atskleidimo ar išplatinimo grėsmė, o ir poreikis neleisti neteisėtos prieigos prie asmens duomenų.

| 31. | Todėl EDAPP rekomenduoja Tarybai ir Europos Parlamentui į dabartinį pasiūlymą įtraukti konkrečią nuostatą, kuria būtų uždraustas naudotų įrenginių, kuriems prieš tai nebuvo taikytos atitinkamos saugumo priemonės, pateikimas rinkai, laikantis pažangiausių techninių standartų (pvz., taikant papildomo trynimo funkciją (angl. multi-pass overwriting), siekiant ištrinti juose galinčius būti asmens duomenis. |
| --- | --- |

31.

Todėl EDAPP rekomenduoja Tarybai ir Europos Parlamentui į dabartinį pasiūlymą įtraukti konkrečią nuostatą, kuria būtų uždraustas naudotų įrenginių, kuriems prieš tai nebuvo taikytos atitinkamos saugumo priemonės, pateikimas rinkai, laikantis pažangiausių techninių standartų (pvz., taikant papildomo trynimo funkciją (angl. multi-pass overwriting), siekiant ištrinti juose galinčius būti asmens duomenis.

III.4.   Privatumas ir saugumas „nuo pat pradžių“

| 32. | Būsimame teisės akte dėl e. atliekų turėtų būti ne tik speciali nuostata dėl platesnio įrangos „ekologinio projektavimo principo“ (žr. pasiūlymo 4 straipsnį „Produktų projektavimas“), bet ir, kaip nurodyta ankstesnėse EDAPP nuomonėse (19), nuostata dėl principo „privatumas nuo pat pradžių“ (20) arba, būtent šioje srityje, „saugumas nuo pat pradžių“ (21). Kiek įmanoma, kuriant elektros ir elektroninę įrangą, privatumą ir duomenų apsaugą reikėtų įtraukti iš karto, kad naudotojai, naudodami paprastas priemones nemokamai galėtų ištrinti asmens duomenis, kurių gali būti įrenginiuose, jei šie utilizuojami (22). |
| --- | --- |

32.

Būsimame teisės akte dėl e. atliekų turėtų būti ne tik speciali nuostata dėl platesnio įrangos „ekologinio projektavimo principo“ (žr. pasiūlymo 4 straipsnį „Produktų projektavimas“), bet ir, kaip nurodyta ankstesnėse EDAPP nuomonėse (19), nuostata dėl principo „privatumas nuo pat pradžių“ (20) arba, būtent šioje srityje, „saugumas nuo pat pradžių“ (21). Kiek įmanoma, kuriant elektros ir elektroninę įrangą, privatumą ir duomenų apsaugą reikėtų įtraukti iš karto, kad naudotojai, naudodami paprastas priemones nemokamai galėtų ištrinti asmens duomenis, kurių gali būti įrenginiuose, jei šie utilizuojami (22).

| 33. | Šiam požiūriui aiškiai pritariama Direktyvos 1999/5/EB (23) 3 straipsnio 3 dalies c punkte, susijusiame su radijo ir telekomunikacijų galinės įrangos kūrimu, ir Direktyvos 2002/58/EB 14 straipsnio 3 dalyje (24). |
| --- | --- |

33.

Šiam požiūriui aiškiai pritariama Direktyvos 1999/5/EB (23) 3 straipsnio 3 dalies c punkte, susijusiame su radijo ir telekomunikacijų galinės įrangos kūrimu, ir Direktyvos 2002/58/EB 14 straipsnio 3 dalyje (24).

| 34. | Todėl gamintojai turėtų įdiegti privatumo ir saugumo užtikrinimo garantijas technologiniais sprendimais (25). Šiomis aplinkybėmis taip pat turėtų būti skatinamos ir remiamos iniciatyvos, kuriomis siekiama patarti suinteresuotiesiems asmenims dėl būtinybės prieš utilizuojant EEĮA ištrinti visus asmens duomenis (įskaitant gamintojus, gaminančius nemokamą šiam tikslui prieinamą programinę įrangą) (26). |
| --- | --- |

34.

Todėl gamintojai turėtų įdiegti privatumo ir saugumo užtikrinimo garantijas technologiniais sprendimais (25). Šiomis aplinkybėmis taip pat turėtų būti skatinamos ir remiamos iniciatyvos, kuriomis siekiama patarti suinteresuotiesiems asmenims dėl būtinybės prieš utilizuojant EEĮA ištrinti visus asmens duomenis (įskaitant gamintojus, gaminančius nemokamą šiam tikslui prieinamą programinę įrangą) (26).

IV.   IŠVADOS

| 35. | Atsižvelgdamas į pirmiau išdėstytus argumentus, EDAPP rekomenduoja aktyviai įtraukti duomenų apsaugos institucijas, visų pirma per 29 straipsnio darbo grupę, ir EDAPP į iniciatyvas, susijusias su EEĮA utilizavimu, vykdant konsultacijas pakankamai anksti, prieš išplėtojant atitinkamas priemones. |
| --- | --- |

35.

Atsižvelgdamas į pirmiau išdėstytus argumentus, EDAPP rekomenduoja aktyviai įtraukti duomenų apsaugos institucijas, visų pirma per 29 straipsnio darbo grupę, ir EDAPP į iniciatyvas, susijusias su EEĮA utilizavimu, vykdant konsultacijas pakankamai anksti, prieš išplėtojant atitinkamas priemones.

| 36. | Atsižvelgiant į kontekstą, kuriame asmens duomenys yra tvarkomi, EDAPP pataria į pasiūlymą įtraukti specialias nuostatas:






  — | kuriose būtų nurodyta, kad direktyva dėl EEĮA taikoma nepažeidžiant Direktyvos 95/46/EB, |
| --- | --- | --- |

36.

Atsižvelgiant į kontekstą, kuriame asmens duomenys yra tvarkomi, EDAPP pataria į pasiūlymą įtraukti specialias nuostatas:

—

kuriose būtų nurodyta, kad direktyva dėl EEĮA taikoma nepažeidžiant Direktyvos 95/46/EB,

| — | kuriose būtų draudžiama pateikti rinkai naudotą įrangą, kuriai iki tol nebuvo taikytos tinkamos, pažangiausius techninius standartus atitinkančios saugumo priemonės, siekiant ištrinti visus joje galinčius būti asmens duomenis, |
| --- | --- |

—

kuriose būtų draudžiama pateikti rinkai naudotą įrangą, kuriai iki tol nebuvo taikytos tinkamos, pažangiausius techninius standartus atitinkančios saugumo priemonės, siekiant ištrinti visus joje galinčius būti asmens duomenis,

| — | dėl principo „privatumas nuo pat pradžių“ arba „saugumas nuo pat pradžių“: kuriant elektros ir elektroninę įrangą, privatumas ir duomenų apsauga turėtų būti kiek įmanoma integruoti iš karto, kad naudotojai galėtų paprastomis priemonėmis nemokamai ištrinti asmens duomenis, kurių gali būti įrenginiuose, jei šie utilizuojami. |
| --- | --- |

—

dėl principo „privatumas nuo pat pradžių“ arba „saugumas nuo pat pradžių“: kuriant elektros ir elektroninę įrangą, privatumas ir duomenų apsauga turėtų būti kiek įmanoma integruoti iš karto, kad naudotojai galėtų paprastomis priemonėmis nemokamai ištrinti asmens duomenis, kurių gali būti įrenginiuose, jei šie utilizuojami.

| 37. | Todėl EDAPP primygtinai rekomenduoja iš dalies pakeisti pasiūlymą, laikantis Direktyvos 95/46/EB, taip:
  —   (11) konstatuojamoji dalis:

  „Be to, ši direktyva turėtų būti taikoma nepažeidžiant duomenų apsaugą reglamentuojančių teisės aktų, visų pirma Direktyvos 95/46/EB. Kadangi elektros ir elektroninė įranga (EEĮ) yra plati produktų grupė, apimanti įvairiausias laikmenas, kuriose gali būti saugomi asmens duomenys (pvz., IT ir telekomunikacijų įranga), su šia įranga susijusios utilizavimo operacijos, visų pirma pakartotinis naudojimas ir perdirbimas, gali kelti neteisėtos prieigos prie EEĮA saugomų asmens duomenų grėsmę. Todėl, kuriant elektros ir elektroninę įrangą, kurioje gali būti saugomi asmens duomenys, turėtų būti kiek įmanoma iš karto integruojamos privatumo ir duomenų apsaugos garantijos, kad naudotojai galėtų paprastai ir nemokamai ištrinti visus tokius duomenis, kurie yra tokioje įrangoje tuo metu, kai ši utilizuojama“,

  —   2 straipsnio 3 dalis:

  „Ši direktyva taikoma nepažeidžiant duomenų apsaugos teisės aktų, visų pirma Direktyvos 95/46/EB.“. |
| --- | --- |

37.

