# Eiropas Savienības C 325/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.325.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 325 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 2. decembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.325.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 325

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 2. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2010/C 325/01 | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par kultūras darba plānu 2011.–2014. gadam | 1 |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 325/02 | Eiropas Centrālās bankas noteiktā procentu likme tās refinansēšanas operācijām: 1,00 % 2010. gada 1. decembris – Euro maiņas kurss | 10 |
| 2010/C 325/03 | Komisijas paziņojums par pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm 27 dalībvalstīm, ko piemēro no 2010. gada 1. decembra (Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2008 (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.)) | 11 |
| | INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU |
| | EBTA Uzraudzības iestāde |
| 2010/C 325/04 | Uzaicinājums iesniegt piezīmes par valsts atbalstu saistībā ar konkrētu ēku pārdošanu militārās nometnes Haslemoen Leir iekšteritorijā saskaņā ar Nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu | 12 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2010/C 325/01

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par kultūras darba plānu 2011.–2014. gadam

1

Eiropas Komisija

2010/C 325/02

Eiropas Centrālās bankas noteiktā procentu likme tās refinansēšanas operācijām: 1,00 % 2010. gada 1. decembris – Euro maiņas kurss

10

2010/C 325/03

Komisijas paziņojums par pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm 27 dalībvalstīm, ko piemēro no 2010. gada 1. decembra (Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2008 (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.))

11

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

2010/C 325/04

Uzaicinājums iesniegt piezīmes par valsts atbalstu saistībā ar konkrētu ēku pārdošanu militārās nometnes Haslemoen Leir iekšteritorijā saskaņā ar Nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu

Haslemoen Leir

12

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | JURIDISKAS PROCEDŪRAS |
| | EBTA Tiesa |
| 2010/C 325/05 | Héraðsdómur Reykjavíkur2010. gada 26. marta lūgums EBTA Tiesai sniegt konsultatīvu atzinumu lietā Þór Kolbeinsson pret Īslandes valsti (Lieta E-2/10) | 21 |
| 2010/C 325/06 | Fürstliches Obergericht2010. gada 19. maija lūgums EBTA Tiesai sniegt konsultatīvu atzinumu lietā Dr. Joachim Kottke pret Präsidial Anstalt un Sweetlye Stiftung (Lieta E-5/10) | 22 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 325/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6029 – Danish Crown/D&S Fleisch) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 23 |
| 2010/C 325/08 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6054 – First Reserve Corporation/Blackstone/PBF Energy) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 24 |
| 2010/C 325/09 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6052 – London & Continental Railways/Lend Lease Europe/Stratford City Business District) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 25 |

V   Atzinumi

JURIDISKAS PROCEDŪRAS

EBTA Tiesa

2010/C 325/05

Héraðsdómur Reykjavíkur2010. gada 26. marta lūgums EBTA Tiesai sniegt konsultatīvu atzinumu lietā Þór Kolbeinsson pret Īslandes valsti (Lieta E-2/10)

Héraðsdómur Reykjavíkur

Þór Kolbeinsson

Īslandes valsti

21

2010/C 325/06

Fürstliches Obergericht2010. gada 19. maija lūgums EBTA Tiesai sniegt konsultatīvu atzinumu lietā Dr. Joachim Kottke pret Präsidial Anstalt un Sweetlye Stiftung (Lieta E-5/10)

Fürstliches Obergericht

Dr. Joachim Kottke

Präsidial Anstalt

Sweetlye Stiftung

22

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2010/C 325/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6029 – Danish Crown/D&S Fleisch) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Danish Crown/D&S Fleisch

1

23

2010/C 325/08

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6054 – First Reserve Corporation/Blackstone/PBF Energy) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

First Reserve Corporation/Blackstone/PBF Energy

1

24

2010/C 325/09

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6052 – London & Continental Railways/Lend Lease Europe/Stratford City Business District) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

London & Continental Railways/Lend Lease Europe/Stratford City Business District

1

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 2.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/1

---

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par kultūras darba plānu 2011.–2014. gadam

2010/C 325/01

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN PADOMĒ SANĀKUŠIE DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

| 1. | Atgādinot Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. pantā Eiropas Savienībai izvirzītos kultūras jomas mērķus; |
| --- | --- |

1.

Atgādinot Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. pantā Eiropas Savienībai izvirzītos kultūras jomas mērķus;

| 2. | Atgādinot Padomes Rezolūciju (2007. gada 16. novembris) par Eiropas kultūras plānu (European Agenda for Culture) (1) un tajā nospraustos stratēģiskos mērķus, proti, – veicināt kultūru daudzveidību un kultūru dialogu, saskaņā ar Lisabonas stratēģiju izaugsmei, nodarbinātībai, jauninājumiem un konkurētspējai veicināt kultūru kā jaunrades katalizatoru un stimulēt kultūru kā būtisku Savienības starptautisko attiecību elementu; |
| --- | --- |

2.

Atgādinot Padomes Rezolūciju (2007. gada 16. novembris) par Eiropas kultūras plānu (European Agenda for Culture) (1) un tajā nospraustos stratēģiskos mērķus, proti, – veicināt kultūru daudzveidību un kultūru dialogu, saskaņā ar Lisabonas stratēģiju izaugsmei, nodarbinātībai, jauninājumiem un konkurētspējai veicināt kultūru kā jaunrades katalizatoru un stimulēt kultūru kā būtisku Savienības starptautisko attiecību elementu;

| 3. | Ņemot vērā Komisijas 2010. gada 19. jūlija ziņojumu par Eiropas darba kārtības kultūrai īstenošanu (2) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (3); |
| --- | --- |

3.

Ņemot vērā Komisijas 2010. gada 19. jūlija ziņojumu par Eiropas darba kārtības kultūrai īstenošanu (2) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (3);

| 4. | Pārliecībā, ka kultūra var palīdzēt sasniegt mērķus, kas ir noteikti Eiropa 2020 – Eiropas nodarbinātības un gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes stratēģijā (4); |
| --- | --- |

4.

Pārliecībā, ka kultūra var palīdzēt sasniegt mērķus, kas ir noteikti Eiropa 2020 – Eiropas nodarbinātības un gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes stratēģijā (4);

| 5. | Uzskatot, ka Padomes kultūras darba plāns 2008.–2010. gadam, īpaši pateicoties atvērtajai koordinācijas metodei (open method of coordination – OMC), bija svarīgs dalībvalstu sadarbības jauns posms kultūras jomā, un tas deva iespēju kultūras jomā uzlabot Eiropas darbības saskaņotību un atpazīstamību, vienlaikus uzsverot kultūras horizontālo nozīmi; |
| --- | --- |

5.

Uzskatot, ka Padomes kultūras darba plāns 2008.–2010. gadam, īpaši pateicoties atvērtajai koordinācijas metodei (open method of coordination – OMC), bija svarīgs dalībvalstu sadarbības jauns posms kultūras jomā, un tas deva iespēju kultūras jomā uzlabot Eiropas darbības saskaņotību un atpazīstamību, vienlaikus uzsverot kultūras horizontālo nozīmi;

| 6. | Pieņemot zināšanai rezultātus, kas gūti saistībā ar Padomes kultūras darba plānu 2008.–2010. gadam, un paužot gandarījumu par paraugprakses apzināšanu un apmaiņu, ko īstenoja dalībvalstu izveidotās darba grupas, un par to izstrādātajiem ieteikumiem; |
| --- | --- |

6.

Pieņemot zināšanai rezultātus, kas gūti saistībā ar Padomes kultūras darba plānu 2008.–2010. gadam, un paužot gandarījumu par paraugprakses apzināšanu un apmaiņu, ko īstenoja dalībvalstu izveidotās darba grupas, un par to izstrādātajiem ieteikumiem;

| 7. | Uzskatot, ka I pielikumā iekļautajam darba plānam jābalstās uz jau paveikto un minētajiem ieteikumiem un tam jāaptver 4 gadu laikposms, veicot starpposma izvērtējumu, |
| --- | --- |

7.

Uzskatot, ka I pielikumā iekļautajam darba plānam jābalstās uz jau paveikto un minētajiem ieteikumiem un tam jāaptver 4 gadu laikposms, veicot starpposma izvērtējumu,

VIENOJAS

| — | ievērojot subsidiaritātes principu, pieņemt I pielikumā pievienoto darba plānu 2011.–2014. gadam un II pielikumā izklāstītos dalībvalstu darba grupu izveides un darbības principus, |
| --- | --- |

—

ievērojot subsidiaritātes principu, pieņemt I pielikumā pievienoto darba plānu 2011.–2014. gadam un II pielikumā izklāstītos dalībvalstu darba grupu izveides un darbības principus,

| — | pamatojoties uz I un II pielikumā definētajiem principiem un pilnvarām, izveidot darba grupas ar dalībvalstu norīkotiem speciālistiem un pārraudzīt to darbu, |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz I un II pielikumā definētajiem principiem un pilnvarām, izveidot darba grupas ar dalībvalstu norīkotiem speciālistiem un pārraudzīt to darbu,

| — | īstenot I pielikumā norādītās darba plāna prioritātes:
  —   A prioritāte: kultūru daudzveidība, kultūru dialogs un pieejama un atvērta kultūra,
  —   B prioritāte: kultūras un jaunrades nozares,
  —   C prioritāte: kompetences un mobilitāte,
  —   D prioritāte: kultūras mantojums, arī kolekciju mobilitāte,
  —   E prioritāte: kultūra ārējās attiecībās,
  —   F prioritāte: kultūras statistika. |
| --- | --- |

—

īstenot I pielikumā norādītās darba plāna prioritātes:

—   A prioritāte: kultūru daudzveidība, kultūru dialogs un pieejama un atvērta kultūra,

—   B prioritāte: kultūras un jaunrades nozares,

—   C prioritāte: kompetences un mobilitāte,

—   D prioritāte: kultūras mantojums, arī kolekciju mobilitāte,

—   E prioritāte: kultūra ārējās attiecībās,

—   F prioritāte: kultūras statistika.

It īpaši darba grupas strādās minētajās prioritārajās jomās, lai iegūtu konkrētus un izmantojamus rezultātus,

AICINA KOMISIJU UN DALĪBVALSTIS

| — | regulāri apspriesties ar iesaistītajiem dalībniekiem un viņus informēt par darba norisi, darba grupu ieteikumu īstenošanu un gūtiem rezultātiem, lai nodrošinātu darbību piemērotību un redzamību, |
| --- | --- |

—

regulāri apspriesties ar iesaistītajiem dalībniekiem un viņus informēt par darba norisi, darba grupu ieteikumu īstenošanu un gūtiem rezultātiem, lai nodrošinātu darbību piemērotību un redzamību,

| — | veikt darba plāna īstenošanas starpposma izvērtējumu, lai vajadzības gadījumā to pielāgotu vai pārorientētu, ņemot vērā gūtos rezultātus un politikas norises Savienībā, |
| --- | --- |

—

veikt darba plāna īstenošanas starpposma izvērtējumu, lai vajadzības gadījumā to pielāgotu vai pārorientētu, ņemot vērā gūtos rezultātus un politikas norises Savienībā,

AICINA KOMISIJU UN PADOMES PREZIDENTVALSTIS

| — | izmantot ierosmes, kas attiecas uz citām Komisijas un/vai Padomes darbības jomām un kurām ir ietekme uz kultūru, |
| --- | --- |

—

izmantot ierosmes, kas attiecas uz citām Komisijas un/vai Padomes darbības jomām un kurām ir ietekme uz kultūru,

AICINA PADOMES PREZIDENTVALSTIS

| — | saistībā ar prezidentvalstu trijotni to programmas izstrādē ņemt vērā darba plāna prioritātes, atskaitīties par programmas īstenošanu un lietderīgi izmantot minētā plāna saistībā gūtos rezultātus, |
| --- | --- |

—

saistībā ar prezidentvalstu trijotni to programmas izstrādē ņemt vērā darba plāna prioritātes, atskaitīties par programmas īstenošanu un lietderīgi izmantot minētā plāna saistībā gūtos rezultātus,

| — | apsvērt lietderīgumu organizēt






  — | kultūras ministriju augstu amatpersonu sanāksmes, lai pārrunātu un analizētu darba plāna izpildē gūtos rezultātus, |
| --- | --- | --- |

—

apsvērt lietderīgumu organizēt

—

kultūras ministriju augstu amatpersonu sanāksmes, lai pārrunātu un analizētu darba plāna izpildē gūtos rezultātus,

| — | kopīgu neoficiālu sanāksmi, kurā piedalās kultūras ministriju augstas amatpersonas un ārlietu ministriju augstas amatpersonas, kas ir atbildīgas par kultūru, lai izstrādātu stratēģisku pieeju kultūrai saistībā ar ārējām attiecībām un stiprinātu sadarbību minētajā jomā, |
| --- | --- |

