# Euroopa Liidu C 308/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.308.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 308 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide12. november 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.308.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 308

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide12. november 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 308/01 | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale – Euroopa Liidu majandusaasta aruanne – 2009. eelarveaasta – Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ja konsolideeritud eelarve täitmise aruanne | 1 |
| 2010/C 308/02 | Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule – sõltumatu audiitori aruanne | 129 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2010/C 308/01

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale – Euroopa Liidu majandusaasta aruanne – 2009. eelarveaasta – Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ja konsolideeritud eelarve täitmise aruanne

1

2010/C 308/02

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule – sõltumatu audiitori aruanne

129

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 12.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 308/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 308/1

---

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

EUROOPA LIIDU MAJANDUSAASTA ARUANNE

2009. EELARVEAASTA

Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ja konsolideeritud eelarve täitmise aruanne

2010/C 308/01

SISUKORD

Konsolideeritud majandusaasta aruandele lisatud deklaratsioon

Euroopa Liidu eelarve täitmine ja selle kohta raamatupidamisarvestuse pidamine

| I OSA – | Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ja selle lisad |
| --- | --- |

I OSA –

| A. | Bilanss |
| --- | --- |

A.

| B. | Tulemiaruanne |
| --- | --- |

B.

| C. | Rahavoogude aruanne |
| --- | --- |

C.

| D. | Netovara muutuste aruanne |
| --- | --- |

D.

| E. | Raamatupidamise aastaaruande lisad |
| --- | --- |

E.

| II OSA – | Euroopa Liidu konsolideeritud eelarve täitmise aruanne ja selle lisad |
| --- | --- |

II OSA –

| A JAGU – | Konsolideeritud eelarve täitmise aruanne |
| --- | --- |

A JAGU –

| B JAGU – | Konsolideeritud eelarve täitmise aruande lisad |
| --- | --- |

B JAGU –

KONSOLIDEERITUD MAJANDUSAASTA ARUANDELE LISATUD DEKLARATSIOON

Euroopa Liidu 2009. aasta konsolideeritud majandusaasta aruanne on koostatud teabe alusel, mille on esitanud Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 129 lõikes 2 osutatud institutsioonid ja asutused. Deklareerin, et see on koostatud kooskõlas kõnealuse finantsmääruse VII jaotisega ning raamatupidamise aastaaruande lisas toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega.

Olen saanud nimetatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajatelt kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Liidu varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava majandusaasta aruande koostamiseks, ning nimetatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajad on tõendanud selle teabe usaldusväärsust.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha Euroopa Komisjoni majandusaasta aruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev majandusaasta aruanne annab Euroopa Liidu finantsseisundi kõigist olulistest tahkudest õige ja õiglase ülevaate.

Philippe TAVERNE

Komisjoni peaarvepidaja

EUROOPA LIIDU EELARVE TÄITMINE JA SELLE KOHTA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE

EUROOPA LIIDU EELARVE TÄITMINE JA SELLE KOHTA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE

1.   IGA-AASTASE EELARVE KOOSTAMINE

Euroopa Liidu (ELi) eelarvest rahastatakse erinevaid poliitikavaldkondi ja programme kogu Euroopa Liidus. Komisjon viib kooskõlas liikmesriikide poolt seatud prioriteetidega igas valdkonnas läbi spetsiaalseid programme, tegevust ja projekte. Need võivad ulatuda alates haridusprojektidest, millega toetatakse õpilaste ja õpetajate liikumist, kuni projektideni, millega toetatakse ELi töötajatele parema töökeskkonna loomist ja välispiiride kontrolli tõhusust.

Üle 90 % ELi eelarvest läheb selliste ELi poliitikavaldkondade ja tegevusalade rahastamiseks, milles on kõigi liimesriikide vahel kokku lepitud. Otsene seos iga-aastase eelarve ja ELi poliitikavaldkondade vahel on tagatud tegevuspõhise eelarvestamise abil. 2004. aastal kasutusele võetud tegevuspõhine eelarve liigendus võimaldab selgelt eristada Euroopa Liidu poliitikavaldkondi ja neist igaühele eraldatud vahendite kogusummat.

Poliitikavaldkonnad on omakorda jaotatud ligikaudu 200 tegevusalaks, millest üle 110 sisaldavad tegevusassigneeringute ridu ning mida seepärast eelarve liigenduses kajastatakse eelarve peatükkidena. Valdav osa poliitikavaldkondadest on tegevuslikud, sest nende alla kuuluvate tegevusalade põhieesmärk on tuua kasu kolmandatest isikutest abisaajatele. Muud poliitikavaldkonnad, nagu „Koordineerimine ja õigusnõustamine” ja „Eelarve”, on horisontaalsed ja tagavad komisjoni nõuetekohase toimimise. Tegevusalade struktuur moodustab ühise kontseptuaalse raamistiku prioriteetide seadmiseks, planeerimiseks, eelarvestamiseks, järelevalveks ja aruandluseks ning selle peamine eesmärk on edendada vahendite tõhusat, mõjusat ja kokkuhoidlikku kasutamist.

Eelarveprojekti vastuvõtmise sisemenetlus algab sellega, et komisjon koostab eelarveprojekti, mis seejärel saadetakse nõukogule, kes võib selles teha muudatusi, kui seda peetakse vajalikuks. Edasi saadetakse ajakohastatud eelarve Euroopa Parlamendile, kes võib sellesse muudatusettepanekuid teha või olemasoleva projekti heaks kiita või tagasi lükata. Kõikides muudatustes ja ajakohastustes kokkuleppimise järel (mis võib vajaduse korral hõlmata ka täiesti uue projekti esitamist komisjoni poolt) võtab parlament detsembri keskel eelarve vastu. Parlamendi president kuulutab eelarve vastuvõetuks ja seejärel võib asuda seda täitma.

2.   KUIDAS TOIMUB ELi RAHASTAMINE?

Kaks peamist ELi rahastamise allikat on tulu omavahenditest ja mitmesugused tulud.

2.1.   Tulu omavahenditest ja nõuded

Tulu omavahenditest ja nõuded

Tulu omavahenditest koguneb ELile eelarve rahastamiseks automaatselt, ilma et selleks oleks vaja täiendavat riiklike ametiasutuste otsust. Eelarve rahastamiseks vajamineva omavahendite kogusumma määrab kogukulu, millest on lahutatud muud tulud. Omavahendite kogusumma ei tohi ületada 1,24 % (alates 2010. aastast 1,23 %) ELi kogurahvatulust. Omavahendid võib jagada järgmistesse kategooriatesse:

| 1. | Traditsioonilised omavahendid koosnevad tollimaksudest ja suhkrumaksudest. Traditsioonilisi omavahendeid koguvad liikmesriigid ELi nimel ettevõtjailt. Neist 25 % jätavad liikmesriigid endale sissenõudmiskulude katteks. Tollimakse kogutakse kolmandatest riikidest pärinevate toodete impordilt ühises tollitariifistikus sätestatud maksumäära alusel. Suhkrumakse tasuvad suhkrutootjad suhkru eksporditoetuste rahastamiseks. Traditsioonilised omavahendid moodustavad tavaliselt +/-13 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

1.

Traditsioonilised omavahendid koosnevad tollimaksudest ja suhkrumaksudest. Traditsioonilisi omavahendeid koguvad liikmesriigid ELi nimel ettevõtjailt. Neist 25 % jätavad liikmesriigid endale sissenõudmiskulude katteks. Tollimakse kogutakse kolmandatest riikidest pärinevate toodete impordilt ühises tollitariifistikus sätestatud maksumäära alusel. Suhkrumakse tasuvad suhkrutootjad suhkru eksporditoetuste rahastamiseks. Traditsioonilised omavahendid moodustavad tavaliselt +/-13 % omavahenditest saadavast tulust.

| 2. | Käibemaksupõhiseid omavahendeid kogutakse liikmesriikide käibemaksu arvestusbaaside alusel, mis on selleks otstarbeks vastavalt ELi eeskirjadele ühtlustatud. Igalt liikmesriigilt kogutakse ühtlustatud arvestusbaasist sama protsendimäär. Siiski on arvesse võetav käibemaksu arvestusbaas piiratud 50 %-ga liikmesriigi kogurahvatulust. Käibemaksupõhised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 12 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

2.

Käibemaksupõhiseid omavahendeid kogutakse liikmesriikide käibemaksu arvestusbaaside alusel, mis on selleks otstarbeks vastavalt ELi eeskirjadele ühtlustatud. Igalt liikmesriigilt kogutakse ühtlustatud arvestusbaasist sama protsendimäär. Siiski on arvesse võetav käibemaksu arvestusbaas piiratud 50 %-ga liikmesriigi kogurahvatulust. Käibemaksupõhised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 12 % omavahenditest saadavast tulust.

| 3. | Kogurahvatulul põhinevaid omavahendeid kasutatakse eelarve tulude ja kulude tasakaalustamiseks, st eelarve selle osa rahastamiseks, mis ei ole kaetud muude tuluallikatega. Igalt liikmesriigilt nõutakse sisse sama, ELi eeskirjadega kehtestatud protsendimäär kogurahvatulust. Kogurahvatulul põhinevad omavahendid moodustavad tavaliselt +/– 75 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

3.

Kogurahvatulul põhinevaid omavahendeid kasutatakse eelarve tulude ja kulude tasakaalustamiseks, st eelarve selle osa rahastamiseks, mis ei ole kaetud muude tuluallikatega. Igalt liikmesriigilt nõutakse sisse sama, ELi eeskirjadega kehtestatud protsendimäär kogurahvatulust. Kogurahvatulul põhinevad omavahendid moodustavad tavaliselt +/– 75 % omavahenditest saadavast tulust.

Kõnealuste summade tasumise kohta peetakse eraldi raamatupidamisarvestust, mis hõlmab traditsioonilisi omavahendeid, mille liikmesriigid on määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punkti b kohaselt kindlaks määranud, kuid mida ei ole ELile kättesaadavaks tehtud, sest neid ei ole veel sisse nõutud, neile ei ole veel antud tagatist või need on vaidlustatud. Iga liikmesriik saadab komisjonile kõnealuse raamatupidamisarvestuse kohta kvartaliaruande, milles on iga vahendi liigi kohta esitatud järgmised andmed:

| — | eelneva kvartali võlgnevuse saldo; |
| --- | --- |

—

eelneva kvartali võlgnevuse saldo;

| — | kõnealuse kvartali jooksul sissenõutud summad; |
| --- | --- |

—

kõnealuse kvartali jooksul sissenõutud summad;

| — | arvestusbaasi korrigeerimine (parandused/tühistamised) kõnealuse kvartali jooksul; |
| --- | --- |

—

arvestusbaasi korrigeerimine (parandused/tühistamised) kõnealuse kvartali jooksul;

| — | mahakantud summad; |
| --- | --- |

—

mahakantud summad;

| — | kõnealuse kvartali lõpus sissenõutav saldo. |
| --- | --- |

—

kõnealuse kvartali lõpus sissenõutav saldo.

Eraldi raamatupidamisarvestusse kantud traditsiooniliste omavahendite sissenõudmisel peavad need olema tehtud komisjonile kättesaadavaks hiljemalt esimesel tööpäeval pärast nõude sissenõudmise kuule järgneva teise kuu 19. kuupäeva.

Eraldi raamatupidamisarvestuses kajastatud nõuete suhtes tuleb kohaldada allahindlust, et kajastada olukordi, mil tegelik sissenõudmine on ebatõenäoline. Kõnealune allahindlus põhineb liikmesriikide endi hinnangutel kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 6 lõike 4 punktiga b, mille kohaselt „liikmesriigid edastavad koos konkreetse aasta viimase kvartaliaruandega hinnangu kõnealuse aasta 31. detsembril eraldi raamatupidamisarvestuses olevate nende maksude [nõuete] kogusummast, mille sissenõudmine on muutunud ebatõenäoliseks.”

Liikmesriikide saadetud hinnangute põhjal on bilansi aktiva poolel punktist „Nõuded liikmesriikidele” maha arvatud allahindlus. See aga ei tähenda, et komisjon loobub nende summade sissenõudmisest, mille väärtust on kõnealusel viisil korrigeeritud. Isegi juhul, kui sissenõudmine näib väga ebatõenäoline, kui mitte võimatu, ei tähenda see veel tingimata, et kõnealused summad oleksid ELi eelarve jaoks traditsiooniliste omavahenditena kadunud. Seda seetõttu, et sissenõudmata nõuded lähevad kaduma vaid juhul, kui liikmesriik on ammendanud kõik võimalused, mille kasutamist temalt nõutakse sissenõudmise kindlustamiseks. Kui liikmesriik ei ole seda teinud, jääb ta rahaliselt vastutavaks ja temalt nõutakse summa maksmist ELi eelarvesse määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 17 lõike 2 kohaselt.

2.2.   Mitmesugused tulud

Mitmesugused tulud

Mitmesugused tulud, mis tulenevad Euroopa Liidu tegevusest, moodustavad tavaliselt alla 10 % kogutulust. Nende hulka kuuluvad näiteks konkurentsitrahvid ja sissenõudekorraldused era- ja avaliku sektori võlgnikele seoses ELi projektide haldamisega. Sellesse kategooriasse kuuluvad ka rahalised karistused, mille Euroopa Kohus on määranud liikmesriikidele, kes ei täida teatavat kohtuotsust. Komisjon haldab igal aastal sadu tuhandeid projekte ja peab aastas koostama umbes 13 000 sissenõudekorraldust. Kõigi tähtajaks tasumata võlgnevuste pealt arvestatakse viivist. Kui kolmandad isikud (välja arvatud liikmesriigid) jätavad oma võlad tasumata, on komisjoni (ja nõukogu) otsused, millega nähakse ette maksekohustus, otseselt jõustatavad vastavalt selle riigi territooriumi tsiviilkohtumenetluse normidele, kus jõustamine aset leiab. Oma kohustusi mittetäitvate võlgnike suhtes rakendatakse võlgade sissenõudmise menetlust, mille algatab õigustalitus, kasutades väliste õigusbüroode abi.

3.   KUIDAS TOIMUB EUROOPA LIIDU EELARVE HALDAMINE JA EELARVEST VÄLJAMAKSETE TEGEMINE?

3.1.   Peamised põhitegevuskulud

Peamised põhitegevuskulud

Euroopa Liidu põhitegevuskulud katavad finantsraamistiku erinevaid rubriike ja esinevad erinevas vormis olenevalt sellest, kuidas raha välja makstakse ja millist eelarve täitmise viisi kasutatakse. Finantsmääruse kohaselt täidab komisjon üldeelarvet järgmiste eelarve täitmise viiside kohaselt:

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine: seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui eelarvet täidavad otseselt komisjoni talitused.

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine: seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui komisjon teeb eelarve täitmise ülesandeks ELi või liikmesriikide õiguse alusel tegutsevatele ametiasutustele, näiteks avalik-õiguslikele või avalikke teenuseid osutavatele ELi ametitele.

Detsentraliseeritud eelarve täitmine: seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui komisjon delegeerib teatavad eelarve täitmise ülesanded kolmandatele riikidele.

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega: selle eelarve täitmise eelarve täitmise viisi korral delegeeritakse eelarve täitmise ülesanded liikmesriikidele. Enamiku kulude puhul kasutatakse eelarve täitmist koostöös liikmesriikidega, millega kaasneb ülesannete delegeerimine liikmesriikidele; siia kuuluvad näiteks sellised valdkonnad nagu põllumajanduskulud ja struktuurimeetmed.

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega: selle eelarve täitmise viisi korral delegeerib komisjon teatavad eelarve täitmise ülesanded rahvusvahelisele organisatsioonile.

3.2.   Finantsjuhtimises osalejad

Finantsjuhtimises osalejad

Komisjoni volinike kolleegiumil lasub kollektiivne poliitiline vastutus, kuid praktikas ei kasuta ta talle pandud eelarve täitmise volitusi ise, vaid delegeerib need ülesanded igal aastal konkreetsetele avalikele teenistujatele, kes on tema ees aruandekohustuslikud ja kelle suhtes kohaldatakse finantsmäärust ja personalieeskirju. Asjaomaseid töötajaid, kelleks üldiselt on peadirektorid ja talituste juhid, nimetatakse volitatud eelarvevahendite käsutajateks. Nemad omakorda võivad eelarve täitmise ülesandeid delegeerida edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatele.

Komisjoni volinike kolleegiumil

Eelarvevahendite käsutajad vastutavad kogu haldusprotsessi eest, alates selle kindlaksmääramisest, mida tuleb institutsiooni poolt seatud poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamiseks teha, kuni algatatud tegevuse haldamiseni nii tegevuslikust kui ka eelarve seisukohast; muu hulgas annavad nad oma allkirja juriidilistele kohustustele, jälgivad täitmist, teevad makseid ja vajadusel isegi nõuavad vahendeid sisse. Eelarvevahendite käsutajad peavad ka korraldama hindamiste läbiviimise, et analüüsida oma ettepanekute elujõulisust (eelhindamine) ja mõõta juba käimasolevate programmide edukust ja kulutasuvust (vahe- ja lõpphindamine). Nimetatud hindamiste tulemusi kasutatakse otsustusprotsessi parandamiseks ning ELi sekkumismeetmete läbipaistvuse, usaldusväärsuse ja kulutasuvuse suurendamiseks.

Eelarvevahendite käsutajad

Usaldusväärne finantsjuhtimine ja nõuetekohane aruandlus tagatakse igas peadirektoraadis juhtkonna poolt teostatava kontrolli (mida teostavad eelarvevahendite käsutajad) ja siseauditi lahushoidmisega, (rahvusvahelistest COSO standarditest lähtuvatele) selgetele sisekontrollistandarditele vastavuse kontrolliga, eel- ja järelkontrolliga, riskianalüüsil põhineva sõltumatu siseauditiga ning korrapäraste tegevusaruannete esitamisega asjaomasele volinikule.

Peaarvepidaja teeb makseid ja täidab eelarvevahendite käsutajate koostatud sissenõudekorraldusi ning vastutab sularahahalduse eest. Samuti vastutab ta raamatupidamiseeskirjade ja -meetodite kehtestamise, raamatupidamissüsteemide kinnitamise, raamatupidamisarvestuse pidamise ning institutsiooni majandusaasta aruande koostamise eest. Lisaks sellele peab peaarvepidaja majandusaasta aruande allkirjastama, deklareerides, et see annab finantsseisundist õige ja õiglase ülevaate.

Peaarvepidaja

Siseaudiitor, kes rangelt võttes finantsjuhtimises ei osale, nimetatakse institutsiooni või asutuse poolt selleks, et ta kontrolliks eelarve täitmise süsteemide ja menetluste nõuetekohast täitmist ning nõustaks riskijuhtimise küsimustes. Siseaudiitor koostab sõltumatuid arvamusi haldus- ja kontrollisüsteemide kvaliteedi kohta ning annab soovitusi töökorra parandamiseks ja usaldusväärse finantsjuhtimise edendamiseks.

Siseaudiitor

3.3.   Kulukohustuste võtmine ELi eelarvest väljamaksete tegemiseks

Kulukohustuste võtmine ELi eelarvest väljamaksete tegemiseks

Eelarve vastuvõtmise järel teeb eelarve peadirektoraat vahendid komisjoni raamatupidamissüsteemi kaudu kättesaadavaks komisjoni osakondadele ning institutsioonidele ja teistele asutustele vastavalt nende vastutusalasse kuuluvatele poliitikavaldkondadele. See toimub süsteemi raames, mida nimetatakse tegevuspõhiseks eelarvestamiseks. Näiteks vastutuse keskkonnaga seonduvate eelarveridade haldamise eest delegeerib komisjon keskkonna peadirektoraadi juhile ehk peadirektorile (kellest kõnealusel juhul saab asjaomaste eelarveridade volitatud eelarvevahendajate käsutaja).

Enne kolmanda isiku ees juriidilise kohustuse võtmist (näiteks temaga lepingu või toetuslepingu sõlmimist) peab olemas olema eelarverida, mis võimaldab asjaomast tegevust aastaeelarvest rahastada. Asjaomasel eelarvereal peab olema ka piisavalt vahendeid kulude katmiseks. Kui need tingimused on täidetud, tuleb vajalikud vahendid eelarves reserveerida raamatupidamissüsteemis võetavate eelarveliste kulukohustuste abil.

ELi eelarvest ei saa ühtegi summat välja maksta enne, kui komisjon või mõni teine ELi asutus ja võimalik ELi vahendite saaja on eelnevalt võtnud juriidilise kohustuse. Otsese tsentraliseeritud eelarve täitmise korral võetakse selline juriidiline kohustus kas töövõtjaga sõlmitud lepingu või abisaajaga sõlmitud toetuslepingu vormis.

Eelarvelise kulukohustuse heakskiitmise järel registreeritakse see eelarve raamatupidamissüsteemis, millest lähtuvalt kasutatakse assigneeringuid. See aga ei mõjuta üldist raamatupidamisarvestust (ehk pearaamatut), kuna kulusid ei ole veel kantud. See on tingitud asjaolust, et Euroopa Liidu raamatupidamissüsteem koosneb kahest eraldiseisvast, kuid omavahel seotud osast:

| a) | eelarve raamatupidamisarvestus, mis annab üksikasjaliku ülevaate eelarve täitmisest |
| --- | --- |

a)

eelarve raamatupidamisarvestus, mis annab üksikasjaliku ülevaate eelarve täitmisest

| b) | üldine raamatupidamisarvestus, mida kasutatakse bilansi ning tulemiaruande koostamiseks. |
| --- | --- |

b)

üldine raamatupidamisarvestus, mida kasutatakse bilansi ning tulemiaruande koostamiseks.

3.4.   Makse tegemine

Makse tegemine

3.4.1.   Üldeeskirjad

Üldeeskirjad

Makseid saab teha üksnes pärast seda, kui asjaomase tehinguga tegelev eelarvevahendite käsutaja on eelarvelise kulukohustuse heaks kiitnud.

Makse raamatupidamissüsteemis heakskiitmise järel on järgmine samm ülekande tegemine abisaaja kontole.

Komisjon teeb aastas üle 1,7 miljoni makse. Komisjon osaleb SWIFTis (Ülemaailmne Pankadevahelise Finantstelekommunikatsiooni Ühing).

3.4.2.   Eelmaksed, kuluaruanded ja kulude rahastamiskõlblikkus

Eelmaksed, kuluaruanded ja kulude rahastamiskõlblikkus

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases eelmaksete lepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid ehk ettemakseid kasutatakse lepingus määratletud perioodi jooksul eesmärgil, milleks need on antud, vastasel korral makstakse need tagasi. Kui abisaaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on ta kohustatud eelmakseks oleva ettemakse Euroopa Liidule tagastama. Seega väljamakstud eelmaksed ei muutu lõplikuks kuluks enne, kui on täidetud lepinguga ettenähtud kohustused. Seepärast kirjendatakse see esimese väljamakse tegemisel ELi bilansis varana. Eelmaksete kui vara summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude ja tagastatud summade kinnitamisega.

Eelmakseid hinnatakse vastavalt arvestuslikule kaetavale väärtusele, võttes arvesse, kas eelmaksetel on tagatis. Eelmaksed, mida ilmselt ei maksta tagasi, kajastatakse tulemiaruandes kuluna ja bilansis eelmaksete bilansilise jääkväärtuse vähenemisena. Üldiselt teenitakse intressi kõigilt väljamakstud eelmaksetelt (märkimist väärivateks eranditeks on liikmesriikidele ja ühinemiseelse abina makstud summad).

Pärast ettemakse ehk eelmakse tegemist saab asjaomane ELi asutus kulutaotluse, milles esitatakse põhjendused selle kohta, kuidas abisaaja asjaomast eelmakse summat lepingu kohaselt kasutas. Kulutaotluste esitamise sagedus aasta jooksul sõltub rahastatava meetme liigist ja lepingu tingimustest ning mitte kõiki kulutaotlusi ei esitata eelarveaasta lõpul.

Rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid on määratletud alusaktis, pakkumiskutses, mõnes muus toetusesaajatele suunatud teabedokumendis ja/või toetuslepingu tingimustes. Pärast analüüsi kantakse rahastamiskõlblikud kulud kuludesse ja teavitatakse abisaajat võimalikest rahastamiskõlbmatutest summadest. Summad, mis on kirjendatud kui „võlad, mille rahastamiskõlblikkus vajab kontrollimist”, kujutavad endast seega saadud kulutaotlusi, mille rahastamiskõlblikkus on veel kontrollimata ja mille puhul ei ole seetõttu veel toimunud sündmust, mis oleks aluseks kulude tekkimisele.

3.4.3.   Eelarveaasta lõpu raamatupidamismenetlus (saldode ülekandmine järgmisse eelarveaastasse)

Eelarveaasta lõpu raamatupidamismenetlus (saldode ülekandmine järgmisse eelarveaastasse)

Tasaarvestamata eelmaksete summade väärtus eelarveaasta lõpu seisuga leitakse, lahutades makstud esialgse(te)st summa(de)st tagasimakstud summad, tasaarvestatud rahastamiskõlblikud summad, eelarveaasta lõpu seisuga veel tasaarvestamata prognoositavad rahastamiskõlblikud summad ja väärtuse vähendamised.

Saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise menetluses võetakse arvesse eelarveaasta lõpu seisuga veel laekumata kulutaotlusi. Eelkõige tuleb anda hinnang sellele, millised on ELi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikud kulud, mille kohta nad ei ole ELile veel aruandeid esitanud. Nimetatud summade võimalikult täpseks hindamiseks kasutatakse erinevaid meetodeid, mis olenevad tegevuse liigist ja saadaolevast teabest. Pärast kõnealuste ülekandmiskirjete tegemist kirjendatakse prognoositud rahastamiskõlblikud summad kumuleerunud kuludena, prognoositud rahastamiskõlbmatud summad jäävad aga lahtiseks kontodel „Võlad, mille rahastamiskõlblikkus vajab kontrollimist”. Et varasid ja kohustusi mitte üle hinnata, on need summad esitatud lühiajaliste kohustuste all.

3.5.   Eeskirjade eiramise juhtumite avastamisele järgnevad sissenõudmised

Eeskirjade eiramise juhtumite avastamisele järgnevad sissenõudmised

Finantsmäärus ja muud kohaldatavad õigusaktid, mis eelkõige käsitlevad põllumajandust ja ühtekuuluvuspoliitikat, annavad õiguse kontrollida kulusid veel palju aastaid pärast nende kandmist. Eeskirjade eiramise juhtumite avastamise korral kohaldatakse sissenõudmist või finantskorrektsioone. Eeskirjade eiramise juhtumite avastamine ja nende korrigeerimine toimub kontrollisüsteemide viimases etapis ning on usaldusväärse finantsjuhtimise tõendamise seisukohast keskse tähtsusega.

Eelarvest kantavate kulude rahastamiskõlblikkust kontrollivad tõendavate dokumentide alusel asjaomased ELi talitused või kui eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, siis liikmesriikide ametiasutused. Tõendavad dokumendid on sätestatud kohaldatavates õigusaktides või iga toetuse tingimustes. Kontrollisüsteemide kulutasuvuse optimeerimise eesmärgil kontrollitakse lõppmakse taotluste puhul tõendavaid dokumente üldiselt põhjalikumalt kui vahemakse taotluste puhul ning seetõttu võidakse sealjuures avastada vahemaksetes vigu, mis parandatakse lõppmakse korrigeerimisega. Lisaks sellele on ELil ja/või liikmesriigil õigus kontrollida tõendavate dokumentide õigsust, tehes kontrollkäike taotluse esitaja ruumidesse rahastatava meetme rakendamise ajal ja/või (järelkontrolli puhul) hiljem. Kohaldatavate õigusaktidega on komisjoni või liikmesriikide poolt avastatud eeskirjade eiramistega tegelemiseks ette nähtud erinevad menetlused; täpsemat teavet nende kohta võib leida lisast 6.

4.   EELARVEAASTA LÕPU ARUANDLUS

4.1.   Majandusaasta aruanne

Majandusaasta aruanne

Komisjoni peaarvepidaja ülesanne on koostada majandusaasta aruanne ja tagada, et see annab ELi finantsseisundist õige ja õiglase ülevaate. Majandusaasta aruanne koosneb raamatupidamise aastaaruandest ja eelarve täitmise aruandest. Komisjon võtab selle vastu ja esitab selle seejärel auditeerimiseks kontrollikojale ning lõpuks eelarve täitmisele heakskiidu andmiseks nõukogule ja parlamendile.

4.2.   Iga-aastased tegevusaruanded

Iga-aastased tegevusaruanded

Igalt eelarvevahendite käsutajalt nõutakse iga-aastase tegevusaruande koostamist tema vastutusalasse kuuluva tegevuse kohta. Nimetatud aruandes annab ta aru poliitika elluviimise tulemustest ja sellest, kas ta saab piisava kindlusega kinnitada, et tema aruandes kirjeldatud tegevuse jaoks eraldatud vahendeid on kasutatud sihtotstarbeliselt ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt ning et kehtestatud kontrollimenetlused pakuvad vajalikke tagatisi aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

5.   AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

5.1.   Audit

Audit

ELi majandusaasta aruannet ja vahendite haldamist kontrollib tema välisaudiitorina tegutsev Euroopa Kontrollikoda, kes koostab nõukogule ja Euroopa Parlamendile aastaaruande. Kontrollikoja põhiülesanne on teostada Euroopa Liidu majandusaasta aruande sõltumatut välisauditit. Oma tegevuse osana koostab kontrollikoda järgmised dokumendid:

| 1) | aastaaruanne üldeelarvest rahastatava tegevuse kohta, milles on esitatud kontrollikoja tähelepanekud majandusaasta aruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta; |
| --- | --- |

1)

aastaaruanne üldeelarvest rahastatava tegevuse kohta, milles on esitatud kontrollikoja tähelepanekud majandusaasta aruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta;

| 2) | kontrollikoja audititele tuginev ja aastaaruandes kinnitava avalduse vormis esitatud arvamus, millega kinnitatakse i) majandusaasta aruande usaldusväärsust ja ii) maksustatavatelt isikutelt kogutud tulude ja lõplikele abisaajatele tehtud maksetega seotud, majandusaasta aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust; |
| --- | --- |

2)

kontrollikoja audititele tuginev ja aastaaruandes kinnitava avalduse vormis esitatud arvamus, millega kinnitatakse i) majandusaasta aruande usaldusväärsust ja ii) maksustatavatelt isikutelt kogutud tulude ja lõplikele abisaajatele tehtud maksetega seotud, majandusaasta aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust;

| 3) | eriaruanded, milles esitatakse konkreetsete haldusvaldkondade auditileiud. |
| --- | --- |

3)

eriaruanded, milles esitatakse konkreetsete haldusvaldkondade auditileiud.

Kontrollikojal on auditeerimise käigus juurdepääsuõigus kõigile vajalikele dokumentidele. Kontrollikoda auditeerib kõiki ELi tegevusvaldkondasid, kuni üksikute tehingute ja maksete seaduslikkuse ja korrektsuse uurimiseni välja. Kontrollikoda auditeerib ka majandusaasta aruannet ennast, kontrollides lisaks raamatupidamise aastaaruande üldisele esitusviisile vajaduse korral ka erinevate üksuste bilansse ning tulemiaruandeid. Seetõttu saab kontrollikoda anda oma arvamuse mitte üksnes esitatud andmete, vaid ka kohaldatava süsteemi ja kontrollide kohta.

5.2.   Eelarve täitmisele heakskiidu andmine

Eelarve täitmisele heakskiidu andmine

Viimaseks kontrolliks on asjaomase eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Euroopa Parlament on ELi eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon. See tähendab, et pärast majandusaasta aruande auditeerimist ja lõplikku viimistlemist tuleb nõukogul soovitada ja seejärel parlamendil otsustada, kas anda heakskiit eelarve täitmisele komisjoni ja teiste ELi eelarvet täitvate ELi asutuste poolt eelneval eelarveaastal. Kõnealune otsus põhineb majandusaasta aruande läbivaatamisel, kontrollikoja aastaaruandel (mis sisaldab ametlikku kinnitavat avaldust) ja komisjoni vastustel, aga ka nende tulemusena komisjonile esitatud küsimustel ja täiendava teabe taotlustel.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmine kujutab endast eelarve täitmise väliskontrolli poliitilist aspekti. See on otsus, millega Euroopa Parlament vabastab nõukogu soovituse põhjal komisjoni vastutusest asjaomase eelarve haldamisel ning mis tähistab asjaomase eelarve käsitlemise lõppu. Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus võib viia üheni järgmisest kahest tulemusest: heakskiidu andmine või selle edasilükkamine. Eelarve täitmisele heakskiidu andmisel võib parlament teha tähelepanekuid, mida ta peab oluliseks; sealjuures soovitab parlament sageli meetmeid, mida komisjon peaks neis küsimustes võtma. Komisjon esitab võetud meetmed järelmeetmete aruandes ja tegevuskavas, mille ta saadab nii parlamendile kui ka nõukogule.

I OSA

EUROOPA LIIDU KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE JA SELLE LISAD

EUROOPA LIIDU KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE JA SELLE LISAD

SISUKORD

| A. | Bilanss |
| --- | --- |

A.

| B. | Tulemiaruanne |
| --- | --- |

B.

| C. | Rahavoogude aruanne |
| --- | --- |

C.

| D. | Netovara muutuste aruanne |
| --- | --- |

D.

| E. | Raamatupidamise aastaaruande lisad |
| --- | --- |

E.

| 1. | Peamised arvestuspõhimõtted |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bilansi lisad |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tulemiaruande lisad |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rahavoogude aruande lisad |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tingimuslikud varad ja kohustused ning muud avaldatavad andmed |
| --- | --- |

5.

| 6. | Eeskirjade eiramise juhtumite järel tehtud finantskorrekstioonid ja sissenõudmised |
| --- | --- |

6.

| 7. | Finantsriskide juhtimine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Seotud osapooli käsitlevad andmed |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bilansipäevajärgsed sündmused |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konsolideeritud üksused |
| --- | --- |

10.

| 11. | Konsolideerimata üksused |
| --- | --- |

11.