Todėl EDAPP primygtinai rekomenduoja iš dalies pakeisti pasiūlymą, laikantis Direktyvos 95/46/EB, taip:

—   (11) konstatuojamoji dalis:

„Be to, ši direktyva turėtų būti taikoma nepažeidžiant duomenų apsaugą reglamentuojančių teisės aktų, visų pirma Direktyvos 95/46/EB. Kadangi elektros ir elektroninė įranga (EEĮ) yra plati produktų grupė, apimanti įvairiausias laikmenas, kuriose gali būti saugomi asmens duomenys (pvz., IT ir telekomunikacijų įranga), su šia įranga susijusios utilizavimo operacijos, visų pirma pakartotinis naudojimas ir perdirbimas, gali kelti neteisėtos prieigos prie EEĮA saugomų asmens duomenų grėsmę. Todėl, kuriant elektros ir elektroninę įrangą, kurioje gali būti saugomi asmens duomenys, turėtų būti kiek įmanoma iš karto integruojamos privatumo ir duomenų apsaugos garantijos, kad naudotojai galėtų paprastai ir nemokamai ištrinti visus tokius duomenis, kurie yra tokioje įrangoje tuo metu, kai ši utilizuojama“,

—   2 straipsnio 3 dalis:

„Ši direktyva taikoma nepažeidžiant duomenų apsaugos teisės aktų, visų pirma Direktyvos 95/46/EB.“.

| 38. | Be to, EDAPP mano, kad reikėtų atsižvelgti į tokius pakeitimus:
  —   4 straipsnio 2 dalis:

  „Valstybės narės skatina priemones, skirtas remti elektros ir elektroninės įrangos, kurią naudojant lengviau ištrinti bet kokius asmens duomenis, esančius EEĮ tuo metu, kai ši utilizuojama, kūrimą ir gamybą“,

  —   8 straipsnio 7 dalis:

  „Valstybės narės užtikrina, kad visos surinktos EEĮA, kuriose yra asmens duomenų ir kurios yra tvarkomos perdirbimo ar pakartotinio naudojimo tikslu, nebūtų pateikiamos rinkai, jei tokie duomenys nėra prieš tai pašalinami, taikant pažangiausius metodus“,

  —   14 straipsnio 6 dalis:

  „Valstybės narės gali reikalauti, kad EEĮ, kurioje yra asmens duomenų, naudotojams gamintojai ir (arba) platintojai, pvz., naudojimo instrukcijoje ar pardavimo vietoje pateiktų informaciją apie būtinybę prieš utilizuojant EEĮ ištrinti asmens duomenis, kurių joje gali būti“. |
| --- | --- |

38.

Be to, EDAPP mano, kad reikėtų atsižvelgti į tokius pakeitimus:

—   4 straipsnio 2 dalis:

„Valstybės narės skatina priemones, skirtas remti elektros ir elektroninės įrangos, kurią naudojant lengviau ištrinti bet kokius asmens duomenis, esančius EEĮ tuo metu, kai ši utilizuojama, kūrimą ir gamybą“,

—   8 straipsnio 7 dalis:

„Valstybės narės užtikrina, kad visos surinktos EEĮA, kuriose yra asmens duomenų ir kurios yra tvarkomos perdirbimo ar pakartotinio naudojimo tikslu, nebūtų pateikiamos rinkai, jei tokie duomenys nėra prieš tai pašalinami, taikant pažangiausius metodus“,

—   14 straipsnio 6 dalis:

„Valstybės narės gali reikalauti, kad EEĮ, kurioje yra asmens duomenų, naudotojams gamintojai ir (arba) platintojai, pvz., naudojimo instrukcijoje ar pardavimo vietoje pateiktų informaciją apie būtinybę prieš utilizuojant EEĮ ištrinti asmens duomenis, kurių joje gali būti“.

Priimta Briuselyje 2010 m. balandžio 14 d.

Peter HUSTINX

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareiugūnas

---

(1)  COM(2008) 810 galutinis.

1

(2)  OL L 37, 2003 2 13, p. 24.

2

(3)  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo, OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

3

(4)  Žr. ETT1999 2 23 sprendimą Europos Parlamentas prieš Europos Sąjungos Tarybą (C-42/97, Rink. p. I-869, 43 punktas).

4

ETT

Europos Parlamentas prieš Europos Sąjungos Tarybą

(5)  Be kita ko, taip pat žr. ETT2001 1 30 sprendimo Ispanija prieš Tarybą (C-36/98, Rink. p. I-779) 59 punktą: „Jeigu Bendrijos teisės akto analizė parodo, kad juo siekiama dvigubo tikslo arba kad jis turi dvi sudedamąsias dalis, ir jei vienas šių tikslų arba viena sudedamųjų dalių yra laikytina pagrindine ar dominuojančia, o kita papildoma, teisės aktas turi būti grindžiamas tik vienu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar dominuojantis tikslas arba sudedamoji dalis“.

5

ETT

Ispanija prieš Tarybą

(6)  2001 m. lapkričio 28 d. tarpinstitucinis susitarimas dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo, OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

6

(7)  Žr. Komisijos darbinį dokumentą, pridėtą prie Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų (EEĮA) pasiūlymo (nauja redakcija). Poveikio vertinimas, 2008 12 3 (COM(2008) 810 galutinis) SEC(2008) 2933, p. 17.

7

(8)  1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

8

(9)  Dėl valdytojo apibrėžties žr. Direktyvos 95/46/EB 2 straipsnio d punktą.

9

(10)  Žr. Direktyvos 95/46/EB 8 straipsnį.

10

(11)  Žr. EDAPP nuomonės dėl didelės apimties IT sistemų agentūros (OL C 70, 2010 3 19, p. 13) 46 ir 47 punktus; Nuomonės dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse (OL C 128, 2009 6 6, p. 20) 27–31 punktus.

11

(12)  Žr. tos pačios direktyvos 3 straipsnį.

12

(13)  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/136/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis, Direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje ir Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo, OL L 337, 2009 12 18, p. 11.

13

(14)  Komisijos darbinis dokumentas, pridėtas prie Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų (EEĮA) pasiūlymo (nauja redakcija), SEC(2008) 2933, 2008 12 3; tačiau žr. United Nations University, 2008 m. Direktyvos 2002/96/EB dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų (EEĮA) apžvalga, Europos Komisija, Belgija, 2007, p. 273 (http://ec.europa.eu/environment/waste/EEĮA/pdf/final_rep_unu.pdf); „Duomenų saugumas taip pat yra svarbus klausimas. Asmens duomenų pašalinimas iš standžiojo disko“.

14

United Nations University

(15)  Žr., pvz., BBC straipsnį internete „Children's files on eBay computer“, 2007 m. gegužės 4 d., kuriame nurodoma, kad kompiuteris, kuriame yra asmens duomenų apie vaikų auklėjimą ir įvaikinimą, buvo parduotas eBay aukcione (http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/england/6627265.stm); taip pat žr. 2008 m. rugpjūčio 26 d. BBC straipsnį internete „Bank customer data sold on eBay“, kuriame nurodoma, kad standusis diskas, kuriame yra vieno milijono banko klientų asmens duomenys, buvo parduotas eBay aukcione (http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/7581540.stm).

15

eBay

eBay

(16)  Žr. HP, Konsultacijos su suinteresuotaisiais asmenimis dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/96/EB dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų (EEĮA) persvarstymo, p. 7–8; DELL (pastabų projektas), EEĮA politikos variantų apžvalga konsultuojantis su suinteresuotaisiais asmenimis dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/96/EB dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų (EEĮA) persvarstymo, p. 2, 1.1. ir 4 punktai, 1.3. punktas (2008 6 3); Royal Philips Electronics pozicija ir pasiūlymas, konsultacijos su suinteresuotaisiais asmenimis dėl EEĮA direktyvos persvarstymo, p. 12 (2008 6 5) (http://circa.europa.eu/Public/irc/env/EEĮA_2008_review/library). Taip pat žr. EEĮA Consultation Response, atsakymų santrauka ir vyriausybės atsakymas į ketvirtąją konsultaciją dėl Direktyvos 2002/96/EB ir Direktyvos 2003/108/EB dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų įgyvendinimo, 2006 m. gruodžio mėn., p. 30: „Duomenų apsauga ir saugumas. Kai kurios atliekų tvarkymo įmonės norėtų, kad būtų išleistos bent kokios gairės duomenų apsaugos ir saugumo klausimu, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad jos tvarkys neskelbtinus duomenis“ (http://www.berr.gov.uk/files/file35961.pdf).

16

Royal Philips Electronics

Consultation Response

(17)  Landesbeauftragter für Datenschutz und Informationsfreiheit Bremen, Entwicklung eines Konzeptes zur Löschung und Datenträgervernichtung durch Behörden und Unternehmen, 16. Mai 2007 (http://www.datenschutz-bremen.de/rtf/datenloeschung.rtf); Garante per la protezione dei dati personali, Elektros ir elektroninės atliekos ir duomenų apsauga, 2008 m. spalio 13 d. (http://www.garanteprivacy.it/garante/doc.jsp?ID=1583482), taip pat paminėta 29 straipsnio duomenų apsaugos darbo grupės dvyliktojoje metinėje ataskaitoje, 2009 m. birželio 16 d., p. 57; taip pat žr. Tarptautinės duomenų apsaugos ir telekomunikacijų darbo grupės (International Working Group on Data Protection and Telecommunications) rekomendaciją dėl duomenų apsaugos ir e. atliekų, Sofija, 2009 3 12–13 (http://www.datenschutz-berlin.de/attachments/650/675.38.14.pdf?1264671551).

