# Úřední věstník C 326/2010

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2010.326.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 326 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 533. prosince 2010 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2010.326.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 326

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 533. prosince 2010

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informace |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Rada |
| 2010/C 326/01 | Závěry Rady ze dne 19. listopadu 2010 o evropských a mezinárodních politických programech týkajících se dětí, mládeže a práv dětí | 1 |
| 2010/C 326/02 | Závěry Rady ze dne 19. listopadu 2010 o přístupu mladých lidí ke kultuře | 2 |
| 2010/C 326/03 | Rozhodnutí Rady ze dne 2. prosince 2010 o jmenování dvou členek správní rady Evropské agentury pro chemické látky | 4 |
| 2010/C 326/04 | Závěry Rady ze dne 18. listopadu 2010 o úloze sportu jako faktoru přispívajícího k aktivnímu sociálnímu začleňování | 5 |
| 2010/C 326/05 | Závěry Rady ze dne 19. listopadu 2010 o iniciativě Mládež v pohybu – integrovaném přístupu k výzvám, kterým čelí mládež | 9 |
| | Evropská komise |
| 2010/C 326/06 | Směnné kurzy vůči euru | 12 |
| 2010/C 326/07 | Rozhodnutí Komise ze dne 2. listopadu 2010, kterým se zřizuje Evropské mnohostranné fórum pro elektronickou fakturaci (e-fakturaci) | 13 |
| | Účetní dvůr |
| 2010/C 326/08 | Zvláštní zpráva č. 8/2010 Zlepšování dopravní výkonnosti na transevropských železničních osách: Splnily investice EU do železniční infrastruktury svůj účel? | 16 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2010/C 326/09 | Aktualizace seznamu hraničních přechodů podle čl. 2 odst. 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (Úř. věst. C 316, 28.12.2007, s. 1; Úř. věst. C 134, 31.5.2008, s. 16; Úř. věst. C 177, 12.7.2008, s. 9; Úř. věst. C 200, 6.8.2008, s. 10; Úř. věst. C 331, 31.12.2008, s. 13; Úř. věst. C 3, 8.1.2009, s. 10; Úř. věst. C 37, 14.2.2009, s. 10; Úř. věst. C 64, 19.3.2009, s. 20; Úř. věst. C 99, 30.4.2009, s. 7; Úř. věst. C 229, 23.9.2009, s. 28; Úř. věst. C 263, 5.11.2009, s. 22; Úř. věst. C 298, 8.12.2009, s. 17; Úř. věst. C 74, 24.3.2010, s. 13) | 17 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

2010/C 326/01

Závěry Rady ze dne 19. listopadu 2010 o evropských a mezinárodních politických programech týkajících se dětí, mládeže a práv dětí

1

2010/C 326/02

Závěry Rady ze dne 19. listopadu 2010 o přístupu mladých lidí ke kultuře

2

2010/C 326/03

Rozhodnutí Rady ze dne 2. prosince 2010 o jmenování dvou členek správní rady Evropské agentury pro chemické látky

4

2010/C 326/04

Závěry Rady ze dne 18. listopadu 2010 o úloze sportu jako faktoru přispívajícího k aktivnímu sociálnímu začleňování

5

2010/C 326/05

Závěry Rady ze dne 19. listopadu 2010 o iniciativě Mládež v pohybu – integrovaném přístupu k výzvám, kterým čelí mládež

Mládež v pohybu

9

Evropská komise

2010/C 326/06

Směnné kurzy vůči euru

12

2010/C 326/07

Rozhodnutí Komise ze dne 2. listopadu 2010, kterým se zřizuje Evropské mnohostranné fórum pro elektronickou fakturaci (e-fakturaci)

13

Účetní dvůr

2010/C 326/08

Zvláštní zpráva č. 8/2010 Zlepšování dopravní výkonnosti na transevropských železničních osách: Splnily investice EU do železniční infrastruktury svůj účel?

16

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2010/C 326/09

Aktualizace seznamu hraničních přechodů podle čl. 2 odst. 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (Úř. věst. C 316, 28.12.2007, s. 1; Úř. věst. C 134, 31.5.2008, s. 16; Úř. věst. C 177, 12.7.2008, s. 9; Úř. věst. C 200, 6.8.2008, s. 10; Úř. věst. C 331, 31.12.2008, s. 13; Úř. věst. C 3, 8.1.2009, s. 10; Úř. věst. C 37, 14.2.2009, s. 10; Úř. věst. C 64, 19.3.2009, s. 20; Úř. věst. C 99, 30.4.2009, s. 7; Úř. věst. C 229, 23.9.2009, s. 28; Úř. věst. C 263, 5.11.2009, s. 22; Úř. věst. C 298, 8.12.2009, s. 17; Úř. věst. C 74, 24.3.2010, s. 13)

17

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 326/10 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power) (
  1
  ) | 21 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2010/C 326/10

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power) (
  1
  )

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

| 3.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 326/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 326/1

---

Závěry Rady ze dne 19. listopadu 2010 o evropských a mezinárodních politických programech týkajících se dětí, mládeže a práv dětí

2010/C 326/01

RADA EVROPSKÉ UNIE,

1.   PŘIPOMÍNAJÍC:

| — | článek 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii, |
| --- | --- |

—

článek 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii,

| — | usnesení Rady ze dne 27. listopadu 2009 o obnoveném rámci evropské spolupráce v oblasti mládeže (2010–2018), v němž se uvádí, že by se měl ve vhodných případech uvážit rozměr politiky zaměřené na děti zohledňující jejich práva a ochranu s ohledem na skutečnost, že vyhlídky mladých lidí na život a budoucnost významně ovlivňují příležitosti, podpora a ochrana, které se jim dostalo v dětství, |
| --- | --- |

—

usnesení Rady ze dne 27. listopadu 2009 o obnoveném rámci evropské spolupráce v oblasti mládeže (2010–2018), v němž se uvádí, že by se měl ve vhodných případech uvážit rozměr politiky zaměřené na děti zohledňující jejich práva a ochranu s ohledem na skutečnost, že vyhlídky mladých lidí na život a budoucnost významně ovlivňují příležitosti, podpora a ochrana, které se jim dostalo v dětství,

| — | sdělení Evropské komise ze dne 4. července 2006„Směrem ke strategii EU o právech dítěte“ (1). |
| --- | --- |

—

sdělení Evropské komise ze dne 4. července 2006„Směrem ke strategii EU o právech dítěte“ (1).

2.   BERE NA VĚDOMÍ:

| — | informace předsednictví o evropských a mezinárodních politických programech týkajících se dětí, mládeže a práv dětí (2), |
| --- | --- |

—

informace předsednictví o evropských a mezinárodních politických programech týkajících se dětí, mládeže a práv dětí (2),

| — | opatření přijatá v oblasti mládeže za účelem prosazování práva dětí a mládeže účastnit se rozhodování ovlivňující jejich život. |
| --- | --- |

—

opatření přijatá v oblasti mládeže za účelem prosazování práva dětí a mládeže účastnit se rozhodování ovlivňující jejich život.

3.   ZDŮRAZŇUJE:

| — | klíčový význam práce v oblasti dětí, mládeže a práv dětí. |
| --- | --- |

—

klíčový význam práce v oblasti dětí, mládeže a práv dětí.

4.   VÍTÁ:

| — | záměr Evropské komise přijmout v této oblasti nové sdělení, v němž by byla dána strategie EU, pokud jde o práva dítěte. |
| --- | --- |

—

záměr Evropské komise přijmout v této oblasti nové sdělení, v němž by byla dána strategie EU, pokud jde o práva dítěte.

5.   V SOUVISLOSTI S TÍM VYZÝVÁ:

| — | členské státy, aby spolupracovaly a hrály v této oblasti i na budoucích mezinárodních jednáních o právech dětí aktivní úlohu, a to jak na úrovni odborníků, tak i na úrovni ministrů. |
| --- | --- |

—

členské státy, aby spolupracovaly a hrály v této oblasti i na budoucích mezinárodních jednáních o právech dětí aktivní úlohu, a to jak na úrovni odborníků, tak i na úrovni ministrů.

---

(1)  KOM(2006) 367 v konečném znění.

(2)  Dokument č. 14855/10.

---

| 3.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 326/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 326/2

---

Závěry Rady ze dne 19. listopadu 2010 o přístupu mladých lidí ke kultuře

2010/C 326/02

RADA EVROPSKÉ UNIE,

1.   PŘIPOMÍNAJÍC:

| — | doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2006 o klíčových kompetencích pro celoživotní učení, jež napomáhají začlenit kulturu do veškerého učení ve školách, organizacích mládeže a institucích odborné přípravy, |
| --- | --- |

—

doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2006 o klíčových kompetencích pro celoživotní učení, jež napomáhají začlenit kulturu do veškerého učení ve školách, organizacích mládeže a institucích odborné přípravy,

| — | usnesení Rady ze dne 16. listopadu 2007 o evropském programu pro kulturu (1) a jeho strategické cíle, jakož i závěry Rady o pracovním plánu pro kulturu na léta 2011–2014 (2), |
| --- | --- |

—

usnesení Rady ze dne 16. listopadu 2007 o evropském programu pro kulturu (1) a jeho strategické cíle, jakož i závěry Rady o pracovním plánu pro kulturu na léta 2011–2014 (2),

| — | usnesení Rady ze dne 27. listopadu 2009 o obnoveném rámci evropské spolupráce v oblasti mládeže (2010–2018), v němž se uvádí, že je třeba podporovat tvořivost a inovativní schopnosti mladých lidí tím, že od útlého věku budou mít lepší přístup ke kultuře a k účasti na kultuře a kulturních projevech, a přispět tak k osobnímu rozvoji, větším studijním schopnostem, mezikulturním dovednostem, porozumění a uznání kulturní rozmanitosti a osvojení nových a flexibilních dovedností pro budoucí pracovní příležitosti, |
| --- | --- |

—

usnesení Rady ze dne 27. listopadu 2009 o obnoveném rámci evropské spolupráce v oblasti mládeže (2010–2018), v němž se uvádí, že je třeba podporovat tvořivost a inovativní schopnosti mladých lidí tím, že od útlého věku budou mít lepší přístup ke kultuře a k účasti na kultuře a kulturních projevech, a přispět tak k osobnímu rozvoji, větším studijním schopnostem, mezikulturním dovednostem, porozumění a uznání kulturní rozmanitosti a osvojení nových a flexibilních dovedností pro budoucí pracovní příležitosti,

| — | závěry Rady ze dne 27. listopadu 2009 o podpoře tvůrčí generace: rozvíjet tvořivost a inovativní schopnost dětí a mladých lidí prostřednictvím kulturních projevů a přístupu ke kultuře, včetně 6 priorit. |
| --- | --- |

—

závěry Rady ze dne 27. listopadu 2009 o podpoře tvůrčí generace: rozvíjet tvořivost a inovativní schopnost dětí a mladých lidí prostřednictvím kulturních projevů a přístupu ke kultuře, včetně 6 priorit.

2.   VÍTÁ:

| — | další poznatky o mládeži a kultuře, jako je například studie o přístupu mladých lidí ke kultuře, kterou dala vypracovat Evropská komise (3). |
| --- | --- |

—

další poznatky o mládeži a kultuře, jako je například studie o přístupu mladých lidí ke kultuře, kterou dala vypracovat Evropská komise (3).

3.   ZDŮRAZŇUJE:

| — | že přístup mladých lidí ke kultuře sestává ze dvou hlavních aspektů: mladí lidé jakožto uživatelé, kupující, spotřebitelé a publikum; a mladí lidé aktivně zapojení jako aktivní účastníci a tvůrci umění a kultury, |
| --- | --- |

—

že přístup mladých lidí ke kultuře sestává ze dvou hlavních aspektů: mladí lidé jakožto uživatelé, kupující, spotřebitelé a publikum; a mladí lidé aktivně zapojení jako aktivní účastníci a tvůrci umění a kultury,

| — | význam těchto skutečností pro dobrou spolupráci mezi oblastí mládeže a oblastí kultury, |
| --- | --- |

—

význam těchto skutečností pro dobrou spolupráci mezi oblastí mládeže a oblastí kultury,

| — | význam znalostí, prosazování, zviditelnění a používání nových informačních a komunikačních technologií včetně digitalizace kulturního obsahu za účelem zlepšení přístupu mladých lidí ke kultuře, |
| --- | --- |

—

význam znalostí, prosazování, zviditelnění a používání nových informačních a komunikačních technologií včetně digitalizace kulturního obsahu za účelem zlepšení přístupu mladých lidí ke kultuře,

| — | že přístup mladých lidí ke kultuře se týká rovněž zkušeností z oblasti sebevyjádření, osobního rozvoje a důvěry, inovací a tvořivosti, zábavy a nezaujatého přístupu k jiným kulturám, včetně evropského kulturního dědictví, |
| --- | --- |

—

že přístup mladých lidí ke kultuře se týká rovněž zkušeností z oblasti sebevyjádření, osobního rozvoje a důvěry, inovací a tvořivosti, zábavy a nezaujatého přístupu k jiným kulturám, včetně evropského kulturního dědictví,

| — | význam celoživotního rozvoje kulturních kompetencí mladých lidí a všech příslušných zúčastněných stran, neboť tak dochází k propojení s jinými klíčovými kompetencemi, |
| --- | --- |

—

význam celoživotního rozvoje kulturních kompetencí mladých lidí a všech příslušných zúčastněných stran, neboť tak dochází k propojení s jinými klíčovými kompetencemi,

| — | význam kultury jakožto prostředku na podporu sociálního začlenění, rovnosti a aktivní účasti mladých lidí, jakož i boje proti diskriminaci a chudobě. |
| --- | --- |

—

význam kultury jakožto prostředku na podporu sociálního začlenění, rovnosti a aktivní účasti mladých lidí, jakož i boje proti diskriminaci a chudobě.