A.   BILANSS

BILANSS

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| PÕHIVARA |
| Immateriaalne vara | 2.1 | 72 | 56 |
| Kinnisvara ja seadmed | 2.2 | 4 859 | 4 881 |
| Pikaajalised investeeringud | 2.3 | 2 379 | 2 078 |
| Laenud | 2.4 | 10 764 | 3 565 |
| Pikaajalised eelmaksed | 2.5 | 39 750 | 29 023 |
| Pikaajalised nõuded | 2.6 | 55 | 45 |
| | | 57 879 | 39 648 |
| KÄIBEVARA |
| Varud | 2.7 | 77 | 85 |
| Lühiajalised investeeringud | 2.8 | 1 791 | 1 553 |
| Lühiajalised eelmaksed | 2.9 | 9 077 | 10 262 |
| Lühiajalised nõuded | 2.10 | 8 663 | 11 920 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.11 | 23 372 | 23 724 |
| | | 42 980 | 47 544 |
| Aktiva kokku | | 100 859 | 87 192 |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED |
| Töötajahüvitised | 2.12 | (37 242) | (37 556) |
| Riskide ja kulude katteks eraldatud pikaajalised vahendid | 2.13 | (1 469) | (1 341) |
| Pikaajalised finantskohustused | 2.14 | (10 559) | (3 349) |
| Muud pikaajalised kohustused | 2.15 | (2 178) | (2 226) |
| | | (51 448) | (44 472) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED |
| Riskide ja kulude katteks eraldatud lühiajalised vahendid | 2.16 | (213) | (348) |
| Lühiajalised finantskohustused | 2.17 | (40) | (119) |
| Kreditoorne võlgnevus | 2.18 | (93 884) | (89 677) |
| | | (94 137) | (90 144) |
| Passiva kokku | | (145 585) | (134 616) |
| NETOVARA | | (44 726) | (47 424) |
| Reservid | 2.19 | 3 323 | 3 115 |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad: | 2.20 | | |
| Töötajahüvitised
   (1) | | (37 242) | (37 556) |
| Muud summad
   (2) | | (10 807) | (12 983) |
| NETOVARA | | (44 726) | (47 424) |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2009

31.12.2008

PÕHIVARA

Immateriaalne vara

2.1

2.1

72

56

Kinnisvara ja seadmed

2.2

2.2

4 859

4 881

Pikaajalised investeeringud

2.3

2.3

2 379

2 078

Laenud

2.4

2.4

10 764

3 565

Pikaajalised eelmaksed

2.5

2.5

39 750

29 023

Pikaajalised nõuded

2.6

2.6

55

45

57 879

57 879

39 648

39 648

KÄIBEVARA

Varud

2.7

2.7

77

85

Lühiajalised investeeringud

2.8

2.8

1 791

1 553

Lühiajalised eelmaksed

2.9

2.9

9 077

10 262

Lühiajalised nõuded

2.10

2.10

8 663

11 920

Raha ja raha ekvivalendid

2.11

2.11

23 372

23 724

42 980

42 980

47 544

47 544

Aktiva kokku

Aktiva kokku

100 859

100 859

87 192

87 192

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Töötajahüvitised

2.12

2.12

(37 242)

(37 556)

Riskide ja kulude katteks eraldatud pikaajalised vahendid

2.13

2.13

(1 469)

(1 341)

Pikaajalised finantskohustused

2.14

2.14

(10 559)

(3 349)

Muud pikaajalised kohustused

2.15

2.15

(2 178)

(2 226)

(51 448)

(51 448)

(44 472)

(44 472)

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Riskide ja kulude katteks eraldatud lühiajalised vahendid

2.16

2.16

(213)

(348)

Lühiajalised finantskohustused

2.17

2.17

(40)

(119)

Kreditoorne võlgnevus

2.18

2.18

(93 884)

(89 677)

(94 137)

(94 137)

(90 144)

(90 144)

Passiva kokku

Passiva kokku

(145 585)

(145 585)

(134 616)

(134 616)

NETOVARA

(44 726)

(44 726

(47 424)

(47 424)

Reservid

2.19

2.19

3 323

3 115

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad:

2.20

2.20

Töötajahüvitised
   (1)

Töötajahüvitised

1

(37 242)

(37 242)

(37 556)

(37 556)

Muud summad
   (2)

Muud summad

2

(10 807)

(10 807)

(12 983)

(12 983)

NETOVARA

(44 726)

(44 726)

(47 424)

(47 424)

B.   TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2009 | 2008 |
| PÕHITEGEVUSTULUD |
| Tulu omavahenditest ja osamaksudest | 3.1 | 110 537 | 112 713 |
| Muud põhitegevustulud | 3.2 | 7 532 | 9 731 |
| | | 118 069 | 122 444 |
| PÕHITEGEVUSKULUD |
| Halduskulud | 3.3 | (8 133) | (7 720) |
| põhitegevuskulud | 3.4 | (104 934) | (97 214) |
| | | (113 067) | (104 934) |
| PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK | | 5 002 | 17 510 |
| Finantstulud | 3.5 | 835 | 698 |
| Finantskulud | 3.6 | (594) | (467) |
| Muudatused töötajahüvitiste kohustustes | 2.12 | (683) | (5 009) |
| Osa sidus- ja ühisettevõtete netokahjumis | 3.7 | (103) | (46) |
| EELARVEAASTA TULEM | | 4 457 | 12 686 |

miljonites eurodes

Lisa

2009

2008

PÕHITEGEVUSTULUD

Tulu omavahenditest ja osamaksudest

3.1

3.1

110 537

112 713

Muud põhitegevustulud

3.2

3.2

7 532

9 731

118 069

118 069

122 444

122 444

PÕHITEGEVUSKULUD

Halduskulud

3.3

3.3

(8 133)

(7 720)

põhitegevuskulud

3.4

3.4

(104 934)

(97 214)

(113 067)

(113 067)

(104 934)

(104 934)

PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK

5 002

5 002

17 510

17 510

Finantstulud

3.5

3.5

835

698

Finantskulud

3.6

3.6

(594)

(467)

Muudatused töötajahüvitiste kohustustes

2.12

2.12

(683)

(5 009)

Osa sidus- ja ühisettevõtete netokahjumis

3.7

3.7

(103)

(46)

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

4 457

4 457

12 686

12 686

C.   RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2009 | 2008 (3) |
| Eelarveaasta tulem | | 4 457 | 12 686 |
| Rahavood põhitegevusest: | 4.2 | | |
| Amortisatsioon (finantsvara) | | 22 | 19 |
| Amortisatsioon | | 447 | 302 |
| Investeeringute väärtuse langusest tingitud kahjum (/kahjumi vähenemine) | | (16) | 3 |
| Antud laenude (suurenemine)/vähenemine | | (7 199) | (1 759) |
| Pikaajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | | (10 727) | (15 008) |
| Pikaajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine | | (10) | 82 |
| Varude (suurenemine)/vähenemine | | 8 | 3 |
| Lühiajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | | 1 185 | 10 321 |
| Lühiajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine | | 3 257 | 131 |
| Riskide ja kulude katteks eraldatud pikaajaliste vahendite suurenemine/(vähenemine) | | 128 | 262 |
| Pikaajaliste finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) | | 7 210 | 1 775 |
| Muude pikaajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine) | | (48) | 237 |
| Riskide ja kulude katteks eraldatud lühiajaliste vahendite suurenemine/(vähenemine) | | (135) | (21) |
| Lühiajaliste finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) | | (79) | (16) |
| Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine) | | 4 207 | (5 703) |
| Mitterahalise tuluna kirjendatud eelneva aasta eelarve ülejääk | | (1 796) | (1 529) |
| Muud mitterahalised liikumised | | 37 | 37 |
| Töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine) | | (314) | 4 076 |
| Rahavood investeerimistegevusest: | 4.3 | | |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete (suurenemine)/vähenemine | | (463) | (689) |
| Pikaajaliste investeeringute (suurenemine)/vähenemine | | (284) | (108) |
| Lühiajaliste investeeringute (suurenemine)/vähenemine | | (239) | (133) |
| NETORAHAVOOD | | (352) | 4 968 |
| Raha ja raha ekvivalentide suurenemine (neto) | | (352) | 4 968 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 2.11 | 23 724 | 18 756 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 2.11 | 23 372 | 23 724 |

miljonites eurodes

Lisa

2009

2008 (3)

3

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

4 457

12 686

Rahavood põhitegevusest:

Rahavood põhitegevusest:

4.2

4.2

Amortisatsioon (finantsvara)

22

19

Amortisatsioon

447

302

Investeeringute väärtuse langusest tingitud kahjum (/kahjumi vähenemine)

(16)

3

Antud laenude (suurenemine)/vähenemine

(7 199)

(1 759)

Pikaajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(10 727)

(15 008)

Pikaajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine

(10)

82

Varude (suurenemine)/vähenemine

8

3

Lühiajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

1 185

10 321

Lühiajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine

3 257

131

Riskide ja kulude katteks eraldatud pikaajaliste vahendite suurenemine/(vähenemine)

128

262

Pikaajaliste finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

7 210

1 775

Muude pikaajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

(48)

237

Riskide ja kulude katteks eraldatud lühiajaliste vahendite suurenemine/(vähenemine)

(135)

(21)

Lühiajaliste finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

(79)

(16)

Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine)

4 207

(5 703)

Mitterahalise tuluna kirjendatud eelneva aasta eelarve ülejääk

(1 796)

(1 529)

Muud mitterahalised liikumised

37

37

Töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

Töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

(314)

4 076

Rahavood investeerimistegevusest:

Rahavood investeerimistegevusest:

4.3

4.3

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete (suurenemine)/vähenemine

(463)

(689)

Pikaajaliste investeeringute (suurenemine)/vähenemine

(284)

(108)

Lühiajaliste investeeringute (suurenemine)/vähenemine

(239)

(133)

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

(352)

(352)

4 968

4 968

Raha ja raha ekvivalentide suurenemine (neto)

(352)

4 968

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

2.11

2.11

23 724

18 756

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

2.11

2.11

23 372

23 724

D.   NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Reservid (A) | Liikmesriikidelt sissenõutavad summad (B) | Netovara = (A)+(B) |
| Õiglase väärtuse reserv | Muud reservid | Kumuleerunud ülejääk / (puudujääk) | Eelarveaasta tulem |
| SALDO 31. DETSEMBRI 2007. AASTA SEISUGA | 7 | 2 799 | (68 888) | 7 462 | (58 620) |
| Muutused tagatisfondi reservis | | 158 | (158) | | 0 |
| Õiglase väärtuse muutused | 34 | | | | 34 |
| Muud | | 113 | (108) | | 5 |
| 2007. eelarveaasta eraldatud tulem | | 4 | 7 458 | (7 462) | 0 |
| Liikmesriikidele tagasimakstud 2007. aasta eelarve ülejääk | | | (1 529) | | (1 529) |
| Eelarveaasta tulem | | | | 12 686 | 12 686 |
| SALDO 31. DETSEMBRI 2008. AASTA SEISUGA | 41 | 3 074 | (63 225) | 12 686 | (47 424) |
| Muutused tagatisfondi reservis | | 196 | (196) | | 0 |
| Õiglase väärtuse muutused | 28 | | | | 28 |
| Muud | | (1) | 10 | | 9 |
| 2008. eelarveaasta eraldatud tulem | | (15) | 12 701 | (12 686) | 0 |
| Liikmesriikidele tagasimakstud 2008. aasta eelarve ülejääk | | | (1 796) | | (1 796) |
| Eelarveaasta tulem | | | | 4 457 | 4 457 |
| SALDO 31. DETSEMBRI 2009. AASTA SEISUGA | 69 | 3 254 | (52 506) | 4 457 | (44 726) |

miljonites eurodes

Reservid (A)

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad (B)

Netovara = (A)+(B)

Õiglase väärtuse reserv

Muud reservid

Kumuleerunud ülejääk / (puudujääk)

Eelarveaasta tulem

SALDO 31. DETSEMBRI 2007. AASTA SEISUGA

SALDO 31. DETSEMBRI 2007. AASTA SEISUGA

7

7

2 799

2 799

(68 888)

(68 888)

7 462

7 462

(58 620)

(58 620)

Muutused tagatisfondi reservis

158

(158)

0

Õiglase väärtuse muutused

34

34

Muud

113

(108)

5

2007. eelarveaasta eraldatud tulem

4

7 458

(7 462)

0

Liikmesriikidele tagasimakstud 2007. aasta eelarve ülejääk

(1 529)

(1 529)

Eelarveaasta tulem

12 686

12 686

SALDO 31. DETSEMBRI 2008. AASTA SEISUGA

SALDO 31. DETSEMBRI 2008. AASTA SEISUGA

41

41

3 074

3 074

(63 225)

(63 225)

12 686

12 686

(47 424)

(47 424)

Muutused tagatisfondi reservis

196

(196)

0

Õiglase väärtuse muutused

28

28

Muud

(1)

10

9

2008. eelarveaasta eraldatud tulem

(15)

12 701

(12 686)

0

Liikmesriikidele tagasimakstud 2008. aasta eelarve ülejääk

(1 796)

(1 796)

Eelarveaasta tulem

4 457

4 457

SALDO 31. DETSEMBRI 2009. AASTA SEISUGA

SALDO 31. DETSEMBRI 2009. AASTA SEISUGA

69

69

3 254

3 254

(52 506)

(52 506)

4 457

4 457

(44 726)

(44 726)

E.   RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

1.   PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED

1.1.   ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD

ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD

Euroopa Liidu konsolideeritud majandusaasta aruandes on konsolideeritud Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ning (likvideeritava) Euroopa Söe- ja Teraseühenduse majandusaasta aruanded. Raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (EÜT L 248, 16.9.2002) ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

Finantsmääruse artikli 133 kohaselt on Euroopa Liit koostanud oma 2009. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande tekkepõhise arvestuse eeskirjade kohaselt, mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või nende puudumisel rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS). Kõnealused raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid tuleb kohaldada kõigis konsolideeritud institutsioonides ja ELi asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja majandusaasta aruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada raamatupidamise aastaaruannete koostamise ja konsolideerimise menetlust. Raamatupidamisarvestust peetakse eurodes ja kalendriaasta põhjal.

1.2.   RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Raamatupidamise aastaaruande eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale. Kuna ELi näol on tegemist avaliku sektoriga, on eesmärk konkreetsemalt anda teavet, millest on abi otsuste tegemisel, ja näidata, et üksus kasutab talle usaldatud vahendeid vastutustundlikult. Käesoleva dokumendi koostamisel on silmas peetud just neid eesmärke. Finantsmääruse artiklis 124 on sätestatud raamatupidamise aastaaruannete koostamisel kohaldatavad raamatupidamispõhimõtted:

| — | tegevuse jätkuvuse põhimõte; |
| --- | --- |

—

tegevuse jätkuvuse põhimõte;

| — | konservatiivsuse põhimõte; |
| --- | --- |

—

konservatiivsuse põhimõte;

| — | raamatupidamismeetodite järjepidevuse põhimõte; |
| --- | --- |

—

raamatupidamismeetodite järjepidevuse põhimõte;

| — | teabe võrreldavuse põhimõte; |
| --- | --- |

—

teabe võrreldavuse põhimõte;

| — | olulisuse põhimõte; |
| --- | --- |

—

olulisuse põhimõte;

| — | brutopõhimõte; |
| --- | --- |

—

brutopõhimõte;

| — | sisu ülimuslikkuse põhimõte; |
| --- | --- |

—

sisu ülimuslikkuse põhimõte;

| — | tekkepõhise arvestuse põhimõte. |
| --- | --- |

—

tekkepõhise arvestuse põhimõte.

Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamine kooskõlas eespool nimetatud eeskirjade ja põhimõtetega nõuab, et juhtkond annaks hinnanguid, mis mõjutavad konsolideeritud bilansi ja konsolideeritud tulemiaruande teatavatel ridadel kajastatud summasid ning sellega seoses tingimuslike varade ja kohustuste kohta avaldatavaid andmeid.

1.3.   KONSOLIDEERIMINE

KONSOLIDEERIMINE

Lissaboni lepingu mõju

Lissaboni lepingu mõju

Pärast Lissaboni lepingu jõustumist 1. detsembril 2009 nimetatakse majandusaasta aruannet „Euroopa Liidu majandusaasta aruandeks”. Konsolideerimise ulatust see ei mõjuta. ELi endise teise samba raames loodud ametid ei vasta kriteeriumitele, mille alusel need tuleks konsolideerida; samuti ei vasta neile kriteeriumidele Euroopa Keskpank, vaatamata sellele, et seda loetakse Lissaboni lepingu kohaselt Euroopa institutsiooniks. Seetõttu jäävad kõik need üksused konsolideerimise ulatusest välja, nii nagu ka varasematel aastatel.

ELi endise kolmanda samba raames loodud ametitest kaks, kes saavad toetust Euroopa Liidu üldeelarvest, konsolideeritakse nagu ka varasematel aastatel (vt ka lisa 10). Viimasest kõnealuse samba raames on loodud ametist, Europolist, saab ELi amet alates 2010. aastast.

Konsolideerimise ulatus

Konsolideerimise ulatus

ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne hõlmab kõiki olulisi kontrollitavaid üksusi (institutsioonid ja ametid) ning sidus- ja ühisettevõtteid, st kokku 40 kontrollitavat üksust, 3 sidusettevõtet ja 4 ühisettevõtet. Konsolideeritud üksuste täielik loetelu on esitatud lisas 10. 2008. aastaga võrreldes on konsolideerimise ulatust laiendatud kahe rakendusameti, kahe sidusettevõtte ja ühe ühisettevõtte võrra, samal ajal kui üks amet on alates 31. detsembrist 2008 likvideeritud. Kõnealused lisandumised ei avalda konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandele märkimisväärset mõju.

Kontrollitavad üksused

Kontrollitavad üksused

Otsus lisada üksus konsolideeritavate üksuste hulka põhineb kontrolli mõistel. Kontrollitavad üksused on kõik üksused, mille finants- ja tegevusstrateegiat on Euroopa Liidul õigus kas otseselt või kaudselt juhtida, et saada kasu kõnealuste üksuste tegevusest. Nimetatud õigus peab olema vaatlusalusel hetkel rakendatav. Kontrollitavad üksused on täielikult konsolideeritud. Konsolideerimine algab kontrolli alguse kuupäeval ja lõpeb kontrolli lõppemisel.

Euroopa Liidu raames on põhilised kontrolli väljendavad näitajad järgmised: loomine aluslepingu või teisese õigusakti alusel, rahastamine üldeelarvest, hääleõigus juhtorganites, Euroopa Kontrollikoja poolne auditeerimine ning Euroopa Parlamendi poolne eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Selle otsustamiseks, kas üks või kõik eespool loetletud kriteeriumid on kontrolli kohaldamiseks piisavad, tuleb loomulikult iga üksust hinnata eraldi.

Selle lähenemisviisi kohaselt käsitatakse ELi institutsioone (v.a Euroopa Keskpank) ja ameteid (v.a endise teise samba ametid ja Europol) ELi ainukontrolli all olevana ning seetõttu need konsolideeritakse. Lisaks sellele loetakse kontrollitavaks üksuseks ka likvideeritavat Euroopa Söe- ja Teraseühendust (ESTÜ).

Kõik ELi kontrollitavate üksuste omavahelised tehingud ja saldod elimineeritakse; sellistest omavahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole aga märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Sidusettevõtted

Sidusettevõtted

Sidusettevõtted on üksused, mille üle Euroopa Liidul on kas otseselt või kaudselt märkimisväärne mõju, kuid mille finants- ja tegevusstrateegia üle neil kontroll puudub. Eelduseks on võetud, et märkimisväärne mõju esineb juhul, kui Euroopa Komisjonile kuulub kas otseselt või kaudselt vähemalt 20 % hääleõigusest.

Osaluste üle sidusettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja need võetakse arvele soetusmaksumuses. Euroopa Liidu osa tema sidusettevõtete majandustulemustes kajastatakse ELi tulemiaruandes ja tema osa reservides toimunud muutustes kajastatakse ELi reservides. Sidusettevõtte raamatupidamislik väärtus ELi majandusaasta aruandes bilansipäeva seisuga saadakse algse maksumuse ja kõigi muutuste (täiendavad osamaksud, osa majandustulemuses ja reservide muutustes, väärtuse vähendamised ja dividendid) liitmisel. Sidusettevõttelt saadud jaotatud kasum vähendab vara bilansilist maksumust. Euroopa Liidu ja tema sidusettevõtete vahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Sidusettevõtete arvestuspõhimõtted võivad erineda arvestuspõhimõtetest, mida Euroopa Liit kasutab sarnastel asjaoludel aset leidvate sarnaste tehingute ja sündmuste puhul. Juhtudel, mil Euroopa Liidule kuulub vähemalt 20 % riskikapitalifondist, ei sea EL eesmärgiks avaldada olulist mõju. Selliseid fonde käsitletakse seetõttu müügivalmis finantsinstrumentidena ja kapitaliosaluse meetodit ei kohaldata.

Ühisettevõtted

Ühisettevõtted

Ühisettevõte on lepinguline suhe, mille alusel Euroopa Liit ning üks või enam poolt („ühisettevõtjad”) kohustuvad läbi viima majandustegevust, mille üle teostatakse ühiskontrolli. Ühiskontroll on lepingus kokkulepitu kohaselt jaotatud kas otsene või kaudne kontroll teenusepotentsiaali omava tegevuse üle.

Osakute üle ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja need võetakse arvele soetusmaksumuses. Euroopa Liidu osa tema poolt ühiselt kontrollitavate üksuste majandustulemustes kajastatakse ELi tulemiaruandes ja ELi osa reservides toimunud muutustes kajastatakse ELi reservides. Ühisettevõtte raamatupidamislik väärtus ELi majandusaasta aruandes bilansipäeva seisuga saadakse algse maksumuse ja kõigi muutuste (täiendavad osamaksud, osa majandustulemuses ja reservide muutustes, väärtuse vähendamised ja dividendid) liitmisel.

Euroopa Liidu ja tema poolt ühiselt kontrollitava üksuse vahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud. Ühisettevõtete arvestuspõhimõtted võivad erineda arvestuspõhimõtetest, mida Euroopa Liit kasutab sarnastel asjaoludel aset leidvate sarnaste tehingute ja sündmuste puhul.

Konsolideerimata üksused, mille vahendeid haldab komisjon

Konsolideerimata üksused, mille vahendeid haldab komisjon

Euroopa Liidu personali ravikindlustusskeemi, Euroopa Arengufondi ja osalejate tagatisfondi vahendeid haldab komisjon nimetatud üksuste eest; kuna Euroopa Liit neid üksuseid aga ei kontrolli, siis ei ole need ka tema majandusaasta aruandes konsolideeritud; asjaomaste summade kohta täiendava teabe saamiseks vt lisa 11.

1.4.   ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

1.4.1.   
  Valuuta ja ümberarvestamise alused

Valuuta ja ümberarvestamise alused

Arveldus- ja aruandlusvaluuta

Arveldus- ja aruandlusvaluuta

Raamatupidamise aastaaruanne on koostatud miljonites eurodes, sest euro on Euroopa Liidu arveldus- ja aruandlusvaluuta.

Tehingud ja saldod

Tehingud ja saldod

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Kasum või kahjum vahetuskursi muutustest, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste vahetuskursside ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus, kajastatakse tulemiaruandes.

Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse järgmiste rubriikide korral:

| — | kinnisvara ja seadmed ning immateriaalne vara, mille väärtus eurodes säilib selle soetamise kuupäeval kehtinud vahetuskursi juures; ning |
| --- | --- |

—

kinnisvara ja seadmed ning immateriaalne vara, mille väärtus eurodes säilib selle soetamise kuupäeval kehtinud vahetuskursi juures; ning

| — | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi raames makstud eelmaksed, mis arvestatakse ümber nende maksmise kuule järgneva kuu 10. kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. |
| --- | --- |

—

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi raames makstud eelmaksed, mis arvestatakse ümber nende maksmise kuule järgneva kuu 10. kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel.

Euro vahetuskursid

Euro vahetuskursid

| Valuuta | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 26,4730 | 26,8750 |
| DKK | 7,4418 | 7,4506 |
| EEK | 15,6466 | 15,6466 |
| GBP | 0,8881 | 0,9525 |
| HUF | 270,4200 | 266,7000 |
| LVL | 0,7093 | 0,7083 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,1045 | 4,1535 |
| RON | 4,2363 | 4,0225 |
| SEK | 10,2520 | 10,8700 |
| CHF | 1,4836 | 1,4850 |
| JPY | 133,1600 | 126,1400 |
| USD | 1,4406 | 1,3917 |

Valuuta

31.12.2009

31.12.2008

BGN

1,9558

1,9558

CZK

26,4730

26,8750

DKK

7,4418

7,4506

EEK

15,6466

15,6466

GBP

0,8881

0,9525

HUF

270,4200

266,7000

LVL

0,7093

0,7083

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,1045

4,1535

RON

4,2363

4,0225

SEK

10,2520

10,8700

CHF

1,4836

1,4850

JPY

133,1600

126,1400

USD

1,4406

1,3917

Välisvaluutas nomineeritud ja müügivalmina käsitletavate rahaliste väärtpaberite õiglase väärtuse muutusi, mis seonduvad ümberarvestamise erinevusega, kajastatakse tulemiaruandes. Õiglases väärtuses hoitavate, muutustega läbi tulemiaruande kajastatavate mitterahaliste finantsvarade ja -kohustuste ümberarvestamise erinevusi kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmina käsitletavate mitterahaliste finantsvarade ja -kohustuste ümberarvestamise erinevused on esitatud õiglase väärtuse reservis.

1.4.2.   
  Prognooside kasutamine

Prognooside kasutamine

IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt on raamatupidamise aastaaruandes tingimata esitatud summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas töötajahüvitiste kohustuste, riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite, varudest ja nõuetest tuleneva finantsriski, viitlaekumiste ja kumuleerunud kulude ning tingimuslike varade ja kohustuste summad ja immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete väärtuse languse määra summad. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda. Muutusi prognoosides kajastatakse selles perioodis, mil need teatavaks on saanud.

1.5.   BILANSS

BILANSS

1.5.1.   
  Immateriaalne vara

Immateriaalne vara

Omandatud arvutitarkvara litsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Vara amortiseeritakse lineaarselt eeldatava kasuliku kasutusea alusel (4 aastat). Asutusesiseselt loodud immateriaalset vara kajastatakse praegu kuluna tulemiaruandes. Arvutitarkvara programmide arenduse ja hooldusega seotud kulusid ning teadusliku uurimis- ja arendustegevuse kulusid kajastatakse kuluna kulu kandmise hetkel.

1.5.2.   
  Kinnisvara ja seadmed

Kinnisvara ja seadmed

Kogu kinnisvara ja seadmed on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Soetusmaksumus hõlmab kulusid, mis on asjaomase vara soetamise või valmistamisega otseselt seotud.

Hilisemad kulud on vastavalt vajadusele kas arvatud vara bilansilise maksumuse hulka või kajastatud eraldi varana – viimast vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb Euroopa Liidule ja vara maksumust saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti. Kuna Euroopa Liit ei võta laene kinnisvara ega seadmete soetamiseks, siis laenukulusid sellise soetamisega ei kaasne.

Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga loetakse igaveseks. Ehitamisel olevat vara ei amortiseerita, kuna selline vara ei ole veel kasutamiseks valmis. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt nende maksumus jaotatakse jääkmaksumusteks nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

Amortisatsiooninormid

Amortisatsiooninormid

| Vara liik | Lineaarne amortisatsiooninorm |
| --- | --- |
| Hooned | 4 % |
| Masinad ja seadmed | 10 % kuni 25 % |
| Mööbel | 10 % kuni 25 % |
| Inventar ja sisseseade | 10 % kuni 33 % |
| Sõidukid | 25 % |
| Arvutiriistvara | 25 % |
| Muu materiaalne vara | 10 % kuni 33 % |

Vara liik

Lineaarne amortisatsiooninorm

Hooned

4 %

Masinad ja seadmed

10 % kuni 25 %

Mööbel

10 % kuni 25 %

Inventar ja sisseseade

10 % kuni 33 %

Sõidukid

25 %

Arvutiriistvara

25 %

Muu materiaalne vara

10 % kuni 33 %

Võõrandamisest saadud kasum või kahjum leitakse tulu ja müügikulude vahe võrdlemisel võõrandatava vara bilansilise maksumusega ning seda kajastatakse tulemiaruandes.

Rendimaksed

Rendimaksed

Materiaalse vara rendimaksed, mille puhul Euroopa Liit kannab põhimõtteliselt kõiki omandiõigusega kaasnevaid riske ja hüvesid, liigitatakse kapitalirendi makseteks. Kapitalirendi maksed kapitaliseeritakse rendi alustamisel väärtuse juures, mis vastab kas renditava vara õiglasele väärtusele või minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtusele, olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Iga rendimakse jaotatakse kohustuseks ja finantskuludeks selliselt, et tasumata finantssaldo määr püsiks ühtlane. Rendikohustusi, millest on finantskulud maha arvatud, kajastatakse muude (lühi- ja pikaajaliste) kohustuste all. Finantskulude hulka kuuluvaid intresse kajastatakse kuluna tulemiaruandes rendiperioodi jooksul, et saada pidev perioodiline intressimäär, mida kohaldatakse igal perioodil kohustuse tasumata saldo suhtes. Kapitalirendi alusel hoitavat vara amortiseeritakse kas vara kasuliku kasutusea või rendiperioodi jooksul, olenevalt sellest, kumb neist on lühem.

Rendimaksed, mille puhul oluline osa omandiõigusega kaasnevatest riskidest ja hüvedest jääb rendileandja kanda, liigitatakse kasutusrendiks. Kasutusrendi korras tehtavad maksed kajastatakse kuluna tulemiaruandes rendiperioodi jooksul lineaarsel meetodil.

1.5.3.   
  Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Tähtajatu kasuliku kasutuseaga varasid ei amortiseerita; selle asemel kontrollitakse igal aastal, ega nende väärtus ei ole langenud. Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse alati, kas nende väärtus ei ole langenud, kui sündmused või asjaolude muutumine viitavad sellele, et bilansiline maksumus ei pruugi olla kaetav. Väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline maksumus ületab kaetava väärtuse. Kaetav väärtus on kas vara õiglane väärtus, millest on lahutatud müügikulud, või vara tarbimisväärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kõrgem.

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete jääkmaksumus ja kasulik kasutusiga vaadatakse läbi ja vajadusel korrigeeritakse neid vähemalt kord aastas. Kui vara bilansiline maksumus ületab hinnangulise kaetava väärtuse, hinnatakse vara bilansiline maksumus kohe alla kuni tema kaetava väärtuseni. Kui varasematel aastatel kajastatud väärtuse languse põhjused on ära langenud, siis vähendatakse vastavalt sellele väärtuse langusest tekkinud kahjumit.

1.5.4.   
  Investeeringud

Investeeringud

Osalused sidus- ja ühisettevõtetes

Osalused sidus- ja ühisettevõtetes

Osaluste üle sidus- ja ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil. Omakapitali maksumust korrigeeritakse, et võtta arvesse Euroopa Liidu osa sidus- ja ühisettevõtete netovarade suurenemises või vähenemises pärast arvelevõtmist, kui on märke väärtuse langusest, ning vajadusel hinnatakse see alla madalama kaetava väärtuseni. Kaetav väärtus määratakse kindlaks vastavalt lisas 1.5.3 kirjeldatule. Kui väärtuse languse põhjus hiljem ära langeb, siis vähendatakse väärtuse langusest tekkinud kahjumit kuni bilansilise maksumuseni, mis oleks kindlaks määratud juhul, kui väärtuse langusest tekkinud kahjumit ei oleks kajastatud.

1.5.3

Investeeringud riskikapitali fondidesse

Investeeringud riskikapitali fondidesse

Liigitus ja väärtuse hindamine

Liigitus ja väärtuse hindamine

Investeeringud riskikapitali fondidesse liigitatakse müügivalmis varadeks (vt lisa 1.5.5) ja sellest tulenevalt võetakse need arvele õiglases väärtuses; õiglase väärtuse muutustest tulenev kasum või kahjum (sealhulgas ümberarvestamise erinevused) kajastatakse õiglase väärtuse reservis.

Õiglase väärtuse määramine

Õiglase väärtuse määramine

Kuna investeeringutel riskikapitali fondidesse ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, hinnatakse nende väärtust iga investeeringu puhul eraldi kas soetusmaksumuse või omistatava vara puhasväärtuse (NAV) alusel, mille fondivalitseja on kuni bilansipäevani teatavaks teinud, olenevalt sellest, kumb neist on madalam, jättes seega välja igasuguse kohaldatava realiseerimata kasumi, mis võib aluseks olevas investeerimisportfellis esineda. Investeeringuid riskikapitali fondidesse, mis on veel varajases arenguetapis, hinnatakse samade põhimõtete alusel; erandina ei võeta nende puhul arvesse üksnes halduskuludest tulenevat realiseerimata kahjumit.

Õiglase väärtuse hindamisest tulenevat realiseerimata kasumit kajastatakse reservides ja realiseerimata kahjumi puhul hinnatakse, kas selle väärtus on vähenenud, et otsustada, kas kajastada seda väärtuse langusest tingitud kahjumina tulemiaruandes või muutusena õiglase väärtuse reservis. Omistatav vara puhasväärtus, mille õiglane väärtus on kindlaks tehtud, määratakse, kohaldades kas Euroopa Liidu osaluse protsenti fondis viimases aruandes kajastatud omistatava puhasväärtuse suhtes või asjaomase fondivalitseja esitatud aktsia sama kuupäeva täpset väärtust juhul, kui viimane on kättesaadav.

1.5.5.   
  Finantsvarad

Finantsvarad

Liigitus

Liigitus

Euroopa Liit liigitab oma finantsvarad järgmistesse kategooriatesse: finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande; laenud ja nõuded; tähtajani hoitavad investeeringud; müügivalmis finantsvarad. Finantsinstrumentide liigitus määratletakse nende arvele võtmisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

i)   Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande

Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt müügi eesmärgil lühiajaliselt või kui Euroopa Liit on nimetatud finantsvara sellesse kategooriasse kuuluvana määratlenud. Sellesse kategooriasse liigitatakse ka tuletisinstrumendid. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates.

ii)   Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need tekivad, kui EL annab raha või kaupu või osutab teenuseid otse võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega kaubelda. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui nende tähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates.

iii)   Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud tähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida Euroopa Liit kavatseb ja suudab hoida kuni tähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Aruandeaasta jooksul ei olnud Euroopa Liidul ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

iv)   Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muusse kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Likviidsed finantsvarad liigitatakse kas käibe- või põhivaraks olenevalt sellest, millise ajavahemiku möödudes EL kavatseb need võõrandada. Müügivalmis finantsvaradeks liigitatakse ka investeeringud konsolideerimata üksustesse ja muud omakapitaliinvesteeringud (nt riskikapitalitehingud), mille üle ei peeta arvestust kapitaliosaluse meetodil.

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatud, tähtajani hoitavate ja müügivalmis finantsvarade ostu ja müüki kajastatakse kauplemispäeval, st päeval, mil Euroopa Liit võtab kohustuse vara ostuks või müügiks. Laene kajastatakse sularaha laenuvõtjale ülekandmise hetkel. Finantsinstrumendid võetakse arvele õiglases väärtuses, millele on liidetud kõigi nende finantsvarade tehingukulud, mis ei ole kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande. Finantsvarad, mis on kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande, võetakse arvele õiglases väärtuses ning tehingukulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes.

Finantsvara õiglane väärtus arvelevõtmisel on tavaliselt tehinguhind (st saadud tasu õiglane väärtus). Pikaajalise intressivaba või turutingimustest madalama intressimääraga laenu andmisel saab selle õiglaseks väärtuseks lugeda kõigi tulevaste laekumiste nüüdisväärtuse, mis on diskonteeritud turuintressimäära alusel, mis kehtib sarnase krediidireitinguga sarnase instrumendi puhul.

Laenatud vahendite arvelt antud laenude (kompensatsioonitehingud) puhul ei ole antud ja võetud laenude tingimuste ja summade vahelised erinevused märkimisväärsed ning alternatiivkulu ei ole kohaldatav, sest ELil ei ole lubatud investeerida raha kapitaliturgudel. Seetõttu mõõdetakse selliseid laenusid nimiväärtuses. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

Finantsinstrumentide kajastamine lõpetatakse, kui investeeringust rahavoogude saamise õigus on aegunud või üle antud ja Euroopa Liit on põhimõtteliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved üle andnud.

Järgnev väärtuse hindamine

Järgnev väärtuse hindamine

Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatud finantsinstrumentide kategooriasse kuuluvate finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud.

Laene ja nõudeid ning tähtajani hoitavaid investeeringuid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude korral kohaldatakse antud ja võetud laenude puhul sama tegelikku intressimäära, sest need laenud on oma laadilt kompensatsioonitehingud ning antud ja võetud laenude tingimuste ja summade vahelised erinevused ei ole märkimisväärsed. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Müügivalmis varade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse õiglase väärtuse reservis. Müügivalmina käsitletava vara müümisel või väärtuse vähendamisel kajastatakse eelnevalt õiglase väärtuse reservis kajastatud õiglase väärtuse kumulatiivset korrigeerimist tulemiaruandes. Müügivalmis finantsvarade intressi, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmis omakapitaliinstrumentidelt saadud dividende kajastatakse hetkel, mil ELi jaoks tekib makse saamise õigus.

Aktiivsetel turgudel noteeritud investeeringute õiglane väärtus põhineb jooksval pakkumishinnal. Kui finantsvara turg ei ole aktiivne (või kui tegemist on noteerimata väärtpaberitega), määrab Euroopa Liit õiglase väärtuse hindamismeetodeid kasutades. Kõnealuste meetodite hulka kuuluvad hiljutiste mitteseotud poolte vaheliste tehingute kasutamine, viitamine teistele põhimõtteliselt samasugustele instrumentidele, diskonteeritud rahavoogude analüüs, optsioonihinna mudelid ja muud turuosaliste üldkasutatavad hindamismeetodid.

Juhul kui sellistesse omakapitaliinstrumentidesse tehtud investeeringute õiglast väärtust, millel ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, ei saa usaldusväärselt mõõta, hinnatakse neid soetusmaksumuses, millest on lahutatud väärtuse langusest tekkinud kahjum.

Finantsvara väärtuse langus

Finantsvara väärtuse langus

Euroopa Liit hindab igal bilansipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud. Finantsvara väärtus langeb ja väärtuse langusest tekib kahjum üksnes juhul, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et vara arvele võtmise järel on selle väärtus langenud ühe või enama sündmuse tagajärjel, mis mõjutab või mõjutavad finantsvara prognoositud tulevasi rahavooge, mida saab usaldusväärselt hinnata.

i)   Amortiseeritud väärtuses kajastatud varad

Amortiseeritud väärtuses kajastatud varad

Kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et amortiseeritud väärtuses kajastatud laenude ja nõuete või tähtajani hoitavate investeeringute väärtuse languse tõttu on kantud kahjumit, leitakse kahjumi suurus vara bilansilise maksumuse ja prognoositud tulevaste rahavoogude (v.a kandmata tulevane krediidikahju) nüüdisväärtuse vahena, diskonteerituna finantsvara algse tegeliku intressimääraga. Vara bilansilist maksumust vähendatakse ja kahjumi summa kajastatakse tulemiaruandes. Kui laen või tähtajani hoitav investeering on muutuva intressimääraga, võetakse väärtuse langusest tekkinud kahjumi leidmisel diskontomääraks lepingu kohaselt kindlaks määratud jooksev tegelik intressimäär. Tagatisega finantsvara prognoositud tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse arvutus peegeldab rahavooge, mis võivad tuleneda tagatise sundmüügist, millest on maha arvatud tagatise saamise ja müügi kulud, olenemata sellest, kas sundmüük on tõenäoline või mitte. Kui järgneval perioodil väärtuse langusest tekkinud kahjumi summa väheneb ja vähenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulemiaruandes.

ii)   Õiglases väärtuses kajastatud varad

Õiglases väärtuses kajastatud varad

Müügivalmina käsitletavate omakapitaliinvesteeringute väärtuse languse kindlakstegemisel võetakse arvesse seda, kas väärtpaberi õiglane väärtus on langenud oluliselt või püsivalt (pikaks ajaks) allapoole selle soetusmaksumust. Kui müügivalmis finantsvarade puhul on mis tahes selliseid tõendeid, arvatakse kumulatiivne kahjum (arvutatuna soetusmaksumuse ja jooksva õiglase väärtuse vahena, millest on lahutatud mis tahes varem tulemiaruandes kajastatud asjaomase finantsvara väärtuse langusest tekkinud kahjum) reservist välja ja kajastatakse tulemiaruandes. Tulemiaruandes kajastatud omakapitaliväärtpaberite väärtuse langusest tekkinud kahjumi vähenemise korral ei kajastata seda vähenemist tulemiaruandes. Kui järgneval perioodil müügivalmina käsitletava võlainstrumendi õiglane väärtus suureneb ja suurenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulemiaruandes.