17

International Working Group on Data Protection and Telecommunications

(18)  „Valdytojo sąvoka yra [...] funkcinė, t. y. ja siekiama nustatyti įsipareigojimus ten, kur yra daroma tikroji įtaka, ir todėl ji grindžiama faktine, o ne formalia analize“: žr. 29 straipsnio duomenų apsaugos darbo grupė, WP 169, Nuomonė 1/2010 dėl „valdytojo“ ir „tvarkytojo“ sąvokų, priimta 2010 m. vasario 16 d.

18

faktine

(19)  Žr., pvz., EDAPP ir ES moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra. Politikos dokumentas, 2008 m. balandžio 28 d., p. 2; EDAPP nuomonė dėl pažangiųjų transporto sistemų (OL C 47, 2010 2 25, p. 6); EDAPP nuomonė dėl farmakologinio budrumo (OL C 229, 2009 9 23, p. 19).

19

(20)  Dėl pritarimo plačiam principo taikymui žr. 29 straipsnio duomenų apsaugos darbo grupė. Policijos ir teisingumo darbo grupė. Privatumo ateitis. Bendras dalyvavimas Europos Komisijos konsultacijoje dėl teisės aktų, susijusių su pagrindine teise į asmens duomenų apsaugą, WP 168, priimta 2009 m. gruodžio 1 d., p. 3 ir 12; taip pat žr. Komisijos rekomendaciją dėl privatumo ir duomenų apsaugos principų įgyvendinimo taikomosiose priemonėse, kurių naudojimas pagrįstas radijo dažniniu atpažinimu, C(2009) 3200 galutinis, p. 8.

20

(21)  Žr. Komisijos komunikatą „Europos saugumo tyrimų ir inovacijų darbotvarkė. Pirminė Komisijos pozicija dėl pagrindinių ESTNF išvadų ir rekomendacijų“ COM(2009) 691 galutinis, p. 6 ir 14.

21

(22)  Taip pat žr. 2010 m. kovo 18 d. EDAPP nuomonę dėl pasitikėjimo informacine visuomene skatinimo, skatinant duomenų apsaugą ir saugumą.

22

(23)  1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo (OL L 91, 1999 4 7, p. 10) 3 straipsnio 3 dalis: „[...] Komisija gali priimti sprendimą, kad tam tikrai įrenginio klasei priklausančio aparato arba konkretaus tipo aparato konstrukcija turi būti tokia, kad jame būtų apsaugos priemonės, užtikrinančios naudotojo bei abonento asmeninių duomenų bei privatumo apsaugą“.

23

(24)  „Jeigu reikia, galima patvirtinti priemones, kurios užtikrintų, kad galinis įrenginys būtų suprojektuotas taip, kad jis būtų suderinamas su naudotojų teise apsaugoti ir kontroliuoti savo asmens duomenų naudojimą pagal Direktyvą 1999/5/EB ir 1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimą 87/95/EEB dėl standartizacijos informacinių technologijų ir telekomunikacijų srityje“. Taip pat žr. 13 išnašoje nurodytos tos pačios direktyvos 46 konstatuojamąją dalį.

24

(25)  Šią politikos perspektyvą taip pat palaiko: V. Reding, Pagrindinė kalba duomenų apsaugos dieną, 2010 m. sausio 28 d., Europos Parlamentas, Briuselis, SPEECH/10/16: „Įmonės turi naudoti savo galimybes diegti naujoves, kad gerintų privatumo ir asmens duomenų apsaugą nuo pat kūrimo ciklo pradžių. „Privatumas nuo ankstyviausio etapo“ – tai principas, kuris yra naudingas ir piliečiams, ir įmonėms. Taikant principą „privatumas nuo ankstyviausio etapo“ bus geriau apsaugoti asmenys, taip pat bus pasitikima ir tikima naujomis paslaugomis ir produktais, o tai savo ruožtu turės teigiamos įtakos ekonomikai. Esu matęs tam tikrų paskatinančių pavyzdžių, tačiau dar reikia daug padaryti“.

25

(26)  Žr., pvz., Royal Canadian Mounted Police, B2-002 — „IT Media Overwrite and Secure Erase Products“ (05/2009), http://www.rcmp-grc.gc.ca/ts-st/pubs/it-ti-sec/index-eng.htm

26

Royal Canadian Mounted Police

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 16.10.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 280/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 280/22

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą, remiantis SESV 107 ir 108 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(Tekstas svarbus EEE, išskyrus EB sutarties I priede išvardintus produktus)

2010/C 280/03

| Sprendimo priėmimo data | 2010 7 6 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 42/10 |
| Valstybė narė | Suomija |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Tuki maataloustuotannon lopettamiseen |
| Teisinis pagrindas | Laki maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (612/2006), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna lailla (1787/2009); Valtioneuvoston asetus maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (25/2007). |
| Pagalbos priemonės rūšis | Parama ankstyvam pasitraukimui |
| Tikslas | Sektoriaus plėtra |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | 184 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | Kintamas |
| Trukmė | 2011 1 1–2014 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Pirminė žemės ūkio produktų gamyba |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Maa- ja metsätalousministeriö |
| PL 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Sprendimo priėmimo data

2010 7 6

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 42/10

Valstybė narė

Suomija

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Tuki maataloustuotannon lopettamiseen

Teisinis pagrindas

Laki maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (612/2006), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna lailla (1787/2009); Valtioneuvoston asetus maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (25/2007).

Pagalbos priemonės rūšis

Parama ankstyvam pasitraukimui

Tikslas

Sektoriaus plėtra

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

184 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

Kintamas

Trukmė

2011 1 1–2014 12 31

Ekonomikos sektorius

Pirminė žemės ūkio produktų gamyba

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Maa- ja metsätalousministeriö

PL 30

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2010 7 20 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 131/10 |
| Valstybė narė | Bulgarija |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Държавна помощ за компенсиране на загуби, понесени от селскостопанските производители в напълно опустошени райони вследствие на природни бедствия или неблагоприятни климатични условия (нотификация на изменение) |
| Teisinis pagrindas | Чл. 12, ал. 1, т. 2 и чл. 12, ал. 2, т. 1, буква „а“ от Закона за подпомагане на земеделските производители, ДВ 58/98
  Указания за предоставяне на държавна помощ за компенсиране на загуби в следствие на природни бедствия и неблагоприятни климатични условия |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Nepalankios oro sąlygos, stichinės nelaimės, išskirtiniai atvejai |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Bendras biudžetas – 600 BGN (mln.) |
| Pagalbos intensyvumas | 80 % |
| Trukmė | Iki 2013 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Žemės ūkis |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Държавен фонд „Земеделие“ |
| Бул. „Цар Борис III“ No 136 |
| 1618 София/Sofia |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Sprendimo priėmimo data

2010 7 20

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 131/10

Valstybė narė

Bulgarija

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Държавна помощ за компенсиране на загуби, понесени от селскостопанските производители в напълно опустошени райони вследствие на природни бедствия или неблагоприятни климатични условия (нотификация на изменение)

Teisinis pagrindas

Чл. 12, ал. 1, т. 2 и чл. 12, ал. 2, т. 1, буква „а“ от Закона за подпомагане на земеделските производители, ДВ 58/98

Указания за предоставяне на държавна помощ за компенсиране на загуби в следствие на природни бедствия и неблагоприятни климатични условия

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Nepalankios oro sąlygos, stichinės nelaimės, išskirtiniai atvejai

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Bendras biudžetas – 600 BGN (mln.)

Pagalbos intensyvumas

80 %

Trukmė

Iki 2013 12 31

Ekonomikos sektorius

Žemės ūkis

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Държавен фонд „Земеделие“

Бул. „Цар Борис III“ No 136

1618 София/Sofia

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2010 7 9 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 133/10 |
| Valstybė narė | Italija |
| Regionas | Provincia autonoma di Bolzano |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Disciplina degli aiuti regionali in materia di foreste |
| Teisinis pagrindas | Legge Provinciale del 21.10.1996«Ordinamento Forestale» decreto del Presidente della Giunta provinciale 31 luglio 2000, n. 29 Regolamento all’ordinamento forestale 2000; Programma di sviluppo rurale 2007-2013, misure 111, 122, 123 settore Foreste, 125 Settore Foreste, 226, 227 |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Pagalba miškų ūkio sektoriui |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Bendra didžiausia suma – 30 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | Ne daugiau kaip 100 % reikalavimus atitinkančių išlaidų |
| Trukmė | 2010–2013 m. |
| Ekonomikos sektorius | Miškų ūkio sektorius |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Provincia Autonoma di Bolzano Ripartizione Foreste |
| Ufficio economia montana |
| Via Brennero 6 |
| 39100 Bolzano BZ |
| ITALIA |

Sprendimo priėmimo data

2010 7 9

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 133/10

Valstybė narė

Italija

Regionas

Provincia autonoma di Bolzano

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Disciplina degli aiuti regionali in materia di foreste

Teisinis pagrindas

Legge Provinciale del 21.10.1996«Ordinamento Forestale» decreto del Presidente della Giunta provinciale 31 luglio 2000, n. 29 Regolamento all’ordinamento forestale 2000; Programma di sviluppo rurale 2007-2013, misure 111, 122, 123 settore Foreste, 125 Settore Foreste, 226, 227

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Pagalba miškų ūkio sektoriui

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Bendra didžiausia suma – 30 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

Ne daugiau kaip 100 % reikalavimus atitinkančių išlaidų

Trukmė

2010–2013 m.