4.   VYZÝVÁ A VYBÍZÍ PROTO KOMISI A ČLENSKÉ STÁTY, ABY V RÁMCI SVÝCH PŘÍSLUŠNÝCH PRAVOMOCÍ:

| — | vzaly v úvahu všechna doporučení ve výše uvedené studii, |
| --- | --- |

—

vzaly v úvahu všechna doporučení ve výše uvedené studii,

| — | usnadnily přístup všech mladých lidí ke kultuře omezením příslušných překážek, jak je uvedeno ve studii (např. finanční, jazyková, časová a geografická omezení), a zohlednily přitom úlohu kulturního a uměleckého vzdělávání a odborné přípravy pro všechny mladé lidi už od útlého věku z hlediska celoživotního učení za použití cílených programů, |
| --- | --- |

—

usnadnily přístup všech mladých lidí ke kultuře omezením příslušných překážek, jak je uvedeno ve studii (např. finanční, jazyková, časová a geografická omezení), a zohlednily přitom úlohu kulturního a uměleckého vzdělávání a odborné přípravy pro všechny mladé lidi už od útlého věku z hlediska celoživotního učení za použití cílených programů,

| — | prosazovaly vypracování dlouhodobých koordinovaných politik ohledně přístupu mladých lidí ke kultuře na všech úrovních s jasným zaměřením na mládež, například podněcováním partnerství a kontaktů mezi tvůrčím odvětvím a subjekty působícími v oblasti mládeže, vzdělávání a v dalších příslušných oblastech, |
| --- | --- |

—

prosazovaly vypracování dlouhodobých koordinovaných politik ohledně přístupu mladých lidí ke kultuře na všech úrovních s jasným zaměřením na mládež, například podněcováním partnerství a kontaktů mezi tvůrčím odvětvím a subjekty působícími v oblasti mládeže, vzdělávání a v dalších příslušných oblastech,

| — | prohlubovaly znalosti o přístupu mladých lidí ke kultuře (např. prostřednictvím Eurobarometru ve zprávě EU o mládeži) a aby podporovaly výzkum v oblasti kultury mládeže, kreativity a kulturního občanství. V této souvislosti je důležité určit potřeby mladých lidí, pokud jde o přístup ke kultuře, a zjistit vývoj kulturních zvyklostí mladých lidí, |
| --- | --- |

—

prohlubovaly znalosti o přístupu mladých lidí ke kultuře (např. prostřednictvím Eurobarometru ve zprávě EU o mládeži) a aby podporovaly výzkum v oblasti kultury mládeže, kreativity a kulturního občanství. V této souvislosti je důležité určit potřeby mladých lidí, pokud jde o přístup ke kultuře, a zjistit vývoj kulturních zvyklostí mladých lidí,

| — | vyměňovaly si a podporovaly zkušenosti, postupy a informace všech příslušných zúčastněných stran na všech úrovních, pokud jde o přístup mladých lidí ke kultuře, například povzbuzováním mobility ve vzdělávání u všech mladých lidí, osob pracujících s mládeží a vedoucích mládeže, jakož i s využitím informačních a komunikačních technologií a médií, |
| --- | --- |

—

vyměňovaly si a podporovaly zkušenosti, postupy a informace všech příslušných zúčastněných stran na všech úrovních, pokud jde o přístup mladých lidí ke kultuře, například povzbuzováním mobility ve vzdělávání u všech mladých lidí, osob pracujících s mládeží a vedoucích mládeže, jakož i s využitím informačních a komunikačních technologií a médií,

| — | podporovaly kvalitní vzdělávání, odbornou přípravu a budování kapacit osob pracujících s mládeží, vedoucích mládeže, umělců a dalších kulturních pracovníků, učitelů a všech dalších příslušných subjektů zapojených do přístupu mladých lidí ke kultuře, |
| --- | --- |

—

podporovaly kvalitní vzdělávání, odbornou přípravu a budování kapacit osob pracujících s mládeží, vedoucích mládeže, umělců a dalších kulturních pracovníků, učitelů a všech dalších příslušných subjektů zapojených do přístupu mladých lidí ke kultuře,

| — | podporovaly přístup mladých lidí ke kultuře jakožto prostředku na podporu sociálního začlenění, rovnosti a aktivní účasti mladých lidí, jakož i boje proti diskriminaci a chudobě, |
| --- | --- |

—

podporovaly přístup mladých lidí ke kultuře jakožto prostředku na podporu sociálního začlenění, rovnosti a aktivní účasti mladých lidí, jakož i boje proti diskriminaci a chudobě,

| — | prosazovaly šest priorit uvedených v závěrech Rady ze dne 27. listopadu 2009 o podpoře tvůrčí generace, |
| --- | --- |

—

prosazovaly šest priorit uvedených v závěrech Rady ze dne 27. listopadu 2009 o podpoře tvůrčí generace,

| — | k prosazování výše uvedených cílů co nejlépe využívaly stávajících příslušných programů, nástrojů a evropských sítí (např. Evropské sdružení Karty mládeže) včetně evropských strukturálních fondů. |
| --- | --- |

—

k prosazování výše uvedených cílů co nejlépe využívaly stávajících příslušných programů, nástrojů a evropských sítí (např. Evropské sdružení Karty mládeže) včetně evropských strukturálních fondů.

---

(1)  Úř. věst. C 287, 29.11.2007, s. 1.

(2)  Budou přijaty dne 18. listopadu 2010.

(3)  Interarts EACEA/2008/01 (Úř. věst. 2008/S 91-122802).

---

| 3.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 326/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 326/4

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 2. prosince 2010

o jmenování dvou členek správní rady Evropské agentury pro chemické látky

2010/C 326/03

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek a o zřízení Evropské agentury pro chemické látky (1), a zejména na článek 79 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 79 nařízení (ES) č. 1907/2006 stanoví, že Rada jmenuje jednoho zástupce z každého členského státu členem správní rady Evropské agentury pro chemické látky. |
| --- | --- |

(1)

Článek 79 nařízení (ES) č. 1907/2006 stanoví, že Rada jmenuje jednoho zástupce z každého členského státu členem správní rady Evropské agentury pro chemické látky.

| (2) | Rozhodnutím ze dne 7. června 2007 (2) Rada jmenovala 27 členů správní rady Evropské agentury pro chemické látky. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutím ze dne 7. června 2007 (2) Rada jmenovala 27 členů správní rady Evropské agentury pro chemické látky.

| (3) | Švédská vláda informovala Radu o svém záměru nahradit švédskou zástupkyni ve správní radě a předložila kandidaturu nové zástupkyně, která by měla být jmenována na období do 31. května 2013. |
| --- | --- |

(3)

Švédská vláda informovala Radu o svém záměru nahradit švédskou zástupkyni ve správní radě a předložila kandidaturu nové zástupkyně, která by měla být jmenována na období do 31. května 2013.

| (4) | Slovinská vláda informovala Radu o svém záměru nahradit slovinskou zástupkyni ve správní radě a předložila kandidaturu nové zástupkyně, která by měla být jmenována na období do 31. května 2013, |
| --- | --- |

(4)

Slovinská vláda informovala Radu o svém záměru nahradit slovinskou zástupkyni ve správní radě a předložila kandidaturu nové zástupkyně, která by měla být jmenována na období do 31. května 2013,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Paní Nina CROMNIEROVÁ, švédské státní příslušnosti, narozena dne 14. října 1966, je jmenována členkou správní rady Evropské agentury pro chemické látky namísto paní Ethel FORSBERGOVÉ na období od 4. prosince 2010 do 31. května 2013.

Článek 2

Paní Simona FAJFAROVÁ, slovinské státní příslušnosti, narozena dne 17. listopadu 1970, je jmenována členkou správní rady Evropské agentury pro chemické látky namísto paní Marty CIRAJOVÉ na období od 4. prosince 2010 do 31. května 2013.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 2. prosince 2010.

Za Radu

předseda

E. SCHOUPPE

---

(1)  Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 134, 16.6.2007, s. 6.

2

---

| 3.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 326/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 326/5

---

Závěry Rady ze dne 18. listopadu 2010 o úloze sportu jako faktoru přispívajícího k aktivnímu sociálnímu začleňování

2010/C 326/04

RADA EVROPSKÉ UNIE,

1.   PŘIPOMÍNAJÍC:

politické souvislosti této problematiky, které jsou uvedeny v příloze, zejména:

| — | prohlášení připojené k závěrům ze zasedání Evropské rady konaného ve dnech 7. až 9. prosince 2000, v němž je uvedeno, že sport je lidskou činností založenou na základních společenských, výchovných a kulturních hodnotách a faktorem přispívajícím k integraci, zapojení do života společnosti, toleranci, přijímání odlišnosti a dodržování pravidel (1), |
| --- | --- |

—

prohlášení připojené k závěrům ze zasedání Evropské rady konaného ve dnech 7. až 9. prosince 2000, v němž je uvedeno, že sport je lidskou činností založenou na základních společenských, výchovných a kulturních hodnotách a faktorem přispívajícím k integraci, zapojení do života společnosti, toleranci, přijímání odlišnosti a dodržování pravidel (1),

| — | rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 291/2003/ES ze dne 6. února 2003 o vyhlášení roku 2004 Evropským rokem výchovy prostřednictvím sportu (2), |
| --- | --- |

—

rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 291/2003/ES ze dne 6. února 2003 o vyhlášení roku 2004 Evropským rokem výchovy prostřednictvím sportu (2),

| — | rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1098/2008/ES ze dne 22. října 2008 o Evropském roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010) (3). |
| --- | --- |

—

rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1098/2008/ES ze dne 22. října 2008 o Evropském roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010) (3).

2.   VÍTAJÍC:

| — | skutečnost, že od vstupu Lisabonské smlouvy (4) v platnost dne 1. prosince 2009 je sport v pravomoci Evropské unie a že v důsledku toho je třeba ve sportu dále rozvíjet evropský rozměr a současně při tom zohledňovat zejména sociální a výchovnou funkci sportu, |
| --- | --- |

—

skutečnost, že od vstupu Lisabonské smlouvy (4) v platnost dne 1. prosince 2009 je sport v pravomoci Evropské unie a že v důsledku toho je třeba ve sportu dále rozvíjet evropský rozměr a současně při tom zohledňovat zejména sociální a výchovnou funkci sportu,

| — | záměr Evropské komise přijmout sdělení o Lisabonské smlouvě a sportu do konce roku 2010. |
| --- | --- |

—

záměr Evropské komise přijmout sdělení o Lisabonské smlouvě a sportu do konce roku 2010.