—

kopīgu neoficiālu sanāksmi, kurā piedalās kultūras ministriju augstas amatpersonas un ārlietu ministriju augstas amatpersonas, kas ir atbildīgas par kultūru, lai izstrādātu stratēģisku pieeju kultūrai saistībā ar ārējām attiecībām un stiprinātu sadarbību minētajā jomā,

| — | paredzēt iespēju saistībā ar darba plāna īstenošanu rīkot sanāksmes, kurās piedalās kultūras ministriju augstas amatpersonas un citu nozaru augstas amatpersonas, |
| --- | --- |

—

paredzēt iespēju saistībā ar darba plāna īstenošanu rīkot sanāksmes, kurās piedalās kultūras ministriju augstas amatpersonas un citu nozaru augstas amatpersonas,

AICINA KOMISIJU

| — | no vienas puses, regulāri informēt dalībvalstis par darbu, ko veic pilsoniskās sabiedrības strukturēta dialoga platformas, un, no otras puses, informēt minētās platformas par darba grupu paveikto, |
| --- | --- |

—

no vienas puses, regulāri informēt dalībvalstis par darbu, ko veic pilsoniskās sabiedrības strukturēta dialoga platformas, un, no otras puses, informēt minētās platformas par darba grupu paveikto,

| — | rīkot gada sanāksmes ar kandidātvalstīm, Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstīm un citām kultūras programmā iesaistītām valstīm, lai tās informētu par darbu, kas veikts saistībā ar darba plānu, un lai dotu iespēju rīkot pārrunas ar dalībvalstīm, darba grupu priekšsēdētājiem un Komisiju, |
| --- | --- |

—

rīkot gada sanāksmes ar kandidātvalstīm, Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstīm un citām kultūras programmā iesaistītām valstīm, lai tās informētu par darbu, kas veikts saistībā ar darba plānu, un lai dotu iespēju rīkot pārrunas ar dalībvalstīm, darba grupu priekšsēdētājiem un Komisiju,

| — | līdz 2014. gada pirmā pusgada beigām pieņemt noslēguma ziņojumu par darba plāna īstenošanu un rezultātiem, balstoties uz dalībvalstu brīvprātīgiem ieguldījumiem. Pamatojoties uz minēto ziņojumu, 2014. gada otrajā pusgadā izstrādās jaunu darba plānu, |
| --- | --- |

—

līdz 2014. gada pirmā pusgada beigām pieņemt noslēguma ziņojumu par darba plāna īstenošanu un rezultātiem, balstoties uz dalībvalstu brīvprātīgiem ieguldījumiem. Pamatojoties uz minēto ziņojumu, 2014. gada otrajā pusgadā izstrādās jaunu darba plānu,

PAUŽ GANDARĪJUMU

par Komisijas ieceri atbalstīt dalībvalstu darbības, lai īstenotu I pielikumā izklāstīto darba plānu.

---

(1)  OV C 287, 29.11.2007., 1. lpp.

(2)  COM(2010) 390 galīgā redakcija.

(3)  SEC(2010) 904.

(4)  Eiropadomes 2010. gada 17. jūnija secinājumi (dok. EUCO 13/1/10 REV 1).

---

I PIELIKUMS

A prioritāte:   Kultūru daudzveidība, kultūru dialogs un pieejama un atvērta kultūra

Eiropas kultūras plāns – Kultūru daudzveidības un kultūru dialoga veicināšana (1. stratēģiskais mērķis)

Eiropa 2020 – iekļaujoša izaugsme (3. prioritāte)

| Darbības veicējs | Tematiskās jomas | Darba līdzekļi un metodes | Gaidāmie rezultāti un orientējošs grafiks |
| --- | --- | --- | --- |
| Dalībvalstis: | 1. tematiskā joma: | Mākslas un kultūras iestāžu loma, lai veicinātu |

Darbības veicējs

Tematiskās jomas

Darba līdzekļi un metodes

Gaidāmie rezultāti un orientējošs grafiks

Dalībvalstis:

1. tematiskā joma:

Mākslas un kultūras iestāžu loma, lai veicinātu

Dalībvalstu speciālistu darba grupa (OMC) (1).

| i) | labāku piekļuvi kultūrai un plašāku līdzdalību; |
| --- | --- |

i)

labāku piekļuvi kultūrai un plašāku līdzdalību;

Speciālisti izskatīs mākslas un kultūras iestāžu īstenoto politiku un paraugpraksi, lai veicinātu labāku piekļuvi kultūrai un plašāku līdzdalību, ieskaitot visneaizsargātākās grupas un nabadzīgas un sociāli atstumtas personas (2).

2011.–2012.

Sniegt politikas norādījumus un paraugprakses rokasgrāmatu, kas paredzēti mākslas un kultūras iestādēm.

| ii) | kultūru daudzveidību un kultūru dialogu. |
| --- | --- |

ii)

kultūru daudzveidību un kultūru dialogu.

Speciālisti apzinās politiku un paraugpraksi attiecībā uz jaunradi mākslas un kultūras iestādēs, vietās, kas ir paredzētas, lai sekmētu apmaiņu starp kultūrām un sociālām grupām, īpaši uzsverot kopīgā kultūras mantojuma daudzveidību un sekmējot izglītību mākslas un kultūras jomā un zināšanas par dažādām kultūrām.

2012.–2013.

Noteikt politiku un paraugprakses piemērus, kas paredzēti mākslas un kultūras iestādēm.

Dalībvalstis:

| 2. tematiskā joma: | Attīstīt pamatprasmi – kultūras izpratne un izpausme (3). |
| --- | --- |

2. tematiskā joma:

Attīstīt pamatprasmi – kultūras izpratne un izpausme (3).

Dalībvalstu speciālistu darba grupa (OMC) (1).

Speciālisti (4) apzinās paraugpraksi, kas jāīsteno, lai attīstītu minēto pamatprasmi un to iekļautu izglītības politikā, balstoties uz zināšanām un attieksmi, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra ieteikumā par pamatprasmēm mūžizglītībā (5).

2013.–2014.

Paraugprakses rokasgrāmata, kas paredzēta valsts un Eiropas līmeņa kultūras un izglītības iestādēm.

Komisija:

Veicināt pilsētu atvērtību kultūru daudzveidībai.

Komisija apzinās paraugpraksi un veidus, lai veicinātu pilsētu atvērtību kultūru daudzveidībai, balstoties uz rezultātiem, kas gūti saistībā ar ES līdzfinansētiem projektiem par daudzveidību pilsētās (6).

No 2011. gada.

Paraugprakses apkopošana.

Komisija:

Valodu daudzveidības veicināšana.

Izpētīt subtitru lietojuma potenciālu, lai sekmētu svešvalodu apguvi. Izpētes mērķis ir izvērtēt to, kā un cik lielā mērā subtitru izmantošana sekmē un atvieglo svešvalodu apguvi un uzlabo svešvalodu zināšanas, tādējādi dodot iespēju veidoties labvēlīgākai valodu videi, īpaši uzsverot kultūras dimensijas nozīmi.

Nobeiguma ziņojums ir paredzēts 2011. gada otrajā trimestrī.

B prioritāte:   Kultūras un jaunrades nozares

Eiropas kultūras plāns – Veicināt kultūru kā jaunrades katalizatoru (2. stratēģiskais mērķis)

Eiropa 2020 – gudra un ilgtspējīga izaugsme (1. un 2. prioritāte)

| Darbības veicējs | Tematiskās jomas | Darba līdzekļi un metodes | Gaidāmie rezultāti un orientējošs grafiks |
| --- | --- | --- | --- |
| Dalībvalstis: | 1. tematiskā joma: | Stratēģiski izmantot Savienības atbalsta programmas, arī struktūrfondus, lai stimulētu kultūras devumu vietējā un reģionālajā attīstībā, kā arī kultūras un jaunrades nozaru ietekmi uz ekonomiku plašā nozīmē. |

Darbības veicējs

Tematiskās jomas

Darba līdzekļi un metodes

Gaidāmie rezultāti un orientējošs grafiks

Dalībvalstis:

1. tematiskā joma:

Stratēģiski izmantot Savienības atbalsta programmas, arī struktūrfondus, lai stimulētu kultūras devumu vietējā un reģionālajā attīstībā, kā arī kultūras un jaunrades nozaru ietekmi uz ekonomiku plašā nozīmē.

Dalībvalstu speciālistu darba grupa (OMC) (7).

Pamatojoties uz Padomes 2010. gada 10. maija secinājumiem (8) un analīzi par kultūras devumu vietējā un reģionālā attīstībā, speciālisti apzinās, salīdzinās un piedāvās paraugpraksi šajā jomā, kas paredzēta it īpaši kultūras un jaunrades nozaru darbiniekiem.

Speciālisti izskatīs arī kultūras un jaunrades nozaru ietekmi uz ekonomiku plašā nozīmē, īpaši saistībā ar inovācijām, un iespēju šādā nolūkā labāk izmantot Savienības atbalsta programmas.

2011.

Politikas norādījumi.

Apsvērt Eiropas mēroga iniciatīvu, ko īsteno Komisija un dalībvalstis, lai sekmētu kultūras iekļaušanu reģionālās un vietējās attīstības politikā un atbalstītu saprātīgas un pamatotas specializācijas stratēģijas.

Dalībvalstis:

| 2. tematiskā joma: | Kultūras un jaunrades nozaru eksporta un starptautiskās dimensijas veicināšanas stratēģijas. |
| --- | --- |

2. tematiskā joma:

Kultūras un jaunrades nozaru eksporta un starptautiskās dimensijas veicināšanas stratēģijas.

Dalībvalstu speciālistu darba grupa (OMC) (7).

Speciālisti apzinās paraugpraksi, lai veicinātu kultūras un jaunrades nozaru starptautisko dimensiju un eksportu.

2012.–2013.

Paraugprakses rokasgrāmata.

Dalībvalstis:

| 3. tematiskā joma: | Kultūras un jaunrades nozares MVU finanšu pārvaldības paraugprakse. |
| --- | --- |

3. tematiskā joma:

Kultūras un jaunrades nozares MVU finanšu pārvaldības paraugprakse.

Dalībvalstu speciālistu darba grupa (OMC) (7).

Speciālisti izstrādās kultūras un jaunrades nozaru finansējuma nodrošinātājiem un šāda finansējuma izmantotājiem paredzētu rokasgrāmatu, pamatojoties uz esošo finansēšanas mehānismu un nodokļu pasākumu analīzi, kas veikta divos Komisijas pasūtītos pētījumos (9). Minētajā darbā ņems vērā citas darbības, kas Eiropas līmenī ir sāktas šajā jomā, kā tas ir paziņots Komisijas Zaļajā grāmatā “Kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošana” (10).

2013.–2014.

Paraugprakses rokasgrāmata ar konkrētiem piemēriem.

Komisija:

Turpmāki pasākumi saistībā ar Zaļo grāmatu “Kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošana”.

Komisija izskatīs publiskās apspriešanas rezultātus un līdz 2010. gada beigām publicēs saņemto atbilžu analīzi, lai 2011. gada pirmajā pusgadā iesniegtu ierosmi par kultūras un jaunrades nozaru veicināšanu un atbalstu.

No 2011. gada.

Komisija:

Jaunrades nozaru Eiropas apvienības izveide.

Komisija, balstoties uz dienestu, tostarp Uzņēmējdarbības ĢD, ciešu sadarbību, izveidos jaunrades nozaru Eiropas apvienību.

No 2011. gada.

Komisija:

Veicināt kultūras tūrismu kā noturīgas sociālās un ekonomiskās attīstības dzinējspēku.

Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par jaunām Eiropas tūrisma nozares politiskām pamatnostādnēm (11) Komisija nodrošinās dienestu, tostarp Uzņēmējdarbības ĢD, ciešu sadarbību, lai sekmētu kultūras tūrisma un ar to saistīto nozaru attīstību un lai apzinātu paraugpraksi attiecībā uz noturīgu kultūras tūrisma pārvaldību, tostarp materiāla un nemateriāla kultūras mantojuma pārvaldību, ko varētu iekļaut integrētās reģionālās attīstības stratēģijās.

No 2011. gada.

C prioritāte:   Kompetences un mobilitāte

Eiropas kultūras plāns – Kultūru daudzveidības un kultūru dialoga sekmēšana un kultūras kā jaunrades katalizatora veicināšana (1. un 2. stratēģiskais mērķis)

Eiropa 2020 – gudra, ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme (1., 2. un 3. prioritāte)

| Darbības veicējs | Tematiskās jomas | Darba līdzekļi un metodes | Gaidāmie rezultāti un orientējošs grafiks |
| --- | --- | --- | --- |
| Dalībvalstis: | 1. tematiskā joma: | Mobilitātes atbalsta programmas. |

Darbības veicējs

Tematiskās jomas

Darba līdzekļi un metodes

Gaidāmie rezultāti un orientējošs grafiks

Dalībvalstis:

1. tematiskā joma:

Mobilitātes atbalsta programmas.