Ekonomikos sektorius

Miškų ūkio sektorius

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Provincia Autonoma di Bolzano Ripartizione Foreste

Ufficio economia montana

Via Brennero 6

39100 Bolzano BZ

ITALIA

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2010 6 4 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 148/10 |
| Valstybė narė | Italija |
| Regionas | Provincia autonoma di Trento |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Ricostituzione del potenziale forestale e interventi preventivi |
| Teisinis pagrindas | Piano di sviluppo rurale della Provincia autonoma di Trento 2007-2013 (Misura 226) |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Pagalba miškininkystės sektoriui |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Didžiausios metinės išlaidos – 3,25 mln. EUR
  Visa didžiausia suma – 13 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | Iki 100 % reikalavimus atitinkančių išlaidų |
| Trukmė | 2013 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Miškininkystės sektorius |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Provincia autonoma di Trento |
| Piazza Dante 5 |
| 38122 Trento TN |
| ITALIA |

Sprendimo priėmimo data

2010 6 4

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 148/10

Valstybė narė

Italija

Regionas

Provincia autonoma di Trento

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Ricostituzione del potenziale forestale e interventi preventivi

Teisinis pagrindas

Piano di sviluppo rurale della Provincia autonoma di Trento 2007-2013 (Misura 226)

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Pagalba miškininkystės sektoriui

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Didžiausios metinės išlaidos – 3,25 mln. EUR

Visa didžiausia suma – 13 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

Iki 100 % reikalavimus atitinkančių išlaidų

Trukmė

2013 12 31

Ekonomikos sektorius

Miškininkystės sektorius

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Provincia autonoma di Trento

Piazza Dante 5

38122 Trento TN

ITALIA

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2010 6 17 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 209/10 |
| Valstybė narė | Prancūzija |
| Regionas | Départements de Charente-Maritime, Vendée et Gironde |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Aides aux exploitants agricoles victimes des inondations marines causées par la tempête Xynthia du 28 février 2010. |
| Teisinis pagrindas | — | Articles L 361-1 et s. du code rural (le budget nécessaire aux aides d’État affectées à ce dispositif sera prélevé sur le fonds national de garantie des calamités agricoles). |

Sprendimo priėmimo data

2010 6 17

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 209/10

Valstybė narė

Prancūzija

Regionas

Départements de Charente-Maritime, Vendée et Gironde

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Aides aux exploitants agricoles victimes des inondations marines causées par la tempête Xynthia du 28 février 2010.

Teisinis pagrindas

—

Articles L 361-1 et s. du code rural (le budget nécessaire aux aides d’État affectées à ce dispositif sera prélevé sur le fonds national de garantie des calamités agricoles).

| — | Articles 1511-2 à 1511-6 du code général des collectivités territoriales et L 3231-2 et suivants pour les aides des collectivités territoriales. |
| --- | --- |

—

Articles 1511-2 à 1511-6 du code général des collectivités territoriales et L 3231-2 et suivants pour les aides des collectivités territoriales.

| — | Arrêté interministériel du 1er mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle. |
| --- | --- |

—

Arrêté interministériel du 1er mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle.

| — | Arrêté interministériel du 11 mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle. |
| --- | --- |

—

Arrêté interministériel du 11 mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle.

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Pagalba, skirta žemės ūkio gamybos nuostoliams kompensuoti

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Ne daugiau kaip 43 000 000 EUR

Pagalbos intensyvumas

Iki 60 %

Trukmė

4 metai

Ekonomikos sektorius

Žemės ūkis

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

| Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche |
| --- |
| 78 rue de Varenne |
| 75349 Paris 07 SP |
| FRANCE |

Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche

78 rue de Varenne

75349 Paris 07 SP

FRANCE

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

---

| 16.10.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 280/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 280/26

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą, remiantis SESV 107 ir 108 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(Tekstas svarbus EEE, išskyrus EB sutarties I priede išvardintus produktus)

2010/C 280/04

| Sprendimo priėmimo data | 2010 7 16 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 414/09 |
| Valstybė narė | Prancūzija |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Aides de l'Agence de l'eau Artois-Picardie aux engagements agro-environnementaux dans le bassin Artois Picardie (EAEAP) |
| Teisinis pagrindas | Loi no 2006-1772 du 30 décembre 2006 sur l’eau et les milieux aquatiques (JORF no 303 du 31 décembre 2006).
  Proposition de dispositif pour des aides agro-environnementales de l'agence de l'eau Artois-Picardie. |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Pagalba žemės ūkio aplinkos apsaugos priemonėms |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | | Metinės išlaidos – 21,33 mln. EUR |

Sprendimo priėmimo data

2010 7 16

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 414/09

Valstybė narė

Prancūzija

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Aides de l'Agence de l'eau Artois-Picardie aux engagements agro-environnementaux dans le bassin Artois Picardie (EAEAP)

Teisinis pagrindas

Loi no 2006-1772 du 30 décembre 2006 sur l’eau et les milieux aquatiques (JORF no 303 du 31 décembre 2006).

Proposition de dispositif pour des aides agro-environnementales de l'agence de l'eau Artois-Picardie.

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Pagalba žemės ūkio aplinkos apsaugos priemonėms

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Metinės išlaidos – 21,33 mln. EUR

| | Bendra suma – 64 mln. EUR |
| --- | --- |

Bendra suma – 64 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

Ne daugiau kaip 100 % reikalavimus atitinkančių išlaidų

Trukmė

2010–2012 m.

Ekonomikos sektorius

Žemės ūkio sektorius

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

| Agence de l'eau Artois-Picardie |
| --- |
| 200 rue Marceline BP 818 |
| 59508 Douai |
| FRANCE |

Agence de l'eau Artois-Picardie

200 rue Marceline BP 818

59508 Douai

FRANCE

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2010 2 3 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 582/09 |
| Valstybė narė | Italija |
| Regionas | Sardegna |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Ristrutturazione dell’azienda «Cooperativa viticultori della Planargia» |
| Teisinis pagrindas | Legge regionale 19 gennaio 1998, n. 4 «Interventi a favore dì aziende agricole in difficoltà»
  Legge regionale 29 maggio 2007, n. 2 «Legge finanziaria 2007» — articolo 21
  Decreto dell’Assessore n. 2532/DecA/105 del 13.10.2009 |
| Pagalbos priemonės rūšis | Individuali pagalba |
| Tikslas | Sunkumus patiriančios įmonės restruktūrizavimas |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | 294 540 EUR |
| Pagalbos intensyvumas | 75 % |
| Trukmė | Po to, kai Komisija pagalbą patvirtins |
| Ekonomikos sektorius | Žemės ūkis (vyno sektorius) |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Assessorato dell’agricoltura e riforma agro-pastorale |
| Via Pessagno 4 |
| 09126 Cagliari CA |
| ITALIA |

Sprendimo priėmimo data

2010 2 3

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 582/09

Valstybė narė

Italija

Regionas

Sardegna

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Ristrutturazione dell’azienda «Cooperativa viticultori della Planargia»

Teisinis pagrindas

Legge regionale 19 gennaio 1998, n. 4 «Interventi a favore dì aziende agricole in difficoltà»

Legge regionale 29 maggio 2007, n. 2 «Legge finanziaria 2007» — articolo 21

Decreto dell’Assessore n. 2532/DecA/105 del 13.10.2009

Pagalbos priemonės rūšis

Individuali pagalba

Tikslas

Sunkumus patiriančios įmonės restruktūrizavimas

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

294 540 EUR

Pagalbos intensyvumas

75 %

Trukmė

Po to, kai Komisija pagalbą patvirtins

Ekonomikos sektorius

Žemės ūkis (vyno sektorius)

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Assessorato dell’agricoltura e riforma agro-pastorale

Via Pessagno 4

09126 Cagliari CA

ITALIA

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2010 7 20 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | NN 26/10 |
| Valstybė narė | Čekija |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Vrácení části spotřební daně na pohonné hmoty spotřebované při zemědělské produkci (změna režimu podpory č. N 678/07) |
| Teisinis pagrindas | Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů
  Vyhláška 48/2008 Sb., o způsobu výpočtu nároku na vrácení spotřební daně zaplacené v cenách některých minerálních olejů spotřebovaných v zemědělské prvovýrobě |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Pagalba susijusi su atleidimu nuo mokesčių pagal Direktyvą 2003/96/EB |
| Pagalbos forma | Mokesčio lengvata |
| Biudžetas | | Iš viso – 6 800 mln. CZK (apytikriai 272 mln. EUR) |

Sprendimo priėmimo data

2010 7 20

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

NN 26/10

Valstybė narė

Čekija

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Vrácení části spotřební daně na pohonné hmoty spotřebované při zemědělské produkci (změna režimu podpory č. N 678/07)

Teisinis pagrindas

Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů

Vyhláška 48/2008 Sb., o způsobu výpočtu nároku na vrácení spotřební daně zaplacené v cenách některých minerálních olejů spotřebovaných v zemědělské prvovýrobě

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Pagalba susijusi su atleidimu nuo mokesčių pagal Direktyvą 2003/96/EB

Pagalbos forma

Mokesčio lengvata

Biudžetas

Iš viso – 6 800 mln. CZK (apytikriai 272 mln. EUR)

| | Metinis – 1 700 mln. CZK (apytikriai 68 mln. EUR) |
| --- | --- |

Metinis – 1 700 mln. CZK (apytikriai 68 mln. EUR)

Pagalbos intensyvumas

60 % reikalavimus atitinkančių išlaidų

Trukmė

Iki 2013 m. gruodžio 31 d.