1.5.6.   
  Varud

Varud

Varusid kajastatakse kas nende soetusmaksumuses või neto realiseerimisväärtuses olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Soetusmaksumus määratakse lihtjärjekorra (FIFO) meetodi alusel. Valmistoodete ja lõpetamata toodangu soetusmaksumus koosneb toorainest, otsestest tööjõukuludest ja muudest otsestest kuludest ning nendega seotud tootmislikest üldkuludest (võttes aluseks normaalse kasutatava tootmisvõimsuse). Neto realiseerimisväärtus on tavalise äritegevuse käigus rakendatav hinnanguline müügihind, millest on lahutatud valmistus- ja müügikulud. Kui turustamiseks mõeldud varusid hoitakse tasuta või sümboolse tasu eest, hinnatakse nende väärtust kas soetusmaksumuse või jooksva asendusmaksumuse alusel olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Jooksev asendusmaksumus on kulu, mida Euroopa Liit kannaks vara soetamisel aruandepäeval.

1.5.7.   
  Eelmaksed

Eelmaksed

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases eelmaksete lepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid või ettemakseid kasutatakse sel eesmärgil, milleks need anti, lepingus määratletud perioodi jooksul. Vastasel korral makstakse need tagasi. Kui abisaaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on tal kohustus eelmakseks olev ettemakse Euroopa Liidule tagastada. Eelmakse summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude ja tagasi makstud summade kinnitamisega ning kõnealust summat kajastatakse kuluna.

Eelarveaasta lõpus leitakse veel tasaarvestamata eelmakse summade väärtus, lahutades makstud esialgse(te)st summa(de)st tagastatud summad, tasaarvestatud rahastamiskõlblikud summad, eelarveaasta lõpu seisuga veel tasaarvestamata prognoositavad rahastamiskõlblikud summad ja väärtuse vähendamised.

Eelmaksetelt arvutatud intressi kajastatakse selle teenimise hetkel asjaomase lepingu sätete kohaselt. Eelarveaasta lõpu seisuga koostatakse kõige usaldusväärsema teabe põhjal kogunenud intressitulu prognoos ja kajastatakse see bilansis.

1.5.8.   
  Nõuded

Nõuded

Nõudeid kajastatakse esialgses summas, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Nõuete väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et Euroopa Liidul ei ole võimalik kõiki summasid nõuete esialgsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest maksumusest kaetava väärtuse; kaetav väärtus on oodatavate tulevaste rahavoogude nüüdisväärtus, diskonteerituna sarnaste laenuvõtjate suhtes kohaldatava turuintressimääraga. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes. Samuti kajastatakse üldine allahindlus nende tasumata sissenõudekorralduste puhul, mille suhtes ei ole konkreetset allahindlust veel kohaldatud. Viitlaekumiste käsitlemise kohta eelarveaasta lõpus vt lisa 1.5.14.

1.5.14.

1.5.9.   
  Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning need on määratletud käibevaradena. Nende hulka kuulub kassas olev sularaha, nõudmiseni hoiused pankades, muud lühiajalised investeeringud, mis on kuni kolmekuulise algse tähtaja ja suure likviidsusega, ning panga arvelduskrediidid.

1.5.10.   
  Töötajahüvitised

Töötajahüvitised

Pensionikohustused

Pensionikohustused

Euroopa Liit haldab kindlaksmääratud hüvitisega pensioniplaane. Kuna üks kolmandik kõnealuste hüvitiste oodatavast kulust kaetakse osamaksudega töötajate palkadest, siis seda kohustust ei rahastata. Kindlaksmääratud hüvitistel põhinevate pensioniplaanidega seoses bilansis kajastatud kohustus võrdub kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtusega bilansipäeval. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse arvutavad kindlustusstatistikud proportsionaalse osa krediteerimise meetodi (projected unit credit method) kohaselt. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtus leitakse, diskonteerides prognoositud tulevased rahavood selles valuutas nomineeritud valitsuse võlakirjade intressimääradega, milles hüvitisi tulevikus makstakse, kusjuures nimetatud võlakirjade järelejäänud tähtaeg peab ligilähedaselt vastama asjaomase pensionikohustuse tingimustele.

projected unit credit method

Kogemuspõhisest korrigeerimisest ja kindlustusmatemaatiliste prognooside muutustest tulenev kindlustusmatemaatiline kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes. Varem töötatud ajast tulenevad kulud kajastatakse viivitamatult tulemiaruandes, välja arvatud juhul, kui pensioniplaani muudatused sõltuvad sellest, kas töötaja jääb teenistusse kindlaksmääratud perioodiks (pensioniõiguse omandamise eelperiood). Sel juhul amortiseeritakse varem töötatud ajast tulenevad kulud lineaarsel meetodil pensioniõiguse omandamise eelperioodi jooksul.

Töösuhte lõppemise järgsed haigushüvitised

Töösuhte lõppemise järgsed haigushüvitised

Euroopa Liit pakub oma töötajatele tervisekindlustushüvitist ravikulude hüvitamise kaudu. Selle igapäevaseks haldamiseks on moodustatud eraldi fond (RCAM). Süsteemist saavad kasu nii töötajad, pensionärid, lesed kui ka nende ülalpeetavad. Aktiivses teenistuses mitteolevatele isikutele (pensionärid, orvud jt) antavad hüvitised liigitatakse töösuhte lõppemise järgseteks töötajahüvitisteks. Kõnealuste hüvitiste laadist tulenevalt on nõutav kindlustusmatemaatiline arvutus. Bilansis kajastatav kohustus määratakse kindlaks pensionikohustustega sarnastel alustel (vt eespool).

1.5.11.   
  Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid

Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid

Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendeid kajastatakse, kui Euroopa Liidul on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendeid ei kajastata tulevase tegevuskahjumi puhul. Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured kulud on oodatavalt vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. Kui riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid koosnevad suurest hulgast summadest, hinnatakse kohustuse väärtust, kaaludes kõiki võimalikke tulemusi nende esinemise tõenäosusega (keskväärtuse meetod).

1.5.12.   
  Finantskohustused

Finantskohustused

Finantskohustused liigitatakse kas õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavateks finantskohustusteks või amortiseeritud väärtuses kajastatavateks finantskohustusteks (võetud laenud). Võetud laenud jagunevad krediidiasutustelt võetud laenudeks ja võlgadeks, mida tõendavad sertifikaadid. Võetud laenud võetakse arvele õiglases väärtuses, milleks on nende emiteerimistulu (saadud tasu õiglane väärtus), millest on maha arvatud kantud tehingukulud, ja järgnevalt kajastatakse neid amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt; mis tahes erinevust tulu (millest on maha arvatud tehingukulud) ja laenu tagastusväärtuse vahel kajastatakse tulemiaruandes laenuperioodi jooksul tegeliku intressimäära meetodi kohaselt.

Need liigitatakse pikaajalisteks kohustusteks, välja arvatud juhul, kui nende tähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates. Laenatud vahendite arvelt antud laenude puhul ei saa asjaomaste summade ebaolulisuse tõttu tegeliku intressimäära meetodit antud ja võetud laenude suhtes kohaldada. Euroopa Liidu kantud tehingukulud, mille hüvitamist hiljem laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

Finantskohustused, mis on liigitatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavateks finantskohustusteks, hõlmavad ka tuletisinstrumente, kui nende õiglane väärtus on negatiivne. Nende üle peetakse samasugust raamatupidamisarvestust nagu õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavate finantskohustuste üle (vt lisa 1.5.5).

1.5.13.   
  Kreditoorne võlgnevus

Kreditoorne võlgnevus

Märkimisväärne osa ELi kreditoorsest võlgnevustest ei ole seotud kaupade ega teenuste ostmisega, vaid kujutab endast toetusesaajate või ELi muu rahastamise saajate esitatud tasumata kulutaotlusi. Need kirjendatakse kreditoorse võlgnevusena taotletava summa ulatuses kulutaotluse saamisel ning kontrollimise järel kinnitavad asjaomased finantsametnikud nende rahastamiskõlblikkust. Selles etapis hinnatakse nende väärtuseks kinnitatud ja rahastamiskõlblik summa.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel esialgse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne või teenus on Euroopa Liidule üle antud või osutatud ja ta on selle vastu võtnud.

1.5.14.   
  Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud

Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud

Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse tehinguid ja sündmusi raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse kumuleerunud kulusid perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Kumuleerunud kulud arvutatakse komisjoni välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et raamatupidamise aastaaruanne annaks õige ja õiglase ülevaate.

Ka tulu kajastatakse selles perioodis, millega see on seotud. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid teenus on osutatud või tarne on ELile üle antud või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt aluslepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes viitlaekumine.

Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

1.6.   TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

1.6.1.   
  Tulud

Tulud

Mittekaubanduslik tulu

Mittekaubanduslik tulu

Siia hulka kuulub suur enamik ELi tulu, milleks peamiselt on otsesed ja kaudsed maksud ja omavahendite summad. Lisaks maksudele võib Euroopa Liit saada ka selliseid makseid kolmandatelt isikutelt nagu tollimaksud, trahvid ja annetused.

Kogurahvatulu põhised ja käibemaksupõhised omavahendid

Kogurahvatulu põhised ja käibemaksupõhised omavahendid

Tulu kajastatakse selles perioodis, mille kohta Euroopa Liit saadab liikmesriikidele rahastamistaotluse, milles ta nõuab neilt osamaksu tegemist. Rahastamistaotlusi hinnatakse nende „taotletud summas”. Kuna käibemaksu ja kogurahvatulu põhised omavahendid tuginevad asjaomase eelarveaasta andmete prognoosidele, võib neid muutuste korral korrigeerida kuni ajani, mil liikmesriigid esitavad lõplikud andmed. Prognoosis tehtud muutuse mõju kajastatakse muutuse toimumise perioodi netoülejäägi või -puudujäägi kindlaksmääramisel.

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse asjakohaste igakuiste A-raamatupidamisaruannete (mis käsitlevad kogutud tollimaksu ning tasumisele kuuluvaid summasid, mille kohta on antud tagatis ja mida ei ole vaidlustatud) saamisel liikmesriikidelt. Aruandepäeva seisuga hinnatakse, milline on liikmesriikide kogutud aruandeperioodi tulu, mida ei ole veel Euroopa Liidule makstud, ning kajastatakse seda viitlaekumisena. Liikmesriikidelt saadud kvartali B-raamatupidamisaruanded (mis käsitlevad tollimaksu, mida ei ole kogutud ja mille kohta ei ole tagatist antud, ning nõudeid, mille kohta on tagatis antud, kuid mis võlglane on vaidlustanud) kajastatakse tuluna, millest on maha arvatud sissenõudmiskulud, mis liikmesriikidel on õigus endale jätta (25 %). Lisaks sellele kajastatakse tulemiaruandes väärtuse vähenemist nende summade võrra, mida prognoosi kohaselt ei õnnestu sisse nõuda.

Trahvid

Trahvid

Trahvidest saadud tulu kajastatakse adressaadi ametlikul teavitamisel Euroopa Liidu vastu võetud trahvi määramise otsusest. Kui on kahtlusi ettevõtja maksejõulisuse suhtes, siis kajastatakse nõude väärtuse vähendamine. Pärast trahvi määramise otsust peavad võlglased kahe kuu jooksul alates teavitamise kuupäevast:

| — | kas otsusega nõustuma, misjuhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning EL nõuab summa lõplikult sisse; |
| --- | --- |

—

kas otsusega nõustuma, misjuhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning EL nõuab summa lõplikult sisse;

| — | või otsusega mitte nõustuma, misjuhul nad vaidlustavad selle ELi õiguse kohaselt. |
| --- | --- |

—

või otsusega mitte nõustuma, misjuhul nad vaidlustavad selle ELi õiguse kohaselt.

Isegi kui otsus vaidlustatakse, tuleb trahvi põhisumma siiski kas kolmekuulise tähtaja jooksul ära maksta, sest vaidlustamisel ei ole menetlust peatavat toimet (EL asutamislepingu artikkel 278), või teatavatel asjaoludel ja komisjoni peaarvepidaja nõusolekul esitada selle asemel asjaomase summa kohta pangatagatis.

Kui ettevõtja vaidlustab otsuse ja on trahvi ajutiselt juba ära maksnud, kajastatakse seda summat tingimusliku kohustusena. Kuna aga ELi otsuse vaidlustamisel adressaadi poolt ei ole menetlust peatavat toimet, kasutatakse laekunud summat nõude kustutamiseks. Kui makse asemel saadakse tagatis, siis jääb trahv nõudena üles. Kui on tõenäoline, et Euroopa Liidu Üldkohus võib teha otsuse ELi kahjuks, kajastatakse selle riski katteks eraldatud vahendid. Kui selle asemel on antud tagatis, hinnatakse tasumata nõue vajadusel alla. Kogunenud intresse, mille Euroopa Liit on saanud pangakontodelt, kus hoiustatakse laekunud maksed, kajastatakse tuluna ja võimalikke tingimuslikke kohustusi suurendatakse sellele vastavalt.

Kaubanduslik tulu

Kaubanduslik tulu

Kaupade ja teenuste müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, millises täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga.

Intressitulud ja -kulud

Intressitulud ja -kulud

Intressitulusid ja -kulusid kajastatakse tulemiaruandes tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Selle meetodi alusel arvutatakse finantsvara või -kohustuse amortiseeritud väärtus ning jaotatakse intressitulud või -kulud asjaomase perioodi peale. Tegeliku intressimäära arvutamisel hindab Euroopa Liit rahavoogusid, võttes arvesse finantsinstrumendi kõiki lepingutingimusi (nt ettemakse võimalusi), kuid ei võta arvesse tulevast krediidikahju. Arvutus hõlmab kõiki lepingupoolte vahelisi makstud ja laekunud tasusid ja makseid, mis on tegeliku intressimäära lahutamatu osa, tehingukulusid ja kõiki muid hinnalisandeid ja allahindlusi.

Kui finantsvara või sarnaste finantsvarade rühm on väärtuse langusest tekkinud kahjumi tõttu alla hinnatud, kasutatakse intressitulu kajastamisel intressimäära, mida rakendatakse tulevaste rahavoogude diskonteerimisel väärtuse langusest tekkinud kahjumi hindamiseks.

Dividenditulu

Dividenditulu

Dividenditulu kajastatakse makse saamise õiguse kindakstegemisel.

1.6.2.   
  Kulud

Kulud

Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslikud kulud kajastatakse siis, kui tarne on Euroopa Liidule üle antud ja ta on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse algses arvel esitatud maksumuses. Mittekaubanduslikud kulud on Euroopa Liidule iseloomulikud ning moodustavad suurema osa tema kuludest. Need seonduvad abisaajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused.

Kui asjaomast liiki ülekanne on lubatud määrusega (finantsmäärus, personalieeskirjad või muu määrus) või kui on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud, kajastatakse ülekanne selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et abisaaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid ja summat saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis juba kuuluvad abisaajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need kumuleerunud kuludena.

1.7.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

1.7.1.   
  Tingimuslikud varad

Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult Euroopa Liidu kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

1.7.2.   
  Tingimuslikud kohustused

Tingimuslikud kohustused

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega ei allu täielikult Euroopa Liidu kontrollile, või olemasolev kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest, kuid mida ei kajastata kas seetõttu, et ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või harvaesinevatel juhtudel, kui kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta.

2.   BILANSI LISAD

PÕHIVARA

PÕHIVARA

2.1.   IMMATERIAALNE VARA

IMMATERIAALNE VARA

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Summa |
| Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2008. aasta seisuga | 134 |
| Soetamine | 39 |
| Võõrandamine | (3) |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 0 |
| Muud muutused | 1 |
| Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2009. aasta seisuga | 171 |
| Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2008. aasta seisuga | 78 |
| Aasta amortisatsioonikulud | 22 |
| Võõrandamine | (1) |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 0 |
| Muud muutused | 0 |
| Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2009. aasta seisuga | 99 |
| BILANSILINE NETOMAKSUMUS 31. DETSEMBRI 2009. AASTA SEISUGA | 72 |
| Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2008. aasta seisuga | 56 |

miljonites eurodes

Summa

Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2008. aasta seisuga

134

Soetamine

39

Võõrandamine

(3)

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

0

Muud muutused

1

Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2009. aasta seisuga

Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2009. aasta seisuga

171

171

Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2008. aasta seisuga

78

Aasta amortisatsioonikulud

22

Võõrandamine

(1)

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

0

Muud muutused

0

Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2009. aasta seisuga

Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2009. aasta seisuga

99

99

BILANSILINE NETOMAKSUMUS 31. DETSEMBRI 2009. AASTA SEISUGA

BILANSILINE NETOMAKSUMUS 31. DETSEMBRI 2009. AASTA SEISUGA

72

72

Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2008. aasta seisuga

Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2008. aasta seisuga

56

56

Asjaomased summad seonduvad peamiselt arvutitarkvaraga.

2.2.   KINNISVARA JA SEADMED

KINNISVARA JA SEADMED

Mõnedes riikides ei saa maa väärtust hoone väärtusest eristada, sest need on ostetud ühe tervikuna. Maa väärtuse suhtes amortisatsiooni ei kohaldata ja selle väärtust hinnatakse eraldi vaid juhul, kui see vajalikuks osutub, st kui tuleb kanda täiendavaid kulusid näiteks uue hoone ehitamiseks või kui kavandatakse osalist müüki.

Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemiga (EGNOS) seotud varad on pärast seda, kui need 2009. aastal komisjonile üle anti, kajastatud 31. detsembri 2009. aasta seisuga seadmete all. Nimetatud kuupäeva seisuga oli kõnealuste varade raamatupidamislik netoväärtus 11 miljonit eurot (brutoväärtus 40 miljonit eurot, millest on lahutatud 29 miljoni euro suurune kogunenud amortisatsioon).

KINNISVARA JA SEADMED

KINNISVARA JA SEADMED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Maa ja hooned | Seadmed | Sisustus ja sõidukid | Arvuti- riistvara | Muu materiaalne vara | Kapitalirent | Ehitamisel olev vara | KOKKU |
| Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2008. aasta seisuga | 3 902 | 368 | 205 | 466 | 151 | 2 621 | 122 | 7 835 |
| Soetamine | 39 | 89 | 20 | 57 | 17 | 29 | 141 | 392 |
| Võõrandamine | (1) | (15) | (20) | (56) | (6) | 0 | 0 | (98) |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 31 | (2) | 0 | 0 | 3 | 0 | (32) | 0 |
| Muud muutused | 1 | 20 | 10 | 8 | 17 | 5 | 0 | 61 |
| Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2009. aasta seisuga | 3 972 | 460 | 215 | 475 | 182 | 2 655 | 231 | 8 190 |
| Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2008. aasta seisuga | 1 616 | 300 | 149 | 349 | 92 | 448 | | 2 954 |
| Aasta amortisatsioonikulud | 127 | 66 | 16 | 60 | 17 | 163 | | 449 |
| Tühistatud amortisatsioonikulud | 0 | 0 | 0 | (2) | 0 | 0 | | (2) |
| Võõrandamine | (1) | (13) | (14) | (52) | (5) | 0 | | (85) |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 0 | (1) | 0 | 0 | 1 | 0 | | 0 |
| Muud muutused | 0 | 3 | 4 | 4 | 3 | 1 | | 15 |
| Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2009. aasta seisuga | 1 742 | 355 | 155 | 359 | 108 | 612 | | 3 331 |
| BILANSILINE NETOMAKSUMUS 31. DETSEMBRI 2009. AASTA SEISUGA | 2 230 | 105 | 60 | 116 | 74 | 2 043 | 231 | 4 859 |
| Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2008. aasta seisuga | 2 286 | 68 | 56 | 117 | 59 | 2 173 | 122 | 4 881 |

miljonites eurodes

Maa ja hooned

Seadmed

Sisustus ja sõidukid

Arvuti- riistvara

Muu materiaalne vara

Kapitalirent

Ehitamisel olev vara

KOKKU

Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2008. aasta seisuga

3 902

368

205

466

151

2 621

122

7 835

Soetamine

39

89

20

57

17

29

141

392

Võõrandamine

(1)

(15)

(20)

(56)

(6)

0

0

(98)

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

31

(2)

0

0

3

0

(32)

0

Muud muutused

1

20

10

8

17

5

0

61

Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2009. aasta seisuga

Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2009. aasta seisuga

3 972

3 972

460

460

215

215

475

475

182

182

2 655

2 655

231

231

8 190

8 190

Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2008. aasta seisuga

1 616

300

149

349

92

448

2 954

Aasta amortisatsioonikulud

127

66

16

60

17

163

449

Tühistatud amortisatsioonikulud

0

0

0

(2)

0

0

(2)

Võõrandamine

(1)

(13)

(14)

(52)

(5)

0

(85)

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

0

(1)

0

0

1

0

0

Muud muutused

0

3

4

4

3

1

15

Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2009. aasta seisuga

Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2009. aasta seisuga

1 742

1 742

355

355

155

155

359

359

108

108

612

612

3 331

3 331

BILANSILINE NETOMAKSUMUS 31. DETSEMBRI 2009. AASTA SEISUGA

BILANSILINE NETOMAKSUMUS 31. DETSEMBRI 2009. AASTA SEISUGA

2 230

2 230

105

105

60

60

116

116

74

74

2 043

2 043

231

231

4 859

4 859

Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2008. aasta seisuga

Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2008. aasta seisuga

2 286

68

56

117

59

2 173

122

4 881

Veel tasumata kapitalirendi ja muude sarnaste nõuete maksed on kajastatud bilansis pikaajaliste ja lühiajaliste kohustuste all (vt ka lisad 2.15 ja 2.18.1). Need jaotuvad järgmiselt:

KAPITALIRENT

KAPITALIRENT

| miljonites eurodes |
| --- |
| Kirjeldus | Kumulatiivsed kulud (A) | Tulevikus tasumisele kuuluvad summad | Kogu-väärtus | Varaga seoses kantud täiendavad kulud | Vara väärtus | Amortisat-sioon | Bilansiline neto-maksumus |
| Alla 1 aasta | Üle 1 aasta | Üle 5 aasta | Kohustused kokku (B) | A + B | (C) | A + B + C | (E) | = A + B + C + E |
| Maa ja hooned | 785 | 51 | 257 | 1 465 | 1 773 | 2 558 | 61 | 2 619 | (598) | 2 021 |
| Muu materiaalne vara | 14 | 8 | 13 | 1 | 22 | 36 | 0 | 36 | (14) | 22 |
| Kokku 31.12.2009 seisuga | 799 | 59 | 270 | 1 466 | 1 795 | 2 594 | 61 | 2 655 | (612) | 2 043 |
| Kokku 31.12.2008 seisuga | 738 | 52 | 250 | 1 520 | 1 822 | 2 560 | 61 | 2 621 | (448) | 2 173 |

miljonites eurodes

Kirjeldus

Kumulatiivsed kulud (A)

Tulevikus tasumisele kuuluvad summad

Kogu-väärtus

Varaga seoses kantud täiendavad kulud

Vara väärtus

Amortisat-sioon

Bilansiline neto-maksumus

Alla 1 aasta

Üle 1 aasta

Üle 5 aasta

Kohustused kokku (B)

A + B

(C)

A + B + C

(E)

= A + B + C + E

Maa ja hooned

785

51

257

1 465

1 773

2 558

61

2 619

(598)

2 021

2 021

Muu materiaalne vara

14

8

13

1

22

36

0

36

(14)

22

22

Kokku 31.12.2009 seisuga

Kokku 31.12.2009 seisuga

799

799

59

59

270

270

1 466

1 466

1 795

1 795

2 594

2 594

61

61

2 655

2 655

(612)

(612)

2 043

2 043

Kokku 31.12.2008 seisuga

Kokku 31.12.2008 seisuga

738

738

52

52

250

250

1 520

1 520

1 822

1 822

2 560

2 560

61

61

2 621

2 621

(448)

(448)

2 173

2 173

2.3.   PIKAAJALISED INVESTEERINGUD

PIKAAJALISED INVESTEERINGUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Osalused sidusettevõtetes | 2.3.1 | 382 | 278 |
| Osalused ühisettevõtetes | 2.3.2 | 196 | 145 |
| Tagatisfond | 2.3.3 | 1 240 | 1 091 |
| Müügivalmis varad | 2.3.4 | 561 | 564 |
| Investeeringud kokku | | 2 379 | 2 078 |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2009

31.12.2008

Osalused sidusettevõtetes

2.3.1

2.3.1

382

278

Osalused ühisettevõtetes

2.3.2

2.3.2

196

145

Tagatisfond

2.3.3

2.3.3

1 240

1 091

Müügivalmis varad

2.3.4

2.3.4

561

564

Investeeringud kokku

Investeeringud kokku

2 379

2 379

2 078

2 078

Selle rubriigi alla kuuluvad ELi tegevuse toetamise eesmärgil tehtud investeeringud. Siia kuulub ka tagatisfondi netovara.

2.3.1.   
  Osalused sidusettevõtetes

Osalused sidusettevõtetes

| miljonites eurodes |
| --- |
| | EIF | ARTEMIS | Clean Sky | Kokku |
| Summa 31. detsembri 2008. aasta seisuga | 278 | 0 | 0 | 278 |
| Soetamine | 26 | 10 | 75 | 111 |
| Osalus netokasumis/(-kahjumis) | (2) | (3) | (1) | (6) |
| Muud kapitaliosaluse muutused | (1) | 0 | 0 | (1) |
| Summa 31. detsembri 2009. aasta seisuga | 301 | 7 | 74 | 382 |

miljonites eurodes

EIF

ARTEMIS

Clean Sky

Kokku

Summa 31. detsembri 2008. aasta seisuga

278

0

0

278

Soetamine

26

10

75

111

Osalus netokasumis/(-kahjumis)

(2)

(3)

(1)

(6)

Muud kapitaliosaluse muutused

(1)

0

0

(1)

Summa 31. detsembri 2009. aasta seisuga

Summa 31. detsembri 2009. aasta seisuga

301

301

7

7

74

74

382

382

Osaluste üle sidusettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil; täpsemaid selgitusi selle kohta vt lisas 1.3. ELile on tema osaluse protsendi põhjal sidusettevõtetes omistatavad järgmised bilansilised maksumused:

1.3.

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Varad | 420 | 295 |
| Kohustused | (38) | (17) |
| Tulud | 17 | 23 |
| Ülejääk/(Puudujääk) | (6) | 10 |

miljonites eurodes

31.12.2009

31.12.2008

Varad

420

295

Kohustused

(38)

(17)

Tulud

17

23

Ülejääk/(Puudujääk)

(6)

10

Euroopa Investeerimisfond (EIF)

Euroopa Investeerimisfond (EIF)

Euroopa Investeerimisfond (EIF) on Euroopa Liidu finantseerimisasutus, mis on spetsialiseerunud riskikapitali ja tagatiste andmisele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd). 31. detsembri 2009. aasta seisuga oli komisjon märkinud EIFi aktsiakapitali kokku 861 miljoni euro suuruses summas (2 940 miljonist eurost). See moodustab EIFi kogu aktsiakapitalist 29,29 %. Komisjon on sisse maksnud 20 %; veel sissenõudmata kapitali saldo moodustas seega 689 miljonit eurot (vt lisa 5.13.2). 2005. aastal komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) vahel sõlmitud lepingu kohaselt on komisjonil õigus igal ajal müüa oma aktsiad EIP-le hinnaga, mis vastab EIFi hinnangulisele väärtusele, mis on jagatud emiteeritud aktsiate koguarvuga. Müügioptsiooni väärtus on nullilähedane, kuna aktsiate müügihinna kindlaksmääramise valem sarnaneb valemiga, mida kasutatakse EIFi netokapitali kindlaksmääramiseks. ELi kapitaliosaluse väärtuseks on hinnatud 29,29 % EIFi netovaradest, mis 31. detsembri 2009. aasta seisuga moodustas 301 miljonit eurot (2008. aastal 278 miljonit eurot), millest 2 miljonit eurot seondub 2009. aasta majandustulemusega (kahjumiga). 2009. aastal saadi 2008. eelarveaasta eest dividendidena 4 miljonit eurot.

5.13.2

Ühised tehnoloogiaalgatused

Ühised tehnoloogiaalgatused

Ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis avaliku ja erasektori partnerlused, mida rakendati ühisettevõtete kaudu aluslepingu artikli 171 tähenduses, on loodud majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni tegevuskava eesmärkide rakendamiseks. Ühised tehnoloogiaalgatused on avaliku ja erasektori partnerlused, mis on loodud Euroopa tasandil selleks, et käsitleda strateegilisi valdkondi, kus teadusuuringud ja innovatsioon on Euroopa konkurentsivõime tagamiseks hädavajalikud. Ühised tehnoloogiaalgatused on teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi uus koostisosa, millega toetatakse ulatuslikku rahvusvahelist teadustegevust. Need viivad kokku avaliku ja erasektori partnerid, et määratleda ühiskonna seisukohast olulised ühised eesmärgid ning kombineerida rahastamist ja teadmisi nende eesmärkide saavutamiseks. Ühised tehnoloogiaalgatused on uus viis teha koostööd ELi liidrite poolt majanduskasvu ja tööhõivet käsitlevas Lissaboni strateegias seatud eesmärkide saavutamise suunas. 2009. aastal alustasid tegevust kolm esimest ühist tehnoloogiaalgatust, ühisettevõte ARTEMIS ja ühisettevõte „Clean Sky”, mida on kirjeldatud allpool, ning ühisettevõte IMA, mis liigitub ühisettevõtteks ja mida on kirjeldatud lisas 2.3.2. Kuigi ARTEMISele ja Clean Sky'le osutatakse juriidiliselt kui ühisettevõtetele, tuleb neid raamatupidamislikust vaatepunktist käsitleda sidusettevõtetena, sest komisjonil on nende üksuste üle märkimisväärne mõju.

2.3.2.

Ühisettevõte ARTEMIS

Ühisettevõte ARTEMIS

See üksus loodi ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides koostöös erasektoriga. Euroopa Liidu (keda esindab komisjon) osalus 31. detsembri 2009. aasta seisuga oli 100 % ehk 7 miljonit eurot. ELi soovituslik maksimaalne toetus sellele algatusele on 420 miljonit eurot.

Ühisettevõte „Clean Sky”

Ühisettevõte „Clean Sky”

Selle üksuse eesmärk on kiirendada keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiate väljatöötamist, valideerimist ja tutvustamist ELis ning eelkõige luua täielikult innovatiivne õhutranspordisüsteem eesmärgiga vähendada õhutranspordi keskkonnamõju. Euroopa Liidu (keda esindab komisjon) osalus 31. detsembri 2009. aasta seisuga oli 99,41 % ehk 74 miljonit eurot. ELi soovituslik maksimaalne toetus sellele ühisettevõttele on 800 miljonit eurot.

2.3.2.   
  Osalused ühisettevõtetes

Osalused ühisettevõtetes

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Galileo | SESAR | ITER | IMA | Kokku |
| Summa 31.12.2008. seisuga | 0 | 103 | 42 | 0 | 145 |
| Soetamine | 0 | 28 | 39 | 81 | 148 |
| Osalus neto majandustulemuses | 0 | (51) | (46) | 0 | (97) |
| Summa 31. detsembri 2009. aasta seisuga | 0 | 80 | 35 | 81 | 196 |

miljonites eurodes

Galileo

SESAR

ITER

IMA

Kokku

Summa 31.12.2008. seisuga

0

103

42

0

145

Soetamine

0

28

39

81

148

Osalus neto majandustulemuses

0

(51)

(46)

0

(97)

Summa 31. detsembri 2009. aasta seisuga

Summa 31. detsembri 2009. aasta seisuga

0

0

80

80

35

35

81

81

196

196

Osaluste üle ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil; täpsemaid selgitusi selle kohta vt lisas 1.3. ELile on tema osaluse protsendi põhjal ühisettevõtetes omistatavad järgmised bilansilised maksumused:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Põhivara | 48 | 0 |
| Käibevara | 192 | 154 |
| Pikaajalised kohustused | 0 | 0 |
| Lühiajalised kohustised | (44) | (9) |
| Tulud | 72 | 37 |
| Kulud | (169) | (93) |

miljonites eurodes

31.12.2009

31.12.2008

Põhivara

48

0

Käibevara

192

154

Pikaajalised kohustused

0

0

Lühiajalised kohustised

(44)

(9)

Tulud

72

37

Kulud

(169)

(93)

Likvideeritav Galileo ühisettevõte

Likvideeritav Galileo ühisettevõte

2006. aasta lõpus alustati ühisettevõtte Galileo likvideerimist ja see protsess ikka veel käib. Likvideeritava ühisettevõtte Galileo netovarad moodustasid eelarveaasta lõpu seisuga 0 eurot. Kuna kõnealune majandusüksus oli 2009. aastal mitteaktiivne ja selle likvideerimine jätkus, siis tulud ja kulud puudusid. Investeeringu väärtus 31. detsembri 2009. aasta seisuga (nagu ka 31. detsembri 2008. aasta seisuga) oli 0 eurot, mis koosneb 585 miljoni euro suurusest investeeringust, millest on lahutatud kumulatiivne 585 miljoni euro suurune osalus kahjumis.

1. jaanuaril 2007 võttis ühisettevõttelt Galileo tema kohustused ametlikult üle Euroopa GNSS Järelevalveamet (GSA) (s.o 2004. aastal loodud ja ELi majandusaasta aruandes konsolideeritud ELi amet). Määruse (EÜ) nr 683/2008 jõustumise järel võttis komisjon GSA-lt üle Euroopa ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSSi) programmide haldaja rolli. Kõnealuse tegevuse ja ülesannete üleandmine GSA-lt komisjonile jõustus 1. jaanuaril 2009.

Ühisettevõte SESAR

Ühisettevõte SESAR

Selle ühisettevõtte eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi moderniseerimine ning Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava kiire rakendamine, koordineerides ning koondades selleks kogu asjakohase teadus- ja arendustegevuse kogu ELi ulatuses. 31. detsembri 2009. aasta seisuga on komisjoni osalus SESARis 87,4 % ehk 80 miljonit eurot (2008. aastal 103 miljonit eurot). SESARi jaoks ettenähtud ELi osamaksu kogusumma aastatel 2007-2013 on (soovituslikult) 700 miljonit eurot.

ITERi Rahvusvaheline Termotuumaenergeetika Organisatsioon (ITER International)

ITERi Rahvusvaheline Termotuumaenergeetika Organisatsioon (ITER International)

ITERi rahvusvaheline organisatsioon hõlmab ELi ning Hiinat, Indiat, Venemaad, Koread, Jaapanit ja Ameerika Ühendriike. ITER loodi selleks, et hallata ITERi rajatisi; soodustada ITERi rajatiste kasutamist organisatsiooni liikmete termotuumasünteesialastes teadus- ja arendusprogrammides osalevate laborite, muude institutsioonide ja isikute poolt; edendada termotuumaenergeetika mõistmist ja vastuvõttu üldsuse poolt; ning korraldada muud tegevust, mis on ITERi organisatsiooni eesmärgi saavutamiseks vajalik.

EL (Euratom) osaleb ITERi rahvusvahelises organisatsioonis osaluse kaudu tuumasünteesienergeetika ametis (Fusion for Energy Agency), millesse on kaasatud ka liikmesriikide ja Šveitsi osalused. Juriidiliselt loetakse kogu osaluseks Euratomi osalust ITERis ning liikmesriikidel ja Šveitsil ei ole osalust ITERi omakapitalis. Kuna ELil on juriidiliselt osalus ühisettevõttes ITER International, peab EL kajastama seda osalust oma konsolideeritud majandusaasta aruandes.

31. detsembri 2009. aasta seisuga on Euratomi osalus ITERis 47 % ehk 35 miljonit eurot (2008. aastal 42 miljonit eurot). ITERi jaoks ettenähtud Euratomi osamaksu kogusumma aastatel 2007-2041 on (soovituslikult) 7 649 miljonit eurot.

IMA Innovatiivse meditsiini ühine tehnoloogiaalgatus

IMA Innovatiivse meditsiini ühine tehnoloogiaalgatus

Innovatiivse meditsiini algatuse (IMA) ühisettevõtte kaudu, mis on kolmas 2009. aastal tegevust alustanud ühine tehnoloogiaalgatus, toetatakse konkurentsieelset farmaatsiaalast teadus- ja arendustegevust liikmesriikides ja assotsieerunud riikides; algatuse eesmärk on suurendada teadusinvesteeringuid bioloogiliste ravimite sektorisse ning sellega edendatakse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) kaasatust ühisettevõtte tegevusse. Euroopa Liidu (keda esindab komisjon) osalus 31. detsembri 2009. aasta seisuga oli 99,1 % ehk 81 miljonit eurot. ELi soovituslik maksimaalne toetus sellele algatusele kuni 31. detsembrini 2017 on 1 miljard eurot.