Dalībvalstu speciālistu darba grupa (OMC) (12).

Balstoties uz 2008. gada pētījumu “Mobility matters”, speciālisti analizēs un izvērtēs mobilitātes atbalsta programmas un plānus, lai apzinātu šķēršļus un problēmas, ar ko īpaši saskaras neliela apjoma operatori, jaunie mākslinieki un kultūras jomas darbinieki. Viņi apkopos arī paraugpraksi, kas var palīdzēt atrisināt grūtības.

2011.–2012.

Analīzes rezultāti, šķēršļu un paraugprakses apzināšana.

Dalībvalstis:

| 2. tematiskā joma: | Radošu partnerību (13) veicināšana. |
| --- | --- |

2. tematiskā joma:

Radošu partnerību (13) veicināšana.

Dalībvalstu speciālistu darba grupa (OMC) (12).

Speciālisti apzinās un plānos sekmīgas partnerības un prakses veidus, tostarp to izraisīto pozitīvo ietekmi.

2012.–2013.

Politikas norādījumi.

Apsvērt Eiropas mēroga ierosmi, ko kopīgi īsteno Komisija, dalībvalstu valsts, reģionālā vai vietējā līmeņa partneri, ar mērķi stimulēt radošas partnerības.

Dalībvalstis:

| 3. tematiskā joma: | Mākslinieku rezidences. |
| --- | --- |

3. tematiskā joma:

Mākslinieku rezidences.

Dalībvalstu speciālistu darba grupa (OMC) (12).

Speciālisti apzinās faktorus, kas nodrošina sekmīgu mākslinieku rezidenču izveidi, darbību un uzraudzību, īpašu uzmanību pievēršot spēju nostiprināšanai un tam, lai mazinātu nevienlīdzību starp vietējām un starptautiskām rezidencēm. Apzinātajiem paraugprakses piemēriem vajadzētu būt par pamatu tam, lai stiprinātu spējas gan darbībai Eiropas Savienībā, gan veidojot rezidences trešās valstīs, kā arī lai sekmētu sadarbības tīklu veidošanu ES līmenī.

2013.–2014.

Paraugprakses rokasgrāmata par rezidenču sagatavošanu, izveidi un pārvaldību, tīklu un atbalsta mehānismu izveide.

Komisija:

Kompetenču apzināšana un attīstība, izmantojot nozaru padomes kultūras jomā (14).

Komisija, balstoties uz dienestu, arī Nodarbinātības un sociālo lietu ĢD, ciešu sadarbību, izskatīs iespēju ES līmenī izveidot nozaru padomes kultūras jomā. Minēto padomju uzdevums būs palīdzēt izstrādāt politiku attiecībā uz konkrēto nozari, sniedzot analīzi par iespējamo nodarbinātības tirgus attīstību nozarē un ļaujot labāk apmierināt tam vajadzīgās kompetences.

No 2011. gada.

Informācijas un paraugprakses apmaiņa.

Komisija:

Plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes veicināšana.

Pētījums par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi. Saskaņā ar Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu (15), kurā ir paredzēts Komisijas pārskats par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes līmeņiem dalībvalstīs, pētījumā pārbaudīs un precizēs kritērijus, ar kuriem izvērtē plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes līmeņus dalībvalstīs.

2010.–2011.

Komisija:

Turpināt izstrādāt priekšlikumus par mobilitātes jomas informācijas standartiem.

Komisijas izveidotā speciālistu grupa – balstoties uz OMC darba grupas (2008.–2010. gada darba plāns) 2010. gada jūnijā sniegtajiem ieteikumiem par kultūras darbinieku mobilitāti – izstrādās priekšlikumus par informācijas standartiem. Komisija 2011. gadā iesniegs priekšlikumu Padomes ieteikumam par mobilitātes informācijas pakalpojumiem.

2011.

Vispusīgs priekšlikums par informācijas un konsultāciju pakalpojumu saturu un standartiem.

Komisija:

Mākslinieku mobilitātes administratīvās prakses (tostarp vīzas, nodokļi, sociālais nodrošinājums) analīze.

Komisija organizēs tematiskus seminārus, kuros piedalīsies dalībvalstu pārvaldes iestādes, Komisijas dienesti un “gala patērētāji”, un sekmēs informācijas un paraugprakses apmaiņu.

2011.–2014.

Valsts pārvaldes iestādēm paredzēta paraugprakses rokasgrāmata.

D prioritāte:   Kultūras mantojums, arī kolekciju mobilitāte

Eiropas kultūras plāns – Kultūru daudzveidības un kultūru dialoga sekmēšana (1. stratēģiskais mērķis)

Eiropa 2020 – ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme (2. un 3. prioritāte)

| Darbības veicējs | Tematiskās jomas | Darba līdzekļi un metodes | Gaidāmie rezultāti un orientējošs grafiks |
| --- | --- | --- | --- |
| Dalībvalstis: | Apsvērt veidus un līdzekļus, kā vienkāršot aizdošanas un aizņemšanās procesus. | Dalībvalstu speciālistu darba grupa (OMC) (16).
  Speciālisti apzinās paraugpraksi saistībā ar visiem būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar kolekciju mobilitāti. | 2011.–2012.
  Līdzekļu kopums attiecībā uz valsts garantiju mehānisma darbību (arī pamatnostādnes paraugprakses jomā, paraugi un norādījumi lietotājiem).
  Paraugprakses rokasgrāmata, kas paredzēta valsts pārvaldes iestādēm un kas aptver citus svarīgus jautājumus. |
| Dalībvalstis un Komisija: | Turpināt kultūras mantojumu, arī kinematogrāfisko mantojumu, pārveidot digitālā formā. | Komisijas Pārdomu grupa (comité des sages) līdz 2010. gada beigām izstrādās ieteikumus par to, kā digitālajā laikmetā Eiropas kultūras mantojumu pārveidot digitālā formā, darīt pieejamu tiešsaistē un saglabāt. | Pārskatu iesniegs 2010. gada beigās, nākamais būs 2011. gadā. |
| Dalībvalstu speciālistu grupa digitalizācijas un digitālā mantojuma saglabāšanas jomā turpinās darbu, kas attiecas uz Europeana finansēšanu un pārvaldību laikposmā pēc 2013. gada. | 2011.–2012 |
| Komisija līdz 2012. gadam ierosinās Europeana noturīgu finansēšanas modeli – saskaņā ar Digitālo programmu Eiropai (17) un tās 15. pamatpasākumu un Padomes 2010. gada 10. maija secinājumiem par Europeana: nākamie soļi (18). | 2012. |
| Kino speciālistu darba grupa (kinematogrāfiskā mantojuma apakšgrupa) apspiedīs paraugpraksi attiecībā uz turpmākiem pasākumiem pēc Padomes 2010. gada 18. novembra secinājumiem par Eiropas kinematogrāfisko mantojumu, tostarp par digitālā laikmeta pārbaudījumiem (19). | No 2011. gada. |
| Dalībvalstis un Komisija: | Izveidot Eiropas kultūras mantojuma zīmi (20). | Komisija ciešā sadarbībā ar Eiropas žūriju sagatavos kandidatūru veidlapas un pamatnostādnes, lai vienkāršotu atlases un kontroles procedūras. | 2011.–2012. |
| Saskaņā ar pagaidu procedūru notiks pirmā objektu atlase. | 2013.–2014. |
| Komisija: | Kultūras priekšmetu nelikumīgas tirdzniecības novēršana un apkarošana. | Ņemot vērā rezultātus, kas gūti pašlaik notiekošajā pētījumā par kultūras priekšmetu nelikumīgu tirdzniecību (nobeiguma ziņojums paredzēts 2011. gada vidū), Komisija nodrošinās ciešu dienestu sadarbību. Viena vai vairākas Komisijas izveidotās speciālistu grupas (21) – sadarbībā ar dalībvalstīm, balstoties uz pašreizējiem dokumentiem un kodiem un ņemot vērā attiecīgus Savienības tiesību aktus šajā jomā – varētu ierosināt “līdzekļu kopumu”, kurā iekļauj pamatnostādnes paraugprakses jomā, uzvedības kodu par rūpību, kas vajadzīga nelikumīgas tirdzniecības un zādzības apkarošanā. | 2012.–2013.
  Nelikumīgas tirdzniecības un zādzības apkarošanas līdzekļu kopums. |
| Komisija: | Mākslas darbu izvērtēšanas sistēmu analīze. | Organizēs salīdzinošo izpēti par mākslas darbu izvērtēšanas sistēmām, kurā salīdzinās valsts garantijas, apdrošināšanu un kopīgo atbildību. | Pārskats būs 2012. gadā. |

Darbības veicējs

Tematiskās jomas

Darba līdzekļi un metodes

Gaidāmie rezultāti un orientējošs grafiks

Dalībvalstis:

Apsvērt veidus un līdzekļus, kā vienkāršot aizdošanas un aizņemšanās procesus.

Dalībvalstu speciālistu darba grupa (OMC) (16).

Speciālisti apzinās paraugpraksi saistībā ar visiem būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar kolekciju mobilitāti.

2011.–2012.

Līdzekļu kopums attiecībā uz valsts garantiju mehānisma darbību (arī pamatnostādnes paraugprakses jomā, paraugi un norādījumi lietotājiem).

Paraugprakses rokasgrāmata, kas paredzēta valsts pārvaldes iestādēm un kas aptver citus svarīgus jautājumus.

Dalībvalstis un Komisija:

Turpināt kultūras mantojumu, arī kinematogrāfisko mantojumu, pārveidot digitālā formā.

Komisijas Pārdomu grupa (comité des sages) līdz 2010. gada beigām izstrādās ieteikumus par to, kā digitālajā laikmetā Eiropas kultūras mantojumu pārveidot digitālā formā, darīt pieejamu tiešsaistē un saglabāt.

Pārskatu iesniegs 2010. gada beigās, nākamais būs 2011. gadā.

Dalībvalstu speciālistu grupa digitalizācijas un digitālā mantojuma saglabāšanas jomā turpinās darbu, kas attiecas uz Europeana finansēšanu un pārvaldību laikposmā pēc 2013. gada.

2011.–2012

Komisija līdz 2012. gadam ierosinās Europeana noturīgu finansēšanas modeli – saskaņā ar Digitālo programmu Eiropai (17) un tās 15. pamatpasākumu un Padomes 2010. gada 10. maija secinājumiem par Europeana: nākamie soļi (18).

2012.

Kino speciālistu darba grupa (kinematogrāfiskā mantojuma apakšgrupa) apspiedīs paraugpraksi attiecībā uz turpmākiem pasākumiem pēc Padomes 2010. gada 18. novembra secinājumiem par Eiropas kinematogrāfisko mantojumu, tostarp par digitālā laikmeta pārbaudījumiem (19).

No 2011. gada.

Dalībvalstis un Komisija:

Izveidot Eiropas kultūras mantojuma zīmi (20).

Komisija ciešā sadarbībā ar Eiropas žūriju sagatavos kandidatūru veidlapas un pamatnostādnes, lai vienkāršotu atlases un kontroles procedūras.

2011.–2012.

Saskaņā ar pagaidu procedūru notiks pirmā objektu atlase.

2013.–2014.

Komisija:

Kultūras priekšmetu nelikumīgas tirdzniecības novēršana un apkarošana.

Ņemot vērā rezultātus, kas gūti pašlaik notiekošajā pētījumā par kultūras priekšmetu nelikumīgu tirdzniecību (nobeiguma ziņojums paredzēts 2011. gada vidū), Komisija nodrošinās ciešu dienestu sadarbību. Viena vai vairākas Komisijas izveidotās speciālistu grupas (21) – sadarbībā ar dalībvalstīm, balstoties uz pašreizējiem dokumentiem un kodiem un ņemot vērā attiecīgus Savienības tiesību aktus šajā jomā – varētu ierosināt “līdzekļu kopumu”, kurā iekļauj pamatnostādnes paraugprakses jomā, uzvedības kodu par rūpību, kas vajadzīga nelikumīgas tirdzniecības un zādzības apkarošanā.

2012.–2013.

Nelikumīgas tirdzniecības un zādzības apkarošanas līdzekļu kopums.

Komisija:

Mākslas darbu izvērtēšanas sistēmu analīze.