Ekonomikos sektorius

Žemės ūkio sektorius

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

| Ministerstvo zemědělství |
| --- |
| Těšnov 17 |
| 117 05 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Ministerstvo zemědělství

Těšnov 17

117 05 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2010 7 16 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 213/10 |
| Valstybė narė | Estija |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Eesti maaelu arengukava 2007–2013 meede 2.7 „Natura 2000 toetus erametsamaale” |
| Teisinis pagrindas | Eesti maaelu arengukava 2007–2013, peatükk 5.3.2.2; Põllumajandusministri 11.3.2010. aasta määrus nr 26 „Natura 2000 alal asuva erametsamaa kohta antava toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord”; Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seadus. |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalba miškininkystės sektoriui |
| Tikslas | Miškininkystė |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Visas biudžetas 326 mln. EEK (apie 20,8 mln. EUR). |
| Pagalbos intensyvumas | Iki 100 % reikalavimus atitinkančių išlaidų. |
| Trukmė | Nuo Komisijos sprendimo datos iki 2013 m. gruodžio 31 d. |
| Ekonomikos sektorius | Miškininkystė |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| Narva 3 |
| 51009 Tartu |
| EESTI/ESTONIA |

Sprendimo priėmimo data

2010 7 16

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 213/10

Valstybė narė

Estija

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Eesti maaelu arengukava 2007–2013 meede 2.7 „Natura 2000 toetus erametsamaale”

Teisinis pagrindas

Eesti maaelu arengukava 2007–2013, peatükk 5.3.2.2; Põllumajandusministri 11.3.2010. aasta määrus nr 26 „Natura 2000 alal asuva erametsamaa kohta antava toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord”; Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seadus.

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalba miškininkystės sektoriui

Tikslas

Miškininkystė

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Visas biudžetas 326 mln. EEK (apie 20,8 mln. EUR).

Pagalbos intensyvumas

Iki 100 % reikalavimus atitinkančių išlaidų.

Trukmė

Nuo Komisijos sprendimo datos iki 2013 m. gruodžio 31 d.

Ekonomikos sektorius

Miškininkystė

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva 3

51009 Tartu

EESTI/ESTONIA

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

---

| 16.10.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 280/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 280/29

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą, remiantis SESV 107 ir 108 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(Tekstas svarbus EEE, išskyrus EB sutarties I priede išvardintus produktus)

2010/C 280/05

| Sprendimo priėmimo data | 2010 8 12 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 83/10 |
| Valstybė narė | Italija |
| Regionas | Sardegna |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Aiuto alla ristrutturazione a favore dell’Unione Pastori Società Cooperativa Agricola, registrata nella Z.I Taccu — Nurri Cagliari |
| Teisinis pagrindas | Legge regionale 19 gennaio 1998«Interventi a favore delle aziende agricole in difficoltà»
  Articolo 21 della legge regionale 29 maggio 2007, n. 2
  Decreto regionale n. 343/DecA/7 del 4 febbraio 2010 |
| Pagalbos priemonės rūšis | Individuali pagalba |
| Tikslas | Vidutinio dydžio įmonės restruktūrizavimas |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | 1 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | 33,3 % visų restruktūrizavimo išlaidų (3 mln. EUR) |
| Trukmė | Ad hoc pagalba |
| Ekonomikos sektorius | Žemės ūkis |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Regione Autonoma Sardegna |
| Assessorato dell’Agricoltura |
| Via Pessagno 4 |
| 09125 Cagliari CA |
| ITALIA |

Sprendimo priėmimo data

2010 8 12

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 83/10

Valstybė narė

Italija

Regionas

Sardegna

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Aiuto alla ristrutturazione a favore dell’Unione Pastori Società Cooperativa Agricola, registrata nella Z.I Taccu — Nurri Cagliari

Teisinis pagrindas

Legge regionale 19 gennaio 1998«Interventi a favore delle aziende agricole in difficoltà»

Articolo 21 della legge regionale 29 maggio 2007, n. 2

Decreto regionale n. 343/DecA/7 del 4 febbraio 2010

Pagalbos priemonės rūšis

Individuali pagalba

Tikslas

Vidutinio dydžio įmonės restruktūrizavimas

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

1 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

33,3 % visų restruktūrizavimo išlaidų (3 mln. EUR)

Trukmė

Ad hoc pagalba

Ekonomikos sektorius

Žemės ūkis

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Regione Autonoma Sardegna

Assessorato dell’Agricoltura

Via Pessagno 4

09125 Cagliari CA

ITALIA

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

---

| 16.10.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 280/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 280/30

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą, remiantis SESV 107 ir 108 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(Tekstas svarbus EEE, išskyrus EB sutarties I priede išvardintus produktus)

2010/C 280/06

| Sprendimo priėmimo data | 2010 4 7 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 716/09 |
| Valstybė narė | Graikija |
| Regionas | Περιοχές που επλήγησαν από τις πυρκαγιές του 2009 |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Πρόγραμμα κρατικών οικονομικών ενισχύσεων για την αντιστάθμιση ζημιών από πυρκαγιές έτους 2009 |
| Teisinis pagrindas | Σχέδιο ΚΥΑ για τη λήψη μέτρων υπέρ των παραγωγών της χώρας των οποίων οι γεωργοκτηνοτροφικές τους εκμεταλλεύσεις ζημιώθηκαν από πυρκαγιές κατά το έτος 2009 |
| Pagalbos priemonės rūšis | Ypatingų įvykių padarytos žalos žemės ūkio produktų gamybos priemonėms atlyginimas |
| Tikslas | Ypatingi įvykiai |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Visas biudžetas – 8 000 000 EUR |
| Pagalbos intensyvumas | Pagalba teikiama gamintojams, kurių patirta žala yra ne mažesnė nei 30 %. Pagalbos intensyvumas priklauso nuo žalą patyrusio objekto pobūdžio ir yra nuo 50 % iki 80 % |
| Trukmė | Nuo pagalbos schemos patvirtinimo iki 2013 m. gruodžio 31 d. |
| Ekonomikos sektorius | Žemės ūkio sektorius |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | α. Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων |
| Αχαρνών 2 |
| 101 76 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Sprendimo priėmimo data

2010 4 7

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 716/09

Valstybė narė

Graikija

Regionas

Περιοχές που επλήγησαν από τις πυρκαγιές του 2009

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Πρόγραμμα κρατικών οικονομικών ενισχύσεων για την αντιστάθμιση ζημιών από πυρκαγιές έτους 2009

Teisinis pagrindas

Σχέδιο ΚΥΑ για τη λήψη μέτρων υπέρ των παραγωγών της χώρας των οποίων οι γεωργοκτηνοτροφικές τους εκμεταλλεύσεις ζημιώθηκαν από πυρκαγιές κατά το έτος 2009

Pagalbos priemonės rūšis

Ypatingų įvykių padarytos žalos žemės ūkio produktų gamybos priemonėms atlyginimas

Tikslas

Ypatingi įvykiai

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Visas biudžetas – 8 000 000 EUR

Pagalbos intensyvumas

Pagalba teikiama gamintojams, kurių patirta žala yra ne mažesnė nei 30 %. Pagalbos intensyvumas priklauso nuo žalą patyrusio objekto pobūdžio ir yra nuo 50 % iki 80 %

Trukmė

Nuo pagalbos schemos patvirtinimo iki 2013 m. gruodžio 31 d.

Ekonomikos sektorius

Žemės ūkio sektorius

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

α. Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων

Αχαρνών 2

101 76 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

| β. ΕΛΓΑ |
| --- |
| Μεσογείων 45 |
| 115 10 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

β. ΕΛΓΑ

Μεσογείων 45

115 10 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 16.10.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 280/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 280/31

---

Euro kursas (1)

2010 m. spalio 15 d.