3.   UZNÁVÁ, ŽE:

| 1. | společné priority, jako je vyšší zaměstnanost, sociální začlenění, rovnost žen a mužů, rovný přístup k zařízením a službám, mezigenerační solidarita a mezikulturní dialog, potřebují v celé Evropské unii vyšší podporu, mimo jiné v oblasti sportu; |
| --- | --- |

1.

společné priority, jako je vyšší zaměstnanost, sociální začlenění, rovnost žen a mužů, rovný přístup k zařízením a službám, mezigenerační solidarita a mezikulturní dialog, potřebují v celé Evropské unii vyšší podporu, mimo jiné v oblasti sportu;

| 2. | sport zaujímá v životě mnoha občanů EU význačné místo a hraje významnou společenskou úlohu, neboť má obrovský potenciál, pokud jde o zapojení do sportu a sociální začleňování prostřednictvím sportu, což znamená, že účast na sportovní či fyzické aktivitě přispívá v mnoha směrech k začlenění do života společnosti. Zapojení do sportu představuje kombinaci různých zásad, jako je „sport pro všechny“, rovný přístup ke sportu, rovné příležitosti ve sportu a různorodé sportovní možnosti a sportovní zařízení odpovídající poptávce, zatímco sociální začlenění prostřednictvím sportu znamená účast na životě společnosti, komunální rozvoj a posílenou sociální soudržnost; |
| --- | --- |

2.

sport zaujímá v životě mnoha občanů EU význačné místo a hraje významnou společenskou úlohu, neboť má obrovský potenciál, pokud jde o zapojení do sportu a sociální začleňování prostřednictvím sportu, což znamená, že účast na sportovní či fyzické aktivitě přispívá v mnoha směrech k začlenění do života společnosti. Zapojení do sportu představuje kombinaci různých zásad, jako je „sport pro všechny“, rovný přístup ke sportu, rovné příležitosti ve sportu a různorodé sportovní možnosti a sportovní zařízení odpovídající poptávce, zatímco sociální začlenění prostřednictvím sportu znamená účast na životě společnosti, komunální rozvoj a posílenou sociální soudržnost;

| 3. | sportovní hnutí se může významným způsobem podílet na řešení otázek veřejného zájmu, jako je sociální začlenění. V této souvislosti jsou příkladem pro společnost, zejména pro mladou generaci, profesionální a amatérští sportovci i sportovní kluby; k zapojování do sportu a sociálnímu začleňování prostřednictvím sportu přispívají rovněž další sportovní organizace a organizace občanské společnosti zabývající se sportem; |
| --- | --- |

3.

sportovní hnutí se může významným způsobem podílet na řešení otázek veřejného zájmu, jako je sociální začlenění. V této souvislosti jsou příkladem pro společnost, zejména pro mladou generaci, profesionální a amatérští sportovci i sportovní kluby; k zapojování do sportu a sociálnímu začleňování prostřednictvím sportu přispívají rovněž další sportovní organizace a organizace občanské společnosti zabývající se sportem;

| 4. | přístup k různorodým formám sportu a účast na nich jsou důležitými prvky z hlediska osobního rozvoje, vědomí vlastní identity a sounáležitosti, tělesného a duševního zdraví, posílení postavení, jakož i z hlediska sociálních dovedností a sítí, mezikulturní komunikace a zaměstnatelnosti; |
| --- | --- |

4.

přístup k různorodým formám sportu a účast na nich jsou důležitými prvky z hlediska osobního rozvoje, vědomí vlastní identity a sounáležitosti, tělesného a duševního zdraví, posílení postavení, jakož i z hlediska sociálních dovedností a sítí, mezikulturní komunikace a zaměstnatelnosti;

| 5. | Evropská konference o účasti na místních sportovních aktivitách: sociální začleňování a boj proti chudobě, konaná ve dnech 13. a 14. října v belgické Lovani, ukázala, že sport hraje významnou úlohu v sociálním začleňování znevýhodněných skupin, zejména na místní úrovni. |
| --- | --- |

5.

Evropská konference o účasti na místních sportovních aktivitách: sociální začleňování a boj proti chudobě, konaná ve dnech 13. a 14. října v belgické Lovani, ukázala, že sport hraje významnou úlohu v sociálním začleňování znevýhodněných skupin, zejména na místní úrovni.

4.   S NÁLEŽITÝM OHLEDEM NA ZÁSADU SUBSIDIARITY URČUJE TYTO SPOLEČNÉ PRIORITY S CÍLEM PODPOŘIT ZAPOJENÍ DO SPORTU A SOCIÁLNÍ ZAČLEŇOVÁNÍ PROSTŘEDNICTVÍM SPORTU:

| 4.1 | Prosazovat zásadu „sport pro všechny“ založenou na pravidle rovných příležitostí:






  1. | zvyšováním celkové účasti na sportovní činnosti a podporou fyzické aktivity pro co nejvíce občanů, včetně mládeže; |
| --- | --- | --- |

4.1

Prosazovat zásadu „sport pro všechny“ založenou na pravidle rovných příležitostí:

1.

zvyšováním celkové účasti na sportovní činnosti a podporou fyzické aktivity pro co nejvíce občanů, včetně mládeže;

| 2. | věnováním zvláštní pozornosti tomu, aby do sportu byly zapojeny osoby, které nejsou v současné době fyzicky aktivní, převážně z řad sociálně znevýhodněných skupin; |
| --- | --- |

2.

věnováním zvláštní pozornosti tomu, aby do sportu byly zapojeny osoby, které nejsou v současné době fyzicky aktivní, převážně z řad sociálně znevýhodněných skupin;

| 3. | uvědomováním si skutečnosti, že je důležité zajistit přístup ke „sportu pro všechny“, včetně přístupnosti a dostupnosti sportovních zařízení, infrastruktur a sportovišť co největšímu počtu lidí, zejména osobám se zdravotním postižením, ale také umožnit osobám se zdravotním postižením, aby se účastnily rekreačních, oddechových a sportovních činností za stejných podmínek jako všichni ostatní; |
| --- | --- |

3.

uvědomováním si skutečnosti, že je důležité zajistit přístup ke „sportu pro všechny“, včetně přístupnosti a dostupnosti sportovních zařízení, infrastruktur a sportovišť co největšímu počtu lidí, zejména osobám se zdravotním postižením, ale také umožnit osobám se zdravotním postižením, aby se účastnily rekreačních, oddechových a sportovních činností za stejných podmínek jako všichni ostatní;

| 4. | podporovat rovnost žen a mužů ve sportu, zejména pokud jde o přístup ke sportu a zastoupení v rozhodovacích orgánech, a včetně aktivních opatření proti genderovým stereotypům. |
| --- | --- |

4.

podporovat rovnost žen a mužů ve sportu, zejména pokud jde o přístup ke sportu a zastoupení v rozhodovacích orgánech, a včetně aktivních opatření proti genderovým stereotypům.

| 4.2 | Lépe využívat potenciálu sportu jako příspěvku ke komunálnímu rozvoji, sociální soudržnosti a růstu podporujícímu začleňování






  1. | zaměřením na využití sportu k propagaci začleňování znevýhodněných skupin do společnosti v zájmu rozvíjení soudržnějších komunit; |
| --- | --- | --- |

4.2

Lépe využívat potenciálu sportu jako příspěvku ke komunálnímu rozvoji, sociální soudržnosti a růstu podporujícímu začleňování

1.

zaměřením na využití sportu k propagaci začleňování znevýhodněných skupin do společnosti v zájmu rozvíjení soudržnějších komunit;

| 2. | uznáváním a posílením nabývání dovedností a schopností, jako je kázeň, týmová práce a vytrvalost, prostřednictvím neformálních vzdělávacích aktivit v rámci sportu, včetně dobrovolnictví, což představuje jeden ze způsobů zvýšení zaměstnatelnosti; |
| --- | --- |

2.

uznáváním a posílením nabývání dovedností a schopností, jako je kázeň, týmová práce a vytrvalost, prostřednictvím neformálních vzdělávacích aktivit v rámci sportu, včetně dobrovolnictví, což představuje jeden ze způsobů zvýšení zaměstnatelnosti;

| 3. | oceňováním potenciálu sportu v oblasti hospodářství, zaměstnanosti a vzdělávání přispívat k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začleňování, jenž je nezbytný pro zajištění udržitelné budoucnosti. |
| --- | --- |

3.

oceňováním potenciálu sportu v oblasti hospodářství, zaměstnanosti a vzdělávání přispívat k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začleňování, jenž je nezbytný pro zajištění udržitelné budoucnosti.

| 4.3 | Podporovat mezinárodní výměnu strategií a metodologií v zájmu lepšího využívání potenciálu sportu pro sociální začleňování na vnitrostátní i evropské úrovni tím, že bude






  1. | podněcována spolupráce členských států a místních a regionálních orgánů a zajištěno jejich zapojení, zejména pokud jde o vzájemnou výměnu poznatků a osvědčených postupů; |
| --- | --- | --- |

4.3

Podporovat mezinárodní výměnu strategií a metodologií v zájmu lepšího využívání potenciálu sportu pro sociální začleňování na vnitrostátní i evropské úrovni tím, že bude

1.

podněcována spolupráce členských států a místních a regionálních orgánů a zajištěno jejich zapojení, zejména pokud jde o vzájemnou výměnu poznatků a osvědčených postupů;

| 2. | podporován výzkum a analýza vztahu mezi sportem a sociálním začleňováním, což by vedlo k vytvoření analytického rámce založeného na praktických poznatcích, se zvláštním důrazem na sociální začleňování znevýhodněných skupin prostřednictvím sportu; |
| --- | --- |

2.

podporován výzkum a analýza vztahu mezi sportem a sociálním začleňováním, což by vedlo k vytvoření analytického rámce založeného na praktických poznatcích, se zvláštním důrazem na sociální začleňování znevýhodněných skupin prostřednictvím sportu;

| 3. | prováděno monitorování a hodnocení stávajících politik s cílem podpořit rozhodování a zlepšit budoucí činnost se zohledněním stanovisek příslušných zainteresovaných stran. |
| --- | --- |

3.

prováděno monitorování a hodnocení stávajících politik s cílem podpořit rozhodování a zlepšit budoucí činnost se zohledněním stanovisek příslušných zainteresovaných stran.

5.   V SOUVISLOSTI S VÝŠE UVEDENÝMI OTÁZKAMI PROTO VYZÝVÁ ČLENSKÉ STÁTY A KOMISI, ABY V RÁMCI SVÝCH PŘÍSLUŠNÝCH PRAVOMOCÍ, S NÁLEŽITÝM ZOHLEDNĚNÍM ZÁSADY SUBSIDIARITY A SPECIFIČNOSTI SPORTU:

| 1. | podporovaly spolupráci v oblasti sportu podle zásady „sport pro všechny“ založené na rovném přístupu a rovných příležitostech zejména pro fyzicky neaktivní osoby a řídily se přitom prioritou zapojení do sportu a sociálního začleňování prostřednictvím sportu; |
| --- | --- |

1.

podporovaly spolupráci v oblasti sportu podle zásady „sport pro všechny“ založené na rovném přístupu a rovných příležitostech zejména pro fyzicky neaktivní osoby a řídily se přitom prioritou zapojení do sportu a sociálního začleňování prostřednictvím sportu;

| 2. | podporovaly činnosti, které umocňují silné vazby mezi sportem a oblastmi souvisejícími s otázkou sociálního začlenění, a zvyšovaly zájem o sport mezi fyzicky neaktivními osobami; |
| --- | --- |

2.

podporovaly činnosti, které umocňují silné vazby mezi sportem a oblastmi souvisejícími s otázkou sociálního začlenění, a zvyšovaly zájem o sport mezi fyzicky neaktivními osobami;

| 3. | podporovaly a propagovaly zapojení osob ze znevýhodněných poměrů do sportu a současně zajistily jejich začlenění do společnosti prostřednictvím sportu tím, že je zapojí do nových sociálních sítí a vybaví je novými dovednostmi; |
| --- | --- |

3.

podporovaly a propagovaly zapojení osob ze znevýhodněných poměrů do sportu a současně zajistily jejich začlenění do společnosti prostřednictvím sportu tím, že je zapojí do nových sociálních sítí a vybaví je novými dovednostmi;

| 4. | podporovaly mezikulturní dialog zapojením osob různého kulturního původu do společnosti prostřednictvím sportu; |
| --- | --- |

4.

podporovaly mezikulturní dialog zapojením osob různého kulturního původu do společnosti prostřednictvím sportu;

| 5. | podporovaly opatření určená k tomu, aby se do sportu zapojily osoby se zdravotním postižením a začlenily se tak prostřednictvím sportu do společnosti, včetně lepší infrastruktury a lepší dostupnosti sportovních zařízení a sportovišť, jakož i výzkumu souvisejícího se specializovanými sportovními potřebami, a aby se otázce sportu věnovaly přednostně; |
| --- | --- |

5.

podporovaly opatření určená k tomu, aby se do sportu zapojily osoby se zdravotním postižením a začlenily se tak prostřednictvím sportu do společnosti, včetně lepší infrastruktury a lepší dostupnosti sportovních zařízení a sportovišť, jakož i výzkumu souvisejícího se specializovanými sportovními potřebami, a aby se otázce sportu věnovaly přednostně;

| 6. | podporovaly opatření týkající se zařazení otázek rovnosti žen a mužů mezi aktivity související se sportem, zejména otázku rovného přístupu žen a mužů k funkcím s rozhodovací pravomocí, a zabývaly se sportem v souvislosti s rolí žen a mužů vymezenou strategií v oblasti rovnosti žen a mužů (2010–2015) (5); |
| --- | --- |

6.

podporovaly opatření týkající se zařazení otázek rovnosti žen a mužů mezi aktivity související se sportem, zejména otázku rovného přístupu žen a mužů k funkcím s rozhodovací pravomocí, a zabývaly se sportem v souvislosti s rolí žen a mužů vymezenou strategií v oblasti rovnosti žen a mužů (2010–2015) (5);

| 7. | navrhly způsoby komunikace a spolupráce s jinými příslušnými oblastmi politiky a útvary v rámci jednotlivých orgánů EU i mezi nimi, jakož i v rámci členských států, přičemž by zvláštní pozornost věnovaly pozitivnímu přínosu sportu k sociálnímu začleňování a zahrnuly sport do příslušných akčních plánů, jako jsou akční plány týkající se sociálního začleňování a boje proti chudobě; |
| --- | --- |

7.

navrhly způsoby komunikace a spolupráce s jinými příslušnými oblastmi politiky a útvary v rámci jednotlivých orgánů EU i mezi nimi, jakož i v rámci členských států, přičemž by zvláštní pozornost věnovaly pozitivnímu přínosu sportu k sociálnímu začleňování a zahrnuly sport do příslušných akčních plánů, jako jsou akční plány týkající se sociálního začleňování a boje proti chudobě;

| 8. | podporovaly uznávání neformálního učení prostřednictvím sportu jako doplňku formálního vzdělávání osvojováním konstruktivních dovedností a schopností nezbytných z hlediska zaměstnatelnosti, a to v souvislosti s udržitelným růstem podporujícím začleňování; |
| --- | --- |