Organizēs salīdzinošo izpēti par mākslas darbu izvērtēšanas sistēmām, kurā salīdzinās valsts garantijas, apdrošināšanu un kopīgo atbildību.

Pārskats būs 2012. gadā.

E prioritāte:   Kultūra ārējās attiecībās

Eiropas kultūras plāns – Stimulēt kultūru kā būtisku Savienības starptautisko attiecību elementu (3. stratēģiskais mērķis)

Eiropa 2020 – ārpolitikas instrumentu izvēršana

| Darbības veicējs | Tematiskās jomas | Darba līdzekļi un metodes | Gaidāmie rezultāti un orientējošs grafiks |
| --- | --- | --- | --- |
| Dalībvalstis un Komisija: | Stratēģiskās pieejas un sadarbības attīstība. | Padomes prezidentvalstis tiek aicinātas izvērtēt, vai ir lietderīgi organizēt kopīgu neoficiālu sanāksmi, kurā piedalās kultūras ministriju augstas amatpersonas un ārlietu ministriju augstas amatpersonas, kas ir atbildīgas par kultūru, lai izstrādātu stratēģisku pieeju kultūrai saistībā ar ārējām attiecībām un stiprinātu sadarbību minētajā jomā. Augstās amatpersonas pašas noteiks darba grafiku, izskatāmos tematus un gaidāmos rezultātus. | 2011.–2014. |
| Informācijas apmaiņas līdzekļu attīstīšana. | Pēc 2010. gada maijā Maljorkā notikušās ārlietu ministriju kultūras jautājumu nodaļu sanāksmes Komisija izstrādā informācijas apmaiņas tīmekļa vietni, kuras pamatā būs saskaņots modelis. Dalībvalstis un Komisija regulāri atjauninās attiecīgo saturu, lai šo materiālu varētu izmantot par pamatu praktiskā sadarbībā un pārrunās. | Informācijas līdzekļa izstrāde 2011. gadā. |
| Dalībvalstis un Komisija: | Veicināt to, ka ratificē un īsteno UNESCO 2005. gada Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu. | Attiecībās ar trešām valstīm turpināt veicināt konvencijas ratifikāciju un tās mērķu īstenošanu.
  Turpināt konvencijas īstenošanu, un tās mērķus iekļaut attiecīgajās Eiropas un valstu politikas jomās. | Pastāvīgi |
| Komisija: | Izvērst kultūras attiecības ar trešām valstīm. | Vajadzības gadījumā sasaukt speciālistu grupas, lai sagatavotu pārrunas par konkrētu jautājumu un palīdzētu izstrādāt stratēģijas attiecībā uz kultūras attiecībām ar trešām valstīm. Speciālistu grupas (22) tiks aicinātas pievērsties konkrētiem tematiem, pamatojoties uz reģionālu pieeju, piemēram, kaimiņvalstu kultūra (Euromed, Austrumu partnerība, Donavas reģions u. c.), kultūra jaunietekmes valstīs vai kultūra un attīstība. | Vajadzības gadījumā no 2011. gada. |

Darbības veicējs

Tematiskās jomas

Darba līdzekļi un metodes

Gaidāmie rezultāti un orientējošs grafiks

Dalībvalstis un Komisija:

Stratēģiskās pieejas un sadarbības attīstība.

Padomes prezidentvalstis tiek aicinātas izvērtēt, vai ir lietderīgi organizēt kopīgu neoficiālu sanāksmi, kurā piedalās kultūras ministriju augstas amatpersonas un ārlietu ministriju augstas amatpersonas, kas ir atbildīgas par kultūru, lai izstrādātu stratēģisku pieeju kultūrai saistībā ar ārējām attiecībām un stiprinātu sadarbību minētajā jomā. Augstās amatpersonas pašas noteiks darba grafiku, izskatāmos tematus un gaidāmos rezultātus.

2011.–2014.

Informācijas apmaiņas līdzekļu attīstīšana.

Pēc 2010. gada maijā Maljorkā notikušās ārlietu ministriju kultūras jautājumu nodaļu sanāksmes Komisija izstrādā informācijas apmaiņas tīmekļa vietni, kuras pamatā būs saskaņots modelis. Dalībvalstis un Komisija regulāri atjauninās attiecīgo saturu, lai šo materiālu varētu izmantot par pamatu praktiskā sadarbībā un pārrunās.

Informācijas līdzekļa izstrāde 2011. gadā.

Dalībvalstis un Komisija:

Veicināt to, ka ratificē un īsteno UNESCO 2005. gada Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu.

Attiecībās ar trešām valstīm turpināt veicināt konvencijas ratifikāciju un tās mērķu īstenošanu.

Turpināt konvencijas īstenošanu, un tās mērķus iekļaut attiecīgajās Eiropas un valstu politikas jomās.

Pastāvīgi

Komisija:

Izvērst kultūras attiecības ar trešām valstīm.

Vajadzības gadījumā sasaukt speciālistu grupas, lai sagatavotu pārrunas par konkrētu jautājumu un palīdzētu izstrādāt stratēģijas attiecībā uz kultūras attiecībām ar trešām valstīm. Speciālistu grupas (22) tiks aicinātas pievērsties konkrētiem tematiem, pamatojoties uz reģionālu pieeju, piemēram, kaimiņvalstu kultūra (Euromed, Austrumu partnerība, Donavas reģions u. c.), kultūra jaunietekmes valstīs vai kultūra un attīstība.

Vajadzības gadījumā no 2011. gada.

F prioritāte:   Kultūras statistika

| Darbības veicējs | Tematiskās jomas | Darba līdzekļi un metodes | Gaidāmie rezultāti un orientējošs grafiks |
| --- | --- | --- | --- |
| Dalībvalstis un Komisija: | Ar kultūras statistiku saistītās metodoloģijas uzlabošana. | Pēc 2011. gada beigās paredzētā ESSnet ziņojuma par kultūras jomas statistiku notiks diskusijas par ieteikumiem, prioritātēm un darba metodēm, ko izmantot turpmākā darbā. | No 2012. gada.
  Metodoloģiskās sistēmas priekšlikums. |
| Komisija: | Uzlabot informāciju par kultūras statistiku. | Kabatas formāta Eurostat grāmatas par kultūras statistiku jauns izdevums. | Publicēšana 2011. gadā. |
| Komisija: | Mobilitātes statistikas izstrādes uzlabošana. | Komisijas izveidota speciālistu grupa ierosinās kopīgu pieeju datu atlasei, lai vāktu mākslinieku un kultūras darbinieku mobilitātes datus (23). | 2012.–2013.
  Līdzekļu kopums, ko kultūras administrācijas un iestādes var izmantot attiecībā uz mobilitātes datu atlasi. |

Darbības veicējs

Tematiskās jomas

Darba līdzekļi un metodes

Gaidāmie rezultāti un orientējošs grafiks

Dalībvalstis un Komisija:

Ar kultūras statistiku saistītās metodoloģijas uzlabošana.

Pēc 2011. gada beigās paredzētā ESSnet ziņojuma par kultūras jomas statistiku notiks diskusijas par ieteikumiem, prioritātēm un darba metodēm, ko izmantot turpmākā darbā.

No 2012. gada.

Metodoloģiskās sistēmas priekšlikums.

Komisija:

Uzlabot informāciju par kultūras statistiku.

Kabatas formāta Eurostat grāmatas par kultūras statistiku jauns izdevums.

Publicēšana 2011. gadā.

Komisija:

Mobilitātes statistikas izstrādes uzlabošana.

Komisijas izveidota speciālistu grupa ierosinās kopīgu pieeju datu atlasei, lai vāktu mākslinieku un kultūras darbinieku mobilitātes datus (23).

2012.–2013.

Līdzekļu kopums, ko kultūras administrācijas un iestādes var izmantot attiecībā uz mobilitātes datu atlasi.

---

(1)  Darba grupu izveides un darbības principi ir izklāstīti II pielikumā.

(2)  Par šo jautājumu skatīt Padomes 2010. gada 18. novembra secinājumus par kultūras lomu nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanā (dok. 15448/10).

(3)  Balstoties uz ieteikumiem, ko 2010. gada jūnijā sniedza Atvērtas koordinācijas metodes darba grupa par sinerģiju starp kultūru un izglītību, īpaši izglītību dažādu mākslu jomā (2008.–2010. gada darba plāns).

(4)  Grupas sastāvs būs izšķirīgs faktors, lai nodrošinātu to, kas tās rezultātus ņems vērā programmas “Izglītība un apmācība 2020” (stratēģiska sistēma Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā) nākamajā darba posmā, tāpēc ir ieteicama Izglītības ministriju speciālistu dalība. Grupas darbu atbalstīs kompetenti Komisijas dienesti.

(5)  OV L 394, 30.12.2006., 10. lpp.

(6)  Piemēram – Pilsētas ar kultūru daudzveidību (līdzfinansēts saskaņā ar programmu “Kultūra”), Atvērtās pilsētas (līdzfinansēts saskaņā ar Urbact II), Pilsētas, kurās īsteno vietējās integrācijas politiku (Eurofound līdzfinansēts projekts).

(7)  Darba grupu izveides un darbības principi ir izklāstīti II pielikumā.

(8)  Padomes 2010. gada 10. maija secinājumi par kultūras ieguldījumu vietējā un reģionālajā attīstībā (OV C 135, 26.5.2010., 15. lpp.).

(9)  “The entrepreneurial dimension of the cultural and creative industries”, Utrehtas mākslas skola, 2010. gada oktobrī; un “Access to finance activities of the European Creative Industry Alliance”, Jenny Tooth, 2010. gada janvārī.

(10)  COM(2010) 183 galīgā redakcija.

(11)  COM(2010) 352 galīgā redakcija.

(12)  Darba grupu izveides un darbības principi ir izklāstīti II pielikumā.

(13)  Radošas partnerības ir partnerības starp kultūru un tādām nozarēm kā izglītība un apmācība, uzņēmējdarbība, pētniecība vai valsts sektors, tādējādi ļaujot radošās prasmes izplatīt no kultūras nozares uz citām nozarēm.

(14)  ES līmenī izveidotajās nozaru padomēs nodarbinātības un kompetenču jomā ir sapulcināti konkrētas ekonomikas nozares galvenie dalībnieki, tostarp arodbiedrību un darba devēju organizāciju pārstāvji vai izglītības un apmācības darbinieki, un citi dalībnieki, kas ir iesaistīti ekonomikas attīstībā.

(15)  OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.

(16)  Darba grupu izveides un darbības principi ir izklāstīti II pielikumā.

(17)  COM(2010) 245 galīgā redakcija/2.

(18)  OV C 137, 27.5.2010., 19. lpp.

(19)  Dok. 14711/10.

(20)  Ja tiks pieņemts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam, ar ko nosaka Eiropas Savienības rīcību attiecībā uz Eiropas kultūras mantojuma zīmi.

(21)  Tā kā šajā jomā ļoti svarīgas ir dažādu speciālistu zināšanas, darba grupas sastāvā būs speciālisti no kultūras ministrijām, muzejiem, tiesu iestādēm, muitas iestādēm un tiesībaizsardzības dienestiem.

(22)  Vajadzības gadījumā to darbā cieši iesaistās Komisijas dienesti.

(23)  Grupā iekļaus Eiropas Statistikas sistēmu tīklu (ESSnet) dalībniekus un attiecīgu izmēģinājumu projektu pārstāvjus.