2010/C 280/07

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,4089 |
| JPY | Japonijos jena | 114,28 |
| DKK | Danijos krona | 7,4564 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,87750 |
| SEK | Švedijos krona | 9,2230 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,3423 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 8,0925 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 24,515 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 274,18 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7097 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 3,9050 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,2765 |
| TRY | Turkijos lira | 1,9808 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4142 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4165 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,9300 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,8565 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,8244 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 564,64 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 9,5833 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 9,3568 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,3355 |
| IDR | Indonezijos rupija | 12 530,82 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,3443 |
| PHP | Filipinų pesas | 60,847 |
| RUB | Rusijos rublis | 42,5650 |
| THB | Tailando batas | 42,015 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,3369 |
| MXN | Meksikos pesas | 17,4580 |
| INR | Indijos rupija | 62,1320 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,4089

JPY

Japonijos jena

114,28

DKK

Danijos krona

7,4564

GBP

Svaras sterlingas

0,87750

SEK

Švedijos krona

9,2230

CHF

Šveicarijos frankas

1,3423

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

8,0925

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

24,515

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

274,18

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7097

PLN

Lenkijos zlotas

3,9050

RON

Rumunijos lėja

4,2765

TRY

Turkijos lira

1,9808

AUD

Australijos doleris

1,4142

CAD

Kanados doleris

1,4165

HKD

Honkongo doleris

10,9300

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,8565

SGD

Singapūro doleris

1,8244

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 564,64

ZAR

Pietų Afrikos randas

9,5833

CNY

Kinijos ženminbi juanis

9,3568

HRK

Kroatijos kuna

7,3355

IDR

Indonezijos rupija

12 530,82

MYR

Malaizijos ringitas

4,3443

PHP

Filipinų pesas

60,847

RUB

Rusijos rublis

42,5650

THB

Tailando batas

42,015

BRL

Brazilijos realas

2,3369

MXN

Meksikos pesas

17,4580

INR

Indijos rupija

62,1320

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 16.10.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 280/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 280/32

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. spalio 14 d.

Europos Sąjungos automobilių pramonės konkurencingumo ir tvaraus augimo aukšto lygio darbo grupės (CARS 21) veiklos atnaujinimas

2010/C 280/08

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

kadangi:

| (1) | Sutarties 173 straipsniu Europos Sąjungai ir valstybėms narėms patikėta užduotis užtikrinti Sąjungos pramonės konkurencingumui būtinas sąlygas. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 191 straipsnyje numatyta, kad Sąjungos aplinkos politika padeda skatinti priemones, kuriomis siekiama išlaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokybę bei kovoti su klimato kaita. |
| --- | --- |

(1)

Sutarties 173 straipsniu Europos Sąjungai ir valstybėms narėms patikėta užduotis užtikrinti Sąjungos pramonės konkurencingumui būtinas sąlygas. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 191 straipsnyje numatyta, kad Sąjungos aplinkos politika padeda skatinti priemones, kuriomis siekiama išlaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokybę bei kovoti su klimato kaita.

| (2) | Įgyvendinant vieną iš Komisijos pramonės politikos priemonių, CARS 21 (Konkurencingos automobilių pramonės reglamentavimo sistema 21-ajame amžiuje), kuri buvo inicijuota 2005 m., buvo parengtos Europos Sąjungos automobilių pramonės reglamentavimo sistemai skirtos trumpalaikės, vidutinės trukmės ir ilgalaikės politinės rekomendacijos, kuriomis siekiama stiprinti konkurencingumą pasaulio mastu ir skatinti užimtumą, tuo pačiu darant pažangą saugos ir aplinkosauginio veiksmingumo srityje ir siūlant vartotojams prieinamas kainas. |
| --- | --- |

(2)

Įgyvendinant vieną iš Komisijos pramonės politikos priemonių, CARS 21 (Konkurencingos automobilių pramonės reglamentavimo sistema 21-ajame amžiuje), kuri buvo inicijuota 2005 m., buvo parengtos Europos Sąjungos automobilių pramonės reglamentavimo sistemai skirtos trumpalaikės, vidutinės trukmės ir ilgalaikės politinės rekomendacijos, kuriomis siekiama stiprinti konkurencingumą pasaulio mastu ir skatinti užimtumą, tuo pačiu darant pažangą saugos ir aplinkosauginio veiksmingumo srityje ir siūlant vartotojams prieinamas kainas.

| (3) | Komunikate „2020 m. EUROPA. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (1) Komisija pateikė pasiūlymų modernizuoti transporto sektorių, pasiekti, kad jame būtų išskiriama kuo mažiau anglies dioksido ir skatinti naujas technologijas, įskaitant elektrinius automobilius. Pavyzdine iniciatyva „Globalizacijos erai pritaikyta pramonės politika“ siekiama formuoti tokią pramonės politiką, kuri sudarytų palankiausias sąlygas Europoje diegti ir plėtoti stiprios, konkurencingos ir įvairiapusiškos pramonės bazę ir remtų tvarumą, skatindama gamybos sektorius pereiti prie didesnio energijos ir išteklių veiksmingumo politikos. ES pavyzdine iniciatyva „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ bus raginama imtis įvairių infrastruktūros priemonių, pavyzdžiui, diegti elektrinio mobilumo infrastruktūrų tinklą, imtis pažangaus eismo valdymo ir visų svarbiausia, skatinti naujas technologijas, įskaitant elektrinius ir hibridinius automobilius. |
| --- | --- |

(3)

Komunikate „2020 m. EUROPA. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (1) Komisija pateikė pasiūlymų modernizuoti transporto sektorių, pasiekti, kad jame būtų išskiriama kuo mažiau anglies dioksido ir skatinti naujas technologijas, įskaitant elektrinius automobilius. Pavyzdine iniciatyva „Globalizacijos erai pritaikyta pramonės politika“ siekiama formuoti tokią pramonės politiką, kuri sudarytų palankiausias sąlygas Europoje diegti ir plėtoti stiprios, konkurencingos ir įvairiapusiškos pramonės bazę ir remtų tvarumą, skatindama gamybos sektorius pereiti prie didesnio energijos ir išteklių veiksmingumo politikos. ES pavyzdine iniciatyva „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ bus raginama imtis įvairių infrastruktūros priemonių, pavyzdžiui, diegti elektrinio mobilumo infrastruktūrų tinklą, imtis pažangaus eismo valdymo ir visų svarbiausia, skatinti naujas technologijas, įskaitant elektrinius ir hibridinius automobilius.

| (4) | Komisijos komunikate „Europos netaršių ir efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių strategija“ (2) apibrėžiami trumpalaikiai ir ilgalaikiai tikslai remti mokslinius tyrimus ir inovacijas, ieškoti elektros energijos gamybos ir skirstymo būdų, didinti užimtumą ir skatinti vartotojus dažniau įsigyti ekologiškas transporto priemones. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos komunikate „Europos netaršių ir efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių strategija“ (2) apibrėžiami trumpalaikiai ir ilgalaikiai tikslai remti mokslinius tyrimus ir inovacijas, ieškoti elektros energijos gamybos ir skirstymo būdų, didinti užimtumą ir skatinti vartotojus dažniau įsigyti ekologiškas transporto priemones.

| (5) | Todėl būtina įsteigti CARS 21 pagrįstą Europos Sąjungos automobilių pramonės konkurencingumo ir tvaraus augimo ekspertų grupę ir apibrėžti jos užduotis ir struktūrą. |
| --- | --- |

(5)

Todėl būtina įsteigti CARS 21 pagrįstą Europos Sąjungos automobilių pramonės konkurencingumo ir tvaraus augimo ekspertų grupę ir apibrėžti jos užduotis ir struktūrą.

| (6) | Grupė turėtų padėti nustatyti Europos Sąjungos automobilių pramonės konkurencingumą ir tvarų augimą skatinančias politikos kryptis ir priemones, kurias įgyvendins Europos Sąjungos ir nacionalinio lygmens institucijos ir kitos suinteresuotosios šalys. |
| --- | --- |

(6)

Grupė turėtų padėti nustatyti Europos Sąjungos automobilių pramonės konkurencingumą ir tvarų augimą skatinančias politikos kryptis ir priemones, kurias įgyvendins Europos Sąjungos ir nacionalinio lygmens institucijos ir kitos suinteresuotosios šalys.

| (7) | Grupę turėtų sudaryti Europos Parlamento, Komisijos, valstybių narių ir pramonės bei pilietinės visuomenės atstovai, įskaitant vartotojų, profesinių sąjungų ir nevyriausybinių organizacijų atstovus. |
| --- | --- |

(7)

Grupę turėtų sudaryti Europos Parlamento, Komisijos, valstybių narių ir pramonės bei pilietinės visuomenės atstovai, įskaitant vartotojų, profesinių sąjungų ir nevyriausybinių organizacijų atstovus.

| (8) | Reikėtų nustatyti grupės nariams taikomas informacijos atskleidimo taisykles, kurios neprieštarautų Komisijos saugumo taisyklėms, išdėstytoms 2001 m. lapkričio 29 d. Komisijos sprendimo 2001/844/EB, EAPB, Euratomas, iš dalies keičiančio jos darbo tvarkos taisykles (3), priede. |
| --- | --- |

(8)

Reikėtų nustatyti grupės nariams taikomas informacijos atskleidimo taisykles, kurios neprieštarautų Komisijos saugumo taisyklėms, išdėstytoms 2001 m. lapkričio 29 d. Komisijos sprendimo 2001/844/EB, EAPB, Euratomas, iš dalies keičiančio jos darbo tvarkos taisykles (3), priede.

| (9) | Asmens duomenys turėtų būti tvarkomi pagal 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (4) nuostatas. |
| --- | --- |

(9)

Asmens duomenys turėtų būti tvarkomi pagal 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (4) nuostatas.

| (10) | Tikslinga nustatyti šio sprendimo taikymo laikotarpį. Vėliau Komisija apsvarstys, ar reikėtų jį pratęsti, |
| --- | --- |

(10)

Tikslinga nustatyti šio sprendimo taikymo laikotarpį. Vėliau Komisija apsvarstys, ar reikėtų jį pratęsti,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Grupė

Europos Sąjungos automobilių pramonės konkurencingumo ir tvaraus augimo aukšto lygio darbo grupė, anksčiau neoficialiai egzistavusi pavadinimu CARS 21 (Konkurencingos automobilių pramonės reglamentavimo sistema 21-ajame amžiuje) (toliau – grupė), atnaujina savo veiklą.