8.

podporovaly uznávání neformálního učení prostřednictvím sportu jako doplňku formálního vzdělávání osvojováním konstruktivních dovedností a schopností nezbytných z hlediska zaměstnatelnosti, a to v souvislosti s udržitelným růstem podporujícím začleňování;

| 9. | zvyšovaly povědomí o významu dobrovolných činností v oblasti sportu pro získání dovedností jako příspěvku k zaměstnatelnosti a soudržnosti a zdůrazňovaly jeho význam, zejména v souvislosti s Evropským rokem dobrovolných činností na podporu aktivního občanství (2011); |
| --- | --- |

9.

zvyšovaly povědomí o významu dobrovolných činností v oblasti sportu pro získání dovedností jako příspěvku k zaměstnatelnosti a soudržnosti a zdůrazňovaly jeho význam, zejména v souvislosti s Evropským rokem dobrovolných činností na podporu aktivního občanství (2011);

| 10. | podporovaly a prosazovaly nástroje vzájemného učení, mezioborový výzkum, jenž by vedl k vytvoření analytického rámce založeného na praktických poznatcích, a výměnu poznatků a osvědčených postupů, například prostřednictvím seminářů nebo zasedání skupin odborníků na vysoké úrovni k projednání otázek souvisejících se sportem a sociálním začleňováním, a zajistily účinné šíření výsledků těchto činností a jejich praktické zaměření; |
| --- | --- |

10.

podporovaly a prosazovaly nástroje vzájemného učení, mezioborový výzkum, jenž by vedl k vytvoření analytického rámce založeného na praktických poznatcích, a výměnu poznatků a osvědčených postupů, například prostřednictvím seminářů nebo zasedání skupin odborníků na vysoké úrovni k projednání otázek souvisejících se sportem a sociálním začleňováním, a zajistily účinné šíření výsledků těchto činností a jejich praktické zaměření;

| 11. | maximálně zvýšily podíl sportu na uskutečnění cílů strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začleňování, konkrétně prostřednictvím stěžejních iniciativ této strategie, včetně Evropské platformy pro boj proti chudobě; |
| --- | --- |

11.

maximálně zvýšily podíl sportu na uskutečnění cílů strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začleňování, konkrétně prostřednictvím stěžejních iniciativ této strategie, včetně Evropské platformy pro boj proti chudobě;

| 12. | ve spolupráci se všemi zúčastněnými subjekty napomáhaly vzniku dobrých příkladů sociálního začlenění propojováním sportu s projekty sociálního začleňování, se zvláštním důrazem na místní organizace, jež jsou v úzkém kontaktu s občany; |
| --- | --- |

12.

ve spolupráci se všemi zúčastněnými subjekty napomáhaly vzniku dobrých příkladů sociálního začlenění propojováním sportu s projekty sociálního začleňování, se zvláštním důrazem na místní organizace, jež jsou v úzkém kontaktu s občany;

| 13. | ve spolupráci se všemi zúčastněnými subjekty vyzývaly k účinnému využívání prostředků, jež jsou v EU k dispozici, a to i v souvislosti s možnými budoucími sportovními programy, na podporu zapojování do sportu a sociálního začleňování prostřednictvím sportu. |
| --- | --- |

13.

ve spolupráci se všemi zúčastněnými subjekty vyzývaly k účinnému využívání prostředků, jež jsou v EU k dispozici, a to i v souvislosti s možnými budoucími sportovními programy, na podporu zapojování do sportu a sociálního začleňování prostřednictvím sportu.

6.   VYZÝVÁ KOMISI, ABY:

| 1. | otázku zapojování do sportu a sociálního začleňování prostřednictvím sportu zahrnula mezi priority spolupráce v oblasti sportu, zejména do připravovaného sdělení Evropské komise o Lisabonské smlouvě a sportu; |
| --- | --- |

1.

otázku zapojování do sportu a sociálního začleňování prostřednictvím sportu zahrnula mezi priority spolupráce v oblasti sportu, zejména do připravovaného sdělení Evropské komise o Lisabonské smlouvě a sportu;

| 2. | zajistila, aby zapojování do sportu a sociální začleňování prostřednictvím sportu bylo zohledněno v případném budoucím návrhu sportovního programu jako jedna z klíčových priorit, a posoudila možnosti využití stávajících fondů, jako je Evropský sociální fond, Evropský fond pro regionální rozvoj a Fond pro rozvoj venkova, na podporu aktivit v oblasti sportu; |
| --- | --- |

2.

zajistila, aby zapojování do sportu a sociální začleňování prostřednictvím sportu bylo zohledněno v případném budoucím návrhu sportovního programu jako jedna z klíčových priorit, a posoudila možnosti využití stávajících fondů, jako je Evropský sociální fond, Evropský fond pro regionální rozvoj a Fond pro rozvoj venkova, na podporu aktivit v oblasti sportu;

| 3. | zhodnotila účinnost činností na úrovni EU podporovaných přípravnými akcemi v oblasti sociálního začleňování. |
| --- | --- |

3.

zhodnotila účinnost činností na úrovni EU podporovaných přípravnými akcemi v oblasti sociálního začleňování.

---

(1)  Dokument SN 400/00.

(2)  Úř. věst. L 43, 18.2.2003, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 298, 7.11.2008, s. 20.

(4)  Články 6 a 165 Smlouvy o fungování Evropské unie.

(5)  KOM(2010) 491 v konečném znění.

---

PŘÍLOHA

Politické souvislosti

| 1) | Závěry ze zasedání Evropské rady v Nice ve dnech 7. až 9. prosince 2000, příloha IV, Prohlášení o specifické charakteristice sportu a jeho společenské funkci v Evropě (1). |
| --- | --- |

1)

Závěry ze zasedání Evropské rady v Nice ve dnech 7. až 9. prosince 2000, příloha IV, Prohlášení o specifické charakteristice sportu a jeho společenské funkci v Evropě (1).

| 2) | Závěry z jarního zasedání Evropské rady ve dnech 13. a 14. března 2008 (2). |
| --- | --- |

2)

Závěry z jarního zasedání Evropské rady ve dnech 13. a 14. března 2008 (2).

| 3) | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1098/2008/ES ze dne 22. října 2008 o Evropském roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010) (3). |
| --- | --- |

3)

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1098/2008/ES ze dne 22. října 2008 o Evropském roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010) (3).

| 4) | Prohlášení Evropské rady o sportu ze zasedání ve dnech 11. a 12. prosince 2008, které je součástí závěrů Evropské rady – příloha 5 (4). |
| --- | --- |

4)

Prohlášení Evropské rady o sportu ze zasedání ve dnech 11. a 12. prosince 2008, které je součástí závěrů Evropské rady – příloha 5 (4).

| 5) | Rozhodnutí Rady 2010/37/ES ze dne 27. listopadu 2009 o Evropském roku dobrovolných činností na podporu aktivního občanství (2011) (5). |
| --- | --- |

5)

Rozhodnutí Rady 2010/37/ES ze dne 27. listopadu 2009 o Evropském roku dobrovolných činností na podporu aktivního občanství (2011) (5).

| 6) | Závěry Evropské rady ze 17. června 2010 (6). |
| --- | --- |

6)

Závěry Evropské rady ze 17. června 2010 (6).

| 7) | Bílá kniha Komise o sportu ze dne 11. července 2007 (7). |
| --- | --- |

7)

Bílá kniha Komise o sportu ze dne 11. července 2007 (7).

| 8) | Sdělení Evropské komise o Lisabonské smlouvě a sportu (bude zveřejněno v listopadu roku 2010). |
| --- | --- |

8)

Sdělení Evropské komise o Lisabonské smlouvě a sportu (bude zveřejněno v listopadu roku 2010).

---

(1)  Dokument SN 400/00 ADD1 REV1 + ADD1 REV2 (de, it, en, el, pt).

(2)  Dokument 7652/08, s. 9 (závěry předsednictví).

(3)  Úř. věst. L 298, 7.11.2008, s. 20.

(4)  17271/08 Příloha 5, s. 21.

(5)  Úř. věst. L 17, 22.1.2010, s. 43.

(6)  Dokument EUCO 13/10.

(7)  KOM(2007) 391 v konečném znění, s. 4.

---

| 3.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 326/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 326/9

---

Závěry Rady ze dne 19. listopadu 2010 o iniciativě Mládež v pohybu – integrovaném přístupu k výzvám, kterým čelí mládež

2010/C 326/05

RADA EVROPSKÉ UNIE,

S OHLEDEM NA:

| 1. | strategii Evropa 2020, která stanoví cíl dosáhnout v nadcházejícím desetiletí inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění, přičemž zdůrazňuje zejména nutnost opatření ke zlepšení úrovně vzdělání a zvýšení míry zaměstnanosti a na podporu sociálního začlenění, a která dále určuje hlavní cíl EU týkající se vzdělávání (1) a další cíle týkající se zaměstnanosti (2), sociálního začlenění (3) a výzkumu a inovací (4); |
| --- | --- |

1.

strategii Evropa 2020, která stanoví cíl dosáhnout v nadcházejícím desetiletí inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění, přičemž zdůrazňuje zejména nutnost opatření ke zlepšení úrovně vzdělání a zvýšení míry zaměstnanosti a na podporu sociálního začlenění, a která dále určuje hlavní cíl EU týkající se vzdělávání (1) a další cíle týkající se zaměstnanosti (2), sociálního začlenění (3) a výzkumu a inovací (4);

| 2. | závěry Rady o strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020) (5), jež jsou základem pro tuto spolupráci a jež doplňují strategii Evropa 2020 tím, že zdůrazňují klíčový příspěvek, kterým musí vzdělávání a odborná příprava být pro řešení mnoha socioekonomických, demografických, ekologických a technologických výzev, jimž dnes Evropa čelí, a v nichž se stanoví čtyři strategické cíle (6) zaměřené na zajištění udržitelné hospodářské prosperity a zaměstnatelnosti a na osobní, sociální a profesní seberealizaci všech občanů; |
| --- | --- |

2.

závěry Rady o strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020) (5), jež jsou základem pro tuto spolupráci a jež doplňují strategii Evropa 2020 tím, že zdůrazňují klíčový příspěvek, kterým musí vzdělávání a odborná příprava být pro řešení mnoha socioekonomických, demografických, ekologických a technologických výzev, jimž dnes Evropa čelí, a v nichž se stanoví čtyři strategické cíle (6) zaměřené na zajištění udržitelné hospodářské prosperity a zaměstnatelnosti a na osobní, sociální a profesní seberealizaci všech občanů;

| 3. | usnesení Rady ze dne 27. listopadu 2009 o obnoveném rámci evropské spolupráce v oblasti mládeže (7), které uznává, že podpora sociálního a profesního začlenění mladých žen a mužů, stejně jako podpora seberealizace, sociální soudržnosti a aktivního občanství, je jedním ze základních předpokladů splnění cílů evropské strategie pro růst a zaměstnanost. Je nanejvýš důležité umožnit všem mladým ženám a mužům, aby plně využili svého potenciálu. Usnesení proto vyzývá ke konkrétním iniciativám v oblasti mládeže, tj. politikám a opatřením cíleně zaměřeným na mladé lidi v oblastech, jako je neformální učení, účast, dobrovolná činnost, práce s mládeží, mobilita a informace, sociální začleňování, kultura a zdraví. Vyzývá také k iniciativám zaměřeným na začleňování otázek mládeže, tj. iniciativám umožňujících meziodvětvový přístup mezi politikami týkajícími se mládeže a dalšími souvisejícími politickými oblastmi; |
| --- | --- |

3.

usnesení Rady ze dne 27. listopadu 2009 o obnoveném rámci evropské spolupráce v oblasti mládeže (7), které uznává, že podpora sociálního a profesního začlenění mladých žen a mužů, stejně jako podpora seberealizace, sociální soudržnosti a aktivního občanství, je jedním ze základních předpokladů splnění cílů evropské strategie pro růst a zaměstnanost. Je nanejvýš důležité umožnit všem mladým ženám a mužům, aby plně využili svého potenciálu. Usnesení proto vyzývá ke konkrétním iniciativám v oblasti mládeže, tj. politikám a opatřením cíleně zaměřeným na mladé lidi v oblastech, jako je neformální učení, účast, dobrovolná činnost, práce s mládeží, mobilita a informace, sociální začleňování, kultura a zdraví. Vyzývá také k iniciativám zaměřeným na začleňování otázek mládeže, tj. iniciativám umožňujících meziodvětvový přístup mezi politikami týkajícími se mládeže a dalšími souvisejícími politickými oblastmi;

| 4. | členské státy a Evropská unie by měly v rámci strategie Evropa 2020 provádět reformy zaměřené na inteligentní růst podporující začlenění, tedy růst, jehož hybnou silou jsou znalosti a inovace a který umožňuje co největší účast. Tyto reformy by se měly zaměřit na zlepšení kvality vzdělávání a odborné přípravy, na posílení výzkumu a na podporu přenosu inovací a znalostí napříč EU. Měly by rovněž podporovat soukromé podnikání a napomáhat přerodu kreativních myšlenek v inovativní produkty, služby a postupy, které mohou vytvářet růst, kvalitní a udržitelná pracovní místa a územní, ekonomickou a sociální soudržnost a které mohou účinněji reagovat na evropské a celosvětové společenské výzvy. |
| --- | --- |

4.