---

II PIELIKUMS

Saistībā ar Kultūras darba plānu 2011.–2014. gadam dalībvalstu organizēto darba grupu izveides un darbības principi

| — | Dalībvalstu dalība grupu darbā ir brīvprātīga, un dalībvalstis var grupām pievienoties jebkurā laikā. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstu dalība grupu darbā ir brīvprātīga, un dalībvalstis var grupām pievienoties jebkurā laikā.

| — | Katra dalībvalsts, kas vēlas iesaistīties kādā darba grupā, dalībai darba grupā izvirzīs vienu speciālistu. Dalībvalsts nodrošinās to, ka pilnvarotajam speciālistam ir darba pieredze attiecīgajā jomā valsts līmenī un ka viņam būs saziņa ar kompetentajām valsts iestādēm. Komisija koordinēs speciālistu izraudzīšanas procedūras. Lai nodrošinātu katrai tematiskajai jomai vispiemērotākās kvalifikācijas speciālistu, dalībvalstis varēs vajadzības gadījumā katrai jaunai tematiskajai jomai izraudzīt citu speciālistu. |
| --- | --- |

—

Katra dalībvalsts, kas vēlas iesaistīties kādā darba grupā, dalībai darba grupā izvirzīs vienu speciālistu. Dalībvalsts nodrošinās to, ka pilnvarotajam speciālistam ir darba pieredze attiecīgajā jomā valsts līmenī un ka viņam būs saziņa ar kompetentajām valsts iestādēm. Komisija koordinēs speciālistu izraudzīšanas procedūras. Lai nodrošinātu katrai tematiskajai jomai vispiemērotākās kvalifikācijas speciālistu, dalībvalstis varēs vajadzības gadījumā katrai jaunai tematiskajai jomai izraudzīt citu speciālistu.

| — | Grupas secīgi pievēršas darba plānā izvirzītajiem mērķiem, cik vien iespējams ievērojot I pielikumā paredzēto izpildes grafiku. |
| --- | --- |

—

Grupas secīgi pievēršas darba plānā izvirzītajiem mērķiem, cik vien iespējams ievērojot I pielikumā paredzēto izpildes grafiku.

| — | Izvirzītos mērķus un to izpildes grafiku var pārskatīt starpposma izvērtējuma laikā, ņemot vērā gūtos rezultātus un politikas attīstības tendences Savienības līmenī. |
| --- | --- |

—

Izvirzītos mērķus un to izpildes grafiku var pārskatīt starpposma izvērtējuma laikā, ņemot vērā gūtos rezultātus un politikas attīstības tendences Savienības līmenī.

| — | Katra darba grupa ievēlēs priekšsēdētāju vai vairākus līdzpriekšsēdētājus katrai tematiskajai jomai, kas iekļauta darba grupas prioritātēs. |
| --- | --- |

—

Katra darba grupa ievēlēs priekšsēdētāju vai vairākus līdzpriekšsēdētājus katrai tematiskajai jomai, kas iekļauta darba grupas prioritātēs.

| — | Katra darba grupa var nolemt vajadzības gadījumā uzaicināt neatkarīgus citu jomu speciālistus sniegt ieguldījumu grupas darbā. |
| --- | --- |

—

Katra darba grupa var nolemt vajadzības gadījumā uzaicināt neatkarīgus citu jomu speciālistus sniegt ieguldījumu grupas darbā.

| — | Darba grupas – vajadzības gadījumā un piemērotā veidā – varēs uzaicināt pilsoniskās sabiedrības strukturēta dialoga platformu pārstāvjus piedalīties to darbā konkrētā jautājumā. |
| --- | --- |

—

Darba grupas – vajadzības gadījumā un piemērotā veidā – varēs uzaicināt pilsoniskās sabiedrības strukturēta dialoga platformu pārstāvjus piedalīties to darbā konkrētā jautājumā.

| — | Darba grupu priekšsēdētāji vajadzības gadījumā ziņos Kultūras lietu komitejai par to, kā norit darbs attiecīgajās darba grupās. Kultūras lietu komitejai būs iespēja sniegt darba grupām ieteikumus, lai nodrošinātu vēlamo iznākumu un grupas darba koordināciju. |
| --- | --- |

—

Darba grupu priekšsēdētāji vajadzības gadījumā ziņos Kultūras lietu komitejai par to, kā norit darbs attiecīgajās darba grupās. Kultūras lietu komitejai būs iespēja sniegt darba grupām ieteikumus, lai nodrošinātu vēlamo iznākumu un grupas darba koordināciju.

| — | Attiecībā uz katru I pielikumā minēto mērķi grupas iesniegs padarītā darba pārskatu, kurā ir izklāstīti konkrēti un izmantojami rezultāti. Atkarībā no mērķa šie rezultāti var būt apkopoti paraugprakses rokasgrāmatā, politikas norādījumos vai rīcības ieteikumos. Pārskatos varēs arī ieteikt atbilstīgā formā izstrādāt attiecīgus instrumentus, ko varētu izmantot Komisija vai dalībvalstis. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz katru I pielikumā minēto mērķi grupas iesniegs padarītā darba pārskatu, kurā ir izklāstīti konkrēti un izmantojami rezultāti. Atkarībā no mērķa šie rezultāti var būt apkopoti paraugprakses rokasgrāmatā, politikas norādījumos vai rīcības ieteikumos. Pārskatos varēs arī ieteikt atbilstīgā formā izstrādāt attiecīgus instrumentus, ko varētu izmantot Komisija vai dalībvalstis.

| — | Darba grupu sanāksmju darba kārtības un protokoli būs pieejami visām dalībvalstīm, neatkarīgi no tā, cik lielā mērā tās ir iesaistījušās attiecīgās jomas darbā. Darba grupu pārskatus publicēs. |
| --- | --- |

—

Darba grupu sanāksmju darba kārtības un protokoli būs pieejami visām dalībvalstīm, neatkarīgi no tā, cik lielā mērā tās ir iesaistījušās attiecīgās jomas darbā. Darba grupu pārskatus publicēs.

| — | Komisija darba grupām sniegs materiālu un tehnisku un sekretariāta atbalstu. Komisija iespēju robežās atbalstīs darba grupas ar jebkādiem citiem līdzekļiem (tostarp darba grupu darbības jomā veicot attiecīgus pētījumus). |
| --- | --- |

—

Komisija darba grupām sniegs materiālu un tehnisku un sekretariāta atbalstu. Komisija iespēju robežās atbalstīs darba grupas ar jebkādiem citiem līdzekļiem (tostarp darba grupu darbības jomā veicot attiecīgus pētījumus).

| — | Minētos pārskatus izmantos, lai Komisija izstrādātu nobeiguma ziņojumu par darba plāna īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Minētos pārskatus izmantos, lai Komisija izstrādātu nobeiguma ziņojumu par darba plāna īstenošanu.

---

Eiropas Komisija

| 2.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/10

---

Eiropas Centrālās bankas noteiktā procentu likme tās refinansēšanas operācijām (1):

1,00 % 2010. gada 1. decembris

Euro maiņas kurss (2)

2010. gada 1. decembris

2010/C 325/02

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3115 |
| JPY | Japānas jena | 110,37 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4528 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,83930 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,1540 |
| CHF | Šveices franks | 1,3178 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,0600 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,961 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 280,45 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7097 |
| PLN | Polijas zlots | 4,0202 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2973 |
| TRY | Turcijas lira | 1,9610 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,3615 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3360 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,1864 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7589 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7176 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 508,78 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,2045 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,7390 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4243 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 812,03 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,1338 |
| PHP | Filipīnu peso | 57,184 |
| RUB | Krievijas rublis | 41,2445 |
| THB | Taizemes bāts | 39,443 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,2349 |
| MXN | Meksikas peso | 16,2214 |
| INR | Indijas rūpija | 59,4664 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3115

JPY

Japānas jena

110,37

DKK

Dānijas krona

7,4528

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,83930

SEK

Zviedrijas krona

9,1540

CHF

Šveices franks

1,3178

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,0600

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,961

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

280,45

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7097

PLN

Polijas zlots

4,0202

RON

Rumānijas leja

4,2973

TRY

Turcijas lira

1,9610

AUD

Austrālijas dolārs

1,3615

CAD

Kanādas dolārs

1,3360

HKD

Hongkongas dolārs

10,1864

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7589

SGD

Singapūras dolārs

1,7176

KRW

Dienvidkorejas vona

1 508,78

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,2045

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,7390

HRK

Horvātijas kuna

7,4243

IDR

Indonēzijas rūpija

11 812,03

MYR

Malaizijas ringits

4,1338

PHP

Filipīnu peso

57,184

RUB

Krievijas rublis

41,2445

THB

Taizemes bāts

39,443

BRL

Brazīlijas reāls

2,2349

MXN

Meksikas peso

16,2214

INR

Indijas rūpija

59,4664

---

(1)  Kurss, kas pielietots nesenos darījumos ir ņemts pirms norādītās dienas. Mainīgā kursa gadījumā procentu likme ir marginālā likme.

(2)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 2.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/11

---

Komisijas paziņojums par pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm 27 dalībvalstīm, ko piemēro no 2010. gada 1. decembra

(Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2008 (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.))

2010/C 325/03

Bāzes likmi aprēķina saskaņā ar Komisijas paziņojumu par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.). Atkarībā no atsauces likmes pielietojuma vēl ir jāpievieno šajā paziņojumā noteiktā rezerve. Diskonta likmei ir jāpievieno rezerve 100 bāzes punktu apmērā. Komisijas 2008. gada 30. janvāra Regula (EK) Nr. 271/2008, ar kuru groza īstenošanas Regulu (EK) Nr. 794/2004, paredz, ka ja nav citādi noteikts īpašā lēmumā, arī atgūšanas likmi aprēķina, bāzes likmei pieskaitot 100 bāzes punktus.

Grozītās likmes ir norādītas treknrakstā.

Iepriekšējā tabula publicēta OV C 265, 30.9.2010., 5. lpp.

| No | Līdz | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.12.2010. | 31.12.2010. | 1,45 | 1,45 | 4,15 | 1,45 | 2,03 | 1,45 | 1,88 | 1,85 | 1,45 | 1,45 | 1,45 | 1,45 | 5,97 | 1,45 | 1,45 | 2,85 | 1,45 | 3,15 | 1,45 | 1,45 | 4,49 | 1,45 | 7,82 | 1,38 | 1,45 | 1,45 | 1,35 |
| 1.10.2010. | 30.11.2010. | 1,24 | 1,24 | 4,15 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,38 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 1.9.2010. | 30.9.2010. | 1,24 | 1,24 | 4,15 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,18 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 1.8.2010. | 31.8.2010. | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,18 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 1.7.2010. | 31.7.2010. | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 1.6.2010. | 30.6.2010. | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,77 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 3,45 | 1,24 | 4,72 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.5.2010. | 31.5.2010. | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,77 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 4,46 | 1,24 | 6,47 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.4.2010. | 30.4.2010. | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 3,47 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 5,90 | 1,24 | 8,97 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.3.2010. | 31.3.2010. | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 4,73 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 7,03 | 1,24 | 1,24 | 7,17 | 1,24 | 11,76 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.1.2010. | 28.2.2010. | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 6,94 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 7,03 | 1,24 | 1,24 | 8,70 | 1,24 | 15,11 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |

No

Līdz

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.12.2010.

31.12.2010.

1,45

1,45

4,15

1,45

2,03

1,45

1,88

1,85

1,45

1,45

1,45

1,45

5,97

1,45

1,45

2,85

1,45

3,15

1,45

1,45

4,49

1,45

7,82

1,38

1,45

1,45

1,35

1.10.2010.

30.11.2010.

1,24

1,24

4,15

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,38

1,24

1,24

1,35

1.9.2010.

30.9.2010.

1,24

1,24

4,15

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,18

1,24

1,24

1,35

1.8.2010.

31.8.2010.

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,18

1,24

1,24

1,35

1.7.2010.

31.7.2010.

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,35

1.6.2010.

30.6.2010.

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,77

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

3,45

1,24

4,72

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,16

1.5.2010.

31.5.2010.

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,77

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

4,46

1,24

6,47

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,16

1.4.2010.

30.4.2010.

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

3,47

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

5,90

1,24

8,97

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

1.3.2010.

31.3.2010.

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

4,73

1,24

1,24

1,24

1,24

7,03

1,24

1,24

7,17

1,24

11,76

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

1.1.2010.

28.2.2010.

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

6,94

1,24

1,24

1,24

1,24

7,03

1,24

1,24

8,70

1,24

15,11

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

---

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

| 2.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/12

---

Uzaicinājums iesniegt piezīmes par valsts atbalstu saistībā ar konkrētu ēku pārdošanu militārās nometnes Haslemoen Leir iekšteritorijā saskaņā ar Nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu

2010/C 325/04

Ar 2010. gada 24. marta Lēmumu Nr. 96/10/COL, kas autentiskajā valodā ir pievienots šim kopsavilkumam, EBTA Uzraudzības iestāde uzsāka procedūru saskaņā ar Nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu. Norvēģijas iestādes tika informētas, nosūtot tām lēmuma kopiju.

Ar šo EBTA Uzraudzības iestāde (turpmāk “Iestāde”) aicina EBTA valstis, ES dalībvalstis un ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas dienas iesniegt savas piezīmes par minēto pasākumu, nosūtot tās uz adresi:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Piezīmes tiks nosūtītas Norvēģijas iestādēm. Ieinteresētā persona, kas iesniedz piezīmes, var rakstveidā pieprasīt, lai tās identitāte netiktu atklāta, norādot šāda pieprasījuma iemeslus.

KOPSAVILKUMS

Procedūra

Ar 2007. gada 5. februāra vēstuli Iestāde saņēma sūdzību par pārdošanas darījumu, ko Våler novada pašvaldība veica, pārdodot uzņēmumam Haslemoen AS 29 ēkas militārās nometnes Haslemoen Leir iekšteritorijā. Iestāde 2007. gada 25. maija un 2007. gada 14. novembra vēstulēs pieprasīja informāciju no Norvēģijas iestādēm.