2.3.3.   
  Tagatisfond

Tagatisfond

Tagatisfondi netovara

Tagatisfondi netovara

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Müügivalmis varad | 1 050 | 887 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 191 | 205 |
| Varad kokku | 1 241 | 1 092 |
| Kohustused kokku | (1) | (1) |
| Netovara | 1 240 | 1 091 |

miljonites eurodes

31.12.2009

31.12.2008

Müügivalmis varad

1 050

887

Raha ja raha ekvivalendid

191

205

Varad kokku

Varad kokku

1 241

1 241

1 092

1 092

Kohustused kokku

Kohustused kokku

(1)

(1)

(1)

(1)

Netovara

Netovara

1 240

1 240

1 091

1 091

Välistegevuse tagatisfond hõlmab laene, mille EL on taganud nõukogu otsuse alusel, eelkõige Euroopa Investeerimispanga (EIP) Euroopa Liidu väliseid laenutehinguid, makromajandusliku finantsabi raames antud laene ja Euratomi Euroopa Liidu väliseid laene. Tegemist on pikaajalise rahastamisvahendiga, millest kaetakse ELi poolt tagatud maksetähtaja ületanud laene ning mida võib seetõttu lugeda pikaajaliseks investeeringuks. Selle tunnistuseks on ka asjaolu, et ligi 76 % müügivalmis varadest on tähtajaga vahemikus 1–10 aastat. Tagatisfondi rahastatakse ELi üldeelarvest summa ulatuses, mis vastab 9 %-le toimingute põhisummast, tagatisfondi varadest tehtud investeeringutelt saadud intressitulust ja summadest, mis on sisse nõutud laenukohustusi mittetäitvatelt võlgnikelt, kelle puhul tagatisfond on pidanud oma tagatise realiseerima. Iga-aastane ülejääk makstakse tagasi ELI üldeelarve tulude koondarvestuse erirubriiki.

Euroopa Liit peab moodustama tagatisreservi kolmandatele riikidele antud laenude tagamiseks. Reserv on mõeldud selleks, et katta tagatisfondi vajadused ja vajaduse korral sellised realiseeritud tagatised, mis on suuremad kui tagatisfondi kasutada olevad summad, et nimetatud summad saaks eelarvesse kanda. Kõnealune 1 472 miljoni euro suurune reserv vastab sihtsummale, milleks on 9 % 31. detsembri 2009. aasta seisuga veel tagasi maksmata laenudest. Tagatisfondi netovarad moodustasid 31. detsembri 2009. aasta seisuga kokku 1 240 miljonit eurot. Erinevus netovarade ja reservi suuruse vahel vastab eelarvest tagatisfondi maksmisele kuuluvale 232 miljoni euro suurusele summale. Müügivalmis võlaväärtpaberite portfelli õiglase väärtuse muutused on 2009. aastal kajastatud omakapitali all ning nende summa on kokku 16 miljonit eurot (2008. aastal 15 miljonit eurot).

2.3.4.   
  Müügivalmis varad

Müügivalmis varad

Sellesse rubriiki kuuluvad investeeringud ja osalused, mis on omandatud selleks, et aidata abisaajatel arendada äritegevust.

Pikaajalised müügivalmis varad

Pikaajalised müügivalmis varad

| miljonites eurodes |
| --- |
| | EBRD | Riskikapitali tehingud | ETFi käivitus-programm | EFSE | Muud | Kokku |
| Summad 31. detsembri 2008. aasta seisuga | 157 | 204 | 133 | 67 | 3 | 564 |
| Soetamine | 0 | 11 | 52 | 26 | 19 | 108 |
| Võõrandamine/kasutusest kõrvaldamine | 0 | (26) | (4) | 0 | 0 | (30) |
| Ümberhindluse ülejäägi/(puudujäägi) ümberpaigutamine omakapitali alla | 0 | (14) | (14) | 3 | 0 | (25) |
| Kahjum vahetuskursi muutustest | 0 | (42) | 0 | 0 | 0 | (42) |
| Väärtuse langusest tulenev kahjum | 0 | (1) | (13) | 0 | 0 | (14) |
| Summad 31. detsembri 2009. aasta seisuga | 157 | 132 | 154 | 96 | 22 | 561 |

miljonites eurodes

EBRD

Riskikapitali tehingud

ETFi käivitus-programm

EFSE

Muud

Kokku

Summad 31. detsembri 2008. aasta seisuga

157

204

133

67

3

564

Soetamine

0

11

52

26

19

108

Võõrandamine/kasutusest kõrvaldamine

0

(26)

(4)

0

0

(30)

Ümberhindluse ülejäägi/(puudujäägi) ümberpaigutamine omakapitali alla

0

(14)

(14)

3

0

(25)

Kahjum vahetuskursi muutustest

0

(42)

0

0

0

(42)

Väärtuse langusest tulenev kahjum

0

(1)

(13)

0

0

(14)

Summad 31. detsembri 2009. aasta seisuga

Summad 31. detsembri 2009. aasta seisuga

157

157

132

132

154

154

96

96

22

22

561

561

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD)

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD)

Komisjon on märkinud 3 % EBRD 20 miljardi euro suurusest kogukapitalist. Bilansipäeva seisuga oli sissenõutud summa 157 miljonit eurot, mis on täielikult sisse makstud. Veel sissenõudmata kapitali tasumata maksed moodustavad 443 miljonit eurot (vt ka lisa 5.13.1). Komisjoni kapitaliosalust EBRDs hinnatakse soetusmaksumuses, millest on lahutatud selle väärtuse langusest tulenev võimalik allahindlus. See tuleneb asjaolust, et EBRD aktsiad ei ole börsil noteeritud ja EBRD põhikirjas on sätestatud lepingulised piirangud muu hulgas osaluse müügile, mille kohaselt müügihind ei või olla suurem soetusmaksumusest ja osalust võib müüa ainult olemasolevatele aktsionäridele.

Riskikapitali tehingud

Riskikapitali tehingud

Riskikapitali tehingute raames antakse finantsvahendajatele summasid omakapitaliinvesteeringute rahastamiseks. Neid haldab Euroopa Investeerimispank ja neid rahastatakse Euroopa naabruspoliitika raames.

Muud investeeringud

Muud investeeringud

Kõige märkimisväärsemad summad seonduvad EIFi halduses oleva kasvu ja tööhõivet käsitleva programmiga, mitmeaastase programmiga ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammiga. Kõigi nende programmidega toetatakse uute väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja rahastamist, tehes selleks investeeringuid sobivatesse spetsialiseerunud riskikapitali fondidesse (154 miljonit eurot). Siin on kajastatud ka 96 miljoni euro suurune summa, mis seondub Euroopa Kagu-Euroopa Fondiga (EFSE), mis on muutuva aktsiakapitaliga investeerimisühing (SICAV). EFSE üldine eesmärk on edendada majandusarengut ja heaolu Kagu-Euroopas, pakkudes kohalike finantsvahendajate kaudu arenguks jätkusuutlikult lisarahastamist. 2009. aastal on lisatud uus 19 miljoni euro suurune investeering, mis seondub Kagu-Euroopa Energiatõhususe Fondiga (SE4F)

2.4.   LAENUD

LAENUD

Siia rubriiki kuuluvad Euroopa Liidule võlgnetavad laenusummad, mille tähtajani on jäänud rohkem kui aasta:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| ELi eelarvest ja ESTÜ antud laenud | 2.4.1 | 169 | 179 |
| Laenatud vahenditest antud laenud | 2.4.2 | 10 595 | 3 386 |
| Laenud kokku | | 10 764 | 3 565 |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2009

31.12.2008

ELi eelarvest ja ESTÜ antud laenud

2.4.1

2.4.1

169

179

Laenatud vahenditest antud laenud

2.4.2

2.4.2

10 595

3 386

Laenud kokku

Laenud kokku

10 764

10 764

3 565

3 565

2.4.1.   
  Euroopa Liidu eelarvest ja likvideeritava ESTÜ antud laenud

Euroopa Liidu eelarvest ja likvideeritava ESTÜ antud laenud

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Eritingimustega laenud | Likvideeritav ESTÜ | Kokku |
| Kokku 31.12.2008 seisuga | 150 | 29 | 179 |
| Tagasimaksed | (19) | (5) | (24) |
| Bilansilise maksumuse muutused | 12 | 2 | 14 |
| Kokku 31.12.2009 seisuga | 143 | 26 | 169 |

miljonites eurodes

Eritingimustega laenud

Likvideeritav ESTÜ

Kokku

Kokku 31.12.2008 seisuga

150

29

179

Tagasimaksed

(19)

(5)

(24)

Bilansilise maksumuse muutused

12

2

14

Kokku 31.12.2009 seisuga

Kokku 31.12.2009 seisuga

143

143

26

26

169

169

Eritingimustega laenud

Eritingimustega laenud

Sellesse punkti kuuluvad soodsa intressimääraga eritingimustega laenud, mis on antud kolmandate riikidega tehtava koostöö raames. Kõigi summade tagasimakse tähtaeg saabub rohkem kui 12 kuud pärast eelarveaasta lõppu. Nende laenude tegelik intressimäär jääb vahemikku 7,73 %–12,36 %.

Likvideeritava ESTÜ antud eluasemelaenud

Likvideeritava ESTÜ antud eluasemelaenud

Eluasemelaenud on laenud, mida ESTÜ on andnud oma vahenditest vastavalt ESTÜ asutamislepingu artiklile 54 ja sama artikli lõikele 2. Need laenud on antud fikseeritud 1 % intressimääraga ja seega käsitletakse neid soodustingimustel antud laenudena. Nende laenude tegelik intressimäär jääb vahemikku 2,806 %–22,643 %. Praktilistel kaalutlustel ja asjaomaste summade ebaolulisuse tõttu kasutatakse nende laenude arvelevõtmisel õiglase väärtusena tehinguhinda, olenemata võimalikust soodustingimustel võimaldatud intressimäärast.

2.4.2.   
  Laenatud vahenditest antud laenud

Laenatud vahenditest antud laenud

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Makromajandusliku finantsabi laenud | Euratomi laenud | Maksebilansi rahasta-misvahend | Likvideeritav ESTÜ | Kokku |
| Kokku 31.12.2008 seisuga | 663 | 494 | 2 004 | 338 | 3 499 |
| Uued laenud | 25 | 7 | 7 200 | 0 | 7 232 |
| Tagasimaksed | (95) | (11) | 0 | (88) | (194) |
| Vahetuskursi erinevused | 0 | (1) | 0 | 16 | 15 |
| Bilansilise maksumuse muutus | (6) | (5) | 99 | (5) | 83 |
| Kokku 31.12.2009 seisuga | 587 | 484 | 9 303 | 261 | 10 635 |
| Tähtajaga alla 1 aasta | 40 | 0 | 0 | 0 | 40 |
| Tähtajaga üle 1 aasta | 547 | 484 | 9 303 | 261 | 10 595 |

miljonites eurodes

Makromajandusliku finantsabi laenud

Euratomi laenud

Maksebilansi rahasta-misvahend

Likvideeritav ESTÜ

Kokku

Kokku 31.12.2008 seisuga

663

494

2 004

338

3 499

Uued laenud

25

7

7 200

0

7 232

Tagasimaksed

(95)

(11)

0

(88)

(194)

Vahetuskursi erinevused

0

(1)

0

16

15

Bilansilise maksumuse muutus

(6)

(5)

99

(5)

83

Kokku 31.12.2009 seisuga

587

484

9 303

261

10 635

Tähtajaga alla 1 aasta

Tähtajaga alla 1 aasta

40

40

0

0

0

0

0

0

40

40

Tähtajaga üle 1 aasta

Tähtajaga üle 1 aasta

547

547

484

484

9 303

9 303

261

261

10 595

10 595

Makromajandusliku finantsabi raames antud laenud

Makromajandusliku finantsabi raames antud laenud

Makromajanduslik finantsabi on poliitiline rahastamisvahend, millega ELi territooriumile geograafiliselt lähedal asuvatele partnerriikidele antakse sidumata ja mittesihtotstarbelist maksebilansi ja/või eelarvetoetust. Makromajanduslik finantsabi võib olla keskmise või pika tähtajaga laen või toetus või mõlema asjakohane kombinatsioon ja tavaliselt lisandub see rahastamisele, mida pakutakse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) toetatavate kohandamis- ja reformiprogrammide raames. Komisjon ei ole saanud neile laenudele tagatisi kolmandatelt isikutelt, kuid neid laenusid tagab tagatisfond (vt lisa 2.3.3).

Euratomi laenud

Euratomi laenud

Euratom on ELi alla kuuluv juriidiline isik, keda esindab Euroopa Komisjon. Euratom annab liikmesriikidele laene, et rahastada liikmesriikide tuumaelektrijaamades elektrienergia tööstusliku tootmise ja kütusetsüklil põhinevate tööstusrajatistega seotud investeerimisprojekte. Euratom annab laene ka kolmandatele riikidele, et parandada tegutsevate või ehitamisel olevate tuumaelektrijaamade ja tuumkütusetsükliga rajatiste turvalisust ja tõhusust.

Komisjon on saanud nende laenudega seoses kolmandest isikutest tagatise andjatelt tagatisi 481 miljoni euro suuruses summas (2008. aastal 486 miljonit eurot).

Maksebilansi rahastamisvahendi laenud

Maksebilansi rahastamisvahendi laenud

Maksebilansi rahastamisvahend on poliitikavaldkonna põhine rahastamisvahend, mis võeti taas kasutusele, et anda ELi liikmesriikidele praeguses finants- ja majanduskriisis keskpika tähtajaga finantsabi. See võimaldab anda laene liikmesriikidele, kelle maksebilanss või kapitali liikumine on sattunud raskustesse või kelle puhul selline oht on suur. Kõnealusest rahastamisvahendist võib toetada üksnes neid liikmesriike, kes ei ole eurot kasutusele võtnud. Maksimaalne lubatud laenude kogusumma on 50 miljardit eurot ning need on tagatud ELi üldeelarvega.

Ajavahemikus 2008. aasta novembrist kuni 2009. aasta lõpuni antud laenude kogusumma oli 14,6 miljardit eurot. Maksebilansi rahastamisvahendi raames on Ungarile tehtud kättesaadavaks 6,5 miljardit eurot, millest 2 miljardit eurot maksti välja 2008. aastal (lõpptähtaeg on 2011. aasta detsembris). 2009. aastal maksti täiendavalt välja 3,5 miljardit eurot (lõpptähtajad on 2014. aasta november ja 2016. aasta aprill). Lätile tehti maksebilansi rahastamisvahendi raames kättesaadavaks 3,1 miljardi euro suurune laen, millest 2009. aasta jooksul maksti välja 2,2 miljardit eurot (lõpptähtajad on 2014. aasta aprill ja 2015. aasta jaanuar) ja 2010. aasta märtsis veel 0,5 miljardit eurot (lõpptähtaeg 2019. aasta märts). Ka Rumeeniale tehti kättesaadavaks 5 miljardi euro suurune laen, millest 2009. aasta jooksul maksti välja 1,5 miljardit eurot (lõpptähtaeg 2015. aasta jaanuar) ja 2010. aasta märtsis veel 1 miljard eurot (lõpptähtaeg 2019. aasta mai).

Likvideeritava ESTÜ laenud

Likvideeritava ESTÜ laenud

Siia kuuluvad peamiselt laenud, mille likvideeritav ESTÜ on andnud laenatud vahenditest vastavalt ESTÜ asutamislepingu artiklitele 54 ja 56, ning kolm noteerimata võlaväärtpaberit, mille Euroopa Investeerimispank (EIP) on emiteerinud oma kohustusi mittetäitva võlgniku võlgade katteks. Neid võlaväärtpabereid hoitakse kuni nende lõpptähtajani (2017 ja 2019), et katta nendega seoses võetud laenude teeninduskulusid. Bilansilise maksumuse muutused vastavad kogunenud intresside ning soetamisel makstud hinnalisandite ja kantud tehingukulude aastase amortisatsiooni summa muutusele, arvutatuna tegeliku intressimäära meetodi kohaselt.

Tegelikud intressimäärad (väljendatuna intressimäärade vahemikuna) olid järgmised:

| Laenud | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| --- | --- | --- |
| Makromajanduslik finantsabi | 0,9625 %–4,54 % | 3,022 %–5,29 % |
| Euratom | 1,071 %–5,76 % | 3,428 %–5,76 % |
| Maksebilansi rahastamisvahend | 3,125 %–3,625 % | 3,25 % |
| Likvideeritav ESTÜ | 0,346%–5,8103% | 3,072%–5,8103% (4) |

Laenud

31.12.2009

31.12.2008

Makromajanduslik finantsabi

0,9625 %–4,54 %

3,022 %–5,29 %

Euratom

1,071 %–5,76 %

3,428 %–5,76 %

Maksebilansi rahastamisvahend

3,125 %–3,625 %

3,25 %

Likvideeritav ESTÜ

0,346%–5,8103%

3,072%–5,8103% (4)

4

2.5.   PIKAAJALISED EELMAKSED

PIKAAJALISED EELMAKSED

See, kas eelmakseid kajastatakse käibevarana või pikaajaliste eelmaksetena, oleneb nende väljamaksmise või tagastamise ajastusest. Väljamaksed on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus. Kõik välja- ja tagasimaksed, mille tähtaeg saabub enne 12 kuu möödumist aruandepäevast, kajastatakse lühiajaliste eelmaksetena ja seega käibevarana on nende saldo pikaajaline.

Eelmaksed kokku

Eelmaksed kokku

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Pikaajalised eelmaksed (vt allpool) | 39 750 | 29 023 |
| Lühiajalised eelmaksed (vt lisa 2.9) | 9 077 | 10 262 |
| Eelmaksed kokku | 48 827 | 39 285 |

miljonites eurodes

31.12.2009

31.12.2008

Pikaajalised eelmaksed (vt allpool)

39 750

29 023

Lühiajalised eelmaksed (vt lisa 2.9)

9 077

10 262

Eelmaksed kokku

Eelmaksed kokku

48 827

48 827

39 285

39 285

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Siia kuuluvad tagatised, mida Euroopa Liit teatavatel juhtudel nõuab abisaajatelt ettemaksete (eelmaksete) väljamaksmisel. Seda liiki tagatiste puhul kuulub avaldamisele kaks väärtust – nimiväärtus ja jooksev väärtus. Nimiväärtuse puhul on aluseks olev sündmus seotud tagatise olemasoluga. Jooksva väärtuse puhul on tagatise aluseks olev sündmus eelmakse ja/või järgnevad tasaarvestused. 31. detsembri 2009. aasta seisuga moodustasid eelmakse summadega seoses saadud tagatised nimiväärtuses kokku 936 miljonit eurot. Kõnealuste tagatiste jooksev väärtus oli 724 miljonit eurot. 31. detsembri 2008. aasta seisuga olid need summad vastavalt 968 miljonit eurot ja 769 miljonit eurot. See erinevus tuleneb tegelikkuses eelmaksetest, mis on tasaarvestatud ja kuludesse kantud, kuid mis võib olla vaja tulevikus tagasi nõuda.

Teatavad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (FP7) raames tehtud eelmaksed on tegelikult kaetud osalejate tagatisfondist; 31. detsembri 2009. aasta seisuga oli väljamakstud eelmaksete kogusumma 2,7 miljardit eurot. Tegemist on vastastikust tagatist pakkuva rahastamisvahendiga, mis on loodud selleks, et on katta ELi ja osalejate finantsriske FP7 kaudsete meetmete rakendamisel ning selle kapital ja intressid kujutavad endast täitmistagatist. Kõigi toetuse vormis rakendatavate kaudsete meetmete puhul kajastatakse komisjoni raamatupidamisarvestuses eelmakse. Sellistes meetmetes osalejad maksavad osalejate tagatisfondi kapitali meetme kestuse ajaks osamaksu, mis moodustab 5 % ELi osamaksu kogusummast. Seetõttu on osalejad tagatisfondi omanikud, samal ajal kui EL (keda esindab komisjon) tegutseb fondi haldajana. Kaudse meetme lõppedes makstakse osalejatele nende osamaks täies ulatuses tagasi, välja arvatud juhul, kui osalejate tagatisfond on kandnud oma kohustusi mittetäitvate abisaajate tõttu kahjumit - sel juhul makstakse osalejatele nende osamaks tagasi vähemalt 80 % ulatuses. Osalejate tagatisfond tagab seega nii ELi kui ka osalejate finantshuvide kaitse. 31. detsembri 2009. aasta seisuga olid osalejad maksnud fondi osamaksusid kokku 561 miljoni euro suuruses summas (2008. aastal 274 miljonit eurot); vt ka lisa 11.

Pikaajalised eelmaksed

Pikaajalised eelmaksed

| miljonites eurodes |
| --- |
| Eelarve täitmise viis | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | 1 148 | 1 351 |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | 486 | 275 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | 347 | 90 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 37 199 | 26 764 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | 568 | 543 |
| Teiste institutsioonide ja ametite tehtud eelmaksed | 2 | 0 |
| Pikaajalised eelmaksed kokku | 39 750 | 29 023 |

miljonites eurodes

Eelarve täitmise viis

31.12.2009

31.12.2008

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

1 148

1 351

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

486

275

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

347

90

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

37 199

26 764

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

568

543

Teiste institutsioonide ja ametite tehtud eelmaksed

2

0

Pikaajalised eelmaksed kokku

Pikaajalised eelmaksed kokku

39 750

39 750

29 023

29 023

Kõige olulisemad pikaajaliste eelmaksete summad seonduvad 2007.–2013. aasta programmiperioodi struktuurimeetmetega, st Regionaalarengu Fondi (ERF), Sotsiaalfondi (ESF), Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD), Ühtekuuluvusfondi ja Kalandusfondiga. Kuna paljud neist projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kättesaadavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seetõttu on need eelmaksed kajastatud pikaajalise varana. Nende eespool nimetatud pikaajaliste eelmaksete summa, mille pealt ELil on õigus saada abisaajatelt intressi, on 1 607 miljonit eurot.

Suurenemine 2009. aastal tuleneb peamiselt kolmanda eelmakse tegemisest liikmesriikidele kogusummas 5 miljardit eurot – 2,6 miljardit eurot Ühtekuuluvusfondile, 1,8 miljardit eurot ERFile ja 0,6 miljardit eurot ESFile. Lisaks tehti majanduskriisi tõttu igale programmile täiendavaid majanduse elavdamise makseid kogusummas 6,2 miljardit eurot – 3,9 miljardit eurot Ühtekuuluvusfondile ja ERFile ning 2,3 miljardit eurot ESFile. Detsentraliseeritud eelarve täitmisega seonduvad summade suurenemine tuleneb peamiselt ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) raames kandidaatriikidele tehtud eelmaksetest.

2.6.   PIKAAJALISED NÕUDED

PIKAAJALISED NÕUDED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Liikmesriikidelt saadaolevad summad | 26 | 24 |
| Laenud ESTÜ töötajatele | 10 | 13 |
| Muud | 2 | 2 |
| Tagatised ja hoiused | 17 | 6 |
| Kokku | 55 | 45 |

miljonites eurodes

31.12.2009

31.12.2008

Liikmesriikidelt saadaolevad summad

26

24

Laenud ESTÜ töötajatele

10

13

Muud

2

2

Tagatised ja hoiused

17

6

Kokku

Kokku

55

55

45

45

Liikmesriikidelt saadaolevad summad on summad, mis endistel ühinevatel riikidel tuleb maksta likvideeritavale ESTÜ-le.

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

2.7.   VARUD

VARUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Teadusotstarbelised materjalid | 62 | 73 |
| Muud | 15 | 12 |
| Kokku | 77 | 85 |

miljonites eurodes

31.12.2009

31.12.2008

Teadusotstarbelised materjalid

62

73

Muud

15

12

Kokku

Kokku

77

77

85

85

Teadusotstarbelise varustuse varusid hoiab ja haldab Teadusuuringute Ühiskeskus. Suurema osa sellest varustusest moodustavad Geelis asuvad etalonained (nii tuuma- kui ka muud materjalid). Need varud on strateegilist laadi ja neid hoitakse selleks, et tulla toime prognoosimatute tulevaste vajadustega kriisiolukordades. Muude varude hulka kuuluvad EGNOSe projekti varud, väljaannete talituses hoitavad ja/või hallatavad väljaannete varud ning vaktsineerimise varud.

2.8.   LÜHIAJALISED INVESTEERINGUD

LÜHIAJALISED INVESTEERINGUD

Lühiajalised investeeringud koosnevad müügivalmis finantsvaradest, mis ostetakse nendesse investeerimisest saadava tulu või tulususe tõttu või mida hoitakse selleks, et luua konkreetne varade struktuur või teisene likviidsusallikas, ning mida võib seega müüa likviidsuse tagamise vajadusest või intressimäärade muutusest lähtuvalt. 2008. aastal olid selle rubriigi all kajastatud ka kauplemiseks hoitavad varad summas 7 miljonit eurot.

Müügivalmis varad

Müügivalmis varad

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Likvideeritav ESTÜ | Muud | Kokku |
| Summad 31. detsembri 2008. aasta seisuga | 1 464 | 82 | 1 546 |
| Soetamine | 560 | 255 | 815 |
| Võõrandamine ja kasutusest kõrvaldamine | (573) | (32) | (605) |
| Amortiseeritud väärtuse korrigeerimine | (1) | 0 | (1) |
| Bilansilise maksumuse muutus | 8 | 3 | 11 |
| Omakapitali alla ümber paigutatud ümberhindluse ülejääk | 25 | 0 | 25 |
| Summad 31. detsembri 2009. aasta seisuga | 1 483 | 308 | 1 791 |

miljonites eurodes

Likvideeritav ESTÜ

Muud

Kokku

Summad 31. detsembri 2008. aasta seisuga

1 464

82

1 546

Soetamine

560

255

815

Võõrandamine ja kasutusest kõrvaldamine

(573)

(32)

(605)

Amortiseeritud väärtuse korrigeerimine

(1)

0

(1)

Bilansilise maksumuse muutus

8

3

11

Omakapitali alla ümber paigutatud ümberhindluse ülejääk

25

0

25

Summad 31. detsembri 2009. aasta seisuga

Summad 31. detsembri 2009. aasta seisuga

1 483

1 483

308

308

1 791

1 791

Likvideeritava ESTÜ puhul on kõik likviidsed investeeringud eurodes nomineeritud ja aktiivsel turul noteeritud võlaväärtpaberid. 31. detsembri 2009. aasta seisuga moodustasid võlaväärtpaberid, mille lõpptähtaeg saabub 2010. aasta jooksul, õiglases väärtuses väljendatuna 242 miljonit eurot (2008. aastal 126 miljonit eurot).

Muude summade suurenemine tuleneb riskijagamisrahastu ja TEN-T projektide laenutagamisvahendi soetatud uutest varadest, mille summad olid vastavalt 195 miljonit eurot ja 60 miljonit eurot.

2.9.   LÜHIAJALISED EELMAKSED

LÜHIAJALISED EELMAKSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| Eelarve täitmise viis | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | 2 924 | 3 055 |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | 1 990 | 930 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | 700 | 326 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 2 550 | 5 304 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | 832 | 608 |
| Teiste institutsioonide ja ametite tehtud eelmaksed | 81 | 39 |
| Lühiajalised eelmaksed kokku | 9 077 | 10 262 |

miljonites eurodes

Eelarve täitmise viis

31.12.2009

31.12.2008

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

2 924

3 055

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

1 990

930

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

700

326

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

2 550

5 304

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

832

608

Teiste institutsioonide ja ametite tehtud eelmaksed

81

39

Lühiajalised eelmaksed kokku

Lühiajalised eelmaksed kokku

9 077

9 077

10 262

10 262

Lühiajaliste eelmaksete vähenemine on tingitud asjaolust, et struktuurimeetmete puhul, mille eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, on käimas mõnede rahastatavate projektide (ajavahemikuga 2000–2006 seonduvad programmid) lõpetamine, samal ajal kui uute projektide (ajavahemikuga 2007–2013 seonduvad programmid) eest 2009. aastal tehtud kolmas eelmakse on liigitatud pikaajaliste varade alla, nagu seda on selgitatud lisas 2.5. Lühiajaliste eelmaksete suurenemine kaudse tsentraliseeritud eelarve täitmise raames tuleneb tegevuse üleandmisest komisjonilt uutele, peamiselt teadus- ja arendustegevuse valdkonna rakendusametitele. Nende lühiajaliste eelmaksete summa, mille pealt Euroopa Liidul on õigus saada abisaajatelt intressi, on 4 629 miljonit eurot.

2.5.

2.10.   LÜHIAJALISED NÕUDED

LÜHIAJALISED NÕUDED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Lühiajalised laenud | 216 | 114 |
| Lühiajalised nõuded | 4 519 | 6 128 |
| Mitmesugused nõuded | 16 | 23 |
| Viitlaekumised ja ettemakstud kulud | 3 912 | 5 655 |
| Kokku | 8 663 | 11 920 |

miljonites eurodes

31.12.2009

31.12.2008

Lühiajalised laenud

216

114

Lühiajalised nõuded

4 519

6 128

Mitmesugused nõuded

16

23

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

3 912

5 655

Kokku

Kokku

8 663

8 663

11 920

11 920

2.10.1.   
  Lühiajalised laenud

Lühiajalised laenud

Need summad seonduvad 41 miljoni euro suuruste laenudega, mille bilansipäevajärgne lõpptähtaeg on alla 12 kuu (40 miljonit eurot seondub makromajandusliku finantsabi laenudega, vt lisa 2.4). Siin rubriigis on kajastatud ka likvideeritava ESTÜ tähtajalised hoiused.

2.4

Tähtajalised hoiused

Tähtajalised hoiused

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kokku |
| Summad 31. detsembri 2008. aasta seisuga | 0 |
| Suurenemine | 174 |
| Kogunenud summad | 1 |
| Summad 31. detsembri 2009. aasta seisuga | 175 |

miljonites eurodes

Kokku

Summad 31. detsembri 2008. aasta seisuga

0

Suurenemine

174

Kogunenud summad

1

Summad 31. detsembri 2009. aasta seisuga

Summad 31. detsembri 2009. aasta seisuga

175

175

2.10.2.   
  Lühiajalised nõuded

Lühiajalised nõuded

| miljonites eurodes |
| --- |
| Kontorühm | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Brutosumma | Allahindamine | Puhasväärtus | Brutosumma | Allahindamine | Puhasväärtus |
| Kliendid | 277 | (76) | 201 | 243 | (79) | 164 |
| Trahvid | 3 370 | (133) | 3 237 | 4 590 | (96) | 4 494 |
| Liikmesriigid | 2 198 | (1 191) | 1 007 | 2 576 | (1 204) | 1 372 |
| Muud | 76 | (2) | 74 | 111 | (13) | 98 |
| Kokku | 5 921 | (1 402) | 4 519 | 7 520 | (1 392) | 6 128 |

miljonites eurodes

Kontorühm

31.12.2009

31.12.2008

Brutosumma

Allahindamine

Puhasväärtus

Brutosumma

Allahindamine

Puhasväärtus

Kliendid

277

(76)

201

243

(79)

164

Trahvid

3 370

(133)

3 237

4 590

(96)

4 494

Liikmesriigid

2 198

(1 191)

1 007

2 576

(1 204)

1 372

Muud

76

(2)

74

111

(13)

98

Kokku

Kokku

5 921

5 921

(1 402)

(1 402)

4 519

4 519

7 520

7 520

(1 392)

(1 392)

6 128

6 128

Kliendid

Kliendid

Tegemist on sissenõudekorraldustega, mis on 31. detsembri 2009. aasta seisuga kindlaksmääratud sissenõutavate nõuetena raamatupidamisarvestusse kantud ega kuulu bilansi aktiva poolel ühegi teise rubriigi alla.

Trahvid

Trahvid

Komisjoni määratud trahvidega seoses sissenõutavad summad moodustasid 3 370 miljonit eurot. Selle summa suhtes kohaldati 133 miljoni euro suurust allahindamist. Allahindluse suurenemist selgitab asjaolu, et teatavaid uusi määratud trahve ei saanud majandus- ja finantskriisi kontekstis katta ajutiste maksete või pangatagatistega. Lisaks on mõnede trahvide puhul veel pooleli lihtmenetlused Euroopa Kohtus. 31. detsembri 2009. aasta seisuga oli kõnealuste nõuetega seoses saadud tagatisi kokku 2 952 euro suuruses summas (2008. aastal 2 403 miljonit eurot), mis osutab sellele, et trahvi saaja soovib trahvi vaidlustada. Tuleb märkida, et kõnealusest summast 290 miljonit eurot ei kuulunud tasumisele 31. detsembriks 2009.

Nõuded liikmesriikidele

Nõuded liikmesriikidele

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| EAGFi nõuded |
| EAGFi nõuded | 627 | 684 |
| Allahindamine | (350) | (392) |
| Kokku | 277 | 292 |
| Makstud ja liikmesriikidelt sissenõutav käibemaks | 38 | 36 |
| Omavahendid |
| A-raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud | 89 | 97 |
| Eraldi raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud | 1 254 | 1 260 |
| Allahindamine | (841) | (812) |
| Muud | 25 | 16 |
| Kokku | 527 | 561 |
| Muud nõuded liikmesriikidele | 165 | 483 |
| Kokku | 1 007 | 1 372 |

miljonites eurodes

31.12.2009

31.12.2008

EAGFi nõuded

EAGFi nõuded

EAGFi nõuded

627

684

Allahindamine

(350)

(392)

Kokku

Kokku

277

277

292

292

Makstud ja liikmesriikidelt sissenõutav käibemaks

Makstud ja liikmesriikidelt sissenõutav käibemaks

38

38

36

36

Omavahendid

Omavahendid

A-raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud

89

97

Eraldi raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud

1 254

1 260

Allahindamine

(841)

(812)

Muud

25

16

Kokku

Kokku

527

527

561

561

Muud nõuded liikmesriikidele

Muud nõuded liikmesriikidele

165

165

483

483

Kokku

Kokku

1 007

1 007

1 372

1 372

EAGFi nõuded

Sellesse punkti kuulvad EAGFi abisaajate 31. detsembri 2009. aasta seisuga võlgnetavad summad, mille liikmesriigid on deklareerinud ja tõendanud 15. oktoobriks 2009 ning millest on maha arvatud 20 %, mis on lubatud liikmesriikidel jätta endale halduskulude katteks. Lisaks on hinnatud nõudeid, mis tekivad pärast kõnealust deklaratsiooni kuni 31. detsembrini 2009. Abisaajate võlgnetavate summade puhul, mille sissenõudmine on ebatõenäoline, kohaldab komisjon ka hinnangulist allahindlust. Kõnealune korrigeerimine ei tähenda komisjoni loobumist asjaomaste summade tulevasest sissenõudmisest.

Omavahendid

Tuleks märkida, et liikmesriikidel on õigus jätta sissenõudmiskulude katteks endale 25 % traditsioonilistest omavahenditest, mistõttu eespool osutatud summad on juba näidatud kõnealuse mahaarvamise võrra väiksematena. Liikmesriikide saadetud hinnangute põhjal on nõuetest liikmesriikidele allahindlusena maha arvatud 841 miljonit eurot. See aga ei tähenda, et komisjon loobub nende summade sissenõudmisest, mille väärtust on kõnealusel viisil korrigeeritud.

Muud nõuded liikmesriikidele

Muud nõuded liikmesriikidele hõlmavad kulude sissenõudmist 72 miljoni euro suuruses summas (2008. aastal 120 miljonit eurot) ja EAGFi ettemakseid 8 miljoni euro suuruses summas (2008. aastal 244 miljonit eurot).

2.10.3.   
  Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Viitlaekumised | 3 655 | 5 402 |
| Ettemakstud kulud | 230 | 223 |
| Muud | 27 | 30 |
| Kokku | 3 912 | 5 655 |

miljonites eurodes

31.12.2009

31.12.2008

Viitlaekumised

3 655

5 402

Ettemakstud kulud

230

223

Muud

27

30

Kokku

Kokku

3 912

3 912

5 655

5 655

Peamine selle rubriigi all kajastatud summa on viitlaekumised summas 3 655 miljonit eurot.

| miljonites eurodes |
| --- |
| Viitlaekumised | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Omavahendid | 2 209 | 2 576 |
| Põllumajanduse sihtotstarbeline tulu (nov ja dets) | 940 | 1 261 |
| Suhkruvaldkonna ümberkorraldamine | 0 | 911 |
| EAGF: täitmata vastavuskorrektsioonide otsused | 0 | 368 |
| Ühtekuuluvusfond ja Regionaalarengu Fond: finantskorrektsioonid | 404 | 146 |
| Kalandusfond | 0 | 32 |
| Muud viitlaekumised | 102 | 108 |
| Viitlaekumised kokku | 3 655 | 5 402 |

miljonites eurodes

Viitlaekumised

31.12.2009

31.12.2008

Omavahendid

2 209

2 576

Põllumajanduse sihtotstarbeline tulu (nov ja dets)

940

1 261

Suhkruvaldkonna ümberkorraldamine

0

911

EAGF: täitmata vastavuskorrektsioonide otsused

0

368

Ühtekuuluvusfond ja Regionaalarengu Fond: finantskorrektsioonid

404

146

Kalandusfond

0

32

Muud viitlaekumised

102

108

Viitlaekumised kokku

Viitlaekumised kokku

3 655

3 655

5 402

5 402

Muud viitlaekumised hõlmavad peamiselt viiviseid, kogunenud pangaintresse ja eelmaksetelt kogunenud intresse.