členské státy a Evropská unie by měly v rámci strategie Evropa 2020 provádět reformy zaměřené na inteligentní růst podporující začlenění, tedy růst, jehož hybnou silou jsou znalosti a inovace a který umožňuje co největší účast. Tyto reformy by se měly zaměřit na zlepšení kvality vzdělávání a odborné přípravy, na posílení výzkumu a na podporu přenosu inovací a znalostí napříč EU. Měly by rovněž podporovat soukromé podnikání a napomáhat přerodu kreativních myšlenek v inovativní produkty, služby a postupy, které mohou vytvářet růst, kvalitní a udržitelná pracovní místa a územní, ekonomickou a sociální soudržnost a které mohou účinněji reagovat na evropské a celosvětové společenské výzvy.

VÍTÁ:

sdělení Komise nazvané Mládež v pohybu: Iniciativa zaměřená na rozvinutí potenciálu mladých lidí, aby mohla Evropa růst rozumným a udržitelným způsobem, ze kterého budou mít prospěch všichni (8), které staví mládež do centra rámcového programu pro EU.

OČEKÁVAJÍC SE ZÁJMEM:

návrhy obsažené v iniciativě, která obsahuje významné nové aktivity a posiluje stávající činnosti jak v členských státech tak na evropské úrovni, s cílem pomoci mladým lidem reagovat na mnohé socioekonomické výzvy, jimž čelí, a uspět ve znalostní společnosti.

UZNÁVÁ, ŽE:

| 1. | budoucí prosperita Evropy závisí z velké části na mladých lidech, pro mnohé z nichž je však dosud velice obtížné realizovat svůj potenciál a být přínosem pro společnost, protože příliš mnoho z nich odchází ze školy, aniž by dosáhlo kvalifikace nebo dostatečných dovedností, nedaří se jim získat jisté zaměstnání, a čelí tak riziku sociálního vyloučení, které pak vede k vysokým nákladům jak pro daného jednotlivce, tak pro celou společnost. Náprava této situace vyžaduje integrovanější, meziodvětvový přístup ke vzdělávání a odborné přípravě, mládeži, zaměstnanosti a sociálním politikám, který by využíval současných silných stránek a účinně rozvíjel nová opatření; |
| --- | --- |

1.

budoucí prosperita Evropy závisí z velké části na mladých lidech, pro mnohé z nichž je však dosud velice obtížné realizovat svůj potenciál a být přínosem pro společnost, protože příliš mnoho z nich odchází ze školy, aniž by dosáhlo kvalifikace nebo dostatečných dovedností, nedaří se jim získat jisté zaměstnání, a čelí tak riziku sociálního vyloučení, které pak vede k vysokým nákladům jak pro daného jednotlivce, tak pro celou společnost. Náprava této situace vyžaduje integrovanější, meziodvětvový přístup ke vzdělávání a odborné přípravě, mládeži, zaměstnanosti a sociálním politikám, který by využíval současných silných stránek a účinně rozvíjel nová opatření;

| 2. | pro mnohé členské státy zůstává výzvou uskutečňování vnitrostátních strategií a nástrojů v oblasti celoživotního učení, které jsou nesmírně důležité, protože nejen mladým lidem, ale i dospělým umožňují po celý pracovní život získávat, udržovat a rozvíjet znalosti, dovednosti a schopnosti. Nezbytné jsou zejména pružnější způsoby výuky, které mužům a ženám v různých fázích života umožní přecházet mezi různými systémy vzdělávání a odborné přípravy, jakož i mezi formálními a neformálními a informálními výukovými prostředími, a které by byly atraktivní i pro studenty, kteří nepatří k tradičním cílovým skupinám; |
| --- | --- |

2.

pro mnohé členské státy zůstává výzvou uskutečňování vnitrostátních strategií a nástrojů v oblasti celoživotního učení, které jsou nesmírně důležité, protože nejen mladým lidem, ale i dospělým umožňují po celý pracovní život získávat, udržovat a rozvíjet znalosti, dovednosti a schopnosti. Nezbytné jsou zejména pružnější způsoby výuky, které mužům a ženám v různých fázích života umožní přecházet mezi různými systémy vzdělávání a odborné přípravy, jakož i mezi formálními a neformálními a informálními výukovými prostředími, a které by byly atraktivní i pro studenty, kteří nepatří k tradičním cílovým skupinám;

| 3. | že v nadcházejících letech bude stále větší počet pracovních míst vyžadovat vysokou kvalifikaci (9), že EU má však v současné době nižší podíl lidí s terciární nebo srovnatelnou úrovní kvalifikace (10) a nižší podíl výzkumných pracovníků než její konkurenti. Schopnost Evropy inovovat bude navíc vyžadovat „znalostní partnerství“ a pevnější vazby mezi světem vzdělávání a odborné přípravy, výzkumu a podnikání, jimiž bude posílen znalostní trojúhelník. Tak bude taktéž zajištěno, aby se mohli pracovníci s nízkou kvalifikací lépe přizpůsobovat měnícím se požadavkům na pracovní místa, která zastávají; |
| --- | --- |

3.

že v nadcházejících letech bude stále větší počet pracovních míst vyžadovat vysokou kvalifikaci (9), že EU má však v současné době nižší podíl lidí s terciární nebo srovnatelnou úrovní kvalifikace (10) a nižší podíl výzkumných pracovníků než její konkurenti. Schopnost Evropy inovovat bude navíc vyžadovat „znalostní partnerství“ a pevnější vazby mezi světem vzdělávání a odborné přípravy, výzkumu a podnikání, jimiž bude posílen znalostní trojúhelník. Tak bude taktéž zajištěno, aby se mohli pracovníci s nízkou kvalifikací lépe přizpůsobovat měnícím se požadavkům na pracovní místa, která zastávají;

| 4. | vedle splnění osobních a socioekonomických cílů může mobilita ve vzdělávání představovat užitečný způsob posilování zaměstnatelnosti a získávání nebo rozvíjení profesních, pedagogických, jazykových, mezilidských a mezikulturních dovedností. Může rovněž přispívat ke zlepšování kvality vzdělávacích institucí a spolupráce mezi nimi. Ačkoli mají programy a politické nástroje EU pro tuto oblast značný přínos, mobilita ve vzdělávání, která je nadále spíše výjimečná, v sobě skrývá významný nevyužitý potenciál. Je třeba podporovat příležitosti k mobilitě ve vzdělávání v kontextu formálního vzdělávání, a to u skupin mladých dospělých studentů, učitelů, školitelů a dalších pedagogických pracovníků. Mladí dospělí by měli mít možnost využít těchto příležitostí v rámci neformálního nebo informálního učení. Kromě toho je třeba prozkoumat nové inovativní podoby této mobility – včetně mobility virtuální – a učinit ji dostupnější, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována znevýhodněným skupinám a rovnosti mezi ženami a muži. |
| --- | --- |

4.

vedle splnění osobních a socioekonomických cílů může mobilita ve vzdělávání představovat užitečný způsob posilování zaměstnatelnosti a získávání nebo rozvíjení profesních, pedagogických, jazykových, mezilidských a mezikulturních dovedností. Může rovněž přispívat ke zlepšování kvality vzdělávacích institucí a spolupráce mezi nimi. Ačkoli mají programy a politické nástroje EU pro tuto oblast značný přínos, mobilita ve vzdělávání, která je nadále spíše výjimečná, v sobě skrývá významný nevyužitý potenciál. Je třeba podporovat příležitosti k mobilitě ve vzdělávání v kontextu formálního vzdělávání, a to u skupin mladých dospělých studentů, učitelů, školitelů a dalších pedagogických pracovníků. Mladí dospělí by měli mít možnost využít těchto příležitostí v rámci neformálního nebo informálního učení. Kromě toho je třeba prozkoumat nové inovativní podoby této mobility – včetně mobility virtuální – a učinit ji dostupnější, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována znevýhodněným skupinám a rovnosti mezi ženami a muži.

SOUHLASÍ PROTO S TÍM, ŽE:

| 1. | při uskutečňování cílů iniciativy Mládež v pohybu by Evropská komise a členské státy měly spolupracovat v obecném rámci strategie Evropa 2020 při současném zajištění soudržnosti se stávajícími opatřeními, zejména těmi, která jsou součástí strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy („ET 2020“), evropské strategie zaměstnanosti a obnoveného rámce evropské spolupráce strategie EU v oblasti mládeže. Uskutečňování opatření a postupy monitorování a podávání zpráv by měly probíhat uvnitř těchto rámců a v souladu s jejich příslušnými obecnými zásadami a cíli. Opatření je třeba úzce koordinovat a na každé úrovni je třeba zapojení a spolupráce – a to i prostřednictvím strukturovaného dialogu – příslušných zainteresovaných stran; |
| --- | --- |

1.

při uskutečňování cílů iniciativy Mládež v pohybu by Evropská komise a členské státy měly spolupracovat v obecném rámci strategie Evropa 2020 při současném zajištění soudržnosti se stávajícími opatřeními, zejména těmi, která jsou součástí strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy („ET 2020“), evropské strategie zaměstnanosti a obnoveného rámce evropské spolupráce strategie EU v oblasti mládeže. Uskutečňování opatření a postupy monitorování a podávání zpráv by měly probíhat uvnitř těchto rámců a v souladu s jejich příslušnými obecnými zásadami a cíli. Opatření je třeba úzce koordinovat a na každé úrovni je třeba zapojení a spolupráce – a to i prostřednictvím strukturovaného dialogu – příslušných zainteresovaných stran;

| 2. | integrované hlavní směry Evropa 2020 (11) poskytují rámec koordinovaných politických opatření, z nichž většina spadá do kompetence členských států. Rada pro vzdělávání, mládež, kulturu a sport by měla prostřednictvím vhodného monitorování, vzájemného učení a přípravy příspěvků pro zasedání Evropské rady hrát klíčovou úlohu při uskutečňování iniciativy Mládež v pohybu a širší strategie Evropa 2020 včetně konkrétního úkolu dosáhnout hlavního cíle EU v oblasti vzdělávání a odborné přípravy; |
| --- | --- |

2.

integrované hlavní směry Evropa 2020 (11) poskytují rámec koordinovaných politických opatření, z nichž většina spadá do kompetence členských států. Rada pro vzdělávání, mládež, kulturu a sport by měla prostřednictvím vhodného monitorování, vzájemného učení a přípravy příspěvků pro zasedání Evropské rady hrát klíčovou úlohu při uskutečňování iniciativy Mládež v pohybu a širší strategie Evropa 2020 včetně konkrétního úkolu dosáhnout hlavního cíle EU v oblasti vzdělávání a odborné přípravy;

| 3. | bude třeba dalšího úsilí, pokud jde o pomoc mladým lidem vypořádat se s mnoha socioekonomickými výzvami, jimž čelí. Toto úsilí by se však v době rozpočtových omezení mělo zaměřit na optimalizaci a racionalizaci politických cílů a investic, a to jejich užším provázáním s cíli strategie Evropa 2020 a prioritami strategického rámce „ET2020“; |
| --- | --- |

3.

bude třeba dalšího úsilí, pokud jde o pomoc mladým lidem vypořádat se s mnoha socioekonomickými výzvami, jimž čelí. Toto úsilí by se však v době rozpočtových omezení mělo zaměřit na optimalizaci a racionalizaci politických cílů a investic, a to jejich užším provázáním s cíli strategie Evropa 2020 a prioritami strategického rámce „ET2020“;

| 4. | ačkoli oblast působnosti stávajících programů EU, jako jsou Celoživotní učení, Erasmus Mundus a Mládež v akci, přesahují rámec iniciativy Mládež v pohybu, jsou tyto stávající programy důležitým přínosem na cestě k dosažení cílů této iniciativy, jakož i strategie Evropa 2020 obecně. Při plánování dalších generací programů je třeba brát ohled na široký záběr těchto programů i jejich přínos této iniciativě; |
| --- | --- |

4.

ačkoli oblast působnosti stávajících programů EU, jako jsou Celoživotní učení, Erasmus Mundus a Mládež v akci, přesahují rámec iniciativy Mládež v pohybu, jsou tyto stávající programy důležitým přínosem na cestě k dosažení cílů této iniciativy, jakož i strategie Evropa 2020 obecně. Při plánování dalších generací programů je třeba brát ohled na široký záběr těchto programů i jejich přínos této iniciativě;

| 5. | je třeba aktivně podporovat vyšší mobilitu, včetně mobility se třetími zeměmi a kandidátskými zeměmi prostřednictvím příslušných programů a mechanismů. Mobilita ve vzdělávání by měla mít i kvalitativní rozměr a vycházet z propracované spolupráce mezi vzdělávacími institucemi. Ve snaze zvýšit kvalitu a rozmanitost mobility je třeba posoudit potenciál jiných, již existujících forem spolupráce. Mobilita by však neměla být vnímána jako cíl sám o sobě, ale spíše jako prostředek přispívající k nabývání znalostí, dovedností a kompetencí a k plnění osobních a společenských výzev. |
| --- | --- |

5.

je třeba aktivně podporovat vyšší mobilitu, včetně mobility se třetími zeměmi a kandidátskými zeměmi prostřednictvím příslušných programů a mechanismů. Mobilita ve vzdělávání by měla mít i kvalitativní rozměr a vycházet z propracované spolupráce mezi vzdělávacími institucemi. Ve snaze zvýšit kvalitu a rozmanitost mobility je třeba posoudit potenciál jiných, již existujících forem spolupráce. Mobilita by však neměla být vnímána jako cíl sám o sobě, ale spíše jako prostředek přispívající k nabývání znalostí, dovedností a kompetencí a k plnění osobních a společenských výzev.