Norvēģijas iestādes 2007. gada 6. jūlija un 2007. gada 21. decembra vēstulēs iesniedza atbildes uz informācijas pieprasījumiem.

Pasākuma novērtējums

Iestāde atzīmē, ka, pārdodot uzņēmumam Haslemoen AS 29 ēkas, netika veikts speciāls novērtējums. Turklāt Iestādei nesniedza paskaidrojumu vai informāciju par iemeslu, kura dēļ tika uzskatīts, ka pārdošanas cena NOK 4 miljonu apmērā atbilda tirgus vērtībai.

Tomēr īsi pirms aprakstītā darījuma Norvēģijas valsts nodeva attiecīgo īpašumu Våler novada pašvaldībai, un Iestādes vadlīnijās par zemes pārdošanu ir noteikts, ka, ņemot vērā iepriekšējā pārdošanā noteikto tirgus vērtību, valsts iestāde var izmantot īpašuma primārās izmaksas kā tirgus vērtības rādītāju, ja vien no īpašuma iegādes līdz pārdošanas brīdim nav pagājis nozīmīgs laika posms (1).

Tādejādi par šo lietu rodas divi jautājumi. Pirmkārt, jautājums par to, vai iepriekšējais darījums starp valsti un Våler novada pašvaldību tika veikts, ievērojot tirgus nosacījumus. Ja tirgus nosacījumi tika ievēroti, otrkārt, jautājums par to, vai cena, ar kuru Våler novada pašvaldība vēlāk pārdeva īpašumu uzņēmumam Haslemoen AS, nav mazāka par īpašuma primārajām izmaksām.

Attiecībā uz pirmo jautājumu Iestāde uzskata, ka sarunās starp valsti un Våler novada pašvaldību pastāvēja ievērojama neskaidrība par attiecīgā īpašuma tirgus vērtību. To apliecina informācijas atšķirības starp pirmo Agdestein pārskatu, kurā iekšteritorijas vērtība bija norādīta kā NOK 39 miljoni (NOK 29 miljoni, ja īpašumu pārdod kā vienu vienību), un otro Alhaug un Bakke novērtējumu, kurā attiecīgā vērtība bija norādīta kā 0.

Iestāde uzskata, ka šīs atšķirības parāda nenoteiktību, kas raksturīga, novērtējot šāda veida zemes gabalu, proti, bijušo militāro nometni ar iepriekš celtajām ēkām – gan dzīvojamām ēkām, gan citām ēkām, piemēram, kinoteātri un sporta objektiem, kas atrodas nomaļā teritorijā. Norvēģijas valdība un Våler novada pašvaldība vienojās pieprasīt ekspertam, kurš noteica pirmo vērtību, vēlreiz pārskatīt secinājumus, kas izdarīti saskaņā ar pirmo Agdestein pārskatu. Otrajā Agdestein pārskatā īpašumam tika norādīta jauna vērtība, ko aprēķināja, pamatojoties uz divos iepriekšējos pārskatos norādīto summu vidējo vērtību (turpmāk “vidējā vērtība”), un attiecīgi to pielāgoja.

Tomēr rodas jautājums, vai, pašvaldībai pārdodot uzņēmumam Haslemoen AS nometnes iekšteritorijā esošās 29 ēkas, darījuma cena nebija zemāka par īpašuma primārajām izmaksām.

Otrajā Agdestein pārskatā dažādu iemeslu dēļ pielāgotā visu nometnes iekšteritorijā esošo ēku vidējā cena tika norādīta kā NOK 12,4 miljoni. Piemērojot vidējās vērtības metodi iepriekš minētajām 29 ēkām, šķiet, ka vērtība ir NOK 11 920 000 (23 840 000/2). Šī summa ievērojami pārsniedz faktisko pārdošanas cenu NOK 4 miljonu apmērā.

Norvēģijas iestādes apgalvoja, ka cena – NOK 4 miljoni, ko Haslemoen AS samaksāja par ēkām, atbilst tirgus vērtībai, ņemot vērā i) cenu, ko Våler novada pašvaldība sākotnēji samaksāja, iegādājoties visu Haslemoen Leir teritoriju, ii) mutvārdos izteiktā piedāvājuma vērtību dažām atlikušajām ēkām nometnes iekšteritorijā un iii) provizorisko vērtību pārējām nometnes iekšteritorijā esošajām ēkām, kas paliek Våler novada pašvaldības īpašumā.

Saistībā ar mutvārdos izteikto iespējamo piedāvājumu Iestāde atzīmē, ka tās rīcībā nav informācijas par attiecīgā līguma noslēgšanu. Jo vairāk, Iestāde nesaņēma dokumentus, kas apliecinātu šādu piedāvājumu.

Turklāt Iestāde šaubās, vai atlaides, kas piešķirtas Våler novada pašvaldībai, kad tā iegādājās īpašumu, piemērojamas arī, pārdodot ēkas uzņēmumam Haslemoen AS.

Saskaņā ar iepriekš minēto Iestāde šaubās, vai cena – NOK 4 miljonu, ko uzņēmums Haslemoen AS samaksāja, no Våler novada pašvaldības iegādājoties nometnes iekšteritorijā esošās 29 ēkas, atbilda tirgus vērtībai.

Secinājums

Ņemot vērā minētos apsvērumus, Iestāde nolēma uzsākt oficiālās izmeklēšanas procedūru saskaņā ar EEZ līguma 1. panta 2. punktu. Ieinteresētās personas tiek aicinātas iesniegt savas piezīmes viena mēneša laikā no šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 96/10/COL

of 24 March 2010

to initiate the procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to the sale of certain buildings at the Inner Camp at Haslemoen Leir

(Norway)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (2),

Having regard to the Agreement on the European Economic Area (3), in particular to Articles 61 to 63 and Protocol 26 thereof,

Having regard to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (4), in particular to Article 24 thereof,

Having regard to Article 1(2) of Part I and Articles 4(4) and 6 of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (5),

Having regard to the Authority’s Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement (6), and in particular the Chapter on State Aid Elements in Sales of Land and Buildings by Public Authorities thereof,

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

By letter dated 5 February 2007, the Authority received a complaint regarding a sale of land by the Municipality of Våler. The letter was received and registered by the Authority on 22 February 2007 (Event No 427226).

By letters dated 25 May 2007 and 14 November 2007 (Event No 422506 and Event No 449988), the Authority requested information from the Norwegian authorities.

By letters dated 6 July 2007 and 21 December 2007 (Event No 428521 and Event No 458787 respectively), the Norwegian authorities replied to the information requests.

Various mail correspondence has also taken place with the complainant.

2.   Description of the sale and the contested measure

2.1.   Background: the sale of the military camp Haslemoen Leir to the municipality

Following a decision by the Norwegian Parliament, the Norwegian Government was requested to sell military properties that were no longer used for military purposes. The relevant local municipalities were given a right of first refusal to the properties.

The military camp Haslemoen Leir, had been an army base since the 1950s and it is composed of (i) forest areas; (ii) cultivated area; (iii) housing area (Storskjaeret); and (iv) an area called the Inner Camp. Military activities at Haslemoen were terminated on 30 June 2003 and a sales process for the camp was initiated thereafter with Haslemoen Leir being put on the market in October 2004. The property was subsequently sold by the Norwegian State to Våler Municipality by a sales contract dated 16 April 2005. The price paid by Våler Municipality for the entire military camp was NOK 46 million.

Prior to the sale, the value of the camp had been estimated by several asset valuers.

The Norwegian State had commissioned Agdestein Takst & Eiendomsrådgivning to undertake a value assessment of the property and their report was presented on 22 December 2004 (hereinafter the first Agdestein Report). The first Agdestein Report focussed on the part of Haslemoen Leir called Inner Camp and examined each of the 44 buildings on that plot, before concluding that the estimated value of the entire Inner Camp was NOK 39 million. The first Agdestein Report also concluded that the estimated value should be reduced with NOK 10 million to NOK 29 million (i.e. almost 30 %), if all buildings were sold as one unit (7).

Våler Municipality had engaged the asset valuers Mr Alhaug and Mr Bakke to evaluate the buildings in the Inner Camp. Based on the fact that the new owner would assume the risk related to developing the entire property and the refurbishment costs that were necessary for the area, the Alhaug and Bakke Report dated 18 January 2005 (hereinafter the Alhaug and Bakke Report) concluded that the value of the Inner Camp was NOK 0 (zero).

In order to reconcile the findings in the two valuation reports and reach an estimated sales price, the Norwegian State requested Agdestein Takst & Eiendomsrådgivning to make a second value assessment of the property, taking into account the diverging value assessments. The new assessment is set out in a report dated 3 March 2005 (hereinafter the second Agdestein Report). In this document, a new estimated value (a ‘bridge value’) of NOK 14,5 million was reached based on the average of the sum of the two separate assessments (8). The second Agdestein Report thereafter made an upwards adjustment of NOK 1 million, reflecting inter alia the value of undeveloped land and the conditions of the buildings in question, fixing the estimated value at NOK 15,5 million.

An additional reduction of 20 % of the estimated value of the property was thereafter made, based on the assumption that all the different areas (i.e. the forest areas, the cultivated area, the housing area, and the Inner Camp) in the Haslemoen Leir would be sold together in one single package. The Inner Camp was valued at NOK 12,4 million (15,5 – 20 % = 12,4).

As mentioned above, Våler Municipality paid NOK 46 million for the entire Haslemoen Leir.

2.2.   The sale by Våler Municipality of several buildings at the Inner Camp to Haslemoen AS

Våler Municipality had prior to the acquisition of Haslemoen Leir declared that it did not intend to carry out any activities on the military camp itself, but would instead involve external operators to develop the area in an appropriate manner and to generate as many new job opportunities as possible.

2.2.1.   The sales process

The Norwegian authorities have explained that several parties showed interest in the different properties at the Inner Camp at Haslemoen Leir when they were put up for sale. However, Våler Municipality wanted to find a buyer that would ensure a uniform development and optimal utilisation of the Inner Camp. It was, according to Våler Municipality, important for the Municipality to sell the Inner Camp as a whole package, even if this would reduce the overall price as the buyer would allegedly take on an increased risk when acquiring the entire property.

Some prospective buyers decided to cooperate and established a new company together named Haslemoen AS. Allegedly, the company was an attractive buyer for Våler Municipality, as it had the intention to use the property for accommodation as well as different cultural and sporting activities and events. Target groups were the army, security services providers, and the car industry.

By a contract dated 22 May 2006, Våler Municipality agreed to sell 29 out of the total 44 buildings in the Inner Camp area at the Haslemoen military camp to the company Haslemoen AS for a total amount of NOK 4 million (9). The buildings covered by the contract of 22 May 2006 include barracks, mess halls for officers and soldiers with kitchen facilities, auditorium, movie theatre, school building, central heating, garages, office building and a hospital ward.

2.2.2.   Assessments

The Norwegian authorities have explained that the asset valuer Mr Bakke, who had previously carried out a value assessment on behalf of the Municipality when the property was purchased from the Norwegian State, assisted the Municipality in the sales process with Haslemoen AS. However, no specific value assessment was carried out of the buildings covered by the contract between Våler Municipality and Haslemoen AS. The Norwegian authorities have explained that the valuations carried out when Våler Municipality initially bought the property were partially used again.

Mr. Bakke made an overview of sales prices dated 2 May 2006, which provides a justification for the purchase price of NOK 4 million. This report explains that the value of the buildings that Våler Municipality will maintain ownership over at the Inner Camp is estimated at NOK 3,6 million. This conclusion is partially based on the individual valuations carried out in the first Agdestein report (10). Moreover, the report indicates that Våler Municipality received an offer of NOK 5 million presented orally from another buyer for 11 buildings at the Inner Camp (11). Considering that the second Agdestein Report had evaluated all the buildings at the Inner Camp at NOK 12,4 million, Våler Municipality is of the opinion that the sales price of NOK 4 million for the 29 buildings sold to Haslemoen AS corresponds to their market price. It is argued that the total amount for all the buildings is NOK 12,6 million (3,6 + 5 + 4) and this is even more than what Våler Municipality paid for the buildings when they were initially bought from the Norwegian State (i.e. NOK 12,4 million).

3.   Comments by the Norwegian authorities

The Norwegian authorities acknowledge that Våler Municipality applied a formal procedure to calculate the price of the buildings that differed slightly from the method described in the Authority’s Guidelines in order to exclude the presence of state aid. However, the Norwegian authorities are of the opinion that the sales price of NOK 4 million for the 29 buildings in the Inner Camp represents the market value and the procedure chosen for ensuring this was considered rational and secure.