Siin rubriigis on kajastatud ka ettemakstud kulud kogusummas 230 miljonit eurot, mille põhiosa moodustavad oodatav 53 miljoni euro suurune makse, mis maksti kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsete kalanduslepingute alusel, 36 miljoni euro suurune makse Euroopa kooli eest, 44 miljoni euro suurune makse büroode üüri eest, 22 miljoni euro suurune makse büroode ümberehitamise eest ja 17 miljoni euro suurune intressimakse väljarenditud põhivarade eest.

2.11.   RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Piiranguteta raha: |
| Kontod riigikassades ja keskpankades | 10 958 | 15 039 |
| Arveldusarved | 1 967 | 1 415 |
| Avansikontod | 42 | 35 |
| Ülekanded (ülekandmisel olev raha) | 9 | 26 |
| Lühiajalised hoiused ja muud raha ekvivalendid | 1 486 | 1 456 |
| Kokku | 14 462 | 17 971 |
| Piirangutega raha | 8 910 | 5 753 |
| Kokku | 23 372 | 23 724 |

miljonites eurodes

31.12.2009

31.12.2008

Piiranguteta raha:

Piiranguteta raha:

Kontod riigikassades ja keskpankades

10 958

15 039

Arveldusarved

1 967

1 415

Avansikontod

42

35

Ülekanded (ülekandmisel olev raha)

9

26

Lühiajalised hoiused ja muud raha ekvivalendid

1 486

1 456

Kokku

Kokku

14 462

14 462

17 971

17 971

Piirangutega raha

Piirangutega raha

8 910

8 910

5 753

5 753

Kokku

Kokku

23 372

23 372

23 724

23 724

2.11.1.   
  Piiranguteta raha

Piiranguteta raha

Piiranguteta raha hulka kuuluvad kõik vahendid, mida EL hoiab oma kontodel kõigis liikmesriikides ja EFTA riikides (riigikassas või keskpangas), ning arveldusarved, avansikontod, lühiajalised pangahoiused ja sularaha.

Riigikassades ja keskpankades hoitavate vahendite madalam saldo on tingitud asjaolust, et paranduseelarve nr 10/2009 kohaselt tuli 2010. aasta alguses liikmesriikidele tagasi maksta 3,5 miljardit eurot (eelneval aastal oli asjaomane summa 6,6 miljardit eurot). Sellega seonduv kohustus on kajastatud lühiajaliste kreditoorsete võlgnevuste all (vt lisa 2.18.2). Sularaha saldot eelarveaasta lõpu seisuga mõjutavad ka veel kasutamata sihtotstarbelisest tulust tulenev sularaha 2,7 miljardi euro suuruses summas (2008. aastal 5,1 miljardit eurot), mida ei saa liikmesriikidele tagasi maksta, ja 1,4 miljardit eurot (2008. aastal 1,7 miljardit eurot), mida hoiti 2010. eelarveaastasse ülekantud maksete assigneerinute katteks. Samuti tuleb liikmesriikidele nende 2010. aastal tasumisele kuuluvatest summadest tehtava mahaarvamise kaudu tagasi maksta 2,3 miljardi euro suurune eelarve täitmise tulemus.

2.18.2

Lühiajaliste hoiustena kajastatud summad seonduvad peamiselt rahaliste vahenditega, mida haldavad ELi eest usaldusisikud teatavate ELi eelarvest rahastatavate programmide rakendamise eesmärgil.

2.11.2.   
  Piirangutega raha

Piirangutega raha

Piirangutega raha hõlmab summasid, mis on laekunud seoses komisjoni määratud trahvidega, kui juhtum on veel lõpetamata. Neid summasid hoitakse spetsiaalsetel hoiukontodel, mida muudeks tehinguteks ei kasutata.

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

2.12.   TÖÖTAJAHÜVITISED

TÖÖTAJAHÜVITISED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Töötajate pensionid | 33 316 | 32 867 |
| Muude isikute pensionid | 663 | 696 |
| Ühine ravikindlustusskeem | 3 263 | 3 993 |
| Kokku | 37 242 | 37 556 |

miljonites eurodes

31.12.2009

31.12.2008

Töötajate pensionid

33 316

32 867

Muude isikute pensionid

663

696

Ühine ravikindlustusskeem

3 263

3 993

Kokku

Kokku

37 242

37 242

37 556

37 556

2.12.1.   
  Töötajate pensionid

Töötajate pensionid

Personalieeskirjade artikli 83 kohaselt kujutab töötajate pensioniskeemis (Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem) ettenähtud hüvitiste maksmine endast ELi eelarve kulu. Skeemi ei rahastata, kuid liikmesriigid tagavad ühiselt nimetatud hüvitiste maksmise vastavalt nimetatud kulude rahastamiseks määratud ulatusele. Lisaks sellele maksavad ametnikud kohustuslikku maksu nimetatud skeemi pikaajaliseks rahastamiseks ühe kolmandiku ulatuses. Kõnealuse maksu summa vaadatakse igal aastal läbi ja vajadusel seda ajakohastatakse tagamaks, et maks (praegu 11,3 % põhipalgast) oleks piisav, et rahastada igal aastal ühte kolmandikku aasta jooksul omandatud õigustest.

Pensioniskeemist tulenevaid kohustusi hinnati 31. detsembri 2009. aasta seisuga töötajate arvu ja pensionile läinud töötajate arvu ning nimetatud kuupäeval kohaldatavate personalieeskirjadest tulenevate eeskirjade alusel. Nimetatud hindamises võeti arvesse vanaduse, invaliiduse ja toitjakaotusega seotud hüvitisi (erinevaid pensioni liike ning invaliidsushüvitist). Hindamine teostati vastavalt IPSAS 25 metoodikale (ja seega ka ELi raamatupidamiseeskirjale nr 12). Nimetatud raamatupidamisstandardis nõutakse tööandjalt oma kulukohustuste kindlaksmääramist kindlustusmatemaatilistel alustel, võttes arvesse nii lepingulisi hüvitisi töötajatele ajal, mil nad on tööealised, kui ka prognoositavat palkade tõusu. Nimetatud kohustuse arvutamiseks kasutatud kindlustusmatemaatilise hindamise meetodit tuntakse proportsionaalse osa krediteerimise meetodi nime all.

Põhilised hindamise kuupäeval kättesaadavad ja hindamisel kasutatud kindlustusmatemaatilised eeldused olid järgmised:

| Kindlustusmatemaatilised eeldused | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| --- | --- | --- |
| Nominaalne diskontomäär | 4,5 % | 3,9 % |
| Oodatav inflatsioonimäär | 2,5 % | 1,8 % |
| Tegelik diskontomäär | 2,0 % | 2,1 % |
| Abielu tõenäosus: mees/naine | 84 %/38 % | 84 %/38 % |
| Palkade üldine kasv / pensionide ümberhindlus | 0 % | 0,3 % |

Kindlustusmatemaatilised eeldused

31.12.2009

31.12.2008

Nominaalne diskontomäär

4,5 %

3,9 %

Oodatav inflatsioonimäär

2,5 %

1,8 %

Tegelik diskontomäär

2,0 %

2,1 %

Abielu tõenäosus: mees/naine

84 %/38 %

84 %/38 %

Palkade üldine kasv / pensionide ümberhindlus

0 %

0,3 %

Arvutamisel kasutati 2008. aasta rahvusvahelist avalike teenistujate keskmise eluea tabelit. Eeldatakse, et pensionileminek toimub ajal, mil ametnik saab kasu oma täielikest õigustest, võttes arvesse pensioni vähendust ennetähtaegselt pensionile jäämise korral ja Barcelona algatust pensionile jäämise edasilükkamise kohta (hiljemalt kuni 65. eluaastani). Brutopensionide ja peretoetuste arvutamine põhineb personalieeskirjadel.

Kohustused hõlmavad järgmiste isikute eespool määratletud õigusi:

| 1) | kõigi institutsioonide ja ametite 31. detsembri 2009. aasta seisuga aktiivses teenistuses olev personal, kelle suhtes kohaldatakse pensioniskeemi; |
| --- | --- |

1)

kõigi institutsioonide ja ametite 31. detsembri 2009. aasta seisuga aktiivses teenistuses olev personal, kelle suhtes kohaldatakse pensioniskeemi;

| 2) | pensioni veel mittesaavad isikud, s.t isikud, kes on ajutiselt või lõplikult lahkunud töölt Euroopa institutsioonidest, kuid kes on jätnud oma pensioniõigused pensioniskeemi (ainult isikud, kellel on kogunenud vähemalt 10 teenistusaastat); |
| --- | --- |

2)

pensioni veel mittesaavad isikud, s.t isikud, kes on ajutiselt või lõplikult lahkunud töölt Euroopa institutsioonidest, kuid kes on jätnud oma pensioniõigused pensioniskeemi (ainult isikud, kellel on kogunenud vähemalt 10 teenistusaastat);

| 3) | endised ametnikud ja muud teenistujad, kellele makstakse vanaduspensioni; |
| --- | --- |

3)

endised ametnikud ja muud teenistujad, kellele makstakse vanaduspensioni;

| 4) | endised ametnikud ja muud teenistujad, kellele makstakse invaliidsuspensioni; |
| --- | --- |

4)

endised ametnikud ja muud teenistujad, kellele makstakse invaliidsuspensioni;

| 5) | endised ametnikud ja muud teenistujad, kellele makstakse invaliidsushüvitist; |
| --- | --- |

5)

endised ametnikud ja muud teenistujad, kellele makstakse invaliidsushüvitist;

| 6) | toitjakaotuspensioni saajad (lesed, orvud, ülalpeetavad). |
| --- | --- |

6)

toitjakaotuspensioni saajad (lesed, orvud, ülalpeetavad).

Peamised muutused pärast 31. detsembrit 2008 olid järgmised:

| miljonites eurodes |
| --- |
| Muutused personali pensionikohustustes | Summa |
| Pensionikohustused 31. detsembri 2008. aasta seisuga (bruto) | 36 495 |
| Teeninduskulud | 1 360 |
| Intressikulud | 1 456 |
| Makstud hüvitised | (1 035) |
| Kindlustusmatemaatiline kasum | (1 248) |
| Uute töötajate tööleasumisest tulenev muutus | 187 |
| Pensionikohustused 31. detsembri 2009. aasta seisuga (bruto) | 37 215 |

miljonites eurodes

Muutused personali pensionikohustustes

Summa

Pensionikohustused 31. detsembri 2008. aasta seisuga (bruto)

36 495

Teeninduskulud

1 360

Intressikulud

1 456

Makstud hüvitised

(1 035)

Kindlustusmatemaatiline kasum

(1 248)

Uute töötajate tööleasumisest tulenev muutus

187

Pensionikohustused 31. detsembri 2009. aasta seisuga (bruto)

Pensionikohustused 31. detsembri 2009. aasta seisuga (bruto)

37 215

37 215

Peamised märkimist väärivad asjaolud on järgmised:

| — | 31. detsembri 2009. aasta seisuga hinnati kindlustusmatemaatilise kohustuse brutosummaks 37 215 miljonit eurot (2008. aastal 36 495 miljonit eurot). Sellele lisandub 1 079 miljoni euro (2008. aastal 1 277 miljoni euro) suurune koefitsiendiga korrigeerimise mõju. Pensioniskeemist kasusaajate makstavad maksud arvutatakse brutokohustuse kogusummast maha, saades tulemuseks netokohustuse, mida kajastatakse bilansis (kuna maks arvatakse maha pensionide maksmisel ja kantakse ELi tuludesse makse tegemise aastal). Kõnealune netokohustus (brutokohustus miinus maksud) oli seega 31. detsembri 2009. aasta seisuga hinnatud 33 316 miljonile eurole. |
| --- | --- |

—

31. detsembri 2009. aasta seisuga hinnati kindlustusmatemaatilise kohustuse brutosummaks 37 215 miljonit eurot (2008. aastal 36 495 miljonit eurot). Sellele lisandub 1 079 miljoni euro (2008. aastal 1 277 miljoni euro) suurune koefitsiendiga korrigeerimise mõju. Pensioniskeemist kasusaajate makstavad maksud arvutatakse brutokohustuse kogusummast maha, saades tulemuseks netokohustuse, mida kajastatakse bilansis (kuna maks arvatakse maha pensionide maksmisel ja kantakse ELi tuludesse makse tegemise aastal). Kõnealune netokohustus (brutokohustus miinus maksud) oli seega 31. detsembri 2009. aasta seisuga hinnatud 33 316 miljonile eurole.

| — | Personali pensioniskeemi liikmete arv suurenes 5 082 isiku võrra. Suurenemine tulenes peamiselt ajutiste teenistujate, lepinguliste töötajate ja Euroopa Parlamendi liikmete assistentide arvu suurenemisest, kellest viimased olid skeemi kaasatud esmakordselt. |
| --- | --- |

—

Personali pensioniskeemi liikmete arv suurenes 5 082 isiku võrra. Suurenemine tulenes peamiselt ajutiste teenistujate, lepinguliste töötajate ja Euroopa Parlamendi liikmete assistentide arvu suurenemisest, kellest viimased olid skeemi kaasatud esmakordselt.

2.12.2.   
  Muude isikute pensionid

Muude isikute pensionid

Selles punktis on kajastatud komisjoni, Euroopa Kohtu (ja Euroopa Liidu Üldkohtu) ja kontrollikoja praeguste ja endiste liikmete ning nõukogu peasekretäride, ombudsmani, Euroopa andmekaitseinspektori ja Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu pensionikohustustega seonduvad kohustused. Siin on kajastatud ka teatavate parlamendiliikmete pensionikohustused.

2.12.3.   
  Ühine ravikindlustusskeem

Ühine ravikindlustusskeem

Hinnang on antud ka ELi prognoositava kohustuse kohta, mis seondub ELi maksetega ühisesse ravikindlustusskeemi seoses pensionile läinud töötajatega. Selle kohustuse brutoväärtuseks on hinnatud 3 535 miljonit eurot. Netosumma saamiseks lahutatakse sellest brutokohustusest skeemi varad, mille summa oli 272 miljonit eurot. Arvutustes on arvesse võetud erinevate ELi institutsioonide ja ametite aktiivses teenistuses olevaid ametnikke ja pensionäre ja nende perekondi; komisjoni, kontrollikoja, Euroopa Kohtu, nõukogu, Euroopa andmekaitseinspektori ja Euroopa ombudsmani puhul on arvesse võetud ka aktiivseid liikmeid ja pensionäre. Arvutuses on kasutatud sama diskontomäära ja üldist palgatõusu mis personali pensionide hindamisel (vt eespool). Peamine põhjus, miks kohustus pisut vähenes, on kindlustusmatemaatiliste eelduste muutusest tulenev kindlustusmatemaatiline kasum.

| miljonites eurodes |
| --- |
| Muutused ühise ravikindlustusskeemi kohustustes | Summa |
| Kohustused 31. detsembri 2008. aasta seisuga (bruto) | 4 248 |
| Tavapärased kulud | 168 |
| Intressikulud | 169 |
| Makstud hüvitised | (85) |
| Kindlustusmatemaatiline kasum | (965) |
| Kohustuste brutoväärtus 31. detsembri 2009. aasta seisuga | 3 535 |
| Miinus skeemi varad | (272) |
| Kohustuste netoväärtus 31. detsembri 2009. aasta seisuga | 3 263 |

miljonites eurodes

Muutused ühise ravikindlustusskeemi kohustustes

Summa

Kohustused 31. detsembri 2008. aasta seisuga (bruto)

4 248

Tavapärased kulud

168

Intressikulud

169

Makstud hüvitised

(85)

Kindlustusmatemaatiline kasum

(965)

Kohustuste brutoväärtus 31. detsembri 2009. aasta seisuga

3 535

Miinus skeemi varad

(272)

Kohustuste netoväärtus 31. detsembri 2009. aasta seisuga

Kohustuste netoväärtus 31. detsembri 2009. aasta seisuga

3 263

3 263

2.13.   RISKIDE JA KULUDE KATTEKS ERALDATUD PIKAAJALISED VAHENDID

RISKIDE JA KULUDE KATTEKS ERALDATUD PIKAAJALISED VAHENDID

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2008 | Täiendavalt eraldatud vahendid | Kasutamata summade tühistamine | Kasutatud summad | Ümber paigutatud lühiajaliste vahendite alla/alt ära | Hinnangu muutus | 31.12.2009 |
| Kohtuasjad | 421 | 54 | (50) | (12) | 0 | 0 | 413 |
| Tuumarajatiste likvideerimine | 819 | 0 | 0 | 0 | (22) | 111 | 908 |
| Finantsriskide katteks eraldatud vahendid | 12 | 67 | 0 | 0 | (3) | 0 | 76 |
| Muud | 89 | 45 | (12) | (37) | (13) | 0 | 72 |
| Kokku | 1 341 | 166 | (62) | (49) | (38) | 111 | 1 469 |

miljonites eurodes

31.12.2008

Täiendavalt eraldatud vahendid

Kasutamata summade tühistamine

Kasutatud summad

Ümber paigutatud lühiajaliste vahendite alla/alt ära

Hinnangu muutus

31.12.2009

Kohtuasjad

421

54

(50)

(12)

0

0

413

Tuumarajatiste likvideerimine

819

0

0

0

(22)

111

908

Finantsriskide katteks eraldatud vahendid

12

67

0

0

(3)

0

76

Muud

89

45

(12)

(37)

(13)

0

72

Kokku

Kokku

1 341

1 341

166

166

(62)

(62)

(49)

(49)

(38)

(38)

111

111

1 469

1 469

Kohtuasjad

Kohtuasjad

Tegemist on prognoositud summadega, mis tuleb pärast 2010. aastat tõenäoliselt maksta seoses mitme poolelioleva kohtuasjaga. Suurem osa neist (409 miljonit eurot) seonduvad 31. detsembril 2009. aastal pooleli olnud kohtuasjadega, mis on seotud EAGFi kulude finantskorrektsioonidega ja põllumajanduskuludega seotud muude kohtuasjadega.

Tuumarajatiste likvideerimine

Tuumarajatiste likvideerimine

2008. aastal ajakohastas sõltumatute ekspertide rühm oma 2003. aastal tehtud uuringut selle kohta, millised on Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimise ja jäätmekäitlusprogrammi hinnangulised kulud. Läbivaadatud hinnang, milleks on 1 222 miljonit eurot (varem 1 145 miljonit euro) on võetud raamatupidamise aastaaruandes kajastatavate eraldatud vahendite summa aluseks. Kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjadega on see hinnang seotud inflatsiooniindeksiga ja seejärel diskonteeritud nüüdispuhasväärtusesse. 31. detsembri 2009. aasta seisuga andis see tulemuseks 930 miljoni euro suuruse eraldatud vahendite kogusumma, mis jagunes summadeks, mis makstakse oodatavalt välja 2010. aastal (22 miljonit eurot) ja summadeks, mis makstakse oodatavalt välja hiljem (908 miljonit eurot). Pidades silmas kõnealuse programmi hinnangulist kestust (umbes 30 aastat) peaks märkima, et nimetatud hinnang ei ole päris kindel ning lõplik kulu võib praegu kirjendatud summadest erineda.

Finantsriskide katteks eraldatud vahendid

Finantsriskide katteks eraldatud vahendid

1998. aastal rakendatud VKEde tagatissüsteemi, 2001. aastal rakendatud VKEde tagatissüsteemi ning 2007. aastal konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi raames rakendatud VKEde tagatissüsteemi kohaselt on Euroopa Investeerimisfondil (EIF) õigus anda tagatisi enda äranägemisel, kuid komisjoni nimel ja vastutusel. Realiseeritud ja realiseerimata tagatistega seotud finantsriskile on siiski seatud ülemmäär. Bilansipäeva seisuga vastavad finantsriskide katteks eraldatud vahendid mõlema tagatissüsteemi puhul finantsvahendajate ees võetud maksekohustustele, millest on lahutatud kuni bilansipäevani esitatud maksenõuete netosumma. Pikaajalised finantsriskide katteks eraldatud vahendid on diskonteeritud nüüdispuhasväärtusesse.

Muud riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid

Muud riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid

Põhiosa neist vahenditest moodustavad rahalised toetused, mida EL annab prognooside kohaselt seoses teatavate loomahaiguste likvideerimise kuludega veterinaariaalaste hädaolukordade fondist mitmele liikmesriigile kogusummas 60 miljonit eurot (2008. aastal 101 miljonit eurot). Summa väljamaksmine jaotub oodatavalt järgmiselt: 2010. aastal 25 miljonit eurot ja hiljem 35 miljonit eurot.

2.14.   PIKAAJALISED FINANTSKOHUSTUSED

PIKAAJALISED FINANTSKOHUSTUSED

2.14.1.   
  Võetud laenud

Võetud laenud

| miljonites eurodes |
| --- |
| Nimetus | 31.12.2008 | Uued võetud laenud | Tagasimaksed | Vahetuskursi erinevused | Bilansilise maksumuse muutus | 31.12.2009 |
| Makromajanduslik finantsabi | 663 | 25 | (95) | — | (6) | 587 |
| Maksebilansi rahastamisvahend | 2 004 | 7 200 | — | — | 99 | 9 303 |
| EURATOM | 494 | 7 | (11) | (1) | (5) | 484 |
| Likvideeritav ESTÜ | 282 | — | (67) | 18 | (8) | 225 |
| Kokku | 3 443 | 7 232 | (173) | 17 | 80 | 10 599 |

miljonites eurodes

Nimetus

31.12.2008

Uued võetud laenud

Tagasimaksed

Vahetuskursi erinevused

Bilansilise maksumuse muutus

31.12.2009

Makromajanduslik finantsabi

663

25

(95)

—

(6)

587

Maksebilansi rahastamisvahend

2 004

7 200

—

—

99

9 303

EURATOM

494

7

(11)

(1)

(5)

484

Likvideeritav ESTÜ

282

—

(67)

18

(8)

225

Kokku

Kokku

3 443

3 443

7 232

7 232

(173)

(173)

17

17

80

80

10 599

10 599

Võetud laenude jaotumine pika- ja lühiajalisteks laenudeks

Võetud laenude jaotumine pika- ja lühiajalisteks laenudeks

| miljonites eurodes |
| --- |
| Võetud laenud | Tähtajaga alla 1 aasta | Tähtajaga üle 1 aasta | Kokku 31.12.2009 seisuga |
| Makromajanduslik finantsabi | 40 | 547 | 587 |
| Maksebilansi rahastamisvahend | — | 9 303 | 9 303 |
| EURATOM | — | 484 | 484 |
| Likvideeritav ESTÜ | — | 225 | 225 |
| Kokku | 40 | 10 559 | 10 599 |

miljonites eurodes

Võetud laenud

Tähtajaga alla 1 aasta

Tähtajaga üle 1 aasta

Kokku 31.12.2009 seisuga

Makromajanduslik finantsabi

40

547

587

Maksebilansi rahastamisvahend

—

9 303

9 303

EURATOM

—

484

484

Likvideeritav ESTÜ

—

225

225

Kokku

Kokku

40

40

10 559

10 559

10 599

10 599

Siia rubriiki kuuluvad Euroopa Liidu võetud laenud, mille tagasimakse tähtajani on jäänud rohkem kui aasta. Võetud laenude hulka kuuluvad sertifikaatidega tõendatud võlad, mille summa on 10 324 miljonit eurot (2008. aastal 3 131 miljonit eurot). Bilansilise maksumuse muutused vastavad kogunenud intresside muutumisele, millele likvideeritava ESTÜ võetud laenude puhul on liidetud tehingute tegemisel kantud olulisemate tehingukulude aastane amortisatsioon, arvutatuna tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Tegelikud intressimäärad (väljendatuna intressimäärade vahemikuna) olid järgmised:

| Võetud laenud | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| --- | --- | --- |
| Makromajanduslik finantsabi | 0,9625 %–4,54 % | 3,022 %–5,29 % |
| Euratom | 0,9031 %–5,6775 % | 3,348 %–5,6775 % |
| Maksebilansi rahastamisvahend | 3,125 %–3,625 % | 3,25 % |
| Likvideeritav ESTÜ | 0,346 %–9,2714 % | 4,939 %–11,875 % (5) |

Võetud laenud

31.12.2009

31.12.2008

Makromajanduslik finantsabi

0,9625 %–4,54 %

3,022 %–5,29 %

Euratom

0,9031 %–5,6775 %

3,348 %–5,6775 %

Maksebilansi rahastamisvahend

3,125 %–3,625 %

3,25 %

Likvideeritav ESTÜ

0,346 %–9,2714 %

4,939 %–11,875 % (5)

5

2.15.   MUUD PIKAAJALISED KOHUSTUSED

MUUD PIKAAJALISED KOHUSTUSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Kapitalirendi võlad | 1 736 | 1 770 |
| Hooned, mille eest makstakse osamaksetena | 395 | 403 |
| Muud | 47 | 53 |
| Kokku | 2 178 | 2 226 |

miljonites eurodes

31.12.2009

31.12.2008

Kapitalirendi võlad

1 736

1 770

Hooned, mille eest makstakse osamaksetena

395

403

Muud

47

53

Kokku

Kokku

2 178

2 178

2 226

2 226

See punkt hõlmab peamiselt liisingukohustusi, mille tähtaeg saabub rohkem kui aasta pärast (vt lisa 2.2). Samuti on siin kajastatud teatavate komisjoni ostetud hoonetega seonduvad summad, mille puhul ostuhind tasutakse osamaksetena – tegemist ei ole liisingulepingutega, sest omandiõigus anti kohe komisjonile üle.

2.2

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

2.16.   RISKIDE JA KULUDE KATTEKS ERALDATUD LÜHIAJALISED VAHENDID

RISKIDE JA KULUDE KATTEKS ERALDATUD LÜHIAJALISED VAHENDID

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2008 | Täiendavalt eraldatud vahendid | Kasutamata summade tühistamine | Kasutatud summad | Ümberpaigutused teistesse rubriikidesse/teistest rubriikidest | Hinnangu muutus | 31.12.2009 |
| Kohtuasjad | 16 | 18 | (3) | (1) | 0 | 0 | 30 |
| Tuumarajatiste likvideerimine | 89 | 0 | 0 | (28) | 22 | (61) | 22 |
| Finantsriskide katteks eraldatud vahendid | 202 | 14 | (50) | (41) | 3 | 0 | 128 |
| Muud | 41 | 7 | (23) | (5) | 13 | 0 | 33 |
| Kokku | 348 | 39 | (76) | (75) | 38 | (61) | 213 |

miljonites eurodes

31.12.2008

Täiendavalt eraldatud vahendid

Kasutamata summade tühistamine

Kasutatud summad

Ümberpaigutused teistesse rubriikidesse/teistest rubriikidest

Hinnangu muutus

31.12.2009

Kohtuasjad

16

18

(3)

(1)

0

0

30

Tuumarajatiste likvideerimine

89

0

0

(28)

22

(61)

22

Finantsriskide katteks eraldatud vahendid

202

14

(50)

(41)

3

0

128

Muud

41

7

(23)

(5)

13

0

33

Kokku

Kokku

348

348

39

39

(76)

(76)

(75)

(75)

38

38

(61)

(61)

213

213

Siia rubriiki kuulub see osa riskide ja kulude katteks eraldatud vahenditest, mille maksetähtaeg on lühem kui aasta.

2.17.   LÜHIAJALISED FINANTSKOHUSTUSED

LÜHIAJALISED FINANTSKOHUSTUSED

Siia rubriiki kuuluvad võetud laenud (vt lisa 2.14.1), mille bilansipäevajärgne tagasimakse tähtaeg on alla 12 kuu, summas 40 miljonit eurot (2008. aastal 94 miljonit eurot, millele lisandusid kauplemiseks hoitavad kohustused summas 25 miljonit eurot).

2.14.1

40 miljonit

2.18.   KREDITOORNE VÕLGNEVUS

KREDITOORNE VÕLGNEVUS

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Pikaajalised kohustused, mille tähtaeg saabub järgneval eelarveaastal | 71 | 64 |
| Lühiajalised kreditoorsed võlgnevused | 15 260 | 12 026 |
| Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused | 133 | 115 |
| Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu | 78 420 | 77 472 |
| Kokku | 93 884 | 89 677 |

miljonites eurodes

31.12.2009

31.12.2008

Pikaajalised kohustused, mille tähtaeg saabub järgneval eelarveaastal

71

64

Lühiajalised kreditoorsed võlgnevused

15 260

12 026

Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused

133

115

Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu

78 420

77 472

Kokku

Kokku

93 884

93 884

89 677

89 677

2.18.1.   
  Pikaajalised kohustused, mille tähtaeg saabub järgneval eelarveaastal

Pikaajalised kohustused, mille tähtaeg saabub järgneval eelarveaastal

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Kapitalirendi kohustused | 59 | 52 |
| Muud | 12 | 12 |
| Kokku | 71 | 64 |

miljonites eurodes

31.12.2009

31.12.2008

Kapitalirendi kohustused

59

52

Muud

12

12

Kokku

Kokku

71

71

64

64

2.18.2.   
  Lühiajalised kreditoorsed võlgnevused

Lühiajalised kreditoorsed võlgnevused

| miljonites eurodes |
| --- |
| Liik | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Liikmesriigid | 14 903 | 11 386 |
| Tarnijad ja muud | 944 | 1 175 |
| Summad, mille rahastamiskõlblikkus vajab kontrollimist | (587) | (535) |
| Kokku | 15 260 | 12 026 |

miljonites eurodes

Liik

31.12.2009

31.12.2008

Liikmesriigid

14 903

11 386

Tarnijad ja muud

944

1 175

Summad, mille rahastamiskõlblikkus vajab kontrollimist

(587)

(535)

Kokku

Kokku

15 260

15 260

12 026

12 026

Lühiajalised kreditoorsed võlgnevused hõlmavad kuluaruandeid, mis on ELile esitatud toetusmeetmete raames. Taotletud summa kantakse üle pärast nõude saamist. Kui tehingupartneriks on liikmesriik, siis liigitatakse nõuded vastavalt sellele. Hankemenetlustega seoses saadud arvete ja kreeditarvete korral kehtib samasugune kord. Asjaomaseid kulutaotlusi on arvestatud järgmisse eelarveaastasse ülekandmisel. Nende ülekandmiskirjete alusel kirjendatakse arvestuslikud rahastamiskõlblikud summad kumuleerunud kuludena (vt lisa 2.18.3) ja rahastamiskõlbmatud summad jäävad lahtiseks kontodel „Võlad, mille rahastamiskõlblikkus vajab kontrollimist”. Selleks et varasid ja kohustusi mitte üle hinnata, on otsustatud, et tasumisele kuuluv netosumma kajastatakse lühiajalise kohustusena.

2.18.3

Liikmesriigid

Liikmesriigid

Siin esitatud summadest kõige olulisemad seonduvad 11 160 miljonit euroga (2008. aastal 4 660 miljonit eurot), mis on struktuurifondide meetmete raames maksmata kulutaotluste summa. Samuti on siin kajastatud 3 524 miljonit eurot (2008. aastal 6 627 miljonit eurot), mis kuulus vastavalt 2009. aasta lõpus koostatud paranduseelarvele liikmeriikidele tagasimaksmisele ja maksti neile tagasi 2010. aasta veebruaris.

Tarnijad ja muud

Tarnijad ja muud

Siin rubriigis on kajastatud summad, mis võlgnetakse seoses toetusmeetmete ja hangetega, samuti summad, mis võlgnetakse avalik-õiguslikele asutustele ja konsolideerimata üksustele (nt Euroopa Arengufond).

Summad, mille rahastamiskõlblikkus vajab kontrollimist

Summad, mille rahastamiskõlblikkus vajab kontrollimist

Kreditoorset võlgnevust vähendatakse 587 miljoni euro võrra. Tegemist on selle osaga saadud, kuid veel kontrollimata hüvitamise taotluste summast, mida ei loetud rahastamiskõlblikuks. Suurimad summad seonduvad struktuurimeetmeid haldavate peadirektoraatidega.

2.18.3.   
  Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu

Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Kumuleerunud kulud | 76 435 | 77 260 |
| Ettemakstud tulu | 1 976 | 50 |
| Muud | 9 | 162 |
| Kokku | 78 420 | 77 472 |

miljonites eurodes

31.12.2009

31.12.2008

Kumuleerunud kulud

76 435

77 260

Ettemakstud tulu

1 976

50

Muud

9

162

Kokku

Kokku

78 420

78 420

77 472

77 472

Kumuleerunud kulud jaotuvad järgmiselt:

Kumuleerunud kulud

Kumuleerunud kulud

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| EAGFi kumuleerunud kulud: |
| Kulud 16.10.2009-31.12.2009 | 32 087 | 30 415 |
| Otsetoetused | 12 195 | 12 682 |
| Suhkruvaldkonna ümberkorraldamine | 735 | 3 787 |
| Muud | (55) | (13) |
| EAGF kokku: | 44 962 | 46 871 |
| Struktuurimeetmete kumuleerunud kulud: |
| EAFRD ja EAGGFi arendusrahastu | 9 076 | 7 004 |
| ERF ja uuenduslikud meetmed | 11 777 | 10 687 |
| Ühtekuuluvusfond | 980 | 2 810 |
| ISPA | 3 | 4 |
| ESF | 5 411 | 4 596 |
| Struktuurifondid kokku: | 27 247 | 25 101 |
| Muud kumuleerunud kulud: |
| Teadus- ja arendustegevus | 1 687 | 1 978 |
| Muud | 2 539 | 3 310 |
| Muud kokku: | 4 226 | 5 288 |
| Kumuleerunud kulud kokku | 76 435 | 77 260 |

miljonites eurodes

31.12.2009

31.12.2008

EAGFi kumuleerunud kulud:

EAGFi kumuleerunud kulud:

Kulud 16.10.2009-31.12.2009

32 087

30 415

Otsetoetused

12 195

12 682

Suhkruvaldkonna ümberkorraldamine

735

3 787

Muud

(55)

(13)

EAGF kokku:

EAGF kokku

44 962

44 962

46 871

46 871

Struktuurimeetmete kumuleerunud kulud:

Struktuurimeetmete kumuleerunud kulud:

EAFRD ja EAGGFi arendusrahastu

9 076

7 004

ERF ja uuenduslikud meetmed

11 777

10 687

Ühtekuuluvusfond

980

2 810

ISPA

3

4

ESF

5 411

4 596

Struktuurifondid kokku:

Struktuurifondid kokku

27 247

27 247

25 101

25 101

Muud kumuleerunud kulud:

Muud kumuleerunud kulud:

Teadus- ja arendustegevus

1 687

1 978

Muud

2 539

3 310

Muud kokku:

Muud kokku:

4 226

4 226

5 288

5 288

Kumuleerunud kulud kokku

Kumuleerunud kulud kokku

76 435

76 435

77 260

77 260

Pärast varasematel aastatel toimunud aeglast käivitumist saavutasid struktuurifondide 2007.–2013. aasta programmid 2009. aastal tavapärase taseme, mis selgitab ka eespool näidatud asjaomase rubriigi suurenemist. Seda suurenemist kompenseerib kumuleerunud kulude vähenemine suhkruvaldkonna ümberkorraldamise raames, sest näib, et osa neist vahenditest jääb tegelikult kasutamata.

Ettemakstud tulu märkimisvääne suurenemine tuleneb kahe liikmesriigi tehtud 2010. aasta omavahendite osamaksude ettemaksetest.

NETOVARA

NETOVARA

2.19.   RESERVID

RESERVID

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Õiglase väärtuse reserv | 69 | 41 |
| Muud reservid: |
| Tagatisfond | 1 472 | 1 276 |
| Ümberhindlusreserv | 57 | 57 |
| Laenude võtmise ja andmise tehingud | 1 511 | 1 528 |
| Muud | 214 | 213 |
| Kokku | 3 254 | 3 074 |
| Kokku | 3 323 | 3 115 |

miljonites eurodes

31.12.2009

31.12.2008

Õiglase väärtuse reserv

69

69

41

41

Muud reservid:

Tagatisfond

1 472

1 276

Ümberhindlusreserv

57

57

Laenude võtmise ja andmise tehingud

1 511

1 528

Muud

214

213

Kokku

Kokku

3 254

3 254

3 074

3 074

Kokku

Kokku

3 323

3 323

3 115

3 115

2.19.1.   
  Õiglase väärtuse reserv

Õiglase väärtuse reserv

Raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse müügivalmis varade õiglase väärtuse korrigeerimist õiglase väärtuse reservi kaudu.

2.19.2.   
  Muud reservid

Muud reservid

Tagatisfond

Tagatisfond

Tagatisfondi tegevuse kohta vaata ka lisa 2.3.3. See reserv kajastab fondi tagatavate summade 9 % suurust sihtsummat, mille hoidmine varana on nõutav.

2.3.3

Ümberhindlusreserv

Ümberhindlusreserv

Ümberhindlusreserv hõlmab kinnisvara ja seadmete ümberhindlust. Eelarveaasta lõpu 57 miljoni euro suurune saldo on seotud komisjonile kuuluva maa ja hoonete ümberhindamisega, mis teostati veel enne uutele raamatupidamiseeskirjadele üleminekut.