DÁLE SOUHLASÍ S TÍM, ŽE:

v zájmu řešení výše uvedených výzev jsou nutná opatření jak na úrovni členských států, tak i na evropské úrovni, která při plném respektování zásady subsidiarity přispějí k dosažení obecnějších cílů a hlavních cílů strategie Evropa 2020 a s ní souvisejících stěžejních iniciativ,

V rámci stěžejní iniciativy Mládež v pohybu je třeba posoudit následující základní směry činnosti:

| | Se zvláštním ohledem na oblast vzdělávání a odborné přípravy:






  — | prosazování úplného provádění strategií celoživotního integrovaného učení. |
| --- | --- | --- |

Se zvláštním ohledem na oblast vzdělávání a odborné přípravy:

—

prosazování úplného provádění strategií celoživotního integrovaného učení.

| — | zajištění získávání klíčových kompetencí, které všichni, zejména lidé se znevýhodněným zázemím, potřebují k tomu, aby uspěli ve společnosti založené na znalostech. |
| --- | --- |

—

zajištění získávání klíčových kompetencí, které všichni, zejména lidé se znevýhodněným zázemím, potřebují k tomu, aby uspěli ve společnosti založené na znalostech.

| — | zvyšování účasti na terciárním nebo srovnatelném vzdělávání. |
| --- | --- |

—

zvyšování účasti na terciárním nebo srovnatelném vzdělávání.

| — | zkvalitňování a zatraktivnění vzdělávání na všech úrovních, zvláště na úrovni vyššího a odborného vzdělávání a odborné přípravy. |
| --- | --- |

—

zkvalitňování a zatraktivnění vzdělávání na všech úrovních, zvláště na úrovni vyššího a odborného vzdělávání a odborné přípravy.

| — | propagování výhod mobility v učení, pokud jde o rozšiřování znalostí, dovedností a zkušeností. |
| --- | --- |

—

propagování výhod mobility v učení, pokud jde o rozšiřování znalostí, dovedností a zkušeností.

| | Se zvláštním ohledem na oblast mládeže:






  — | prosazování meziodvětvového přístupu mezi politikami v oblasti mládeže a dalšími příslušnými oblastmi politik. |
| --- | --- | --- |

Se zvláštním ohledem na oblast mládeže:

—

prosazování meziodvětvového přístupu mezi politikami v oblasti mládeže a dalšími příslušnými oblastmi politik.

| — | posilování kvality i kvantity mobility všech mladých lidí učících se v neformálních a informálních prostředích, zejména těch, kteří mají málo příležitostí. |
| --- | --- |

—

posilování kvality i kvantity mobility všech mladých lidí učících se v neformálních a informálních prostředích, zejména těch, kteří mají málo příležitostí.

| — | prosazování výsledků neformálního a informálního učení a podporování jejich širšího uznávání, aby mladí dospělí měli snadnější přístup k formálnímu vzdělávání a odborné přípravě a na trh práce. |
| --- | --- |

—

prosazování výsledků neformálního a informálního učení a podporování jejich širšího uznávání, aby mladí dospělí měli snadnější přístup k formálnímu vzdělávání a odborné přípravě a na trh práce.

| — | podpora účasti mládeže na demokratickém životě. |
| --- | --- |

—

podpora účasti mládeže na demokratickém životě.

| | Se zvláštním ohledem na oblast zaměstnanosti:






  — | vzdělávání a odborná příprava, politiky v oblasti mládeže a zaměstnanosti by měly koordinovaně pokrývat sled kroků, které musí mladí lidé musí podniknout při přechodu ze vzdělávacího do pracovního procesu. Politiky zaměstnanosti by měly přispívat ke snižování nezaměstnanosti mladých a ke zlepšování jejich pracovních vyhlídek a výrazně tak přispět k cíli v oblasti zaměstnanosti, který strategie pro růst a zaměstnanost Evropa 2020 stanoví na 75 %. |
| --- | --- | --- |

Se zvláštním ohledem na oblast zaměstnanosti:

—

vzdělávání a odborná příprava, politiky v oblasti mládeže a zaměstnanosti by měly koordinovaně pokrývat sled kroků, které musí mladí lidé musí podniknout při přechodu ze vzdělávacího do pracovního procesu. Politiky zaměstnanosti by měly přispívat ke snižování nezaměstnanosti mladých a ke zlepšování jejich pracovních vyhlídek a výrazně tak přispět k cíli v oblasti zaměstnanosti, který strategie pro růst a zaměstnanost Evropa 2020 stanoví na 75 %.

PROTO VYZÝVÁ ČLENSKÉ STÁTY A KOMISI, ABY V RÁMCI SVÝCH PŘÍSLUŠNÝCH PRAVOMOCÍ:

plně prováděly stávající opatření a pracovaly na budoucích iniciativách politik zaměřených na dosahování obecných cílů iniciativy Mládež v pohybu v rámci širšího kontextu strategie Evropa 2020 i na splnění hlavního cíle EU, který se konkrétně týká vzdělávání a odborné přípravy.

Při tom by členské státy a komise měly:

| 1. | zajistit úzkou spolupráci mezi všemi příslušnými politickými oblastmi, zejména mezi oblastí vzdělávání, mládeže, zaměstnanosti a sociálních věcí, za účelem hledání možných společných cílů; |
| --- | --- |

1.

zajistit úzkou spolupráci mezi všemi příslušnými politickými oblastmi, zejména mezi oblastí vzdělávání, mládeže, zaměstnanosti a sociálních věcí, za účelem hledání možných společných cílů;

| 2. | zajistit, aby se strategie Evropa 2020 plně účastnily Rada pro vzdělávání, mládež, kulturu a sport a další Rady v příslušných složeních a pravidelně předkládaly Evropské radě podklady o pokroku při dosahování hlavních cílů EU; |
| --- | --- |

2.

zajistit, aby se strategie Evropa 2020 plně účastnily Rada pro vzdělávání, mládež, kulturu a sport a další Rady v příslušných složeních a pravidelně předkládaly Evropské radě podklady o pokroku při dosahování hlavních cílů EU;

| 3. | racionalizovat a zajistit plné a účinné využití programů a rozpočtů EU, včetně jejich případného napojení na vnitrostátní a regionální zdroje a zvážením možnosti využít evropských strukturálních fondů, Fondu soudržnosti a Evropské investiční banky; |
| --- | --- |

3.

racionalizovat a zajistit plné a účinné využití programů a rozpočtů EU, včetně jejich případného napojení na vnitrostátní a regionální zdroje a zvážením možnosti využít evropských strukturálních fondů, Fondu soudržnosti a Evropské investiční banky;

| 4. | pokusit se maximalizovat potenciál jiných a případně nových zdrojů financování k propagaci mobility v učení a zaměstnání; |
| --- | --- |

4.

pokusit se maximalizovat potenciál jiných a případně nových zdrojů financování k propagaci mobility v učení a zaměstnání;

| 5. | zvážit důsledky těchto závěrů pro další generaci programů EU a příští finanční rámec EU. |
| --- | --- |

5.

zvážit důsledky těchto závěrů pro další generaci programů EU a příští finanční rámec EU.

---

(1)  Cíl se týká dvou oblastí: snížení míry předčasného ukončování školní docházky pod 10 % a zvýšení podílu osob ve věku od 30 do 34 let s dokončeným terciárním nebo srovnatelným vzděláním na nejméně 40 %.

(2)  Dosažení 75 % míry zaměstnanosti žen a mužů ve věku od 20 do 64 let, mimo jiné i prostřednictvím vyšší účasti mládeže, starších pracovníků a pracovníků s nízkou kvalifikací a lepší integrací legálních migrantů.

(3)  Snížení počtu lidí ohrožených chudobou a sociálním vyloučením nejméně o 20 milionů.

(4)  Zlepšení podmínek pro výzkum a vývoj, zejména s cílem dosáhnout celkového úhrnu veřejných a soukromých investic v tomto odvětví ve výši 3 % HDP.

(5)  Úř. věst. C 119, 28.5.2009.

(6)  Cíl 1: realizovat celoživotní učení a mobilitu; Cíl 2: zlepšit kvalitu a efektivitu vzdělávání a odborné přípravy; Cíl 3: prosazovat spravedlnost, sociální soudržnost a aktivní občanství; Cíl 4: zlepšit tvořivost a inovaci, včetně podnikatelských schopností, na všech úrovních vzdělávání a odborné přípravy.

(7)  Úř. věst. C 311, 19.12.2009.

(8)  Dokument 13726/10.

(9)  Podíl pracovních míst vyžadujících vysokou kvalifikaci stoupne z 29 % v roce 2010 na zhruba 35 % v roce 2020 (odhad Cedefopu).

(10)  Podíl osob v EU s dosaženým vysokoškolským nebo srovnatelným vzděláním v roce 2009 činil 32,3 % (Eurostat).

(11)  Návrh rozhodnutí Rady o hlavních zásadách politiky zaměstnanosti členských států: část II integrovaných hlavních směrů strategie Evropa 2020.

---

Evropská komise

| 3.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 326/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 326/12

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

2. prosince 2010

2010/C 326/06

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3155 |
| JPY | japonský jen | 110,97 |
| DKK | dánská koruna | 7,4521 |
| GBP | britská libra | 0,84450 |
| SEK | švédská koruna | 9,1531 |
| CHF | švýcarský frank | 1,3160 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 8,0600 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,010 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 278,75 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7097 |
| PLN | polský zlotý | 4,0055 |
| RON | rumunský lei | 4,3036 |
| TRY | turecká lira | 1,9600 |
| AUD | australský dolar | 1,3614 |
| CAD | kanadský dolar | 1,3291 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,2194 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,7553 |
| SGD | singapurský dolar | 1,7248 |
| KRW | jihokorejský won | 1 512,04 |
| ZAR | jihoafrický rand | 9,1788 |
| CNY | čínský juan | 8,7629 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,4225 |
| IDR | indonéská rupie | 11 857,07 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,1400 |
| PHP | filipínské peso | 57,464 |
| RUB | ruský rubl | 41,2985 |
| THB | thajský baht | 39,524 |
| BRL | brazilský real | 2,2405 |
| MXN | mexické peso | 16,3014 |
| INR | indická rupie | 59,5850 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3155

JPY

japonský jen

110,97

DKK

dánská koruna

7,4521

GBP

britská libra

0,84450

SEK

švédská koruna

9,1531

CHF

švýcarský frank

1,3160

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

8,0600

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,010

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

278,75

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7097

PLN

polský zlotý

4,0055

RON

rumunský lei

4,3036

TRY

turecká lira

1,9600

AUD

australský dolar

1,3614

CAD

kanadský dolar

1,3291

HKD

hongkongský dolar

10,2194

NZD

novozélandský dolar

1,7553

SGD

singapurský dolar

1,7248

KRW

jihokorejský won

1 512,04

ZAR

jihoafrický rand

9,1788

CNY

čínský juan

8,7629

HRK

chorvatská kuna

7,4225

IDR

indonéská rupie

11 857,07

MYR

malajsijský ringgit

4,1400

PHP

filipínské peso

57,464

RUB

ruský rubl

41,2985

THB

thajský baht

39,524

BRL

brazilský real

2,2405

MXN

mexické peso

16,3014

INR

indická rupie

59,5850

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 3.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 326/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 326/13

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 2. listopadu 2010,

kterým se zřizuje Evropské mnohostranné fórum pro elektronickou fakturaci (e-fakturaci)

2010/C 326/07

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Strategie Evropa 2020, jež je stanovená ve sdělení Komise Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný podporující začlenění, nastiňuje vizi evropského sociálně tržního hospodářství pro 21. století, v němž se plně využívají hospodářské a sociální výhody digitální společnosti. |
| --- | --- |

(1)

Strategie Evropa 2020, jež je stanovená ve sdělení Komise Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný podporující začlenění, nastiňuje vizi evropského sociálně tržního hospodářství pro 21. století, v němž se plně využívají hospodářské a sociální výhody digitální společnosti.

| (2) | Jedna z vůdčích iniciativ strategie Evropa 2020, stanovená ve sdělení Komise Digitální agenda pro Evropu (1), připisuje ústřední postavení dosažení jednotného digitálního trhu tím, že se odstraní regulační a technické překážky, jež občanům brání v tom, aby využívali jeho veškerých výhod. |
| --- | --- |