Moreover, the Norwegian authorities are of the opinion that the sales contract between Våler Municipality and Haslemoen AS contains several elements that have a price reducing effect. One of these elements is an obligation imposed on the buyer to rent out the purchased school building for a period of one year for free.

The Norwegian authorities argue that although only part of the 44 buildings were bought, the sales contract between Våler Municipality and Haslemoen AS is nevertheless based on the assumption that the buyer would develop and operate the entire Inner Camp as well as the areas outside as one unit together with Våler Municipality (12).

The sales price of NOK 4 million reflects this assumption and this is the reason why the application of a 30 % and an additional 20 % rebate was justified when reaching the final price.

The Norwegian authorities have stressed that Våler Municipality endeavoured to handle the sale in a manner that would not raise problems with regard to the EEA state aid rules.

II.   ASSESSMENT

1.   Assessment of state aid

1.1.   State aid within the meaning of Article 61(1) EEA

Article 61(1) EEA reads as follows:

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’

Aid falling within this provision is, as a rule, incompatible with the EEA Agreement and hence prohibited, provided that the following four conditions are fulfilled:

| 1. | the aid is granted by ‘EC Member States, EFTA States or through state resources in any form whatsoever’; |
| --- | --- |

1.

the aid is granted by ‘EC Member States, EFTA States or through state resources in any form whatsoever’;

| 2. | the aid ‘distorts or threatens to distort competition’; |
| --- | --- |

2.

the aid ‘distorts or threatens to distort competition’;

| 3. | the aid favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’; and |
| --- | --- |

3.

the aid favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’; and

| 4. | the aid ‘affects trade between the Contracting Parties’. |
| --- | --- |

4.

the aid ‘affects trade between the Contracting Parties’.

The State Aid Guidelines, and its Chapter on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities, explains how the Authority interprets and applies the provisions of the EEA Agreement governing state aid when it comes to assessing sale of public land and buildings. Section 2.1 describes a sale through an unconditional bidding procedure, while Section 2.2 describes a sale without an unconditional bidding procedure (by way of an independent expert evaluation). These two procedures allow EFTA States to handle sales of land and buildings in a way that precludes the existence of state aid.

In the case at hand, none of these procedures was followed and therefore it cannot be excluded that state aid was granted in connection with the sale of the 29 buildings from Våler Municipality to Haslemoen AS.

The Authority considers that the sale of the 29 buildings at the Inner Camp could amount to state aid if the sale took place at a price below market value.

1.2.   Market investor principle

Market investor principle

1.2.1.   Introduction

Introduction

If the transaction was carried out in accordance with the market economy investor principle, i.e., if the municipality sold the land at its market value and the conditions of the transaction would have been acceptable for a private seller, the transaction would not involve the grant of state aid.

1.2.2.   Doubts on the value

Doubts on the value

The Authority notes that no separate valuation of the buildings that were purchased by Haslemoen AS was carried out for the purpose of this sale. Furthermore, no explanation or information has been presented to the Authority as to why the price of NOK 4 million corresponded to market value.

However, the property in question had shortly before been transferred from the Norwegian state to the municipality and in that process no less than 3 different value assessments were collected in order to determine the market value. It follows from the Authority’s guidelines on sale of land that, to the extent a preceding sales process has determined the market value, a public authority may use its primary cost as an indication for the market value unless a significant period of time has elapsed between the purchase and the sale of the land (13). This is further explained so that the market value may not be set below the public authority’s primary cost during at least three years after the acquisition unless an independent valuer specifically identifies a general decline in market prices.

13

Thus, in the present case two questions arise. First whether the preceding transaction between the state and Våler Municipality was carried out on market terms. Second, if it did, whether Våler Municipality subsequently sold the property to Haslemoen AS for a price corresponding at least to its primary cost.

As regards the first question the Authority considers that there was great uncertainty about the market value of the properties in question in the negotiations between the state and Våler Municipality. This is illustrated by the gap between the first Agdestein report, which estimated the value of the Inner camp at NOK 39 million (NOK 29 million if sold en bloc) and the second assessment by Alhaug and Bakke, which considered the value to be 0.

In the view of the Authority, this gap illustrates the uncertainty inherent in an assessment of this type of land, namely a former military camp with old buildings, both residential housing and other buildings such as a cinema and sports facilities, located in a remote area. Although an alternative could have been to appoint a third, independent expert to review the estimated value, the Government and Våler Municipality agreed to ask the first value assessor to re-examine the conclusions reached under the first Agdestein report. The second Agdestein report estimated a new value for the property based on the average of the sum of the two previous reports (‘bridge value’) and adjusted it accordingly.

The question arises however whether the municipality sold the 29 buildings in the Inner camp to Haslemoen AS for a price corresponding at least to its primary cost.

The ‘bridge value’ in the second Agdestein Report, adjusted for various reasons, concluded that the value was NOK 12,4 million for all the buildings at the Inner Camp. If one applies the bridge value method to the 29 buildings in question, the value seems to amount to NOK 11 920 000 (23 840 000/2) (14).This amount is substantially higher than the actual sales price of NOK 4 million. The Norwegian authorities have argued that the price of NOK 4 million paid by Haslemoen AS for the 29 buildings reflects the market value after taking into account (i) the price Våler Municipality initially paid when it purchased the entire Haslemoen Leir, (ii) the value of an oral offer made for some of the remaining buildings in the Inner Camp, and (iii) the estimated value of other buildings in the Inner Camp that Våler Municipality will keep.

14

As for the alleged oral offer, the Authority notes that to its knowledge no agreement has been concluded. Moreover, the Authority has not received any documentation for such an offer.

1.2.3.   Rebates

Rebates

Moreover, the Authority notes that the Norwegian Authorities argue that the same rebate which were granted to Våler Municipality when the property was initially bought should be applicable to the sale of the 29 buildings to Haslemoen AS.

First, the Norwegian State granted a 30 % rebate to Våler Municipality for acquiring all buildings in the Inner Camp. Based on the information submitted, it is not clear to the Authority why that rebate, which was based on a sale en bloc, should be granted by Våler Municipality when it resold 29 of the 44 buildings to Haslemoen AS.

Second, the additional 20 % rebate granted by the Norwegian State to Våler Municipality was based on the acquisition of all properties in the Haslemoen Leir military camp (Inner Camp, forest areas, cultivated areas, etc.). In the opinion of the Authority, this rebate is not applicable to the sale of only some buildings at the Inner Camp of the military camp.

Thus, even if the Authority would accept that a sale of the military camp en bloc would reduce the market value, it is in doubt that similar rebates would reflect market conditions when only parts of the camp were sold.

1.2.4.   Conclusion on the market investor principle

Conclusion on the market investor principle

In light of all the above, the Authority has doubts as to whether the NOK 4 million that Haslemoen AS paid for acquiring the 29 buildings at the Inner Camp from Våler Municipality represented the market value. Consequently, on the basis of the information provided by the Norwegian authorities, the Authority cannot conclude that the sale of the buildings in question to Haslemoen AS for the sales price of NOK 4 million was carried out in accordance with the market investor principle.

1.3.   The presence of state aid

The presence of state aid

1.3.1.   State resources

State resources

In order to qualify as state aid, the measure must be granted by the State or through state resources. The concept of the State does not only refer to the central government but embraces all levels of the state administration (including municipalities) as well as public undertakings.

If the municipality sold the buildings below their market price, it would have foregone income. Under this assumption, Haslemoen AS should have paid more for the buildings and therefore there would be a transfer of resources from Våler Municipality. For these reasons, the Authority considers that if the sale did not take place in accordance with conditions acceptable for a private market investor, as set out above, state resources within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement would be involved.

1.3.2.   Favouring certain undertakings or the production of certain goods

Favouring certain undertakings or the production of certain goods

Second, the measure must be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’.

To constitute state aid, the measure must confer on Haslemoen AS advantages that relieve it of charges that are normally borne from its budget. If the transaction was carried out under favourable terms, in the sense that Haslemoen AS would most likely have had to pay a higher price for the properties if the sale had been conducted according to the market investor principle, the company would have received an advantage within the meaning of the state aid rules. The Authority considers that if Haslemoen AS was able to buy the property for less than its market value, the difference between the price actually paid and the fair market value would constitute an advantage.

Third, the aid measure must be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’. In the case at hand, there is only one possible beneficiary of the measure under assessment, i.e. Haslemoen AS. The measure is thus selective.

1.3.3.   Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

Finally, to be considered state aid, the measure must distort competition and affect trade between the Contracting Parties. Under settled case law (15) for the purpose of these provisions, the mere fact that an aid strengthens a firm’s position compared with that of other firms, which are competitors in intra-EEA trade, is enough to allow the conclusion to be drawn that intra-EEA trade is affected.

15

The Authority considers that the real estate market in central eastern Norway is not limited to local undertakings. Haslemoen AS is in competition with similar undertakings in Norway and other EEA States. A sales price below market value favouring Haslemoen AS would distort or threaten to distort competition and affect trade between Contracting Parties. Consequently, the Authority considers that conditions two and four set out in section 4.1 above, are fulfilled.

1.3.4.   Conclusion on the presence of state aid

Conclusion on the presence of state aid

In light of what has been found above, the Authority considers that it cannot be excluded that state aid was involved in the context of the Muncipality of Våler’s sale of buildings to Haslemoen AS.

2.   Procedural requirements

Procedural requirements

Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3, ‘the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. ... The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision’.

The Norwegian authorities did not notify the sale of certain buildings at the Inner Camp in the Haslemoen Leir to the Authority. The Authority therefore concludes that the Norwegian authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3.

3.   Compatibility of the aid

Compatibility of the aid

Should aid have been granted regarding the sale of certain buildings at the Inner Camp in Haslemoen Leir, it has to be considered whether such aid could be compatible with the EEA Agreement by virtue of Article 61(3) of the EEA Agreement.

On the basis of the information the Authority has received, Article 61(3)(a)-(c) of the EEA Agreement appears to be inapplicable. In the view of the Authority, the sale is not designed to promote the economic development of areas where the standard of living is abnormally low or where there is serious underemployment, to promote a project of common European interest or to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas.

The Authority therefore doubts that the transaction under assessment can be justified under the state aid provisions of the EEA Agreement.

4.   Conclusion

Conclusion

Based on the information submitted by the Norwegian authorities, the Authority cannot exclude the possibility that the measure under scrutiny constitute aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, the Authority has doubts as to whether this measures can be regarded as complying with Article 61(3) of the EEA Agreement. The Authority thus doubts that the above measure is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

Consequently, and in accordance with Article 10 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, the Authority is obliged to open the procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 of the Surveillance and Court Agreement. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, requests the Norwegian authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this Decision.

In light of the foregoing consideration, the Authority requires that, within one month of receipt of this decision, the Norwegian authorities provide all documents, information and data needed for assessment of the compatibility of the sale of certain buildings at the Inner Camp at the Haslemoen Leir to Haslemoen AS. It requests the Norwegian authorities to forward a copy of this letter to Haslemoen AS immediately.

The Authority would like to remind the Norwegian authorities that, according to the provisions of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, any incompatible aid unlawfully put at the disposal of the beneficiaries will have to be recovered, unless this recovery would be contrary to a general principle of EEA law.

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The EFTA Surveillance Authority has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 against Norway regarding the sale of certain buildings at the Inner Camp in the Haslemoen Leir.

Article 2

The Norwegian authorities are invited, pursuant to Article 6(1) of Part II of Protocol 3, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure within one month from the notification of this Decision.

Article 3

The Norwegian authorities are requested to provide within one month from notification of this decision, all documents, information and data needed for assessment of the compatibility of the aid measure.

Article 4

This Decision is addressed to the Kingdom of Norway.

Article 5

Only the English version is authentic.

Done at Brussels, 24 March 2010.

For the EFTA Surveillance Authority

Per SANDERUD

President

Kurt JÄGER

College Member

---

(1)  Iestādes vadlīnijas par zemes un ēku pārdošanu, sadaļa 2.2.d) “Izmaksas iestādēm”.

1

(2)  Hereinafter referred to as the Authority.

2

(3)  Hereinafter referred to as the EEA Agreement.

3

(4)  Hereinafter referred to as the Surveillance and Court Agreement.

4

(5)  Hereinafter referred to as Protocol 3.

5

(6)  Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, adopted and issued by the Authority on 19.1.1994, published in the Official Journal of the European Union (hereinafter referred to as OJ) L 231 of 3.9.1994 p. 1 and EEA Supplement No 32 of 3.9.1994 p. 1. Hereinafter referred to as the State Aid Guidelines. The updated version of the State Aid Guidelines is published on the Authority’s website: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

6

Official Journal of the European Union

(7)  Storskjaeret was valued at NOK 15 million if sold as one unit. The forest and cultivated areas were not valued at this time.