2 straipsnis

Užduotys

Grupės užduotys:

| 1) | padėti Komisijai su automobilių pramonės konkurencingumu ir tvariu augimu susijusiais klausimais; |
| --- | --- |

1)

padėti Komisijai su automobilių pramonės konkurencingumu ir tvariu augimu susijusiais klausimais;

| 2) | atlikti ekonominę ir statistinę automobilių pramonės struktūrinius pokyčius lemiančių veiksnių bei kitų veiksnių, kurie daro įtaką Europos Sąjungos automobilių pramonės konkurencingumui, analizę; |
| --- | --- |

2)

atlikti ekonominę ir statistinę automobilių pramonės struktūrinius pokyčius lemiančių veiksnių bei kitų veiksnių, kurie daro įtaką Europos Sąjungos automobilių pramonės konkurencingumui, analizę;

| 3) | siekiant išlaikyti konkurencingą ir tvarią Europos Sąjungos automobilių pramonę, padėti Komisijai įgyvendinti strategijoje „EUROPA 2020“ išdėstytą politiką, pavyzdinę iniciatyvą „Tausiai išteklius naudojanti Europa“, pavyzdinę iniciatyvą „Globalizacijos erai pritaikyta pramonės politika“ ir komunikatą „Europos netaršių ir efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių strategija“, COM(2010) 186; |
| --- | --- |

3)

siekiant išlaikyti konkurencingą ir tvarią Europos Sąjungos automobilių pramonę, padėti Komisijai įgyvendinti strategijoje „EUROPA 2020“ išdėstytą politiką, pavyzdinę iniciatyvą „Tausiai išteklius naudojanti Europa“, pavyzdinę iniciatyvą „Globalizacijos erai pritaikyta pramonės politika“ ir komunikatą „Europos netaršių ir efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių strategija“, COM(2010) 186;

| 4) | prisidėti siekiant užtikrinti sklandų ir darnų ekonominį ir socialinį perėjimą, siekiant iš anksto aktyviai numatyti ir valdyti restruktūrizavimo procesą, gebėjimų paklausą ir susijusių kvalifikacijų poreikius, taip pat atsižvelgiant į programos „Europos partnerystė – rengiantis pokyčiams automobilių pramonėje“ rezultatus; |
| --- | --- |

4)

prisidėti siekiant užtikrinti sklandų ir darnų ekonominį ir socialinį perėjimą, siekiant iš anksto aktyviai numatyti ir valdyti restruktūrizavimo procesą, gebėjimų paklausą ir susijusių kvalifikacijų poreikius, taip pat atsižvelgiant į programos „Europos partnerystė – rengiantis pokyčiams automobilių pramonėje“ rezultatus;

| 5) | parengti konkrečias šio sektoriaus politikos rekomendacijas, skirtas politikos formuotojams Europos Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis, pramonei ir pilietinės visuomenės organizacijoms; |
| --- | --- |

5)

parengti konkrečias šio sektoriaus politikos rekomendacijas, skirtas politikos formuotojams Europos Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis, pramonei ir pilietinės visuomenės organizacijoms;

| 6) | parengti gero elgesio kodeksą, siekiant didinti vertikaliuosius susitarimus pasirašiusių šalių prekybinių bei sutartinių santykių skaidrumą variklinių transporto priemonių sektoriuje; |
| --- | --- |

6)

parengti gero elgesio kodeksą, siekiant didinti vertikaliuosius susitarimus pasirašiusių šalių prekybinių bei sutartinių santykių skaidrumą variklinių transporto priemonių sektoriuje;

| 7) | patarti su Komisijos strategijos „2020 m. EUROPA. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ įgyvendinimu susijusiais konkrečiais klausimais. |
| --- | --- |

7)

patarti su Komisijos strategijos „2020 m. EUROPA. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ įgyvendinimu susijusiais konkrečiais klausimais.

3 straipsnis

Narystė. Narių skyrimas

1.   Grupę sudaro ne daugiau kaip 40 narių.

2.   Nariai skiriami kaip individualūs asmenys. Kiekvienas narys skiria asmeninį atstovą į nuolatinį parengiamąjį pogrupį (toliau – parengiamasis pogrupis).

3.   Narius iš aukšto lygio suinteresuotųjų šalių, kompetentingų ir užimančių atsakingas pareigas su ES automobilių pramonės konkurencingumu ir tvariu augimu susijusiose srityse, asmenų paskiria Komisija. Grupė sudaroma taip, kad joje būtų proporcingai atstovaujama įvairioms suinteresuotosioms šalims. Grupę sudaro Europos Parlamento, Komisijos, valstybių narių, pramonės vertės grandinės veikėjų, profesinių sąjungų ir pilietinės visuomenės atstovai, įskaitant nevyriausybines organizacijas ir vartotojus.

4.   Nariai skiriami dviejų metų laikotarpiui. Jie eina savo pareigas, kol į jų vietą nepaskiriami kiti nariai, arba iki savo kadencijos pabaigos. Jie gali būti paskirti kitai kadencijai.

5.   Nariai, kurie nebegali veiksmingai dalyvauti grupės svarstymuose, atsistatydina arba nesilaiko Sutarties 339 straipsnyje nustatytų sąlygų, gali būti pakeisti kitais nariais iki jų kadencijos pabaigos.

6.   Paskirtų asmenų pavardės skelbiamos Komisijos ekspertų grupių ir kitų panašių subjektų registre (toliau – registras).

7.   Asmens duomenys kaupiami, tvarkomi ir skelbiami pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001.

4 straipsnis

Darbo tvarka

1.   Grupei pirmininkauja Komisijos atstovas.

2.   Parengiamasis pogrupis parengia diskusijas, pozicijų dokumentus ir rekomendacijas imtis tam tikrų veiksmų ir (arba) politikos priemonių, kuriuos grupė rekomenduoja. Tuo tikslu jis glaudžiai bendradarbiauja su Komisijos tarnybomis.

3.   Komisijos tarnyboms sutikus, su grupės užduotimis susijusiems specifiniams klausimams nagrinėti pagal grupės nustatytus įgaliojimus, be parengiamojo pogrupio, grupė gali sudaryti darbo grupes. Tokios darbo grupės baigia veiklą, kai tik įvykdo joms pavestą užduotį.

4.   Komisijos atstovas ad hoc pagrindu gali prašyti grupei nepriklausančių ekspertų arba stebėtojų, kompetentingų tam tikru į darbotvarkę įtrauktu klausimu, dalyvauti parengiamojo pogrupio arba darbo grupių darbe. Be to, Komisijos atstovas asmenims, organizacijoms (kaip apibrėžta ekspertų grupių horizontaliųjų taisyklių 8 taisyklės 3 dalyje), ES agentūroms ir narystės siekiančioms šalims gali suteikti stebėtojo statusą.

5.   Ekspertų grupių nariai ir jų atstovai, taip pat kviestiniai ekspertai ir stebėtojai laikosi Sutartyse ir jų įgyvendinimo taisyklėse nustatytų profesinės paslapties įsipareigojimų, taip pat Komisijos saugumo taisyklių dėl ES įslaptintos informacijos apsaugos, kurių tekstas pateikiamas Komisijos sprendimo 2001/844/EB, EAPB, Euratomas, priede. Jei jie nesilaiko šių įpareigojimų, Komisija gali imtis visų reikiamų priemonių.

6.   Dalyvaujant grupės, ad hoc grupės arba pogrupio svarstymuose ar darbe gauta informacija neatskleidžiama, jei Komisija mano, kad ji yra konfidencialaus pobūdžio.

7.   Grupės, parengiamojo pogrupio ir darbo grupių posėdžiai rengiami Komisijos patalpose. Komisija teikia sekretoriato paslaugas. Grupės, parengiamojo pogrupio ir darbo grupių posėdžiuose gali dalyvauti kiti suinteresuoti Komisijos pareigūnai.

8.   Vadovaudamasi standartinėmis Komisijos priimtomis darbo tvarkos taisyklėmis (5), grupė priima savo darbo tvarkos taisykles.

9.   Komisija skelbia svarbią informaciją apie grupės veiklą, tą informaciją pateikdama registre arba pateikdama nuorodą iš registro į specialią interneto svetainę. Galutinė ataskaita skelbiama netrukus po paskutinio grupės posėdžio.