(2)

Jedna z vůdčích iniciativ strategie Evropa 2020, stanovená ve sdělení Komise Digitální agenda pro Evropu (1), připisuje ústřední postavení dosažení jednotného digitálního trhu tím, že se odstraní regulační a technické překážky, jež občanům brání v tom, aby využívali jeho veškerých výhod.

| (3) | Vzhledem k těsné vazbě mezi procesy fakturace a placení představuje vytvoření jednotné oblasti pro platby v eurech (SEPA) odrazový můstek pro vytvoření interoperabilních evropských systémů elektronické fakturace. Tyto systémy mohou být přínosné pro podniky a poskytovatele finančních služeb, neboť dále zefektivňují a automatizují logistické řetězce. |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem k těsné vazbě mezi procesy fakturace a placení představuje vytvoření jednotné oblasti pro platby v eurech (SEPA) odrazový můstek pro vytvoření interoperabilních evropských systémů elektronické fakturace. Tyto systémy mohou být přínosné pro podniky a poskytovatele finančních služeb, neboť dále zefektivňují a automatizují logistické řetězce.

| (4) | Směrnice Rady 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty (2) ukládá členským státům, aby od 1. ledna 2013 uplatňovaly zásadu rovného zacházení mezi zpracováním papírových a elektronických faktur. |
| --- | --- |

(4)

Směrnice Rady 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty (2) ukládá členským státům, aby od 1. ledna 2013 uplatňovaly zásadu rovného zacházení mezi zpracováním papírových a elektronických faktur.

| (5) | Sdělení (3) Komise s názvem Zpřístupnit výhody elektronické fakturace pro Evropu navrhuje vytvoření evropského mnohostranného fóra, jež by bylo Komisi nápomocno při koordinaci opatření na úrovni členských států a při určování opatření na úrovni Unie k usnadnění masového přijetí elektronické fakturace. |
| --- | --- |

(5)

Sdělení (3) Komise s názvem Zpřístupnit výhody elektronické fakturace pro Evropu navrhuje vytvoření evropského mnohostranného fóra, jež by bylo Komisi nápomocno při koordinaci opatření na úrovni členských států a při určování opatření na úrovni Unie k usnadnění masového přijetí elektronické fakturace.

| (6) | Proto je nutné zřídit skupinu odborníků v oblasti elektronické fakturace a vymezit její úkoly a strukturu. |
| --- | --- |

(6)

Proto je nutné zřídit skupinu odborníků v oblasti elektronické fakturace a vymezit její úkoly a strukturu.

| (7) | Hlavním úkolem skupiny bude sledovat zavádění elektronické fakturace a pomáhat rozvíjet trh elektronické fakturace v členských státech. Měl by udržovat kontakty s národními mnohostrannými fóry a věnovat zvláštní pozornost přeshraničním aspektům elektronické fakturace a zavádění elektronické fakturace u malých a středních podniků. |
| --- | --- |

(7)

Hlavním úkolem skupiny bude sledovat zavádění elektronické fakturace a pomáhat rozvíjet trh elektronické fakturace v členských státech. Měl by udržovat kontakty s národními mnohostrannými fóry a věnovat zvláštní pozornost přeshraničním aspektům elektronické fakturace a zavádění elektronické fakturace u malých a středních podniků.

| (8) | Evropské mnohostranné fórum pro elektronickou fakturaci by mělo sestávat z členů národních fór a ze zástupců evropských sdružení uživatelů, Evropského výboru pro normalizaci (CEN), Evropské centrální banky (ECB) a Pracovní skupiny pro ochranu údajů zřízené podle článku 29. |
| --- | --- |

(8)

Evropské mnohostranné fórum pro elektronickou fakturaci by mělo sestávat z členů národních fór a ze zástupců evropských sdružení uživatelů, Evropského výboru pro normalizaci (CEN), Evropské centrální banky (ECB) a Pracovní skupiny pro ochranu údajů zřízené podle článku 29.

| (9) | Měla by být stanovena pravidla poskytování informací členy fóra, aniž budou dotčena bezpečnostní pravidla Komise stanovená v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom. (4) |
| --- | --- |

(9)

Měla by být stanovena pravidla poskytování informací členy fóra, aniž budou dotčena bezpečnostní pravidla Komise stanovená v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom. (4)

| (10) | Osobní údaje by se měly zpracovávat podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů. (5) |
| --- | --- |

(10)

Osobní údaje by se měly zpracovávat podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů. (5)

| (11) | Je třeba stanovit období použitelnosti tohoto rozhodnutí. Komise včas zváží vhodnost jeho prodloužení, |
| --- | --- |

(11)

Je třeba stanovit období použitelnosti tohoto rozhodnutí. Komise včas zváží vhodnost jeho prodloužení,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Předmět

Zřizuje se Evropské mnohostranné fórum pro elektronickou fakturaci (e-fakturaci), dále jen „fórum“.

Článek 2

Úkoly

1.   Úkolem fóra je:

| a) | pomáhat Komisi sledovat vývoj trhu elektronické fakturace a úroveň přijetí elektronické fakturace v odvětvích průmyslu a služeb v členských státech, |
| --- | --- |

a)

pomáhat Komisi sledovat vývoj trhu elektronické fakturace a úroveň přijetí elektronické fakturace v odvětvích průmyslu a služeb v členských státech,

| b) | iniciovat výměnu zkušeností a správné praxe, jež usnadní vznik interoperabilních řešení v elektronické fakturaci, |
| --- | --- |

b)

iniciovat výměnu zkušeností a správné praxe, jež usnadní vznik interoperabilních řešení v elektronické fakturaci,

| c) | poukazovat na problémy, jež vznikají zejména u přeshraničních transakcí, a navrhovat vhodná řešení, |
| --- | --- |

c)

poukazovat na problémy, jež vznikají zejména u přeshraničních transakcí, a navrhovat vhodná řešení,

| d) | podporovat a sledovat práce, jež vedou k přijetí standardního modelu údajů pro elektronickou fakturaci. |
| --- | --- |

d)

podporovat a sledovat práce, jež vedou k přijetí standardního modelu údajů pro elektronickou fakturaci.

2.   Při provádění svých úkolů vezme fórum v úvahu výsledky předchozích činností, existující výsledky práce a řešení v oblasti elektronické fakturace ve veřejném a soukromém sektoru, zejména v souvislosti s právním prostředím, požadavky podniků a technickými normami.

Článek 3

Konzultace

Komise může skupinu konzultovat ohledně jakékoliv záležitosti týkající se:

| a) | ostatních legislativních iniciativ, jež by se měly činit na úrovni Unie k vyřešení přetrvávajících překážek zavedení elektronické fakturace, |
| --- | --- |

a)

ostatních legislativních iniciativ, jež by se měly činit na úrovni Unie k vyřešení přetrvávajících překážek zavedení elektronické fakturace,

| b) | podnikových postupů ve finančním logistickém řetězci, jež by mohly usnadnit zavádění elektronické fakturace, zejména v oblasti plateb a jednotné oblasti pro platby v eurech (SEPA). |
| --- | --- |

b)

podnikových postupů ve finančním logistickém řetězci, jež by mohly usnadnit zavádění elektronické fakturace, zejména v oblasti plateb a jednotné oblasti pro platby v eurech (SEPA).

| c) | národních a evropských opatření na podporu přijetí elektronické fakturace, zejména u malých a středních podniků. |
| --- | --- |

c)

národních a evropských opatření na podporu přijetí elektronické fakturace, zejména u malých a středních podniků.

Článek 4

Složení

Fórum se skládá z 63 členů:

| a) | dvou členů na každé národní mnohostranné fórum, |
| --- | --- |

a)

dvou členů na každé národní mnohostranné fórum,

| b) | šesti členů evropských sdružení zastupujících spotřebitele, malé a střední podniky a velké korporace, |
| --- | --- |

b)

šesti členů evropských sdružení zastupujících spotřebitele, malé a střední podniky a velké korporace,

| c) | po jednom zástupci Evropského výboru pro normalizaci (CEN), Evropské centrální banky (ECB) a Pracovní skupiny pro ochranu údajů zřízené podle článku 29 (6). |
| --- | --- |

c)

po jednom zástupci Evropského výboru pro normalizaci (CEN), Evropské centrální banky (ECB) a Pracovní skupiny pro ochranu údajů zřízené podle článku 29 (6).

Článek 5

Členství – jmenování

1.   Komise jmenuje členy fóra v souladu s těmito zásadami:

| 1) | Členové uvedení v čl. 4 písm. a) se jmenují na návrh členských států. Tito členové jsou jmenováni jako zástupci národních mnohostranných fór. |
| --- | --- |

1)

Členové uvedení v čl. 4 písm. a) se jmenují na návrh členských států. Tito členové jsou jmenováni jako zástupci národních mnohostranných fór.

| 2) | Členové uvedení v čl. 4 písm. b) jsou jmenováni jako zástupci organizací uvedených v čl. 4 písm. b). Útvary Komise zajistí vyvážené zastoupení mezi těmito skupinami zúčastněných stran. |
| --- | --- |

2)

Členové uvedení v čl. 4 písm. b) jsou jmenováni jako zástupci organizací uvedených v čl. 4 písm. b). Útvary Komise zajistí vyvážené zastoupení mezi těmito skupinami zúčastněných stran.

| 3) | Zástupci uvedení v čl. 4 odst. c) jsou jmenováni na základě odpovídajících návrhů CEN, ECB a Pracovní skupiny pro ochranu údajů zřízené podle článku 29. |
| --- | --- |

3)

Zástupci uvedení v čl. 4 odst. c) jsou jmenováni na základě odpovídajících návrhů CEN, ECB a Pracovní skupiny pro ochranu údajů zřízené podle článku 29.

2.   Členové jsou jmenováni na tři roky.

3.   Členové, kteří již nejsou schopni účinně přispívat k práci skupiny, kteří odstoupí nebo nedodrží podmínky uvedené v odstavci 1 tohoto článku nebo v článku 339 Smlouvy, mohou být na zbývající část svého funkčního období nahrazeni.

4.   Jména členů uvedených v článku 4 se zveřejňují v rejstříku skupin odborníků a jiných podobných seskupení Komise.

5.   Osobní údaje se shromažďují, zpracovávají a zveřejňují v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001.

Článek 6

Činnost

1.   Fóru předsedá zástupce Komise.

2.   Zástupce Komise může ad hoc přizvat k práci ve fóru odborníky se zvláštní odborností týkající se určitého předmětu, kteří běžně ve fóru nepracují. Zástupce Komise může navíc udělit status pozorovatele jednotlivcům, organizacím stanoveným v pravidle 8 odst. 3 horizontálních pravidel pro skupiny odborníků a kandidátským zemím.

3.   Členové fóra, jakož i přizvaní odborníci a pozorovatelé musejí dodržovat povinnost profesního tajemství stanovenou Smlouvami a jejich prováděcími pravidly, jakož i bezpečnostní předpisy Komise o ochraně utajovaných skutečností EU stanovené v příloze rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom. Pokud členové tyto povinnosti nedodržují, může Komise přijmout veškerá vhodná opatření.

4.   Zasedání fóra se konají v prostorách Komise. Komise zajišťuje sekretářské služby. Jednání fóra se mohou účastnit další úředníci Komise, kteří mají zájem na projednávaných otázkách.

5.   Fórum přijme případně nezbytný jednací řád na základě vzorového jednacího řádu přijatého Komisí.

6.   Komise zveřejňuje příslušné informace o činnosti fóra jejich umístěním buď v rejstříku nebo na určené internetové stránce dostupné odkazem z rejstříku.

7.   Na konci funkčního období fóra vypracuje Komise zprávu o pokroku dosaženém fórem. Uvedená zpráva se zpřístupní veřejnosti.

Článek 7

Výdaje na zasedání

1.   Účastníkům podílejícím se na činnostech fóra nepřísluší za poskytované služby odměna.

2.   Cestovné a náklady na pobyt vzniklé účastníkům v souvislosti s činností fóra hradí Komise v souladu s předpisy platnými v rámci Komise.

3.   Tyto náklady se nahrazují v mezích disponibilních prostředků, které jsou přiděleny v rámci ročního postupu pro přidělení zdrojů.

Článek 8

Použitelnost

Toto rozhodnutí se použije do dne 31. prosince 2013.

V Bruselu dne 2. listopadu 2010.

Za Komisi

Michel BARNIER

člen Komise

---

(1)  KOM(2010) 45.

1

(2)  Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1.

2

(3)  KOM(2010) 712.

3

(4)  Úř. věst. L 317, 3.12.2001, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

5

(6)  Směrnice 95/46/ES, Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.

6

---

Účetní dvůr

| 3.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 326/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 326/16

---

Zvláštní zpráva č. 8/2010 „Zlepšování dopravní výkonnosti na transevropských železničních osách: Splnily investice EU do železniční infrastruktury svůj účel?“

2010/C 326/08

Evropský účetní dvůr Vás tímto informuje o vydání zvláštní zprávy č. 8/2010 „Zlepšování dopravní výkonnosti na transevropských železničních osách: Splnily investice EU do železniční infrastruktury svůj účel?“.