Laenutehingute reserv

Laenutehingute reserv

Siin kajastatud summa seondub likvideeritava ESTÜ söe ja terase teadusfondi varade reserviga. Kõnealune reserv moodustati ESTÜ likvideerimise raames.

2.20.   LIIKMESRIIKIDELT SISSENÕUTAVAD SUMMAD

LIIKMESRIIKIDELT SISSENÕUTAVAD SUMMAD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Summa |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31. detsembri 2008. aasta seisuga | 50 539 |
| 2008. aasta eelarve ülejäägi tagasimaksmine liikmesriikidele | 1 796 |
| Muutused tagatisfondi reservis | 196 |
| Muud muutused reservis | (10) |
| Likvideeritav ESTÜ: 2008. eelarveaasta eraldatud tulem | (15) |
| Eelarveaasta tulem (ülejääk) | (4 457) |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31. detsembri 2009. aasta seisuga kokku | 48 049 |
| Jaotub järgmiselt: |
| Töötajahüvitised | 37 242 |
| Muud summad | 10 807 |

miljonites eurodes

Summa

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31. detsembri 2008. aasta seisuga

50 539

50 539

2008. aasta eelarve ülejäägi tagasimaksmine liikmesriikidele

1 796

Muutused tagatisfondi reservis

196

Muud muutused reservis

(10)

Likvideeritav ESTÜ: 2008. eelarveaasta eraldatud tulem

(15)

Eelarveaasta tulem (ülejääk)

(4 457)

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31. detsembri 2009. aasta seisuga kokku

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31. detsembri 2009. aasta seisuga kokku

48 049

48 049

Jaotub järgmiselt:

Jaotub järgmiselt:

Töötajahüvitised

37 242

Muud summad

10 807

Kõnealune summa kajastab seda osa ELi kuni 31. detsembrini 2009 kantud kuludest, mida tuleb rahastada tulevastest eelarvetest. Tekkepõhise arvestuse põhimõtte kohaselt kajastatakse aastal N paljusid kulusid, mis tegelikult võidakse tasuda alles aastal N+1 ning mida rahastatakse aasta N+1 eelarvest. Kuna sellised kulud arvatakse raamatupidamisarvestuses kohustuste hulka ning asjaomaseid summasid rahastatakse tulevastest eelarvetest, ületavad kohustused eelarveaasta lõpu seisuga märkimisväärselt varasid. Kõige enam esiletõstmist väärivad summad on seotud EAGFi tegevusega. Liikmesriikidele 16. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2009 kestnud perioodi eest tasumisele kuuluvate maksete summa moodustas 32 miljardit eurot. Enamiku sissenõutavatest summadest maksavad liikmesriigid tegelikult vähem kui 12 kuu jooksul pärast kõnealuse eelarveaasta lõppu järgmise aasta eelarve raames.

Muud liikmesriikidelt sissenõutavad summad (10,8 miljardit eurot) vähenesid võrreldes eelneva aastaga (2008. aastal 13 miljardit eurot). Vähenemine on peamiselt tingitud eelmaksete suurenemisest 9,5 miljardi euro võrra (vt lisad 2.5 ja 2.9), mida tasakaalustab kreditoorse võlgnevuse suurenemine 4,2 miljardi euro võrra (vt lisa 2.18) ja lühiajaliste nõuete vähenemine 3,3 miljardi euro võrra (vt lisa 2.10).

2.5

2.9

2.18

2.10

Põhimõtteliselt on pikema väljamakseperioodiga ainult töötajahüvitiste kohustused, mis ELil on oma töötajate ees; sealjuures tuleks märkida, et pensionimaksete rahastamise iga-aastastest eelarvetest tagavad liikmesriigid. Üksnes teabe huvides on allpool esitatud tulevaste töötajahüvitiste maksete jaotumise prognoos:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Summa |
| Lühiajalised kohustused: 2010. aastal tasumisele kuuluvad summad | 1 214 |
| Pikaajalised kohustused: pärast 2010. aastat tasumisele kuuluvad summad | 36 028 |
| Töötajahüvitiste kohustused 31.12.2009 seisuga kokku | 37 242 |

miljonites eurodes

Summa

Lühiajalised kohustused: 2010. aastal tasumisele kuuluvad summad

1 214

Pikaajalised kohustused: pärast 2010. aastat tasumisele kuuluvad summad

36 028

Töötajahüvitiste kohustused 31.12.2009 seisuga kokku

Töötajahüvitiste kohustused 31.12.2009 seisuga kokku

37 242

37 242

Tuleb aga märkida, et eespool kirjeldatu ei mõjuta eelarve täitmise tulemust – eelarve tulud peaksid alati võrduma eelarve kuludega või neid ületama ning võimalik tulude ülejääk tagastatakse liikmesriikidele.

3.   TULEMIARUANDE LISAD

3.1.   TULU OMAVAHENDITEST JA OSAMAKSUDEST

TULU OMAVAHENDITEST JA OSAMAKSUDEST

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2009 | 2008 |
| Tulu omavahenditest: | 3.1.1 | | |
| Kogurahvatulu põhised omavahendid | | 81 978 | 74 479 |
| Käibemaksupõhised omavahendid | | 12 795 | 19 008 |
| Traditsioonilised omavahendid: | | | |
| Põllumajandusmaksud | | 0 | 1 184 |
| Tollimaksud | | 14 002 | 15 196 |
| Suhkrumaksud | | 130 | 702 |
| Traditsioonilised omavahendid kokku | | 14 132 | 17 082 |
| Eelarve korrigeerimine | 3.1.2 | 1 399 | 1 930 |
| Kolmandate riikide (sh EFTA riigid) osamaksud | | 233 | 214 |
| Kokku | | 110 537 | 112 713 |

miljonites eurodes

Lisa

2009

2008

Tulu omavahenditest:

3.1.1

3.1.1

Kogurahvatulu põhised omavahendid

81 978

74 479

Käibemaksupõhised omavahendid

12 795

19 008

Traditsioonilised omavahendid:

Põllumajandusmaksud

0

1 184

1 184

Tollimaksud

14 002

14 002

15 196

15 196

Suhkrumaksud

130

702

Traditsioonilised omavahendid kokku

14 132

17 082

Eelarve korrigeerimine

3.1.2

3.1.2

1 399

1 930

Kolmandate riikide (sh EFTA riigid) osamaksud

233

214

Kokku

Kokku

110 537

110 537

112 713

112 713

Tulu omavahenditest on Euroopa Liidu põhitegevustulude peamine osa. Seega rahastatakse kulusid valdavalt omavahenditest, muu tulu moodustab vaid väikse osa kogu rahastamisest.

3.1.1.   
  Tulu omavahenditest

Tulu omavahenditest

Omavahendite kategooriaid on kolm: traditsioonilised omavahendid, käibemaksupõhised omavahendid ja kogurahvatulu põhised omavahendid. Traditsioonilised omavahendid koosnevad omakorda suhkru- ja tollimaksudest. Omavahendite süsteemi kuulub ka eelarvetasakaalu hälvete (Ühendkuningriigi tagasimakse) korrigeerimise mehhanism ning Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhineva iga-aastase brutomakse vähendamine. Liikmesriigid jätavad sissenõudmiskuludena endale 25 % traditsioonilistest omavahenditest; eespool osutatud summad on juba näidatud kõnealuse mahaarvamise võrra väiksematena.

Käibemaksupõhised omavahendid tulenevad ühtse määra (0,30 %) kohaldamisest kõigi liikmesriikide ühtlustatud käibemaksu arvestusbaasi suhtes (välja arvatud ajavahemikul 2007–2013, kus asjaomaste tasumisele kuuluvate vahendite määr oli Austria puhul fikseeritud tasemel 0,225 %, Saksamaa puhul tasemel 0,15 % ning Madalmaade ja Rootsi puhul tasemel 0,10 %), mille ülemmäär on kõigi liikmesriikide puhul 50 % kogurahvatulust. Kogurahvatulu põhised omavahendid on muutuva suurusega vahendid, mis on ette nähtud mis tahes eelarveaastal nende kulude katmiseks, mis ületavad laekuvate traditsiooniliste omavahendite, käibemaksupõhiste omavahendite ja muude tulude summat. Tulu leitakse ühtse määra kohaldamisel kõigi liikmesriikide kogurahvatulude summa suhtes.

2008. aastaga võrreldes on käibemaksupõhistest omavahenditest saadud tulu vähenenud 6,2 miljardi euro võrra, mida enam kui tasakaalustas kogurahvatulu põhistest omavahenditest saadud tulu suurenemine 7,5 miljardi euro võrra. Need muutused tulenevad peamiselt erinevatest sätetest, mis on kehtestatud nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsusega 2007/436/EÜ, Euratom, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (edaspidi „2007. aasta otsus”), millega on asendatud varasem, 2000. aasta omavahendite otsus. 2009. aastal ei kajastatud märkimisväärses summas põllumajandusmakse, sest pärast 2007. aasta otsuse jõustumist 2009. aastal kajastatakse neid makse nüüd tollimaksudena. Tollimaksud on vähenenud 1,1 miljardi euro võrra; selle põhjuseks on EL 27 impordi märkimisväärne vähenemine (väärtuse järgi mõõtes) 2009. aastal võrreldes 2008. aastaga. Suhkrumaksud on vähenenud 572 miljoni euro võrra, sest 2008. aastal saadi erakorralist tulu suhkru lisakvootidest tingitud ühekordsetest maksetest.

3.1.2.   
  Eelarve korrigeerimine

Eelarve korrigeerimine

Eelarve korrigeerimise summa hulka kuulub 2008. aasta eelarve ülejääk (1 796 miljonit eurot), mis makstakse otse liikmesriikidele tagasi sel teel, et vähendatakse nende järgmisel eelarveaastal ELile ülekandmisele kuuluvat omavahendite summat; seega on tegemist 2009. eelarveaasta tuluga. 2007. aasta otsuse kohaselt võimaldatakse Ühendkuningriigile eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimist. Kuna kõnealust summat rahastavad teised liikmesriigid, peaks netomõju eelarve täitmise tulemusele ja eelarveaasta tulemile puuduma. Ometi kajastati selles rubriigis 319 miljoni euro suurune summa, mis tuleneb erinevustest eelarve koostamise eesmärkidel kasutatud euro vahetuskursside (vt määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 10 lõige 3) ja nende vahetuskursside vahel, mis kehtisid ajal, mil majandus- ja rahaliitu (EMU) mittekuuluvad liikmesriigid tegelikult oma maksed tegid.

3.2.   MUUD PÕHITEGEVUSTULUD

MUUD PÕHITEGEVUSTULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2009 | 2008 |
| Trahvid | 3.2.1 | 2 648 | 3 171 |
| Põllumajandusmaksud | 3.2.2 | 705 | 2 299 |
| Kulude sissenõudmine: | 3.2.3 | | |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | | 63 | 61 |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | | 6 | 4 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | | 41 | 90 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | | 1 066 | 1 349 |
| Kokku | | 1 176 | 1 504 |
| Tulu haldustegevusest: | 3.2.4 | | |
| Töötajad | | 1 010 | 974 |
| Kinnisvara ja seadmetega seonduv tulu | | 33 | 25 |
| Muu tulu haldustegevusest | | 165 | 149 |
| Kokku | | 1 208 | 1 148 |
| Mitmesugused põhitegevustulud: | 3.2.5 | | |
| Korrigeerimised / riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid | | 150 | 71 |
| Kasum vahetuskursi muutustest | | 618 | 269 |
| Muud | | 1 027 | 1 269 |
| Kokku | | 1 795 | 1 609 |
| Kokku | | 7 532 | 9 731 |

miljonites eurodes

Lisa

2009

2008

Trahvid

3.2.1

3.2.1

2 648

3 171

Põllumajandusmaksud

3.2.2

3.2.2

705

2 299

Kulude sissenõudmine:

3.2.3

3.2.3

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

63

61

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

6

4

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

41

90

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

1 066

1 349

Kokku

Kokku

1 176

1 176

1 504

1 504

Tulu haldustegevusest:

3.2.4

3.2.4

Töötajad

1 010

974

Kinnisvara ja seadmetega seonduv tulu

33

25

Muu tulu haldustegevusest

165

149

Kokku

Kokku

1 208

1 208

1 148

1 148

Mitmesugused põhitegevustulud:

3.2.5

3.2.5

Korrigeerimised / riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid

150

71

Kasum vahetuskursi muutustest

618

269

Muud

1 027

1 269

Kokku

Kokku

1 795

1 795

1 609

1 609

Kokku

Kokku

7 532

7 532

9 731

9 731

3.2.1.   
  Trahvid

Trahvid

See tulu seondub trahvidega, mille komisjon on määranud konkurentsieeskirjade rikkumise eest. Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse pärast seda, kui komisjoni trahvi määramise otsus on vastu võetud ja adressaati on sellest ametlikult teavitatud.

3.2.2.   
  Põllumajandusmaksud

Põllumajandusmaksud

Kõnealused summad seonduvad piimamaksudega (99 miljonit eurot, 2008. aastal 338 miljonit eurot) ja suhkrumaksudega (606 miljonit eurot, 2008. aastal 1 961 miljonit eurot). Piimamaksud kujutavad endast turukorralduse vahendit, mille eesmärk on karistada oma kvoote ületanud piimatootjaid. Kuna need ei ole seotud komisjoni tehtud eelnevate maksetega, siis praktikas käsitletakse neid sihtotstarbelise tuluna. Toimumas on piimakvootide järkjärguline kaotamine, mis selgitab ka piimamaksudest saadud tulu vähenemist. Alates 2008./2009. põllumajandusaastast suurendatakse kvoote igal aastal 1 % võrra kuni nende kaotamiseni 2015. aastal.

Suhkrumaksud seonduvad suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondiga, mille abil suhkrusektori reformi raames on alandatud suhkru hinda siseturul, et vähendada ELi hinna ja rahvusvahelise hinna vahet. Selleks et õhutada madalama konkurentsivõimega suhkrutootjaid turult lahkuma, loodi oma tegevust ise rahastav ümberkorraldusfond, mida rahastatakse suhkrutootjatele pandud ajutisest maksust saadavast tulust, mida käsitletakse sihtotstarbelise tuluna. Kuigi selle kava raames jätkatakse maksete tegemist kuni 2012. aasta septembrini, on liikmesriigid 31. detsembri 2009. aasta seisuga juba deklareerinud kogu suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondiga seonduva tulu.

3.2.3.   
  Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

Selles rubriigis on kajastatud komisjoni välja antud sissenõudekorraldused ja järgnevatest maksetest tehtud mahaarvamised, mis on kirjendatud komisjoni raamatupidamissüsteemis ja esitatud eelnevalt üldeelarvest väljamakstud kulude sissenõudmiseks kas kontrolli, lõpetatud auditi või rahastamiskõlblikkuse analüüsi alusel, ning liikmesriikide välja antud sissenõudekorraldused, mis on esitatud EAGFi kuludest abisaajatele. Siin on kajastatud ka eelneva eelarveaasta lõpu viitlaekumiste prognooside muutusi võrreldes aruandeaasta lõpu omadega. ELi kulude sissenõudmine ei kajastu selles rubriigis siiski täies ulatuses, eelkõige selliste oluliste kuluvaldkondade puhul nagu struktuurimeetmed, mille puhul rahastamiskõlbmatute summade tagastamise tagamiseks rakendatakse erikorda, mis enamikul juhtudel ei hõlma sissenõudekorralduse välja andmist. ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt ei ole tuluna kajastatud ka eelmaksete sissenõudmisi.

Suurim siin kajastatud summa on 1 066 miljonit eurot, mis seondub eelarve täitmisega koostöös liikmesriikidega ning koosneb Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondiga (EAGF) seonduvast 453 miljonist eurost ja struktuurimeetmetega seonduvast 613 miljonist eurost.

a)   Põllumajandus: EAGF

Põllumajandus: EAGF

Selles rubriigis kajastatud eelarveaasta põllumajanduse valdkonna tulud moodustavad 453 miljonit eurot ning koosnevad järgnevast:

| — | eelarveaasta jooksul tehtud otsustest tulenevad vastavuskorrektsioonid summas 347 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

eelarveaasta jooksul tehtud otsustest tulenevad vastavuskorrektsioonid summas 347 miljonit eurot;

| — | pettuse ja eeskirjade eiramise juhtumid summas 106 miljonit eurot, mis koosneb järgnevast: liikmesriikide deklareeritud tagasimaksed summas 163 miljonit eurot, mis liikmesriigid on eelarveaasta jooksul sisse nõudnud ning millest on lahutatud eelarveaasta lõpu seisuga pettuse ja eeskirjade eiramisega seoses sissenõudmisele kuuluvate, kuid veel tagasimaksmata liikmesriikide deklareeritud summade vähenemine 57 miljoni euro võrra (2009. aasta lõpus 627 miljonit eurot ja 2008. aasta lõpus 684 miljonit eurot), vt ka lisa 2.10.2. |
| --- | --- |

—

pettuse ja eeskirjade eiramise juhtumid summas 106 miljonit eurot, mis koosneb järgnevast: liikmesriikide deklareeritud tagasimaksed summas 163 miljonit eurot, mis liikmesriigid on eelarveaasta jooksul sisse nõudnud ning millest on lahutatud eelarveaasta lõpu seisuga pettuse ja eeskirjade eiramisega seoses sissenõudmisele kuuluvate, kuid veel tagasimaksmata liikmesriikide deklareeritud summade vähenemine 57 miljoni euro võrra (2009. aasta lõpus 627 miljonit eurot ja 2008. aasta lõpus 684 miljonit eurot), vt ka lisa 2.10.2.

31. detsembri 2009. aasta seisuga moodustasid EAGFi kulud, mida korrigeeritakse tulevikus, kui auditid on lõpule viidud, kokku 2,8 miljardit eurot (vt lisa 6.4.1).

6.4.1

b)   Struktuurimeetmed

Struktuurimeetmed

Selles rubriigis kajastatud struktuurimeetmete raames kantud kulude sissenõudmine moodustas 613 miljonit eurot (2008. aastal 349 miljonit eurot). Siia alamrubriiki kuuluvad ka sissenõudekorraldused, mille komisjon on välja andnud eelnevatel eelarveaastatel alusetult makstud kulude sissenõudmiseks summas 406 miljonit eurot, ja viitlaekumiste muutus (suurenemine) eelarveaasta lõpu seisuga summas 206 miljonit eurot.

Sissenõudekorraldused antakse välja ainult järgmistel juhtudel:

| — | ametlike finantskorrektsiooni otsuste puhul, mille komisjon on vastu võtnud pärast liikmesriigi nõutavates summades põhjendamatute kulude leidmist; |
| --- | --- |

—

ametlike finantskorrektsiooni otsuste puhul, mille komisjon on vastu võtnud pärast liikmesriigi nõutavates summades põhjendamatute kulude leidmist;

| — | programmi lõpetamisel tehtavate ja ELi osamakse vähendamiseni viivate korrigeerimiste puhul, kui liikmesriik ei ole deklareerinud piisavaid rahastamiskõlblikke kulusid, mis põhjendaksid kõiki juba tehtud eelmakseid ja vahemakseid; selliste toimingute jaoks ei ole vaja komisjoni ametlikku otsust, kui liikmesriik need heaks kiidab; |
| --- | --- |

—

programmi lõpetamisel tehtavate ja ELi osamakse vähendamiseni viivate korrigeerimiste puhul, kui liikmesriik ei ole deklareerinud piisavaid rahastamiskõlblikke kulusid, mis põhjendaksid kõiki juba tehtud eelmakseid ja vahemakseid; selliste toimingute jaoks ei ole vaja komisjoni ametlikku otsust, kui liikmesriik need heaks kiidab;

| — | programmi lõpetamise järel sissenõutud summade tagasimaksmise puhul, mis toimub pärast programmi lõpetamise ajal pooleli olnud kohtumenetluste lõpuleviimist. |
| --- | --- |

—

programmi lõpetamise järel sissenõutud summade tagasimaksmise puhul, mis toimub pärast programmi lõpetamise ajal pooleli olnud kohtumenetluste lõpuleviimist.

Struktuurimeetmetega seoses välja antud muud sissenõudekorraldused käsitlevad eelmaksete tagasinõudmist. Kõnealused summad on näidatud tuluna, kuid kantud bilansi eelmaksete rubriiki.

31. detsembri 2009. aasta seisuga on võimalike tulevaste finantskorrektsioonide summaks hinnatud 1,1 miljardit eurot – üksikasjalikuma teabe saamiseks selle kohta vt lisa 6.4.2.

6.4.2

3.2.4.   
  Tulu haldustegevusest

Tulu haldustegevusest

See tulu tuleneb peamiselt personali palkadest tehtud mahaarvamistest ja koosneb peamiselt kahest summast – pensionimaksetest ja tulude maksustamisest.

3.2.5.   
  Mitmesugused põhitegevustulud

Mitmesugused põhitegevustulud

376 miljoni euro suurune summa (2008. aastal 321 miljonit eurot) on saadud ühinevatelt riikidelt. Peamine põhjus, miks mitmesugused põhitegevustulud on eelneva eelarveaastaga võrreldes suurenenud, on vahetuskursi muutused (vt allpool). Seda tasakaalustas mõnevõrra bilansis kajastatud vanade eelmakse summade esmakordne vähenemine, mille vastaskanne on kajastatud siin rubriigis (5 miljonit eurot, võrreldes 241 miljoni euroga 2008. aastal).

Selle rubriigi alla kuulub ka kasum vahetuskursi muutustest (välja arvatud finantstegevusest, mida on käsitletud lisas 3.5). Nimetatud kasum tekib igapäevase tegevuse ja selle raames muus valuutas kui eurodes tehtavate tehingute käigus ning eelarveaasta lõpus läbiviidavast ümberhindlusest, mis on nõutav majandusaasta aruande koostamiseks. Nimetatud kasum hõlmab nii realiseeritud kui ka realiseerimata kasumit.

3.5

Netopositsiooni vaadates on näha, et aasta jooksul saadi vahetuskursi muutustest 185 miljoni euro suurune netokasum (2008. aastal 504 miljoni euro suurune netokahjum). See jaguneb realiseerimata ja realiseeritud summadeks ning komisjoni arvele jäid peaaegu kõik summad:

Realiseerimata netokasum vahetuskursi muutustest

Realiseerimata netokasum vahetuskursi muutustest

132 miljoni euro suurune netokasum tulenes välisvaluuta saldode ümberhindamisest eelarveaasta lõpus. Enamus kasumist (87 miljonit eurot) seondub Inglise naela (GBP) ja Rootsi krooniga (SEK), mis mõlemad tugevnesid 2009. aastal euro suhtes.

Komisjon hoiab eelarveaasta lõpus oma omavahendite pangakontodel märkimisväärseid välisvaluuta (sealhulgas Inglise naela ja Rootsi krooni) saldosid. Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 kohaselt hoiab komisjon selliseid vahendeid omavahendite kontodel, kuhu liikmesriigid teevad omavahendite makseid ja kust neid vahendeid võetakse välja selles ulatuses, milles see on vajalik eelarve täitmisest tulenevate komisjoni rahavajaduste katmiseks.

Realiseeritud netokasum vahetuskursi muutustest

Realiseeritud netokasum vahetuskursi muutustest

Enamus kogu 53 miljoni euro suurusest vahetuskursi muutustest saadud kasumist tulenes raamatupidamistehingutest, mis olid seotud euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide poolt muudes valuutades kui eurodes tehtud omavahendite maksetega. See tuleneb erinevusest raamatupidamises kasutatava vahetuskursi ja asjaomaste valuutade turukursi vahel. Esimest neist kasutab komisjon summade laekumisel nende arvelevõtmiseks oma raamatupidamises ja teise alusel arvestatakse summad eurodesse ümber enne nende kasutamist komisjoni tehtavate maksete jaoks. Raamatupidamises kasutatav vahetuskurss fikseeritakse iga kuu jaoks eelneva kuu eelviimase päeva turukursi alusel. Omavahendite üle peetakse raamatupidamisarvestust selliste vahetuskursside alusel, mis kehtivad omavahendite laekumisel ning seejärel arvestatakse need turukursi alusel hiljem eurodesse ümber.

2009. aasta jooksul on mitmed Euroopa valuutad, sealhulgas Inglise nael ja Rootsi kroon, märkimisväärselt tugevnenud. Selle tulemusel oli komisjoni omavahendite neisse valuutadesse ümberarvestamisel kasutatav turukurss teatavatel perioodidel regulaarselt kõrgem kui raamatupidamises kasutatav vahetuskurss, mille alusel need summad olid nende laekumisel raamatupidamises arvele võetud. Ülejäänud osa erinevusest seondub muude raamatupidamiskannetega, sealhulgas komisjoni poolt muudes valuutades kui eurodes tehtud maksetega.

Vahetuskursi muutuste kogutulemuse muutus 2008. aastal saadud netokahjumist 2009. aastal saadud netokasumisse on tingitud vahetuskursside olulistest muutustest nende kahe aasta jooksul. 2008. aastal nõrgenesid mitmed Euroopa valuutad euro suhtes, ent 2009. aastal see suundumus osaliselt pöördus.

3.3.   HALDUSKULUD

HALDUSKULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| Personalikulud | 4 898 | 4 563 |
| Amortisatsioon ja väärtuse langus | 436 | 330 |
| Muud halduskulud | 2 799 | 2 827 |
| Kokku | 8 133 | 7 720 |

miljonites eurodes

2009

2008

Personalikulud

4 898

4 563

Amortisatsioon ja väärtuse langus

436

330

Muud halduskulud

2 799

2 827

Kokku

Kokku

8 133

8 133

7 720

7 720

Siia kuuluvad ELi tegevuse käigus kantud halduskulud, mis hõlmavad personalikulusid, amortisatsiooni ning muid institutsioonide ja ametite tegevuseshoidmisega seonduvaid kulusid (nt üürikulud, hoolduskulud, varud, koolituskulud jne).

3.4.   PÕHITEGEVUSKULUD

PÕHITEGEVUSKULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2009 | 2008 |
| Peamised põhitegevuskulud: | 3.4.1 | | |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | | 8 744 | 7 998 |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | | 3 605 | 3 077 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | | 137 | 1 278 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | | 89 681 | 81 839 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | | 1 655 | 1 188 |
| Kokku | | 103 822 | 95 380 |
| Muud põhitegevuskulud: | 3.4.2 | | |
| Korrigeerimised/riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid | | 199 | 278 |
| Kahjum vahetuskursi muutustest | | 432 | 773 |
| Muud | | 481 | 783 |
| Kokku | | 1 112 | 1 834 |
| Kokku | | 104 934 | 97 214 |

miljonites eurodes

Lisa

2009

2008

Peamised põhitegevuskulud:

Peamised põhitegevuskulud:

3.4.1

3.4.1

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

8 744

7 998

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

3 605

3 077

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

137

1 278

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

89 681

81 839

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

1 655

1 188

Kokku

Kokku

103 822

103 822

95 380

95 380

Muud põhitegevuskulud:

Muud põhitegevuskulud:

3.4.2

3.4.2

Korrigeerimised/riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid

199

278

Kahjum vahetuskursi muutustest

432

773

Muud

481

783

Kokku

Kokku

1 112

1 112

1 834

1 834

Kokku

Kokku

104 934

104 934

97 214

97 214

3.4.1.   
  Peamised põhitegevuskulud

Peamised põhitegevuskulud

Euroopa Liidu põhitegevuskulud katavad finantsperspektiivi erinevaid rubriike ja esinevad erinevas vormis olenevalt sellest, kuidas raha välja makstakse ja millist eelarve täitmise viisi kasutatakse. Enamiku kulude (86 %) puhul rakendatakse eelarve täitmist koostöös liikmesriikidega, millega kaasneb ülesannete delegeerimine liikmesriikidele; siia kuuluvad näiteks sellised valdkonnad nagu EAGFi kulud ja erinevate struktuurimeetmete (Regionaalarengu Fond, Sotsiaalfond, Maaelu Arengu Põllumajandusfond, Ühtekuuluvusfond ja Kalandusfond) kaudu rahastatav tegevus.

2009. aastal toimunud suurenemine tulenes peamiselt 2007.–2013. aasta programmiperioodi struktuurimeetmetest. Pärast varasematel aastatel toimunud aeglast käivitumist saavutasid need programmid 2009. aastal tavapärase taseme, samal ajal kui 2000.–2006. aasta meetmed on lõpetamisel.

3.4.2.   
  Muud põhitegevuskulud

Muud põhitegevuskulud

Kahjum vahetuskursi muutustest (välja arvatud finantstegevusest, mida on käsitletud lisas 3.6) tekib igapäevasest tegevusest ja selle raames muus valuutas kui eurodes tehtavatest tehingutest ning eelarveaasta lõpus läbiviidavast ümberhindlusest, mis on vajalik majandusaasta aruande koostamiseks. Nimetatud kahjum hõlmab nii realiseeritud kui ka realiseerimata kahjumit.

3.6

3.5.   FINANTSTULU

FINANTSTULU

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| Dividenditulu (riskikapitalifondidest) | 14 | 22 |
| Intressitulu: |
| Eelmaksetelt | 59 | 50 |
| Viivised hilinenud maksetelt | 132 | 26 |
| Vahetuslepingutelt | 2 | 13 |
| Müügivalmis varadelt | 100 | 102 |
| Antud laenudelt | 265 | 105 |
| Rahalt ja raha ekvivalentidelt | 158 | 349 |
| Muud | 3 | 3 |
| Kokku | 719 | 648 |
| Muu finantstulu: |
| Realiseeritud kasum finantsvarade müügist | 10 | 4 |
| Muud | 76 | 11 |
| Kokku | 86 | 15 |
| Nüüdisväärtuse korrigeerimised | 10 | 3 |
| Kasum vahetuskursi muutustest | 6 | 10 |
| Kokku | 835 | 698 |

miljonites eurodes

2009

2008

Dividenditulu (riskikapitalifondidest)

Dividenditulu

14

14

22

22

Intressitulu:

Intressitulu:

Eelmaksetelt

59

50

Viivised hilinenud maksetelt

132

26

Vahetuslepingutelt

2

13

Müügivalmis varadelt

100

102

Antud laenudelt

265

105

Rahalt ja raha ekvivalentidelt

158

349

Muud

3

3

Kokku

Kokku

719

719

648

648

Muu finantstulu:

Muu finantstulu:

Realiseeritud kasum finantsvarade müügist

10

4

Muud

76

11

Kokku

Kokku

86

86

15

15

Nüüdisväärtuse korrigeerimised

Nüüdisväärtuse korrigeerimised

10

10

3

3

Kasum vahetuskursi muutustest

Kasum vahetuskursi muutustest

6

6

10

10

Kokku

Kokku

835

835

698

698

3.6.   FINANTSKULUD

FINANTSKULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| Intressikulud: |
| Liisingult | 95 | 91 |
| Vahetuslepingutelt | 2 | 10 |
| Võetud laenudelt | 248 | 90 |
| Muud | 20 | 9 |
| Kokku | 365 | 200 |
| Muud finantskulud: |
| Finantsriskide katteks eraldatud vahendite korrigeerimised | 39 | 12 |
| Finantstasud eelarvevahenditelt | 73 | 50 |
| Realiseeritud kahjum finantsvarade müügist | 0 | 8 |
| Finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum | 15 | 11 |
| Muud | 57 | 56 |
| Kokku | 184 | 137 |
| Nüüdisväärtuse korrigeerimised | 0 | 118 |
| Kahjum vahetuskursi muutustest | 45 | 12 |
| Kokku | 594 | 467 |

miljonites eurodes

2009

2008

Intressikulud:

Intressikulud:

Liisingult

95

91

Vahetuslepingutelt

2

10

Võetud laenudelt

248

90

Muud

20

9

Kokku

Kokku

365

365

200

200

Muud finantskulud:

Muud finantskulud:

Finantsriskide katteks eraldatud vahendite korrigeerimised

39

12

Finantstasud eelarvevahenditelt

73

50

Realiseeritud kahjum finantsvarade müügist

0

8

Finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum

15

11

Muud

57

56

Kokku

Kokku

184

184

137

137

Nüüdisväärtuse korrigeerimised

Nüüdisväärtuse korrigeerimised

0

0

118

118

Kahjum vahetuskursi muutustest

Kahjum vahetuskursi muutustest

45

45

12

12

Kokku

Kokku

594

594

467

467

3.7.   OSA SIDUS- JA ÜHISETTEVÕTETE NETOKASUMIS/(-KAHJUMIS)

OSA SIDUS- JA ÜHISETTEVÕTETE NETOKASUMIS/(-KAHJUMIS)

Raamatupidamisarvestuses rakendatava kapitaliosaluse meetodi kohaselt kajastab EL tulemiaruandes oma osa oma sidusettevõtete ja ühisettevõtete netokasumis/kahjumis (vt lisad 2.3.1 ja 2.3.2).

2.3.1

2.3.2

3.8.   SEGMENDIARUANDLUS

SEGMENDIARUANDLUS

Segmendiaruandes on esitatud põhitegevustulude ja -kulude jaotumine poliitikavaldkondade lõikes, võttes aluseks komisjonisisese tegevuspõhise eelarvestruktuuri. Poliitikavaldkonnad on raamatupidamise aastaaruandes esitamise eesmärgil rühmitatud kolme suurema rubriigi alla – tegevus Euroopa Liidus, tegevus väljaspool Euroopa Liitu ning teenused ja muu.

„Tegevus Euroopa Liidus” on neist rubriikidest mahukaim, hõlmates paljusid Euroopa Liidu siseseid poliitikavaldkondi. „Tegevus väljaspool Euroopa Liitu” käsitleb väljaspool ELi hallatavaid poliitikavaldkondi, näiteks kaubandust ja abi. „Teenused ja muu” on sise- ja horisontaalne tegevus, mis on vajalik ELi institutsioonide ja asutuste toimimiseks.

Konsolideeritud ametid on integreeritud eri poliitikavaldkondadesse. Muud institutsioonid peale komisjoni on rühmitatud konkreetse poliitikavaldkonna alla. Erinevate poliitikavaldkondade all on esitatud brutonäitajad enne konsolideerimisest tulenevaid elimineerimisi ning konsolideerimisest tulenevad elimineerimised on tehtud korraga ühes veerus.

Tähele tuleks panna, et omavahendeid ja osamaksusid ei ole erinevate tegevusliikide vahel ära jaotatud, sest neid arvutavad, koguvad ja haldavad kesksed komisjoni talitused. Need andmed on siin esitatud selleks, et netotulemust oleks võimalik tulemiaruandega võrrelda.