5 straipsnis

Su posėdžiais susijusios išlaidos

1.   Grupės veikloje dalyvaujantiems asmenims už jų teikiamas paslaugas neatlyginama.

2.   Dalyvaujančių asmenų patirtas su grupės veikla susijusias kelionės ir pragyvenimo išlaidas atlygina Komisija pagal Komisijai galiojančias nuostatas.

3.   Šios išlaidos kompensuojamos neviršijant pagal metinę išteklių skyrimo procedūrą skirtų asignavimų.

6 straipsnis

Taikymas

Šis sprendimas taikomas iki 2012 m. spalio 14 d.

Priimta Briuselyje 2010 m. spalio 14 d.

Komisijos vardu

Antonio TAJANI

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  COM(2010) 2020.

1

(2)  COM(2010) 186.

2

(3)  OL L 317, 2001 12 3, p. 1.

3

(4)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

4

(5)  OL L 55/61, 2010 3 5, p. 61.

5

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 16.10.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 280/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 280/35

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5927 – BASF/Cognis)

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 280/09

| 1. | 2010 m. spalio 8 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „BASF SE“ (toliau – BASF, Vokietija) pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, išskirtinę įmonės „Cognis GmbH“ (toliau – „Cognis“, Vokietija) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2010 m. spalio 8 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „BASF SE“ (toliau – BASF, Vokietija) pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, išskirtinę įmonės „Cognis GmbH“ (toliau – „Cognis“, Vokietija) kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | BASF: cheminės medžiagos, plastikas, cheminės padengimo medžiagos, žemės ūkio ir funkciniai sprendimai, nafta ir dujos, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

BASF: cheminės medžiagos, plastikas, cheminės padengimo medžiagos, žemės ūkio ir funkciniai sprendimai, nafta ir dujos,

| — | „Cognis“: specializuotos cheminės medžiagos ir maistinės sudedamosios dalys. |
| --- | --- |

—

„Cognis“: specializuotos cheminės medžiagos ir maistinės sudedamosios dalys.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5927 – BASF/Cognis adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5927 – BASF/Cognis adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (EB susijungimų reglamentas).

---

| 16.10.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 280/36 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 280/36

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 280/10

| 1. | 2010 m. spalio 8 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį ir po bylos perdavimo pagal 4 straipsnio 5 dalį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė „Citigroup Venture Capital International Investment G.P. Limited“ (toliau – CVCII, Džersis), kontroliuojama įmonės „Citigroup, Inc.“ (JAV), ir įmonė „Advance Properties OOD“ (toliau – „Advance Properties“, Bulgarija) pirkdamos akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „Huvepharma AD“ (toliau – „Huvepharma“, Bulgarija), kurią šiuo metu valdo tik „Advance Properties“, kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2010 m. spalio 8 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį ir po bylos perdavimo pagal 4 straipsnio 5 dalį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė „Citigroup Venture Capital International Investment G.P. Limited“ (toliau – CVCII, Džersis), kontroliuojama įmonės „Citigroup, Inc.“ (JAV), ir įmonė „Advance Properties OOD“ (toliau – „Advance Properties“, Bulgarija) pirkdamos akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės „Huvepharma AD“ (toliau – „Huvepharma“, Bulgarija), kurią šiuo metu valdo tik „Advance Properties“, kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | „Citigroup“: finansinių paslaugų teikimas, įskaitant banko paslaugas, tarpininkavimą ir privačių akcinio kapitalo fondų valdymą, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

„Citigroup“: finansinių paslaugų teikimas, įskaitant banko paslaugas, tarpininkavimą ir privačių akcinio kapitalo fondų valdymą,

| — | „Advance Properties“: investavimas į farmacijos produktų, nekilnojamojo turto, energetikos ir laivybos verslą, |
| --- | --- |

—

„Advance Properties“: investavimas į farmacijos produktų, nekilnojamojo turto, energetikos ir laivybos verslą,

| — | „Huvepharma“: farmacijos produktų, visų pirma susijusių su gyvūnų sveikata ir mityba, gamyba. |
| --- | --- |

—

„Huvepharma“: farmacijos produktų, visų pirma susijusių su gyvūnų sveikata ir mityba, gamyba.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal EB susijungimų reglamentą (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal EB susijungimų reglamentą (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (EB susijungimų reglamentas).

(2)  OL C 56, 2005 3 5, p. 32 (Komunikatas dėl supaprastintos procedūros).

---

| 16.10.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 280/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 280/37

---

Nyderlandų Karalystės Ekonomikos ministerijos pranešimas remiantis Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų 3 straipsnio 2 dalimi

2010/C 280/11

Ekonomikos ministerija praneša apie gautą paraišką išduoti leidimą žvalgyti angliavandenilius Kasybos taisyklių (Mijnbouwregeling) 3 priede (Vyriausybės leidinys (Staatscourant), 2002 m., Nr. 245) esančiame žemėlapyje pažymėto P18 sektoriaus dalyje, toliau vadinamoje sektoriaus segmentu P18b.

Remdamasi įžanginėje dalyje minėta direktyva ir Kasybos įstatymo (Mijnbouwwet) 15 straipsniu (Įstatymų ir dekretų biuletenis (Staatsblad), 2002 m., Nr. 542), Ekonomikos ministerija ragina suinteresuotąsias šalis teikti konkurencines paraiškas išduoti leidimus žvalgyti angliavandenilius Nyderlandų kontinentinio šelfo sektoriaus segmente P18b.

Sektoriaus segmentą P18b skiria lygiagretės, jungiančios taškų A–B ir H–I poras; dienovidiniai, jungiantys taškų B–C, G–H ir A–I poras; didieji apskritimai, jungiantys taškus C–D ir E–F; apskritimas nr. 1, einantis per taškus D ir E ir apskritimas nr. 2, einantis per taškus F ir G.

Taškų koordinatės yra tokios:

| Taškas | ° | ′ | ′′ R. | ° | ′ | ′′ Š. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 3 | 40 | 0,000 | 52 | 10 | 0,000 |
| B | 3 | 47 | 0,000 | 52 | 10 | 0,000 |
| C | 3 | 47 | 0,000 | 52 | 4 | 21,072 |
| D | 3 | 47 | 16,385 | 52 | 4 | 16,801 |
| E | 3 | 51 | 32,620 | 52 | 6 | 15,485 |
| F | 3 | 51 | 40,829 | 52 | 6 | 37,449 |
| G | 4 | 0 | 0,000 | 52 | 4 | 48,172 |
| H | 4 | 0 | 0,000 | 52 | 0 | 0,000 |
| I | 3 | 40 | 0,000 | 52 | 0 | 0,000 |

Taškas

°

′

′′ R.

°

′

′′ Š.

A

3

40

0,000

52

10

0,000

B

3

47

0,000

52

10

0,000

C

3

47

0,000

52

4

21,072

D

3

47

16,385

52

4

16,801

E

3

51

32,620

52

6

15,485

F

3

51

40,829

52

6

37,449

G

4

0

0,000

52

4

48,172

H

4

0

0,000

52

0

0,000

I

3

40

0,000

52

0

0,000

Apskritimo nr. 1 centro koordinatės yra tokios: 3° 54′ 0,000′′ R, 52° 1′ 30,000′′ Š; apskritimo nr. 1 spindulio ilgis – 5 jūrmylės.

Apskritimo nr. 2 centro koordinatės yra tokios: 3° 53′ 34,000′′ R, 52° 1′ 46,000′′ Š.; apskritimo nr. 2 spindulio ilgis – 5 jūrmylės.

Nurodyti taškai nustatyti geografinėmis koordinatėmis, apskaičiuotomis pagal Europos žemės koordinačių sistemą.

Sektoriaus segmento P18b plotas yra 313,2 km2.

Leidimus išduodanti kompetentinga institucija yra Ekonomikos ministerija. Minėtos direktyvos 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 6 straipsnio 2 dalyje nurodyti kriterijai, sąlygos ir reikalavimai yra išdėstyti Kasybos įstatyme (Mijnbouwwet, Stb. 2002, Nr. 542).

Paraiškas per trylika savaičių nuo šio kvietimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje galima pateikti adresu:

| De Minister van Economische Zaken |
| --- |
| ter attentie van J. C. De Groot, directeur Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EJ Den Haag |
| NEDERLAND |

De Minister van Economische Zaken

ter attentie van J. C. De Groot, directeur Energiemarkt

ALP/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EJ Den Haag

NEDERLAND

Po šio laikotarpio pateiktos paraiškos nagrinėjamos nebus.

Sprendimas dėl paraiškų bus priimtas ne vėliau kaip per dvylika mėnesių pasibaigus minėtam terminui.

Daugiau informacijos galima teirautis p. E. J. Hoppel telefonu +31 703797088.

---

Klaidų ištaisymas

| 16.10.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 280/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 280/39

---

Tradicinio termino pripažinimo paraiškos paskelbimo, numatyto Komisijos reglamento (EB) Nr. 607/2009 33 straipsnyje, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 275, 2010 m. spalio 12 d.
  )

2010/C 280/12

11, 13 ir 15 puslapis, žodžių junginys „Kompetentinga valstybės narės institucija:“ išbraukiamas.

---