Zpráva je k dispozici k nahlédnutí či stažení na internetové stránce Účetního dvora http://www.eca.europa.eu

Vytištěnou kopii zprávy a její elektronickou verzi na nosiči CD-ROM lze získat zdarma po zaslání žádosti Účetnímu dvoru na adresu:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Communication and Reports Unit |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel. +352 4398-1 |
| E-mail: euraud@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Communication and Reports Unit

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-mail: euraud@eca.europa.eu

nebo vyplněním elektronické objednávky přes EU-Bookshop.

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 3.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 326/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 326/17

---

Aktualizace seznamu hraničních přechodů podle čl. 2 odst. 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (Úř. věst. C 316, 28.12.2007, s. 1; Úř. věst. C 134, 31.5.2008, s. 16; Úř. věst. C 177, 12.7.2008, s. 9; Úř. věst. C 200, 6.8.2008, s. 10; Úř. věst. C 331, 31.12.2008, s. 13; Úř. věst. C 3, 8.1.2009, s. 10; Úř. věst. C 37, 14.2.2009, s. 10; Úř. věst. C 64, 19.3.2009, s. 20; Úř. věst. C 99, 30.4.2009, s. 7; Úř. věst. C 229, 23.9.2009, s. 28; Úř. věst. C 263, 5.11.2009, s. 22; Úř. věst. C 298, 8.12.2009, s. 17; Úř. věst. C 74, 24.3.2010, s. 13)

2010/C 326/09

Zveřejnění seznamu hraničních přechodů podle čl. 2 odst. 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 ze dne 15. března 2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex), vychází z informací sdělených členskými státy Komisi v souladu s článkem 34 Schengenského hraničního kodexu.

Kromě zveřejnění v Úředním věstníku jsou na internetové stránce generálního ředitelství pro vnitřní věci dostupné pravidelné aktualizace.

FRANCIE

Nahrazení informací zveřejněných v Úř. věst. C 37, 14.2.2009 a v Úř. věst. C 99, 30.4.2009.

Vzdušné hranice

Nový hraniční přechod:

Brive-Souillac

FINSKO

Nahrazení informací zveřejněných v Úř. věst. C 247, 13.10.2006

Pozemní hranice (Finsko–Rusko)

| 1) | Haapovaara (*) |
| --- | --- |

1)

Haapovaara (*)

| 2) | Imatra |
| --- | --- |

2)

Imatra

| 3) | Inari (*) |
| --- | --- |

3)

Inari (*)

| 4) | Karikangas (*) |
| --- | --- |

4)

Karikangas (*)

| 5) | Karttimo (*) |
| --- | --- |

5)

Karttimo (*)

| 6) | Kivipuro (*) |
| --- | --- |

6)

Kivipuro (*)

| 7) | Kokkojärvi (*) |
| --- | --- |

7)

Kokkojärvi (*)

| 8) | Kurvinen (*) |
| --- | --- |

8)

Kurvinen (*)

| 9) | Kuusamo |
| --- | --- |

9)

Kuusamo

| 10) | Leminaho (*) |
| --- | --- |

10)

Leminaho (*)

| 11) | Niirala (*) |
| --- | --- |

11)

Niirala (*)

| 12) | Nuijamaa |
| --- | --- |

12)

Nuijamaa

| 13) | Onkamo (*) |
| --- | --- |

13)

Onkamo (*)

| 14) | Parikkala (*) |
| --- | --- |

14)

Parikkala (*)

| 15) | Puitsi (*) |
| --- | --- |

15)

Puitsi (*)

| 16) | Raja-Jooseppi |
| --- | --- |

16)

Raja-Jooseppi

| 17) | Rajakangas (*) |
| --- | --- |

17)

Rajakangas (*)

| 18) | Ruhovaara (*) |
| --- | --- |

18)

Ruhovaara (*)

| 19) | Salla |
| --- | --- |

19)

Salla

| 20) | Uukuniemi (*) |
| --- | --- |

20)

Uukuniemi (*)

| 21) | Vaalimaa |
| --- | --- |

21)

Vaalimaa

| 22) | Vainikkala (dráha) |
| --- | --- |

22)

Vainikkala (dráha)

| 23) | Valkeavaara (*) |
| --- | --- |

23)

Valkeavaara (*)

| 24) | Vartius |
| --- | --- |

24)

Vartius

| 25) | Virtaniemi (*) |
| --- | --- |

25)

Virtaniemi (*)

Vysvětlivky:

Hraniční přechody se řídí dohodami mezi vládou Finské republiky a vládou Ruské federace o společných hraničních přechodech (dohoda z Helsinek z 11. března 1994). Přechody, u nichž je hvězdička, se využívají omezeně podle dohody a ponechávají se v provozu podle aktuální potřeby. Provoz se týká téměř výhradně přepravy dřeva. Většina hraničních přechodů je většinou uzavřena.

Letiště

| 1) | Enontekiö |
| --- | --- |

1)

Enontekiö

| 2) | Helsinki – Hernesaari (výhradně pro helikoptérovou dopravu) |
| --- | --- |

2)

Helsinki – Hernesaari (výhradně pro helikoptérovou dopravu)

| 3) | Helsinki – Malmi |
| --- | --- |

3)

Helsinki – Malmi

| 4) | Helsinki – Vantaa |
| --- | --- |

4)

Helsinki – Vantaa

| 5) | Ivalo |
| --- | --- |

5)

Ivalo

| 6) | Joensuu |
| --- | --- |

6)

Joensuu

| 7) | Jyväskylä |
| --- | --- |

7)

Jyväskylä

| 8) | Kajaani |
| --- | --- |

8)

Kajaani

| 9) | Kemi – Tornio |
| --- | --- |

9)

Kemi – Tornio

| 10) | Kittilä |
| --- | --- |

10)

Kittilä

| 11) | Kruunupyy |
| --- | --- |

11)

Kruunupyy

| 12) | Kuopio |
| --- | --- |

12)

Kuopio

| 13) | Kuusamo |
| --- | --- |

13)

Kuusamo

| 14) | Lappeenranta |
| --- | --- |

14)

Lappeenranta

| 15) | Maarianhamina |
| --- | --- |

15)

Maarianhamina

| 16) | Mikkeli |
| --- | --- |

16)

Mikkeli

| 17) | Oulu |
| --- | --- |

17)

Oulu

| 18) | Pori |
| --- | --- |

18)

Pori

| 19) | Rovaniemi |
| --- | --- |

19)

Rovaniemi

| 20) | Savonlinna |
| --- | --- |

20)

Savonlinna

| 21) | Seinäjoki |
| --- | --- |

21)

Seinäjoki

| 22) | Tampere – Pirkkala |
| --- | --- |

22)

Tampere – Pirkkala

| 23) | Turku |
| --- | --- |

23)

Turku

| 24) | Vaasa |
| --- | --- |

24)

Vaasa

| 25) | Varkaus |
| --- | --- |

25)

Varkaus

Námořní hranice

Přístavní hraniční přechody pro obchodní a rybářská plavidla

| 1) | Eckerö |
| --- | --- |

1)

Eckerö

| 2) | Färjsundet |
| --- | --- |

2)

Färjsundet

| 3) | Förby |
| --- | --- |

3)

Förby

| 4) | Hamina |
| --- | --- |

4)

Hamina

| 5) | Hanko (také pro rekreační plavidla) |
| --- | --- |

5)

Hanko (také pro rekreační plavidla)

| 6) | Haukipudas |
| --- | --- |

6)

Haukipudas

| 7) | Helsinky |
| --- | --- |

7)

Helsinky

| 8) | Inkoo |
| --- | --- |

8)

Inkoo

| 9) | Kalajoki |
| --- | --- |

9)

Kalajoki

| 10) | Kaskinen |
| --- | --- |

10)

Kaskinen

| 11) | Kemi |
| --- | --- |

11)

Kemi

| 12) | Kemiö |
| --- | --- |

12)

Kemiö

| 13) | Kirkkonummi |
| --- | --- |

13)

Kirkkonummi

| 14) | Kokkola |
| --- | --- |

14)

Kokkola

| 15) | Kotka |
| --- | --- |

15)

Kotka

| 16) | Kristiinankaupunki |
| --- | --- |

16)

Kristiinankaupunki

| 17) | Lappeenranta |
| --- | --- |

17)

Lappeenranta

| 18) | Loviisa |
| --- | --- |

18)

Loviisa

| 19) | Långnäs |
| --- | --- |

19)

Långnäs

| 20) | Maarianhamina (také pro rekreační plavidla) |
| --- | --- |

20)

Maarianhamina (také pro rekreační plavidla)

| 21) | Merikarvia |
| --- | --- |

21)

Merikarvia

| 22) | Naantali |
| --- | --- |

22)

Naantali

| 23) | Nuijamaa (také pro rekreační plavidla) |
| --- | --- |

23)

Nuijamaa (také pro rekreační plavidla)

| 24) | Olkiluoto |
| --- | --- |

24)

Olkiluoto

| 25) | Oulu |
| --- | --- |

25)

Oulu

| 26) | Parainen |
| --- | --- |

26)

Parainen

| 27) | Pernaja |
| --- | --- |

27)

Pernaja

| 28) | Pietarsaari |
| --- | --- |

28)

Pietarsaari

| 29) | Pohja |
| --- | --- |

29)

Pohja

| 30) | Pori |
| --- | --- |

30)

Pori

| 31) | Porvoo |
| --- | --- |

31)

Porvoo

| 32) | Raahe |
| --- | --- |

32)

Raahe

| 33) | Rauma |
| --- | --- |

33)

Rauma

| 34) | Salo |
| --- | --- |

34)

Salo

| 35) | Sipoo |
| --- | --- |

35)

Sipoo

| 36) | Taalintehdas |
| --- | --- |

36)

Taalintehdas

| 37) | Tammisaari |
| --- | --- |

37)

Tammisaari

| 38) | Tornio |
| --- | --- |

38)

Tornio

| 39) | Turku |
| --- | --- |

39)

Turku

| 40) | Uusikaupunki |
| --- | --- |

40)

Uusikaupunki

| 41) | Vaasa |
| --- | --- |

41)

Vaasa

Stanice pobřežní hlídky sloužící jako hraniční přechody pro rekreační plavidla:

| 1) | Haapasaari |
| --- | --- |

1)

Haapasaari

| 2) | Hanko |
| --- | --- |

2)

Hanko

| 3) | Maarianhamina |
| --- | --- |

3)

Maarianhamina

| 4) | Nuijamaan satama |
| --- | --- |

4)

Nuijamaan satama

| 5) | Santio |
| --- | --- |

5)

Santio

| 6) | Suomenlinna |
| --- | --- |

6)

Suomenlinna

Stanice pobřežní hlídky sloužící jako hraniční přechody pro hydroplány:

| 1) | Hanko |
| --- | --- |

1)

Hanko

| 2) | Kotka |
| --- | --- |

2)

Kotka

| 3) | Maarianhamina |
| --- | --- |

3)

Maarianhamina

| 4) | Porkkala |
| --- | --- |

4)

Porkkala

| 5) | Suomenlinna |
| --- | --- |

5)

Suomenlinna

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 3.12.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 326/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 326/21

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 326/10

| 1. | Komise dne 29. listopadu 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik GDF Suez SA („GDF Suez“, Francie) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nabytím 70 % jeho akcií výhradní kontrolu nad podnikem International Power plc („International Power“, Anglie a Wales). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 29. listopadu 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik GDF Suez SA („GDF Suez“, Francie) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nabytím 70 % jeho akcií výhradní kontrolu nad podnikem International Power plc („International Power“, Anglie a Wales).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | Podnik GDF Suez působí v rámci celého energetického řetězce (v oblasti elektrické energie a zemního plynu) a věnuje se mimo jiné a) nákupu a produkci zemního plynu a elektrické energie a obchodu s nimi; b) dopravě, distribuci a správě a rozvoji hlavní plynové infrastruktury; c) navrhování služeb v oblasti energetiky a životního prostředí a obchodu s nimi, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

Podnik GDF Suez působí v rámci celého energetického řetězce (v oblasti elektrické energie a zemního plynu) a věnuje se mimo jiné a) nákupu a produkci zemního plynu a elektrické energie a obchodu s nimi; b) dopravě, distribuci a správě a rozvoji hlavní plynové infrastruktury; c) navrhování služeb v oblasti energetiky a životního prostředí a obchodu s nimi,

| — | Podnik International Power působí na mezinárodní úrovni – v Severní Americe, Evropě, na Středním východě, v Austrálii a Asii. Jedná se o provozovatele zařízení pro výrobu elektrické energie. Podnik International Power rozvíjí, vlastní a provozuje přibližně 50 elektráren ve 21 zemích, jejichž hrubý výkon dosahuje přibližně 32 000 MW. |
| --- | --- |

—

Podnik International Power působí na mezinárodní úrovni – v Severní Americe, Evropě, na Středním východě, v Austrálii a Asii. Jedná se o provozovatele zařízení pro výrobu elektrické energie. Podnik International Power rozvíjí, vlastní a provozuje přibližně 50 elektráren ve 21 zemích, jejichž hrubý výkon dosahuje přibližně 32 000 MW.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

---