SEGMENDIARUANDLUS – KOKKUVÕTE

SEGMENDIARUANDLUS – KOKKUVÕTE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Tegevus ELis | Tegevus väljaspool ELi | Teenused ja muu | Likvideeritav ESTÜ | Teised institutsioonid | Konsolideerimisest tulenevad elimineerimised | Kokku |
| Muud põhitegevustulud: |
| Trahvid | 2 648 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 648 |
| Põllumajandusmaksud | 705 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 705 |
| Kulude sissenõudmine | 1 110 | 64 | 2 | 0 | 0 | 0 | 1 176 |
| Tulu haldustegevusest | 79 | 37 | 840 | 0 | 377 | (125) | 1 208 |
| Muud põhitegevustulud | 1 930 | 81 | 707 | 2 | 1 | (926) | 1 795 |
| MUUD PÕHITEGEVUSTULUD | 6 472 | 182 | 1 549 | 2 | 378 | (1 051) | 7 532 |
| Halduskulud: |
| Personalikulud | (1 732) | (737) | (1 151) | 0 | (1 287) | 9 | (4 898) |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud | (70) | (18) | (118) | 0 | (230) | 0 | (436) |
| Muud halduskulud | (658) | (311) | (853) | 0 | (1 225) | 248 | (2 799) |
| | (2 460) | (1 066) | (2 122) | 0 | (2 742) | 257 | (8 133) |
| Põhitegevuskulud: |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | (6 279) | (2 843) | (278) | 0 | 0 | 656 | (8 744) |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | (2 971) | (616) | (4) | 0 | 0 | (14) | (3 605) |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | (32) | (105) | 0 | 0 | 0 | 0 | (137) |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | (89 546) | (9) | (126) | 0 | 0 | 0 | (89 681) |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | (368) | (1 287) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 655) |
| Muud põhitegevuskulud | (726) | (9) | (468) | (61) | 0 | 152 | (1 112) |
| | (99 922) | (4 869) | (876) | (61) | 0 | 794 | (104 934) |
| PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU | (102 382) | (5 935) | (2 998) | (61) | (2 742) | 1 051 | (113 067) |
| NETO PÕHITEGEVUSKULUD | (95 910) | (5 753) | (1 449) | (59) | (2 364) | 0 | (105 535) |
| Tulu omavahenditest ja osamaksudest | 110 537 |
| Põhitegevuse ülejääk | 5 002 |
| Finantstulu (neto) | 241 |
| Muudatused töötajahüvitiste kohustustes | (683) |
| Osa sidus- ja ühisettevõtete kasumis/kahjumis | (103) |
| Eelarveaasta tulem | 4 457 |

miljonites eurodes

Tegevus ELis

Tegevus väljaspool ELi

Teenused ja muu

Likvideeritav ESTÜ

Teised institutsioonid

Konsolideerimisest tulenevad elimineerimised

Kokku

Muud põhitegevustulud:

Trahvid

2 648

0

0

0

0

0

2 648

Põllumajandusmaksud

705

0

0

0

0

0

705

Kulude sissenõudmine

1 110

64

2

0

0

0

1 176

Tulu haldustegevusest

79

37

840

0

377

(125)

1 208

Muud põhitegevustulud

1 930

81

707

2

1

(926)

1 795

MUUD PÕHITEGEVUSTULUD

6 472

6 472

182

182

1 549

1 549

2

2

378

378

(1 051)

(1 051)

7 532

7 532

Halduskulud:

Personalikulud

(1 732)

(737)

(1 151)

0

(1 287)

9

(4 898)

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud

(70)

(18)

(118)

0

(230)

0

(436)

Muud halduskulud

(658)

(311)

(853)

0

(1 225)

248

(2 799)

(2 460)

(2 460)

(1 066)

(1 066)

(2 122)

(2 122)

0

0

(2 742)

(2 742)

257

257

(8 133)

(8 133)

Põhitegevuskulud:

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(6 279)

(2 843)

(278)

0

0

656

(8 744)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

(2 971)

(616)

(4)

0

0

(14)

(3 605)

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

(32)

(105)

0

0

0

0

(137)

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

(89 546)

(9)

(126)

0

0

0

(89 681)

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

(368)

(1 287)

0

0

0

0

(1 655)

Muud põhitegevuskulud

(726)

(9)

(468)

(61)

0

152

(1 112)

(99 922)

(99 922)

(4 869)

(4 869)

(876)

(876)

(61)

(61)

0

0

794

794

(104 934)

(104 934)

PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU

(102 382)

(102 382)

(5 935)

(5 935)

(2 998)

(2 998)

(61)

(61)

(2 742)

(2 742)

1 051

1 051

(113 067)

(113 067)

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

(95 910)

(95 910)

(5 753)

(5 753)

(1 449)

(1 449)

(59)

(59)

(2 364)

(2 364)

0

0

(105 535)

(105 535)

Tulu omavahenditest ja osamaksudest

110 537

110 537

Põhitegevuse ülejääk

Põhitegevuse ülejääk

5 002

5 002

Finantstulu (neto)

241

Muudatused töötajahüvitiste kohustustes

(683)

Osa sidus- ja ühisettevõtete kasumis/kahjumis

(103)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

4 457

4 457

SEGMENDIARUANDLUS – TEGEVUS ELis

SEGMENDIARUANDLUS – TEGEVUS ELis

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Majandus- ja rahandusasjad | Ettevõtlus ja tööstus | Konkurents | Tööhõive | Põllumajandus | Transport ja energeetika | Keskkond | Teadusuuringud | Infoühiskond |
| Muud põhitegevustulud: |
| Trahvid | 0 | 8 | 2 626 | 0 | 0 | 2 | 10 | 0 | 0 |
| Põllumajandusmaksud | 0 | 0 | 0 | 0 | 705 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kulude sissenõudmine | 3 | 5 | 0 | 60 | 492 | 3 | 1 | 6 | 12 |
| Tulu haldustegevusest | 0 | 9 | 0 | 0 | 0 | 17 | 0 | 1 | 4 |
| Muud põhitegevustulud | 7 | 261 | 0 | 33 | 84 | 203 | 35 | 513 | 5 |
| MUUD PÕHITEGEVUSTULUD | 10 | 283 | 2 626 | 93 | 1 281 | 225 | 46 | 520 | 21 |
| Halduskulud: | (53) | (243) | (74) | (102) | (108) | (265) | (100) | (292) | (127) |
| Personalikulud | (46) | (161) | (68) | (75) | (88) | (178) | (74) | (197) | (96) |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud | 0 | (15) | 0 | (1) | 0 | (9) | (1) | (2) | 0 |
| Muud halduskulud | (7) | (67) | (6) | (26) | (20) | (78) | (25) | (93) | (31) |
| Põhitegevuskulud: | (35) | (358) | (16) | (8 153) | (55 539) | (1 726) | (192) | (3 646) | (1 220) |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | (35) | (159) | 0 | (182) | (43) | (607) | (173) | (2 647) | (1 108) |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | 0 | (39) | 0 | 0 | 0 | (667) | (4) | (922) | (103) |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | 0 | 0 | 0 | (3) | (8) | (11) | 0 | 0 | 0 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 0 | 0 | 0 | (7 952) | (55 427) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | 0 | (68) | 0 | 0 | 0 | (285) | 0 | 0 | 0 |
| Muud põhitegevuskulud | 0 | (92) | (16) | (16) | (61) | (156) | (15) | (77) | (9) |
| PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU | (88) | (601) | (90) | (8 255) | (55 647) | (1 991) | (292) | (3 938) | (1 347) |
| NETO PÕHITEGEVUSKULUD | (78) | (318) | 2 536 | (8 162) | (54 366) | (1 766) | (246) | (3 418) | (1 326) |

miljonites eurodes

Majandus- ja rahandusasjad

Ettevõtlus ja tööstus

Konkurents

Tööhõive

Põllumajandus

Transport ja energeetika

Keskkond

Teadusuuringud

Infoühiskond

Muud põhitegevustulud:

Muud põhitegevustulud:

Trahvid

0

8

2 626

0

0

2

10

0

0

Põllumajandusmaksud

0

0

0

0

705

0

0

0

0

Kulude sissenõudmine

3

5

0

60

492

3

1

6

12

Tulu haldustegevusest

0

9

0

0

0

17

0

1

4

Muud põhitegevustulud

7

261

0

33

84

203

35

513

5

MUUD PÕHITEGEVUSTULUD

10

10

283

283

2 626

2 626

93

93

1 281

1 281

225

225

46

46

520

520

21

21

Halduskulud:

Halduskulud:

(53)

(53)

(243)

(243)

(74)

(74)

(102)

(102)

(108)

(108)

(265)

(265)

(100)

(100)

(292)

(292)

(127)

(127)

Personalikulud

(46)

(161)

(68)

(75)

(88)

(178)

(74)

(197)

(96)

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud

0

(15)

0

(1)

0

(9)

(1)

(2)

0

Muud halduskulud

(7)

(67)

(6)

(26)

(20)

(78)

(25)

(93)

(31)

Põhitegevuskulud:

Põhitegevuskulud:

(35)

(35)

(358)

(358)

(16)

(16)

(8 153)

(8 153)

(55 539)

(55 539)

(1 726)

(1 726)

(192)

(192)

(3 646)

(3 646)

(1 220)

(1 220)

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(35)

(159)

0

(182)

(43)

(607)

(173)

(2 647)

(1 108)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

0

(39)

0

0

0

(667)

(4)

(922)

(103)

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

0

0

0

(3)

(8)

(11)

0

0

0

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

0

0

0

(7 952)

(55 427)

0

0

0

0

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

0

(68)

0

0

0

(285)

0

0

0

Muud põhitegevuskulud

0

(92)

(16)

(16)

(61)

(156)

(15)

(77)

(9)

PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU

(88)

(88)

(601)

(601)

(90)

(90)

(8 255)

(8 255)

(55 647)

(55 647)

(1 991)

(1 991)

(292)

(292)

(3 938)

(3 938)

(1 347)

(1 347)

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

(78)

(78)

(318)

(318)

2 536

2 536

(8 162)

(8 162)

(54 366)

(54 366)

(1 766)

(1 766)

(246)

(246)

(3 418)

(3 418)

(1 326)

(1 326)

| | Teadusuuringute Ühiskeskus | Kalandus | Siseturg | Regionaalpoliitika | Maksundus ja tolliliit | Haridus ja kultuur | Tervis ja tarbijakaitse | Õigus, vabadus ja turvalisus | Tegevus ELis kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muud põhitegevustulud: |
| Trahvid | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 648 |
| Põllumajandusmaksud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 705 |
| Kulude sissenõudmine | 0 | 23 | 0 | 497 | 0 | 4 | 1 | 3 | 1 110 |
| Tulu haldustegevusest | 45 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 79 |
| Muud põhitegevustulud | 159 | 8 | 190 | (1) | 1 | 156 | 136 | 140 | 1 930 |
| MUUD PÕHITEGEVUSTULUD | 204 | 31 | 192 | 496 | 1 | 161 | 138 | 144 | 6 472 |
| Halduskulud: | (308) | (39) | (161) | (69) | (49) | (177) | (177) | (116) | (2 460) |
| Personalikulud | (226) | (32) | (105) | (55) | (40) | (88) | (120) | (83) | (1 732) |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud | (28) | 0 | (4) | 0 | (2) | (1) | (4) | (3) | (70) |
| Muud halduskulud | (54) | (7) | (52) | (14) | (7) | (88) | (53) | (30) | (658) |
| Põhitegevuskulud: | (143) | (544) | (36) | (25 789) | (65) | (1 341) | (495) | (624) | (99 922) |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | (29) | (282) | (7) | (37) | (65) | (157) | (395) | (353) | (6 279) |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | 0 | 0 | 0 | (17) | 0 | (1 179) | (40) | 0 | (2 971) |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | 0 | 0 | 0 | (10) | 0 | 0 | 0 | 0 | (32) |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 0 | (260) | 0 | (25 710) | 0 | 0 | 0 | (197) | (89 546) |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | 0 | 0 | 0 | (15) | 0 | 0 | 0 | 0 | (368) |
| Muud põhitegevuskulud | (114) | (2) | (29) | 0 | 0 | (5) | (60) | (74) | (726) |
| PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU | (451) | (583) | (197) | (25 858) | (114) | (1 518) | (672) | (740) | (102 382) |
| NETO PÕHITEGEVUSKULUD | (247) | (552) | (5) | (25 362) | (113) | (1 357) | (534) | (596) | (95 910) |

Teadusuuringute Ühiskeskus

Kalandus

Siseturg

Regionaalpoliitika

Maksundus ja tolliliit

Haridus ja kultuur

Tervis ja tarbijakaitse

Õigus, vabadus ja turvalisus

Tegevus ELis kokku

Muud põhitegevustulud:

Muud põhitegevustulud:

Trahvid

0

0

2

0

0

0

0

0

2 648

Põllumajandusmaksud

0

0

0

0

0

0

0

0

705

Kulude sissenõudmine

0

23

0

497

0

4

1

3

1 110

Tulu haldustegevusest

45

0

0

0

0

1

1

1

79

Muud põhitegevustulud

159

8

190

(1)

1

156

136

140

1 930

MUUD PÕHITEGEVUSTULUD

204

204

31

31

192

192

496

496

1

1

161

161

138

138

144

144

6 472

6 472

Halduskulud:

Halduskulud:

(308)

(308)

(39)

(39)

(161)

(161)

(69)

(69)

(49)

(49)

(177)

(177)

(177)

(177)

(116)

(116)

(2 460)

(2 460)

Personalikulud

(226)

(32)

(105)

(55)

(40)

(88)

(120)

(83)

(1 732)

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud

(28)

0

(4)

0

(2)

(1)

(4)

(3)

(70)

Muud halduskulud

(54)

(7)

(52)

(14)

(7)

(88)

(53)

(30)

(658)

Põhitegevuskulud:

Põhitegevuskulud:

(143)

(143)

(544)

(544)

(36)

(36)

(25 789)

(25 789)

(65)

(65)

(1 341)

(1 341)

(495)

(495)

(624)

(624)

(99 922)

(99 922)

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(29)

(282)

(7)

(37)

(65)

(157)

(395)

(353)

(6 279)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

0

0

0

(17)

0

(1 179)

(40)

0

(2 971)

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

0

0

0

(10)

0

0

0

0

(32)

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

0

(260)

0

(25 710)

0

0

0

(197)

(89 546)

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

0

0

0

(15)

0

0

0

0

(368)

Muud põhitegevuskulud

(114)

(2)

(29)

0

0

(5)

(60)

(74)

(726)

PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU

(451)

(451)

(583)

(583)

(197)

(197)

(25 858)

(25 858)

(114)

(114)

(1 518)

(1 518)

(672)

(672)

(740)

(740)

(102 382)

(102 382)

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

(247)

(247)

(552)

(552)

(5)

(5)

(25 362)

(25 362)

(113)

(113)

(1 357)

(1 357)

(534)

(534)

(596)

(596)

(95 910)

(95 910)

SEGMENDIARUANDLUS – TEGEVUS VÄLJASPOOL ELi

SEGMENDIARUANDLUS – TEGEVUS VÄLJASPOOL ELi

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Välissuhted | Kaubandus | Arenguabi | Laienemine | Humanitaarabi | Tegevus väljaspool ELi kokku |
| Muud põhitegevustulud: |
| Kulude sissenõudmine | 14 | 0 | 9 | 39 | 2 | 64 |
| Tulu haldustegevusest | 37 | 0 | 0 | 0 | 0 | 37 |
| Muud põhitegevustulud | 81 | 0 | (1) | 1 | 0 | 81 |
| MUUD PÕHITEGEVUSTULUD | 132 | 0 | 8 | 40 | 2 | 182 |
| Halduskulud: | (799) | (50) | (146) | (45) | (26) | (1 066) |
| Personalikulud | (511) | (45) | (129) | (36) | (16) | (737) |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud | (18) | 0 | 0 | 0 | 0 | (18) |
| Muud halduskulud | (270) | (5) | (17) | (9) | (10) | (311) |
| Põhitegevuskulud: | (2 924) | (12) | (939) | (142) | (852) | (4 869) |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | (1 514) | (6) | (610) | (296) | (417) | (2 843) |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | (563) | 0 | (1) | (52) | 0 | (616) |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | (185) | 0 | (122) | 202 | 0 | (105) |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | (26) | 0 | 17 | 0 | 0 | (9) |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | (634) | (6) | (218) | 6 | (435) | (1 287) |
| Muud põhitegevuskulud | (2) | 0 | (5) | (2) | 0 | (9) |
| PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU | (3 723) | (62) | (1 085) | (187) | (878) | (5 935) |
| NETO PÕHITEGEVUSKULUD | (3 591) | (62) | (1 077) | (147) | (876) | (5 753) |

miljonites eurodes

Välissuhted

Kaubandus

Arenguabi

Laienemine

Humanitaarabi

Tegevus väljaspool ELi kokku

Muud põhitegevustulud:

Muud põhitegevustulud:

Kulude sissenõudmine

14

0

9

39

2

64

Tulu haldustegevusest

37

0

0

0

0

37

Muud põhitegevustulud

81

0

(1)

1

0

81

MUUD PÕHITEGEVUSTULUD

132

132

0

0

8

8

40

40

2

2

182

182

Halduskulud:

Halduskulud:

(799)

(799)

(50)

(50)

(146)

(146)

(45)

(45)

(26)

(26)

(1 066)

(1 066)

Personalikulud

(511)

(45)

(129)

(36)

(16)

(737)

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud

(18)

0

0

0

0

(18)

Muud halduskulud

(270)

(5)

(17)

(9)

(10)

(311)

Põhitegevuskulud:

Põhitegevuskulud:

(2 924)

(2 924)

(12)

(12)

(939)

(939)

(142)

(142)

(852)

(852)

(4 869)

(4 869)

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(1 514)

(6)

(610)

(296)

(417)

(2 843)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

(563)

0

(1)

(52)

0

(616)

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

(185)

0

(122)

202

0

(105)

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

(26)

0

17

0

0

(9)

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

(634)

(6)

(218)

6

(435)

(1 287)

Muud põhitegevuskulud

(2)

0

(5)

(2)

0

(9)

PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU

(3 723)

(3 723)

(62)

(62)

(1 085)

(1 085)

(187)

(187)

(878)

(878)

(5 935)

(5 935)

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

(3 591)

(3 591)

(62)

(62)

(1 077)

(1 077)

(147)

(147)

(876)

(876)

(5 753)

(5 753)

SEGMENDIARUANDLUS – TEENUSED JA MUU

SEGMENDIARUANDLUS – TEENUSED JA MUU

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Press ja teave | Pettustevastane Amet | Koordinee-rimine | Personal ja haldus | Eurostat | Eelarve | Audit | Keeled | Muud | Teenused ja muu kokku |
| Muud põhitegevustulud: |
| Kulude sissenõudmine | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| Tulu haldustegevusest | 0 | 6 | 0 | 692 | 0 | 50 | 0 | 92 | 0 | 840 |
| Muud põhitegevustulud | (2) | 0 | 6 | 54 | (1) | (2) | 0 | 47 | 605 | 707 |
| MUUD PÕHITEGEVUSTULUD | (1) | 6 | 6 | 747 | (1) | 48 | 0 | 139 | 605 | 1 549 |
| Halduskulud: | (96) | (49) | (148) | (1 360) | (65) | (51) | (8) | (380) | 35 | (2 122) |
| Personalikulud | (61) | (36) | (129) | (564) | (60) | (38) | (8) | (290) | 35 | (1 151) |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud | (2) | 0 | 0 | (116) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (118) |
| Muud halduskulud | (33) | (13) | (19) | (680) | (5) | (13) | 0 | (90) | 0 | (853) |
| Põhitegevuskulud: | (98) | (13) | 0 | (36) | (30) | (261) | 0 | (14) | (424) | (876) |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | (94) | (13) | 0 | (32) | (29) | (109) | 0 | (1) | 0 | (278) |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | (4) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (4) |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (126) | 0 | 0 | 0 | (126) |
| Muud põhitegevuskulud | 0 | 0 | 0 | (4) | (1) | (26) | 0 | (13) | (424) | (468) |
| PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU | (194) | (62) | (148) | (1 396) | (95) | (312) | (8) | (394) | (389) | (2 998) |
| NETO PÕHITEGEVUSKULUD | (195) | (56) | (142) | (649) | (96) | (264) | (8) | (255) | 216 | (1 449) |

miljonites eurodes

Press ja teave

Pettustevastane Amet

Koordinee-rimine

Personal ja haldus

Eurostat

Eelarve

Audit

Keeled

Muud

Teenused ja muu kokku

Muud põhitegevustulud:

Muud põhitegevustulud:

Kulude sissenõudmine

1

0

0

1

0

0

0

0

0

2

Tulu haldustegevusest

0

6

0

692

0

50

0

92

0

840

Muud põhitegevustulud

(2)

0

6

54

(1)

(2)

0

47

605

707

MUUD PÕHITEGEVUSTULUD

(1)

(1)

6

6

6

6

747

747

(1)

(1)

48

48

0

0

139

139

605

605

1 549

1 549

Halduskulud:

Halduskulud:

(96)

(96)

(49)

(49)

(148)

(148)

(1 360)

(1 360)

(65)

(65)

(51)

(51)

(8)

(8)

(380)

(380)

35

35

(2 122)

(2 122)

Personalikulud

(61)

(36)

(129)

(564)

(60)

(38)

(8)

(290)

35

(1 151)

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmetega seonduvad kulud

(2)

0

0

(116)

0

0

0

0

0

(118)

Muud halduskulud

(33)

(13)

(19)

(680)

(5)

(13)

0

(90)

0

(853)

Põhitegevuskulud:

Põhitegevuskulud:

(98)

(98)

(13)

(13)

0

0

(36)

(36)

(30)

(30)

(261)

(261)

0

0

(14)

(14)

(424)

(424)

(876)

(876)

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(94)

(13)

0

(32)

(29)

(109)

0

(1)

0

(278)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

(4)

0

0

0

0

0

0

0

0

(4)

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

0

0

0

0

0

(126)

0

0

0

(126)

Muud põhitegevuskulud

0

0

0

(4)

(1)

(26)

0

(13)

(424)

(468)

PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU

(194)

(194)

(62)

(62)

(148)

(148)

(1 396)

(1 396)

(95)

(95)

(312)

(312)

(8)

(8)

(394)

(394)

(389)

(389)

(2 998)

(2 998)

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

(195)

(195)

(56)

(56)

(142)

(142)

(649)

(649)

(96)

(96)

(264)

(264)

(8)

(8)

(255)

(255)

216

216

(1 449)

(1 449)

4.   RAHAVOOGUDE ARUANDE LISAD

4.1.   RAHAVOOGUDE ARUANDE EESMÄRK JA KOOSTAMINE

RAHAVOOGUDE ARUANDE EESMÄRK JA KOOSTAMINE

Teavet rahavoogude kohta kasutatakse alusena selle hindamisel, milline on ELi raha ja raha ekvivalentide loomise suutlikkus ja millised on ELi vajadused nende rahavoogude kasutamisel.

Rahavoogude aruanne on koostatud kaudsel meetodil. See tähendab, et eelarveaasta netoülejääki või -puudujääki korrigeeritakse mõjuga, mida avaldavad mitterahalised tehingud, varasematest või tulevastest põhitegevusega seotud maksetest või -laekumistest tulenevad viitvõlad või ettemaksed ning investeerimistegevuse rahavoogudega seotud tulud või kulud. Välisvaluutatehingutest tekkinud rahavood kirjendatakse ELi aruandlusvaluutas (eurodes), kohaldades välisvaluutas väljendatud summa suhtes rahavoo kuupäeval kehtinud euro ja välisvaluuta vahelist vahetuskurssi.

Esitatud rahavoogude aruandes on perioodi rahavood kajastatud liigitatuna rahavoogudeks põhitegevusest ja investeerimistegevusest (finantseerimistegevus ELil puudub).

4.2.   PÕHITEGEVUS

PÕHITEGEVUS

Põhitegevus on ELi igasugune tegevus, välja arvatud investeerimistegevus. See moodustab suurema osa läbiviidud tegevusest. Abisaajatele antud laene (ja võimalikke nendega seoses võetud laene) ei käsitleta investeerimistegevusena (ega finantseerimistegevusena), sest need antakse üldiste eesmärkide täitmise ja seega ELi igapäevase tegevuse raames. Põhitegevus hõlmab ka investeeringuid, mis on seotud näiteks EIFi, EBRD ja riskikapitali fondidega. Seda põhjusel, et nimetatud tegevuse eesmärk on osaleda poliitiliseks eesmärgiks seatud tulemuste saavutamises.

4.3.   INVESTEERIMISTEGEVUS

INVESTEERIMISTEGEVUS

Investeerimistegevus on immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete soetamine ja võõrandamine ning raha ekvivalentide all kajastamata muude investeeringute soetamine ja võõrandamine. Investeerimistegevus ei hõlma abisaajatele antud laene. Eesmärk on kajastada ELi tehtud tegelikke investeeringuid.

Tuleb märkida, et komisjoni hoitavatest raha ja raha ekvivalentide saldodest 8 910 miljonit eurot ei ole ELi jaoks kasutamiseks kättesaadavad. See on raha, mis on saadud määratud trahvidest, mille puhul teine pool on trahvi määramise vaidlustanud. Need summad on selgelt kajastatud „piirangutega rahana” lisas 2.11.

2.11

5.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED NING MUUD AVALDATAVAD ANDMED

TINGIMUSLIKUD VARAD

TINGIMUSLIKUD VARAD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Saadud tagatised | 5.1 | 279 | 260 |
| Pettuse ja eeskirjade eiramise juhtumitega seotud tingimuslikud varad | 5.2 | 1 944 | 2 010 |
| Pooleliolevad finantskorrektsioonid (mille kohta ei ole lõplikku otsust veel tehtud) | 5.3 | 0 | 4 390 |
| Muud tingimuslikud varad | 5.4 | 18 | 43 |
| Tingimuslikud varad kokku | | 2 241 | 6 703 |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2009

31.12.2008

Saadud tagatised

5.1

5.1

279

260

Pettuse ja eeskirjade eiramise juhtumitega seotud tingimuslikud varad

5.2

5.2

1 944

2 010

Pooleliolevad finantskorrektsioonid (mille kohta ei ole lõplikku otsust veel tehtud)

5.3

5.3

0

4 390

Muud tingimuslikud varad

5.4

5.4

18

43

Tingimuslikud varad kokku

Tingimuslikud varad kokku

2 241

2 241

6 703

6 703

TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| Tingimuslikud kohustused | Lisa | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Antud tagatised | 5.5 | 19 330 | 17 510 |
| Trahvid – Euroopa Kohtule esitatud vaidlustused | 5.6 | 11 969 | 10 198 |
| EAGF – pooleliolevad kohtuasjad | 5.7 | 1 945 | 1 609 |
| Kohtuasjade ja muude vaidlustega seonduvad summad | 5.8 | 416 | 281 |
| Muud tingimuslikud kohustused | 5.9 | 12 | 18 |
| Tingimuslikud kohustused kokku | | 33 672 | 29 616 |
| Kõiki tingimuslikke kohustusi rahastatakse vajaduse tekkimisel ELi eelarvest tulevastel aastatel. ELi eelarvet rahastavad liikmesriigid. |

miljonites eurodes

Tingimuslikud kohustused

Lisa

31.12.2009

31.12.2008

Antud tagatised

5.5

5.5

19 330

17 510

Trahvid – Euroopa Kohtule esitatud vaidlustused

5.6

5.6

11 969

10 198

EAGF – pooleliolevad kohtuasjad

5.7

5.7

1 945

1 609

Kohtuasjade ja muude vaidlustega seonduvad summad

5.8

5.8

416

281

Muud tingimuslikud kohustused

5.9

5.9

12

18

Tingimuslikud kohustused kokku

Tingimuslikud kohustused kokku

33 672

33 672

29 616

29 616

Kõiki tingimuslikke kohustusi rahastatakse vajaduse tekkimisel ELi eelarvest tulevastel aastatel. ELi eelarvet rahastavad liikmesriigid.

Kõiki tingimuslikke kohustusi rahastatakse vajaduse tekkimisel ELi eelarvest tulevastel aastatel. ELi eelarvet rahastavad liikmesriigid.

TINGIMUSLIKUD VARAD

TINGIMUSLIKUD VARAD

5.1.   SAADUD TAGATISED

SAADUD TAGATISED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Täitmistagatised | 252 | 239 |
| Muud | 27 | 21 |
| Kokku | 279 | 260 |

miljonites eurodes

31.12.2009

31.12.2008

Täitmistagatised

252

239

Muud

27

21

Kokku

Kokku

279

279

260

260

Mõnikord nõutakse täitmistagatisi tagamaks, et ELi rahastamisest abi saajad täidavad oma kohustusi, mis tulenevad ELiga sõlmitud lepingutest.

5.2.   PETTUSED JA EESKIRJADE EIRAMINE

PETTUSED JA EESKIRJADE EIRAMINE

Allpool esitatud tabelis on näidatud potentsiaalne summa, mille liikmesriigid võivad sisse nõuda struktuurifondidega seotud põhjendamatute kulutaotluste tõttu. Tabel põhineb ametlikel aruannetel, mille liikmesriigid on esitanud komisjoni määruse (EÜ) nr 1681/94 kohaselt, ning summad on selles näidatud liikmesriikide lõikes.

Tingimuslikud varad: pettuse ja eeskirjade eiramise juhtumid

Tingimuslikud varad: pettuse ja eeskirjade eiramise juhtumid

| miljonites eurodes |
| --- |
| Liikmesriik | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Austria | 8 | 13 |
| Belgia | 2 | 16 |
| Tšehhi | 13 | 13 |
| Taani | 2 | 10 |
| Eesti | 3 | 2 |
| Soome | 2 | 3 |
| Prantsusmaa | 15 | 12 |
| Saksamaa | 468 | 581 |
| Kreeka | 25 | 62 |
| Ungari | 6 | 5 |
| Iirimaa | 1 | 1 |
| Itaalia | 436 | 441 |
| Läti | 5 | 4 |
| Leedu | 5 | 2 |
| Malta | 1 | 1 |
| Madalmaad | 15 | 14 |
| Poola | 18 | 13 |
| Portugal | 82 | 114 |
| Slovakkia | 39 | 9 |
| Sloveenia | 7 | 1 |
| Hispaania | 277 | 279 |
| Rootsi | 2 | 2 |
| Ühendkuningriik | 347 | 257 |
| Kokku | 1 779 | 1 855 |

miljonites eurodes

Liikmesriik

31.12.2009

31.12.2008

Austria

8

13

Belgia

2

16

Tšehhi

13

13

Taani

2

10

Eesti

3

2

Soome

2

3

Prantsusmaa

15

12

Saksamaa

468

581

Kreeka

25

62

Ungari

6

5

Iirimaa

1

1

Itaalia

436

441

Läti

5

4

Leedu

5

2

Malta

1

1

Madalmaad

15

14

Poola

18

13

Portugal

82

114

Slovakkia

39

9

Sloveenia

7

1

Hispaania

277

279

Rootsi

2

2

Ühendkuningriik

347

257

Kokku

Kokku

1 779

1 855

Tabelis esitatud summad kujutavad endast pigem teoreetilist maksimumi kui tegelikult tulevikus ELi eelarves kättesaadavaks tehtavaid summasid järgmistel põhjustel:

| — | Liikmesriigid ei anna alati oma sissenõudmistoimingute tulemustest aru. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid ei anna alati oma sissenõudmistoimingute tulemustest aru.

| — | Kuigi liikmesriigid peavad komisjoni teavitama sissenõudmise tõenäosusest, on võimatu täpselt määrata, milline osa veel sissenõudmata summadest tegelikult sisse nõutakse. Riiklikes õigusaktides on mõnel juhul sätestatud 30aastane aegumistähtaeg, mistõttu riiklikud ametiasutused võivad soovi korral lükata võla ametliku mahakandmise edasi, isegi kui sissenõudmise võimalus on vaid teoreetiline. Struktuurimeetmete puhul peavad liikmesriigid nüüd saatma komisjonile kord aastas sissenõudmist ootavate summade kohta aruande (määruse (EÜ) nr 438/2001 artikkel 8), et anda tegelikust olukorrast parem ülevaade. |
| --- | --- |

—

Kuigi liikmesriigid peavad komisjoni teavitama sissenõudmise tõenäosusest, on võimatu täpselt määrata, milline osa veel sissenõudmata summadest tegelikult sisse nõutakse. Riiklikes õigusaktides on mõnel juhul sätestatud 30aastane aegumistähtaeg, mistõttu riiklikud ametiasutused võivad soovi korral lükata võla ametliku mahakandmise edasi, isegi kui sissenõudmise võimalus on vaid teoreetiline. Struktuurimeetmete puhul peavad liikmesriigid nüüd saatma komisjonile kord aastas sissenõudmist ootavate summade kohta aruande (määruse (EÜ) nr 438/2001 artikkel 8), et anda tegelikust olukorrast parem ülevaade.

| — | Isegi kui asjaomane liikmesriik alustab sissenõudmismenetlust õigeaegselt, ei ole positiivne tulemus garanteeritud. See kehtib eriti juhtudel, kui sissenõudekorraldus kohtus vaidlustatakse. |
| --- | --- |

—

Isegi kui asjaomane liikmesriik alustab sissenõudmismenetlust õigeaegselt, ei ole positiivne tulemus garanteeritud. See kehtib eriti juhtudel, kui sissenõudekorraldus kohtus vaidlustatakse.

| — | Üksikprojekte kaasrahastatakse mitmeaastaste programmide raames. Enne mitmeaastase programmi lõppu on võimatu täpselt kindlaks määrata, milline summa sisse nõutakse, sest teatavatel juhtudel saab põhjendamatute kulude rahastamiseks kasutatud summad ümber jaotada teiste, õiguspäraste projektide vahel ja järgnevaid osamakseid, eelkõige lõppmakset, saab mõnel juhul kasutada varasemate põhjendamatute kulude korrigeerimiseks. Tabelites esitatud summad on esialgsed ja põhinevad kuni 2010. aasta veebruari lõpuni saadud ja töödeldud aruannetel. Nimetatud summad võivad hilinenult saabunud aruannete tulemusena veel muutuda. |
| --- | --- |

—

Üksikprojekte kaasrahastatakse mitmeaastaste programmide raames. Enne mitmeaastase programmi lõppu on võimatu täpselt kindlaks määrata, milline summa sisse nõutakse, sest teatavatel juhtudel saab põhjendamatute kulude rahastamiseks kasutatud summad ümber jaotada teiste, õiguspäraste projektide vahel ja järgnevaid osamakseid, eelkõige lõppmakset, saab mõnel juhul kasutada varasemate põhjendamatute kulude korrigeerimiseks. Tabelites esitatud summad on esialgsed ja põhinevad kuni 2010. aasta veebruari lõpuni saadud ja töödeldud aruannetel. Nimetatud summad võivad hilinenult saabunud aruannete tulemusena veel muutuda.

Sissenõudmise võimalikkust iga juhtumi puhul eraldi ei saa liikmesriikide saadetud teabe põhjal piisava täpsusega hinnata. Peamised muutused alates 2008. aastast on seotud EL 10 riikidega. Ühtekuuluvuspoliitika täielik rakendamine algas 2004. aastal ning alates sellest ajast on laienenud rakendamise ja kaasrahastatavate meetmete suurema kontrolli tõttu avastatud eeskirjade eiramise juhtumite arv kasvanud. Veel üks peamine erinevus võrreldes 2008. aastaga seondub Ühendkuningriigiga, kes on rahastatud meetmete suhtes tehtud ulatusliku auditi järel teatanud suuremast arvust eeskirjade eiramise juhtumitest.

Selles rubriigis on kajastatud ka EAGFiga seonduvad 165 miljonit eurot (2008. aastal 153 miljonit eurot). Liikmesriigid teatasid komisjonile oma võlglaste registrisse kantud summad, samuti summad, mille kontrollimine oli esialgses etapis. Siin rubriigis on kajastatud just need esialgsed summad.

5.3.   POOLELIOLEVAD FINANTSKORREKTSIOONID, MILLE KOHTA EI OLE LÕPLIKKU OTSUST VEEL TEHTUD

POOLELIOLEVAD FINANTSKORREKTSIOONID, MILLE KOHTA EI OLE LÕPLIKKU OTSUST VEEL TEHTUD

See teave käsitleb ELi kulude sissenõudmist ning on nüüd koos seonduva teabega avaldatud raamatupidamise aastaaruande lisas 6.

5.4.   MUUD TINGIMUSLIKUD VARAD

MUUD TINGIMUSLIKUD VARAD

Siia rubriiki kuuluvad muud väiksemad tingimuslike varade summad, mida ei saa liigitada eelnevate rubriikide alla.

TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

5.5.   ANTUD TAGATISED

ANTUD TAGATISED

5.5.1.   
  Tagatised Euroopa Investeerimispanga (EIP) omavahenditest antud laenudele

Tagatised Euroopa Investeerimispanga (EIP) omavahenditest antud laenudele

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Jagatud riskid 31.12.2009 seisuga | Jagamata riskid 31.12.2009 seisuga | Võlgnevuse saldo 31.12.2009 seisuga
  kokku | Võlgnevuse saldo 31.12.2008 seisuga |
| Avalik-õiguslikud asutused | Eraettevõtted |
| 65 % tagatis | 3 127 | 9 126 | 2 692 | 14 945 | 12 429 |
| 70 % tagatis | 109 | 1 981 | 506 | 2 596 | 2 908 |
| 75 % tagatis | 0 | 617 | 233 | 850 | 1 049 |
| 100 % tagatis | 0 | 625 | 196 | 821 | 1 008 |
| Kokku | 3 236 | 12 349 | 3 627 | 19 212 | 17 394 |

miljonites eurodes

Jagatud riskid 31.12.2009 seisuga

Jagamata riskid 31.12.2009 seisuga

Võlgnevuse saldo 31.12.2009 seisuga

kokku

Võlgnevuse saldo 31.12.2008 seisuga

Avalik-õiguslikud asutused

Eraettevõtted

65 % tagatis

3 127

9 126

2 692

14 945

14 945

12 429

70 % tagatis

109

1 981

506

2 596

2 596

2 908

75 % tagatis

0

617

233

850

850

1 049

100 % tagatis

0

625

196

821

821

1 008

Kokku

Kokku

3 236

3 236

12 349

12 349

3 627

3 627

19 212

19 212

17 394

17 394

ELi eelarvest on tagatud laenud, millele EIP on alla kirjutanud ja mille ta on 31. detsembri 2009. aasta seisuga andnud oma omavahenditest kolmandatele riikidele (sealhulgas liikmesriikidele enne nende ühinemist antud laenud). Samal ajal on ELi tagatis piiratud lubatud krediidiliinide ülemmäära protsendiga: 65 %, 70 %, 75 % või 100 %. Kui ülemmäära ei ole saavutatud, katab ELi tagatis kogu summa. 31. detsembri 2009. aasta seisuga moodustas laenujääk kokku 19 212 miljonit eurot, mis kujutab endast ELi maksimumriski.

ELi eelarvetagatisega kaetud laenudele saab EIP tagatisi ka kolmandatelt isikutelt (riikidelt, avalik-õiguslikelt ja eraõiguslikelt finantseerimisasutustelt); neil juhtudel on komisjon teisena vastutav garant. ELi eelarvetagatisega on kaetud üksnes „jagatud riskide” rubriigi raames antud tagatiste poliitiline risk. EIP katab muud riskid, kui esimesena vastutav garant ei täida võetud kohustusi. Kui esimesena vastutav garant „jagamata riskide” rubriigi raames antud tagatiste puhul ei täida võetud kohustusi, kaetakse kõik riskid ELi eelarvest. Kui esimesena vastutav garant on avalik-õiguslik asutus, piirduvad nimetatud riskid reeglina poliitilise riskiga, kui aga tagatise on andnud institutsioon või eraettevõte, võib juhtuda, et ELi eelarvest tuleb katta ka kommertsrisk.