7

(8)  The price estimated at NOK 29 million in the first Agdestein Report was added to the price of NOK 0 in the Alhaug and Bakke Report, and was then divided by two. A new price of NOK 14,5 million for the Inner Camp was thus reached.

8

(9)  When examining the sales contract and counting the buildings concerned, it is however not entirely clear to the Authority whether the contract covers 29 or 30 buildings.

9

(10)  This evaluation was also based on an assessment carried out by Mr Alhaug for the municipality. This assessment does however not appear to be included in the evaluation report, dated 15.3.2006, that has been provided to the Authority.

10

(11)  Details of the terms of this offer or any finalised and signed contract has not been communicated to the Authority.

11

(12)  The sales contract relates however only to the purchase of 29 of the 44 buildings at the Inner Camp.

12

(13)  Section 2.2.d) of the Authority’s Guidelines on sale of land and buildings, ‘Cost to the Authorities’.

13

(14)  This reflects the sum of the estimated value for the 29 buildings as derived from the first Agdestein Report, divided by two in order to reflect the ‘bridge value’ logic. This is however a conservatively calculated value as some of the estimates in the first Agdestein Report group several buildings together. It is therefore unclear what the estimated value of the individual buildings were. Since not all of these buildings grouped together have been sold by Våler Municipality, the Authority has disregarded the entire estimated value of these buildings grouped together. In this way, the calculated value reflects a conservative interpretation of the most favourable scenario for the Norwegian authorities.

14

(15)  See e.g. Case C 730/79, Philip Morris Holland BV v EC Commission, ECR 1980, p. 2671.

15

Philip Morris Holland BV

EC Commission

---

V Atzinumi

JURIDISKAS PROCEDŪRAS

EBTA Tiesa

| 2.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/21

---

Héraðsdómur Reykjavíkur2010. gada 26. marta lūgums EBTA Tiesai sniegt konsultatīvu atzinumu lietā Þór Kolbeinsson pret Īslandes valsti

(Lieta E-2/10)

2010/C 325/05

Ar Héraðsdómur Reykjavíkur (Reikjavīkas apgabaltiesa) 2010. gada 26. marta vēstuli EBTA Tiesai iesniedza lūgumu, kuru EBTA Tiesas kanceleja saņēma 2010. gada 6. aprīlī, par konsultatīvo atzinumu lietā Þór Kolbeinsson pret Īslandes valsti, par šādiem jautājumiem.

| 1) | Vai situācija, kad darbinieks, ņemot vērā viņa paša līdznolaidību, tiek uzskatīts par atbildīgu zaudējumos, kas radušies nelaimes gadījuma darbā rezultātā, lai gan ir noteikts, ka darba devējs nav pats pēc savas iniciatīvas ievērojis noteikumus par drošību un apstākļiem darba vietā, ir saderīga ar noteikumiem Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīvā 89/391/EEK par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā un Padomes 1992. gada 24. jūnija Direktīvā par darba drošības un veselības aizsardzības minimālo prasību īstenošanu pagaidu vai pārvietojamajos būvlaukumos (astotā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē)? |
| --- | --- |

1)

Vai situācija, kad darbinieks, ņemot vērā viņa paša līdznolaidību, tiek uzskatīts par atbildīgu zaudējumos, kas radušies nelaimes gadījuma darbā rezultātā, lai gan ir noteikts, ka darba devējs nav pats pēc savas iniciatīvas ievērojis noteikumus par drošību un apstākļiem darba vietā, ir saderīga ar noteikumiem Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīvā 89/391/EEK par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā un Padomes 1992. gada 24. jūnija Direktīvā par darba drošības un veselības aizsardzības minimālo prasību īstenošanu pagaidu vai pārvietojamajos būvlaukumos (astotā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē)?

| 2) | Ja atbilde uz šo jautājumu ir negatīva, vai Īslandes valstij ir jāatlīdzina zaudējumi darbiniekam, kurš cietis nelaimes gadījumā darbā un kuram pretēji iepriekš minētajām direktīvām ir bijis daļēji vai pilnībā jāsedz radušies zaudējumi, ņemot vērā viņa paša līdznolaidību, pamatojoties uz to, ka valsts nav pareizi transponējusi šīs direktīvas Īslandes tiesību aktos? |
| --- | --- |

2)

Ja atbilde uz šo jautājumu ir negatīva, vai Īslandes valstij ir jāatlīdzina zaudējumi darbiniekam, kurš cietis nelaimes gadījumā darbā un kuram pretēji iepriekš minētajām direktīvām ir bijis daļēji vai pilnībā jāsedz radušies zaudējumi, ņemot vērā viņa paša līdznolaidību, pamatojoties uz to, ka valsts nav pareizi transponējusi šīs direktīvas Īslandes tiesību aktos?

---

| 2.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/22

---

Fürstliches Obergericht2010. gada 19. maija lūgums EBTA Tiesai sniegt konsultatīvu atzinumu lietā Dr. Joachim Kottke pret Präsidial Anstalt un Sweetlye Stiftung

(Lieta E-5/10)

2010/C 325/06

Firstistes apelācijas tiesa (Fürstliches Obergericht) ar 2010. gada 19. maija vēstuli, kuru Tiesas kanceleja saņēma 2010. gada 27. maijā, EBTA Tiesai sniegt konsultatīvu atzinumu lietā Dr. Joachim Kottke pret Präsidial Anstalt un Sweetlye Stiftung, par šādiem jautājumiem.

| 1. | Vai Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu, kas Lihtenšteinā stājās spēkā 1995. gada 1. maijā, ir (daudzpusējs) līgums, ar kuru diskriminācijas aizlieguma dēļ, kas īpaši ietverts tā 4. pantā, aizliedz pienākumu sniegt garantiju, ka netiks radītas izmaksas prasītājiem, kuri dzīvo citā EEZ dalībvalstī, ja prasītajiem, kuri dzīvo Lihtenšteinā, minētā izmaksu garantija nav jāsniedz?
  Gadījumā, ja atbilde uz pirmo jautājumu ir noliedzoša, lūdzam atbildēt uz otru jautājumu. |
| --- | --- |

1.

Vai Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu, kas Lihtenšteinā stājās spēkā 1995. gada 1. maijā, ir (daudzpusējs) līgums, ar kuru diskriminācijas aizlieguma dēļ, kas īpaši ietverts tā 4. pantā, aizliedz pienākumu sniegt garantiju, ka netiks radītas izmaksas prasītājiem, kuri dzīvo citā EEZ dalībvalstī, ja prasītajiem, kuri dzīvo Lihtenšteinā, minētā izmaksu garantija nav jāsniedz?

Gadījumā, ja atbilde uz pirmo jautājumu ir noliedzoša, lūdzam atbildēt uz otru jautājumu.

| 2. | Vai Lihtenšteinas Civilprocesa kodeksa (Zivilprozessordnung) 57.2. iedaļas 1. punktā ir ietverts noteikums, saskaņā ar kuru prasītājus, kuri uzturas citā valstī, atbrīvo no garantijas sniegšanas pienākuma, ja pastāv piemērošanas iespēja dzīvesvietas valstī atbilstīgi EEZ līgumam, īpaši diskriminācijas vispārīgajam aizliegumam saskaņā ar tā 4. pantu, ciktāl tas attiecas uz prasītajiem, kuri uzturas kādā no EEZ dalībvalstīm? |
| --- | --- |

2.

Vai Lihtenšteinas Civilprocesa kodeksa (Zivilprozessordnung) 57.2. iedaļas 1. punktā ir ietverts noteikums, saskaņā ar kuru prasītājus, kuri uzturas citā valstī, atbrīvo no garantijas sniegšanas pienākuma, ja pastāv piemērošanas iespēja dzīvesvietas valstī atbilstīgi EEZ līgumam, īpaši diskriminācijas vispārīgajam aizliegumam saskaņā ar tā 4. pantu, ciktāl tas attiecas uz prasītajiem, kuri uzturas kādā no EEZ dalībvalstīm?

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 2.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/23

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6029 – Danish Crown/D&S Fleisch)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 325/07

| 1. | Komisija 2010. gada 23. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Danish Crown AmbA (“Danish Crown”, Dānija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār uzņēmumu D&S Fleisch GmbH (“D&S”, Vācija), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 23. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Danish Crown AmbA (“Danish Crown”, Dānija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār uzņēmumu D&S Fleisch GmbH (“D&S”, Vācija), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Danish Crown: cūku un liellopu kaušana, gaļas pārstrāde un gaļas tirdzniecība, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Danish Crown: cūku un liellopu kaušana, gaļas pārstrāde un gaļas tirdzniecība,

| — | D&S: cūku kaušana un cūkgaļas ražošana. |
| --- | --- |

—

D&S: cūku kaušana un cūkgaļas ražošana.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6029 – Danish Crown/D&S Fleisch uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6029 – Danish Crown/D&S Fleisch uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---

| 2.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/24

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6054 – First Reserve Corporation/Blackstone/PBF Energy)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 325/08

| 1. | Komisija 2010. gada 24. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmumi The Blackstone Group LP (“Blackstone”, ASV) un First Reserve Corporation (“FRC”, ASV) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu PBF Energy Company LLC (“PBF”, ASV), savstarpēji vienojoties. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 24. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmumi The Blackstone Group LP (“Blackstone”, ASV) un First Reserve Corporation (“FRC”, ASV) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu PBF Energy Company LLC (“PBF”, ASV), savstarpēji vienojoties.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | FRC: ieguldījumi starptautiskos enerģētikas uzņēmumos, tostarp naftas atradņu pakalpojumos, enerģijas infrastruktūrā un elektroenerģijā un enerģijas rezervēs, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

FRC: ieguldījumi starptautiskos enerģētikas uzņēmumos, tostarp naftas atradņu pakalpojumos, enerģijas infrastruktūrā un elektroenerģijā un enerģijas rezervēs,

| — | Blackstone: starptautisks alternatīvais aktīvu pārvaldītājs un finanšu konsultāciju pakalpojumu sniedzējs, |
| --- | --- |

—

Blackstone: starptautisks alternatīvais aktīvu pārvaldītājs un finanšu konsultāciju pakalpojumu sniedzējs,

| — | PBF: naftas pārstrāde ASV. |
| --- | --- |

—

PBF: naftas pārstrāde ASV.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6054 – First Reserve Corporation/Blackstone/PBF Energy uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6054 – First Reserve Corporation/Blackstone/PBF Energy uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---

| 2.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/25

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6052 – London & Continental Railways/Lend Lease Europe/Stratford City Business District)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 325/09

| 1. | Komisija 2010. gada 25. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1), kuras rezultātā uzņēmumi London & Continental Railways Limited (“LCR”, Apvienotā Karaliste) un Lend Lease Europe Limited, kas pieder Lend Lease grupai (“Lend Lease”, Austrālija), iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār uzņēmumu Stratford City Business District Limited (“SCBD”, Apvienotā Karaliste), iegādājoties akcijas jaunizveidotā sabiedrībā, kas veido kopuzņēmumu. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 25. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1), kuras rezultātā uzņēmumi London & Continental Railways Limited (“LCR”, Apvienotā Karaliste) un Lend Lease Europe Limited, kas pieder Lend Lease grupai (“Lend Lease”, Austrālija), iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār uzņēmumu Stratford City Business District Limited (“SCBD”, Apvienotā Karaliste), iegādājoties akcijas jaunizveidotā sabiedrībā, kas veido kopuzņēmumu.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums LCR ir uzņēmuma Eurostar International Limited akcionārs, un tam ir projektu attīstības intereses Kingskrosas un Stretfordas stacijās Londonā, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums LCR ir uzņēmuma Eurostar International Limited akcionārs, un tam ir projektu attīstības intereses Kingskrosas un Stretfordas stacijās Londonā,

| — | uzņēmums Lend Lease: starptautisks nekustamā īpašuma uzņēmums, kas strādā projektēšanas, ieguldījumu pārvaldības, projektu un būvniecības pārvaldības, kā arī aktīvu un nekustamā īpašuma pārvaldības jomā, |
| --- | --- |

—

uzņēmums Lend Lease: starptautisks nekustamā īpašuma uzņēmums, kas strādā projektēšanas, ieguldījumu pārvaldības, projektu un būvniecības pārvaldības, kā arī aktīvu un nekustamā īpašuma pārvaldības jomā,

| — | uzņēmums SCBD: zemes attīstība un pārvaldība Stratford City projektā Londonā. |
| --- | --- |

—

uzņēmums SCBD: zemes attīstība un pārvaldība Stratford City projektā Londonā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6052 – London & Continental Railways/Lend Lease Europe/Stratford City Business District uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6052 – London & Continental Railways/Lend Lease Europe/Stratford City Business District uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---