5.5.2.   
  Muud antud tagatised

Muud antud tagatised

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Riskijagamisrahastu | 94 | 48 |
| MEDA: Maroko tagatised | 17 | 66 |
| TEN-T projektide laenutagamisvahend (LGTT) | 6 | 1 |
| Muud | 1 | 1 |
| Kokku | 118 | 116 |

miljonites eurodes

31.12.2009

31.12.2008

Riskijagamisrahastu

94

48

MEDA: Maroko tagatised

17

66

TEN-T projektide laenutagamisvahend (LGTT)

6

1

Muud

1

1

Kokku

Kokku

118

118

116

116

Riskijagamisrahastu raames makstud komisjoni osamaksu kasutatakse sellise finantsriski katteks, mis tuleneb EIP poolt rahastamiskõlblikele teadusprojektidele antud laenudest ja tagatistest. Ajavahemikuks 2007–2013 on komisjoni eelarves selleks ette nähtud kokku kuni 1 miljard eurot, millest kuni 800 miljonit eurot on ette nähtud eriprogrammi „Koostöö” ja kuni 200 miljonit eurot eriprogrammi „Võimekus” raames. EIP on võtnud kohustuse sama summa eraldamiseks. Komisjon on blokeerinud 94 miljoni euro suuruse summa kapitalipaigutustena. Kapitalipaigutused katavad EIP poolt riskijagamisrahastu raames antud laenudest ja tagatistest tulenevat ettenägematut kahjumit. Need kujutavad endast maksimaalset kahjumit, mida komisjon võib kanda, kui antud laenude ja tagatiste saajad jätavad oma kohustused täitmata. See on riskijagamisrahastule antud komisjoni tagatise ülemmäär ja seetõttu käsitletakse seda ELi tingimusliku kohustusena.

MEDA programmi raames on komisjon loonud erifondi kaudu tagatismehhanismi, millest saavad kasu kaks Maroko organisatsiooni – Caisse Centrale de Garantie ja Fonds Dar Ad-Damane. 31. detsembri 2008. aasta seisuga oli komisjoni tagatisega kaetud 17 miljonit eurot.

TEN-T (üleeuroopaliste transpordivõrkude) projektide laenutagamisvahendi (LGTT) (2007–2013) eesmärk on anda tagatisi tuluga seotud riski leevendamiseks TEN-T projektide algusaastatel. Eeskätt kaetakse tagatisega täielikult reservkrediidiliinid, mida kasutatakse üksnes juhul, kui projekti rahavoogudest ei piisa eelisvõla teenindamiseks. Nimetatud meetme puhul on tegemist komisjoni ja EIP ühise finantstootega, mille jaoks ELi eelarvest eraldatakse 500 miljonit eurot. Ka EIP eraldab selle jaoks 500 miljonit eurot, nii et kogu kättesaadav summa on 1 miljard eurot. Siin kajastatud 6 miljoni euro suurune summa kujutab endast LGTT tegevusega seoses tekkida võiva ettenägematu kahjumi katteks eraldatud vahenditesse tehtud osamaksu.

5.6.   TRAHVID

TRAHVID

Kõnealune summa seondub trahvidega, mille komisjon on määranud konkurentsieeskirjade rikkumise eest ja mis on ajutiselt tasutud, kuid kaevatud edasi või võidakse edasi kaevata. Asjaomast summat kajastatakse tingimusliku kohustusena seni, kuni juhtumi kohta on vastu võetud lõplik Euroopa Kohtu otsus. Ajutistelt maksetelt kogunenud intressid (460 miljonit eurot) kuuluvad eelarveaasta tulemi hulka ja on samuti kajastatud tingimusliku kohustusena, et peegeldada ebakindlust seoses nimetatud summade kuuluvusega komisjonile.

5.7.   EAGF – POOLELIOLEVAD KOHTUASJAD

EAGF – POOLELIOLEVAD KOHTUASJAD

Siin on kajastatud sellised tingimuslikud kohustused liikmesriikide ees, mis on seotud EAGFi vastavusotsustega, mille suhtes Euroopa Kohus ei ole veel kohtuotsust teinud. Kohustuse lõplik summa ja aasta, mil rahuldatud kaebuse mõju kantakse eelarvesse, oleneb Euroopa Kohtus toimuva menetluse kestusest. Tõenäoliselt tasumisele kuuluvate summade prognoos on kajastatud bilansis pikaajaliste riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite all (vt lisa 2.13).

2.13

5.8.   KOHTUASJADE JA MUUDE VAIDLUSTEGA SEONDUVAD SUMMAD

KOHTUASJADE JA MUUDE VAIDLUSTEGA SEONDUVAD SUMMAD

See rubriik seondub kahjude hüvitamiseks ELi vastu esitatud hagidega, mis on praegu menetlemisel, ning muude kohtuvaidluste ja prognoositud kohtukuludega.

Need summad tulenevad vaidlustest hankijate, töövõtjate ja endiste töötajatega. Tuleb märkida, et EÜ asutamislepingu artikli 288 kohases kahjude hüvitamiseks esitatud hagis peab hageja tõestama, et institutsioon on toime pannud üksikisikute õigusi käsitleva õigussätte piisavalt raske rikkumise, ning näitama, millised on hageja tegelikult kantud kahjud ning milline on otsene põhjuslik seos õigusvastase akti ja kahjude vahel.

5.9.   MUUD TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

MUUD TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

Siia rubriiki kuuluvad muud väiksemad tingimuslike kohustuste summad, mida ei saa liigitada eelnevate rubriikide alla.

MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

5.10.   FINANTSTEGEVUSE KASUTAMATA JÄÄNUD KULUKOHUSTUSED

FINANTSTEGEVUSE KASUTAMATA JÄÄNUD KULUKOHUSTUSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Finantstegevuse kasutamata jäänud kulukohustused | 5 733 | 4 885 |

miljonites eurodes

31.12.2009

31.12.2008

Finantstegevuse kasutamata jäänud kulukohustused

5 733

4 885

Siia kuuluvad laenuandmise ja omakapitaliinvesteeringute lepingud, mille komisjon on sõlminud (ei ole kaetud täitmata kulukohustustega), kuid mida teine pool ei ole eelarveaasta lõpu seisuga veel ära kasutanud. Siin kajastatud peamised summad seonduvad maksebilansi rahastamisvahendi raames 2008. ja 2009. aastal sõlmitud laenulepingutega, mille alusel ei oldud eelarveaasta lõpu seisuga veel väljamakseid tehtud (31. detsembri 2009. aasta seisuga 5,4 miljardit eurot).

5.11.   VÕETUD EELARVELISED KULUKOHUSTUSED, MILLE ALUSEL EI OLE MAKSEID VEEL TEHTUD

VÕETUD EELARVELISED KULUKOHUSTUSED, MILLE ALUSEL EI OLE MAKSEID VEEL TEHTUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Võetud eelarvelised kulukohustused, mille alusel ei ole makseid veel tehtud | 134 689 | 120 023 |

miljonites eurodes

31.12.2009

31.12.2008

Võetud eelarvelised kulukohustused, mille alusel ei ole makseid veel tehtud

134 689

120 023

Eelarvelised täitmata kulukohustused on summa, mis kujutab endast võetud kulukohustusi, millele vastavaid makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel tühistatud. Need on mitmeaastaste programmide loomulik tagajärg. 31. detsembri 2009. aasta seisuga oli eelarveliste täitmata kulukohustuste summa kokku 177 272 miljonit eurot. Eespool osutatud summa moodustavad kõnealused eelarvelised täitmata kulukohustused, millest on lahutatud sellised seonduvad summad, mis on kajastatud 2009. aasta tulemiaruandes kuluna, saades tulemuseks eespool osutatud kogusumma.

5.12.   OLULISED JURIIDILISED KOHUSTUSED

OLULISED JURIIDILISED KOHUSTUSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Struktuurimeetmed | 275 761 | 332 995 |
| Protokoll Vahemeremaadega | 263 | 263 |
| Kalanduskokkulepped | 249 | 401 |
| Galileo programm | 1 517 | 2 023 |
| Ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) programm | 556 | 624 |
| Üleeuroopalised transpordivõrgud (TEN-T) | 4 289 | 4 571 |
| Muud lepingulised kohustused | 1 325 | 983 |
| Kokku | 283 960 | 341 860 |

miljonites eurodes

31.12.2009

31.12.2008

Struktuurimeetmed

275 761

332 995

Protokoll Vahemeremaadega

263

263

Kalanduskokkulepped

249

401

Galileo programm

1 517

2 023

Ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) programm

556

624

Üleeuroopalised transpordivõrgud (TEN-T)

4 289

4 571

Muud lepingulised kohustused

1 325

983

Kokku

Kokku

283 960

283 960

341 860

341 860

Kõnealused kulukohustused tekkisid seetõttu, et EL otsustas võtta pikaajalised juriidilised kohustused selliste summade kohta, mis ei olnud veel eelarves kulukohustuste assigneeringutega kaetud. Need võivad olla seotud mitmeaastaste programmidega näiteks struktuurimeetmete puhul või summadega, mis Euroopa Liit on kohustatud tulevikus maksma bilansipäeva seisuga sõlmitud halduslepingute alusel (mis seonduvad näiteks selliste teenuste osutamisega nagu turva- ja koristusteenused jms, kuid ka lepinguliste kohustustega selliste spetsiifiliste projektide puhul nagu näiteks ehitustööd). Mitte kõik mitmeaastased programmid ei hõlma kulukohustusi, mille kajastamine selle rubriigi all oleks nõutav, sest tulevaste eelarveaastate kulud sõltuvad eelarvepädevate institutsioonide iga-aastastest otsustest või asjaomastes eeskirjades tehtud muudatustest.

5.12.1.   
  Struktuurimeetmed

Struktuurimeetmed

Järgnevas tabelis on võrreldud juriidilisi kohustusi, mille jaoks eelarvelisi kulukohustusi ei ole veel võetud, ja 2007.–2013. aasta finantsraamistikus ettenähtud summadest tulenevaid maksimaalseid kulukohustusi. Struktuurimeetmed kujutavad endast ajavahemikuks 2007–2013 kavandatud abi. 2007. aastal algas periood, mil kohaldatakse uut finantsraamistikku, mille esitusviis ja eesmärgid on eelmise perioodi finantsraamistiku omadest erinevad.

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2007.–2013. aasta finantsperspektiivis ettenähtud summad
  (A) | Võetud juriidilised kohustused
  (B) | 2007.–2009. aasta eelarvelised kulukohustused
  (C) | Juriidiliste kohustuste ja eelarveliste kulukohustuste vahe
  (=B-C) | Maksimaalsed kulukohustused
  (=A-C) |
| Ühtekuuluvuspoliitika fondid | 346 543 | 346 136 | 140 318 | 205 818 | 206 225 |
| Loodusvarad | 100 624 | 98 388 | 39 533 | 58 855 | 61 091 |
| Ühinemiseelse abi rahastamisvahend | 10 958 | 5 195 | 2 513 | 2 682 | 8 445 |
| Kokku | 458 125 | 449 719 | 182 364 | 267 355 | 275 761 |

miljonites eurodes

2007.–2013. aasta finantsperspektiivis ettenähtud summad

(A)

Võetud juriidilised kohustused

(B)

2007.–2009. aasta eelarvelised kulukohustused

(C)

Juriidiliste kohustuste ja eelarveliste kulukohustuste vahe

(=B-C)

Maksimaalsed kulukohustused

(=A-C)

Ühtekuuluvuspoliitika fondid

346 543

346 136

140 318

205 818

206 225

Loodusvarad

100 624

98 388

39 533

58 855

61 091

Ühinemiseelse abi rahastamisvahend

10 958

5 195

2 513

2 682

8 445

Kokku

Kokku

458 125

458 125

449 719

449 719

182 364

182 364

267 355

267 355

275 761

275 761

5.12.2.   
  Protokollid Vahemeremaadega

Protokollid Vahemeremaadega

Siin on kajastatud kulukohustused summas 263 miljonit eurot, mis seonduvad Vahemere piirkonna kolmandate riikidega sõlmitud finantsprotokollidega. Siin esitatud summa kujutab endast erinevust sõlmitud protokollide kogusumma ja raamatupidamisarvestuses kirjendatud eelarveliste kulukohustuste summa vahel. Nimetatud protokollide näol on tegemist rahvusvaheliste lepingutega, mida ei saa ilma mõlema lepinguosalise nõusolekuta lõpetada, kuigi nende lõpetamise menetlus on käimas.

5.12.3.   
  Kalanduskokkulepped

Kalanduskokkulepped

Kõnealuste kulukohustuste summa on kokku 249 miljonit eurot ja need on võetud kolmandate riikide ees rahvusvaheliste kalanduslepingute alusel.

5.12.4.   
  Galileo programm

Galileo programm

Galileo on ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem (GNSS), mille ehitamisega Euroopa Liit ja Euroopa Kosmoseagentuur (ESA) praegu tegelevad. Galileo programmi rahastatakse praegu täielikult ELi eelarvest ja komisjon haldab programmi ELi nimel. Programmi esimene etapp, s.o orbiidil kontrollimise etapp, viiakse oodatavalt lõpule 2012. aasta jooksul ning siis toimub ka loodud varade üleminek komisjonile.

Tuleks märkida, et 2009. aasta lõpuks oli komisjon maksnud Galileo programmi orbiidil kontrollimise etapi jaoks 1 028 miljonit eurot (see summa sisaldab ka varasemat investeeringut ühisettevõttesse Galileo). Kuna kõnealune programm on praegu veel teadusuuringute etapis, siis vastavalt ELi raamatupidamiseeeskirjadele on kulutatud raha kantud kuludesse ja immateriaalseid varasid ei ole kajastatud. Galileo programmi järgmise etapi (2008–2013) jaoks ettenähtud komisjoni kogu osamaks on (soovituslikult) 2 645 miljonit eurot.

5.12.5.   
  Ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) programm

Ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) programm

Komisjon on sõlminud ESAga ajavahemikuks 2008–2013 lepingu ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) kosmosevaldkonna rakendamiseks. Kõnealuseks perioodiks ettenähtud soovituslik summa on 624 miljonit eurot. 2009. aastal maksti ESA-le välja 68 miljoni euro suurune summa.

5.12.6.   
  Üleeuroopaliste transpordivõrkudega (TEN-T) seonduvad kohustused

Üleeuroopaliste transpordivõrkudega (TEN-T) seonduvad kohustused

See summa seondub üleeuroopaliste transpordivõrkude (TEN-T) valdkonnas ajavahemikul 2007–2013 antavate toetustega. Programmi kuuluvad projektid, mis on kindlaks määratud üleeuroopaliste transpordivõrkude arendamise eesmärgil, et toetada nii infrastruktuuri projekte kui ka teadus- ja innovatsiooni projekte eesmärgiga edendada uute tehnoloogiate ja uuenduslike protsesside kaasamist uutesse kasutusse võetavatesse transpordiinfrastruktuuridesse Selle programmi jaoks ettenähtud soovituslik summa on 8 013 miljonit eurot.

5.12.7.   
  Muud lepingulised kohustused

Muud lepingulised kohustused

Siin kajastatud summad vastavad summadele, mis tuleb välja maksta lepingute tähtaja jooksul. Siin on kajastatud ka nõukogu hooneid käsitlevate lepingutega seonduv 117 miljoni euro suurune ja parlamendi ehituslepingutega seonduv 441 miljoni euro suurune täitmata lepinguline kohustus. Muud siin kajastatud märkimisväärsed summad on: 480 miljonit eurot, mis seondub ühisettevõtte „Fusion for Energy” (ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõte) ja ITERi Rahvusvahelisse Termotuumaenergeetika Organisatsiooni vahel kokkulepitud hankeid käsitleva korraga, ning 165 miljonit eurot, mis seondub ühisettevõtte „Fusion for Energy”, Jaapani Aatomienergiaagentuuri (JAEA) ja ITERi Rahvusvahelisse Termotuumaenergeetika Organisatsiooni vahel sõlmitud hankeid käsitleva korraga.

5.13.   OSAMAKSUD SEOTUD ORGANISATSIOONIDELE

OSAMAKSUD SEOTUD ORGANISATSIOONIDELE

See summa kujutab endast tasumata makseid kapitali, mille komisjon on märkinud, kuid mida ei ole veel sisse nõutud.

5.13.1.   
  EBRD sissenõudmata aktsiakapital

EBRD sissenõudmata aktsiakapital

| miljonites eurodes |
| --- |
| EBRD | EBRD kapital kokku | Komisjoni märgitud kapital |
| Kapital | 19 794 | 600 |
| Sissemakstud | (5 198) | (157) |
| Sissenõudmata | 14 596 | 443 |

miljonites eurodes

EBRD

EBRD kapital kokku

Komisjoni märgitud kapital

Kapital

19 794

600

Sissemakstud

(5 198)

(157)

Sissenõudmata

14 596

443

443

5.13.2.   
  EIFi sissenõudmata aktsiakapital

EIFi sissenõudmata aktsiakapital

| miljonites eurodes |
| --- |
| EIF | EIFi kapital kokku | Komisjoni märgitud kapital |
| Kapital | 2 940 | 861 |
| Sissemakstud | (588) | (172) |
| Sissenõudmata | 2 352 | 689 |

miljonites eurodes

EIF

EIFi kapital kokku

Komisjoni märgitud kapital

Kapital

2 940

861

Sissemakstud

(588)

(172)

Sissenõudmata

2 352

689

689

Pärast seda, kui EIF emiteeris 2007. aastal 1 000 uut aktsiat, märkis EL 2009. aastal veel 75 täiendavat aktsiat nimiväärtusega 1 miljon eurot aktsia, millest 2009. aastal maksti sisse 20 % nimiväärtusest ja ülekursist. ELi osalus on piiratud 900 aktsiaga (summas 900 miljonit eurot). Vt ka lisa 2.3.1.

2.3.1

5.14.   KASUTUSRENDI KULUKOHUSTUSED

KASUTUSRENDI KULUKOHUSTUSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| Kirjeldus | Tulevikus tasumisele kuuluvad summad |
| Alla 1 aasta | 1–5 aastat | Üle 5 aasta | Kokku |
| Hooned | 334 | 1 236 | 842 | 2 412 |
| IT ja muud seadmed | 6 | 7 | 0 | 13 |
| Kokku | 340 | 1 243 | 842 | 2 425 |

miljonites eurodes

Kirjeldus

Tulevikus tasumisele kuuluvad summad

Alla 1 aasta

1–5 aastat

Üle 5 aasta

Kokku

Hooned

334

1 236

842

2 412

IT ja muud seadmed

6

7

0

13

Kokku

Kokku

340

340

1 243

1 243

842

842

2 425

2 425

Siia rubriiki kuuluvad hooned ja muud seadmed, mida renditakse kasutusrendilepingute alusel, mis ei vasta bilansi aktiva poolele kirjendamise tingimustele. Näidatud summad vastavad lepingute tähtaja jooksul veel väljamaksmata kulukohustustele.

2009. eelarveaastal kajastati tulemiaruandes kasutusrendiga seoses kuluna 364 miljonit eurot.

6.   EESKIRJADE EIRAMISE JUHTUMITE JÄREL TEHTUD FINANTSKORREKSTIOONID JA SISSENÕUDMISED

ELi eelarve täitmisel on vaja tagada eeskirjade eiramiste ja pettuse ärahoidmine, avastamine ja parandamine. Käesoleva lisa eesmärk on anda ülevaade erinevatest menetlustest, mis on kehtivate õigusaktidega ette nähtud komisjoni ja liikmesriikide poolt avastatud eeskirjade eiramiste käsitlemiseks, ning anda võimalikult täpne hinnang asjaomaste kogusummade kohta. Tegemist on kontrollisüsteemide toimimise viimase etapiga ja usaldusväärse finantsjuhtimise seisukohast on see hädavajalik.

6.1.   SISSEJUHATUS

SISSEJUHATUS

6.1.1.   
  Ülevaade finantskorrektsioonide ja sissenõudmise menetlustest erinevate eelarve täitmise viiside puhul

Ülevaade finantskorrektsioonide ja sissenõudmise menetlustest erinevate eelarve täitmise viiside puhul

Sissenõudmisi ja finantskorrektsioone võidakse teha kontrollisüsteemi mis tahes tasandil tehtud kontrollide ja auditite tulemusel, alates ELi tasandi audititest (komisjon, Euroopa Kontrollikoda, OLAF) või koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise korral liikmesriikide audititeni. Kuigi eeskirjade eiramisi võib toimuda projekti mis tahes etapis, saab neid avastada alles viimases etapis, mil abisaaja saadab oma lõpliku nõude, mille suhtes enamikul juhtudel tehakse kas kohapealne kontroll ja/või mida tõendab sõltumatu audiitor. Siiski tuleks sissenõudmisi ja finantskorrektsioone üksteisest eristada, sest selline eristamine peegeldab eelarve täitmise viiside erinevusi, mida on kirjeldatud asjaomastes valdkondlikes õigusaktides.

Sissenõudmised

Sissenõudmised

Finantsmääruse artikli 71 lõikes 3 on sätestatud, et valesti makstud summad nõutakse tagasi. Tagasinõudmine tähendab selles kontekstis raha tegelikku sissenõudmist komisjoni või liikmesriigi poolt, kui avastatakse, et rahastatud on nõuetele mittevastavaid või eeskirjasid eiravaid kulusid.

Finantskorrektsioonid

Finantskorrektsioonid

Vastavalt valdkondlikes õigusaktides sätestatule toimub eeskirjade eiramiste korrigeerimine paljudes ELi kuluvaldkondades (peamiselt eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega) mehhanismi abil, mida nimetatakse finantskorrektsioonideks. Finantskorrektsioone teevad kas komisjon või liikmesriik ja nende eesmärk on taastada olukord, kus 100 % rahastamiseks või kaasrahastamiseks (ühtekuuluvuspoliitika puhul) deklareeritud kuludest on kooskõlas kohaldatavate siseriiklike ja ELi eeskirjade ja määrustega.

Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega vastutavad liikmesriigid eeskätt selliste finantskorrektsioonide tegemise eest, mis on nõutavad seoses tegevusprogrammides avastatud individuaalsete või süsteemsete eeskirjade eiramistega. Komisjon vastutab selle tagamise eest, et liikmesriikide ametiasutuste kehtestatud süsteemid on tõhusad, ja kui need seda ei ole, siis määrab komisjon finantskorrektsioone liikmesriikide suhtes.

Kui abisaajatele tehtud mittenõuetekohased maksed saab tuvastada ELi kontrollide tulemusena, siis võib finantskorrektsioone vaadelda esimese sammuna tegelikus sissenõudmisprotsessis, sest kohaldatavate õigusaktidega nõutakse liikmesriikidelt, et nad võtaksid neile määratud finantskorrektsioonide suhtes järelmeetmeid ja nõuaksid asjaomased summad lõplikelt abisaajatelt ise sisse. Ka siseriiklike ametiasutuste tehtud auditite korral on liikmesriikidel juriidiline kohustus asjaomased summad lõpliku abisaaja tasandil sisse nõuda.

Allpool on esitatud kokkuvõte erinevate eelarve täitmise viiside puhul kohaldatavatest erinevatest sissenõudmismenetlustest ja finantskorrektsioonidega seonduvast tegevusest ning nende mõjust ELi majandusaasta aruandele.

6.1.2.   
  Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

Kui komisjon täidab eelarvet otse, nõutakse rahastamiskõlbmatud kulud kas abisaajalt sisse või arvatakse need järgmisest kuluaruandest maha. Kui mahaarvamise teevad abisaajad enne kuluaruande saatmist, siis asjaomast teavet raamatupidamissüsteemi ei sisestata. Väga sageli ongi tegemist selliste juhtumitega, sest enamikult abisaajatelt nõutakse, et enne lõppmakse saamist peavad nad esitama komisjonile tõendatud või auditeeritud lõpliku kuluaruande. Kõnealuses tõendatud kuluaruandes peaks parandatama mis tahes täheldatud eeskirjade eiramised.

6.1.3.   
  Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

Umbes 80 % ELi eelarvest täidavad Euroopa Komisjon ja liikmesriigid ühiselt; peamiselt hõlmab selline eelarve täitmine põllumajanduse ja maaelu arengu, ühtekuuluvuspoliitika ja kalanduse kulusid.

Kulude puhul, mille korral eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, on täitmisülesanded ja vastutus delegeeritud liikmesriikidele, kes peamiselt vastutavad ka abisaajate poolsete eeskirjade eiramiste avastamise ja korrigeerimise eest ja sellest tulenevalt ka komisjonile deklareeritavate kulude korrakohasuse eest. Seega teevad finantskorrektsioone liikmesriigid ja kui kas nende endi auditeerimistegevuse või ELi kontrollide tulemusel avastatakse abisaajatele tehtud nõuetele mittevastavaid makseid, on neil juriidiline kohustus algatada nende abisaajate suhtes sissenõudmismenetlus.

Euroopa Komisjon täidab üldist järelevalverolli – ta kontrollib liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide tõhusat toimimist ja kui ta leiab, et need ei ole tõhusad, siis ta võtab parandusmeetmeid, et võtta vastutus eelarve täitmise eest (finantsmääruse artikli 53b lõige 4). Komisjon võib liikmesriigi suhtes finantskorrektsioonide kohaldamiseks võtta ka ise vastu ametliku otsuse, kui liikmesriik ei ole nõutavaid korrektsioone ise teinud või kui juhtimis- ja kontrollisüsteemides esineb tõsiseid puudujääke, mis võivad viia süsteemse eeskirjade eiramiseni.

Komisjon määrab finantskorrektsioone avastatud individuaalsete eeskirjade eiramiste eest, kuid tal on õigus kohaldada ka ekstrapoleeritud või kindlamääralisi korrektsioone. Ekstrapoleerimist kasutatakse, kui kättesaadavad on tulemused süsteemse eeskirjade eiramisega seonduvate juhtumite representatiivse valimi kohta. Kindlamääralisi korrektsioone kohaldatakse individuaalsete rikkumiste või süsteemsete eeskirjade eiramiste korral, kui finantsmõju ei ole täpselt kindlaksmääratav ja kui täpse summa kindlaksmääramise halduskulu oleks ebaproportsionaalne. Isegi kui sissenõudmine abisaajatelt ei ole võimalik, on need korrektsioonid mõlemal juhul oluline vahend, mille abil parandada liikmesriikide süsteemide nõrkasid külgi ning seega hoida ära, avastada ja nõuda sisse abisaajatele tehtud eeskirjasid eiravad maksed.

6.1.4.   
  Muud eelarve täitmise viisid

Muud eelarve täitmise viisid

Kulude puhul, mis kuuluvad detsentraliseeritud eelarve täitmise ja kaudse tsentraliseeritud eelarve täitmise raamesse, on ebaõigesti tehtud maksete sissenõudmise kohustus delegeeritud liikmesriikidele, kolmandatele riikidele või ametitele. Eelarve täitmisel ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega kantud kulude puhul on parandusmeetmete mehhanismid kindlaks määratud rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingutes. Sarnaselt eelarve täitmisele koostöös liikmesriikidega võib komisjon ELi kuluskeemide suhtes kohaldatavate eeskirjade ebaõige kohaldamise korral teha finantskorrektsioone.

6.1.5.   
  Kokkuvõte sissenõudmistest ja finantskorrektsioonidest 2009. aastal

Kokkuvõte sissenõudmistest ja finantskorrektsioonidest 2009. aastal

Kokkuvõte 2009. aastal kinnitatud/otsustatud sissenõudmistest ja finantskorrektsioonidest

Kokkuvõte 2009. aastal kinnitatud/otsustatud sissenõudmistest ja finantskorrektsioonidest

| miljonites eurodes |
| --- |
| Finantskorrektsioonid | Lisa | 2009 | 2008 |
| EAGGF/EAGF/EAFRD | 6.2.2 | 462 | 917 |
| Ühtekuuluvuspoliitika (ELi tegevus) |
| — | 1994.–1999. aasta programmid |

miljonites eurodes

Finantskorrektsioonid

Lisa

2009

2008

EAGGF/EAGF/EAFRD

6.2.2

6.2.2

462

917

Ühtekuuluvuspoliitika (ELi tegevus)

—

1994.–1999. aasta programmid

6.2.4

6.2.4

521

414

| — | 2000.–2006. aasta programmid |
| --- | --- |

—

2000.–2006. aasta programmid

6.2.4

6.2.4

1 890

1 173

| — | Ühtekuuluvuspoliitika kokku |
| --- | --- |

—

Ühtekuuluvuspoliitika kokku

2 411

1 587

Finantskorrektsioonid kokku

Finantskorrektsioonid kokku

2 873

2 873

2 504

2 504

| miljonites eurodes |
| --- |
| Sissenõudmised | Lisa | 2009 | 2008 |
| EAGGF/EAGF/EAFRD (liikmesriikide avastatud) | 6.3 | 163 | 360 |
| Ühtekuuluvuspoliitika (ELi tegevus) | 6.3 | 102 | 31 |
| Muud eelarve täitmise viisid | 6.3 | 181 | 72 |
| Sissenõudmised kokku | | 446 | 463 |
| ELi eelarve kaitse kokku | | 3 319 | 2 967 |

miljonites eurodes

Sissenõudmised

Lisa

2009

2008

EAGGF/EAGF/EAFRD (liikmesriikide avastatud)

6.3

6.3

163

360

Ühtekuuluvuspoliitika (ELi tegevus)

6.3

6.3

102

31

Muud eelarve täitmise viisid

6.3

6.3

181

72

Sissenõudmised kokku

Sissenõudmised kokku

446

446

463

463

ELi eelarve kaitse kokku

ELi eelarve kaitse kokku

3 319

3 319

2 967

2 967

Tabelis ei ole esitatud andmeid sissenõudmiste ja tühistamiste kohta, mille liikmesriigid tegid ühtekuuluvuspoliitika raames enda tehtud kontrollide järel. Vaatamata sellele, et liikmesriikidel on kohustus esitada komisjonile teave tühistamiste ja sissenõudmiste kohta, ei ole neil 2000.–2006. aasta programme käsitlevate õigusaktide kohaselt kohustust näidata eraldi ära sissenõudmisi, mille nad on teinud enda tehtud kontrollide tulemusena. Sel põhjusel ja selleks, et vältida kattuvusi finantskorrektsioonidega, ei ole siia kaasatud andmeid liikmesriikide tehtud sissenõudmiste ja tühistamiste (2009. aastal 1 233 miljonit eurot) kohta (vt lisa 6.5).

6.5

Kokkuvõte 2009. aastal rakendatud sissenõudmistest ja finantskorrektsioonidest

Kokkuvõte 2009. aastal rakendatud sissenõudmistest ja finantskorrektsioonidest

| miljonites eurodes |
| --- |
| Finantskorrektsioonid | Lisa | Kinnitatud 2009. aastal | Kinnitatud enne 2009. aastat | Kokku |
| EAGGF/EAGF/EAFRD | 6.2.2 | 274 | 429 | 703 |
| Ühtekuuluvuspoliitika |
| — | 1994.–1999. aasta programmid |

miljonites eurodes

Finantskorrektsioonid

Lisa

Kinnitatud 2009. aastal

Kinnitatud enne 2009. aastat

Kokku

EAGGF/EAGF/EAFRD

6.2.2

6.2.2

274

429

703

703

Ühtekuuluvuspoliitika

—

1994.–1999. aasta programmid

6.2.4

163

137

300

300

| — | 2000.–2006. aasta programmid |
| --- | --- |

—

2000.–2006. aasta programmid

6.2.4

6.2.4

313

96

409

409

| — | Ühtekuuluvuspoliitika kokku |
| --- | --- |

—

Ühtekuuluvuspoliitika kokku

476

233

709

709

Finantskorrektsioonid kokku

Finantskorrektsioonid kokku

750

750

662

662

1 412

1 412

| miljonites eurodes |
| --- |
| Sissenõudmised | Lisa | Kinnitatud 2009. aastal | Kinnitatud enne 2009. aastat | Kokku |
| EAGGF/EAGF/EAFRD | 6.3. | 117 | 31 | 148 |
| Ühtekuuluvuspoliitika | 6.3. | 102 | 0 | 102 |
| Muud eelarve täitmise viisid | 6.3. | 147 | 34 | 181 |
| Sissenõudmised kokku | | 366 | 65 | 431 |
| ELi eelarve kaitse kokku | | 1 116 | 727 | 1 843 |

miljonites eurodes

Sissenõudmised

Lisa

Kinnitatud 2009. aastal

Kinnitatud enne 2009. aastat

Kokku

EAGGF/EAGF/EAFRD

6.3.

6.3.

117

31

148

148

Ühtekuuluvuspoliitika

6.3.

6.3.

102

0

102

102

Muud eelarve täitmise viisid

6.3.

6.3.

147

34

181

181

Sissenõudmised kokku

Sissenõudmised kokku

366

366

65

65

431

431

ELi eelarve kaitse kokku

ELi eelarve kaitse kokku

1 116

1 116

727

727

1 843

1 843

6.2.   EELARVE TÄITMISEL KOOSTÖÖS LIIKMESRIIKIDEGA TEHTUD FINANTSKORREKTSIOONID

EELARVE TÄITMISEL KOOSTÖÖS LIIKMESRIIKIDEGA TEHTUD FINANTSKORREKTSIOONID

Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega toimuvad finantskorrektsioonid kolmes peamises etapis:

| 1) | Lõpliku summa kindlaksmääramine kohtu- või ärakuulamismenetluste teel on veel pooleli („pooleliolevad”; vt lisa 6.4 ); |
| --- | --- |

1)

Lõpliku summa kindlaksmääramine kohtu- või ärakuulamismenetluste teel on veel pooleli („pooleliolevad”; vt lisa 6.4 );

pooleliolevad

| 2) | summa on kindlaks määratud ja lõplik („otsustatud” komisjoni otsusega või „kinnitatud” – st liikmesriikidega kokku lepitud, kui tegemist on eelarve täitmisega koostöös liikmesriikidega) ning; |
| --- | --- |

2)

summa on kindlaks määratud ja lõplik („otsustatud” komisjoni otsusega või „kinnitatud” – st liikmesriikidega kokku lepitud, kui tegemist on eelarve täitmisega koostöös liikmesriikidega) ning;

otsustatud

kinnitatud

| 3) | summa on tegelikult sisse nõutud kas liikmesriigilt laekunud makse teel (otsustatud korrektsioon) või liikmesriigi poolt tulevastest maksenõuetest tehtud mahaarvamise (tühistamine/sissenõudmine) teel („rakendatud”); veel rakendamata finantskorrektsioonide kohta vt lisa 6.2.4. |
| --- | --- |

3)

summa on tegelikult sisse nõutud kas liikmesriigilt laekunud makse teel (otsustatud korrektsioon) või liikmesriigi poolt tulevastest maksenõuetest tehtud mahaarvamise (tühistamine/sissenõudmine) teel („rakendatud”); veel rakendamata finantskorrektsioonide kohta vt lisa 6.2.4.

rakendatud

6.2.1.   
  Põllumajandus ja maaelu arendamine

Põllumajandus ja maaelu arendamine

EAGFi ja EAFRD puhul, millega on asendatud EAGGFi tagatisrahastu, on kehtivate õigusaktidega ette nähtud, et finantskorrektsioone rakendab komisjon majandusaasta aruande kontrolli ja heakskiitmise menetluse kaudu.

Majandusaasta aruande kontrolli ja heakskiitmise menetlus

Majandusaasta aruande kontrolli ja heakskiitmise menetlus

Majandusaasta aruande kontrolli ja heakskiitmise menetlust viib läbi komisjon ja see koosneb iga-aastasest iga makseasutuse majandusaasta aruande finantskontrollist ja heakskiitmisest ning mitmeaastasest vastavuskontrollist, millega kontrollitakse liikmesriikide deklareeritud kulude vastavust ELi eeskirjadele. EAGFi puhul kajastatakse kõiki asjaomaseid summasid komisjoni tulemiaruandes tuluna. EAFRDi puhul on liikmesriikide endi sisse nõutud summad ning iga-aastasest majandusaasta aruande finantskontrollist ja heakskiitmisest tulenevad summad üldjuhul programmi jaoks uuesti kasutusse võetavad.

Finantskontroll ja heakskiitmine: komisjon võtab igal aastal vastu majandusaasta aruande kontrolli ja heakskiitmise otsuse, millega ta kiidab makseasutuste majandusaasta aruanded juhtkonna kinnituste ning sertifitseerimisasutuste sertifikaatide ja aruannete alusel ametlikult heaks.

Vastavuskontrolli eesmärk on tagada, et ELi eelarvest ei rahastataks kulusid, mis ei ole kantud kooskõlas ELi eeskirjadega. Vastavuskontroll ei ole seega mehhanism, millega eeskirjasid eiravad maksed nõutakse lõplikelt abisaajatelt otse sisse, vaid pigem tugev stiimul liikmesriikidele parandada oma juhtimis- ja kontrollisüsteeme ning seega hoida ära, avastada ja nõuda sisse lõplikele abisaajatele tehtud eeskirjasid eiravad maksed. Lisaks ei vabasta vastavuskorrektsioon liikmesriiki tema kohustusest uurida avastatud eeskirjade eiramisi. Vastavuskontroll ei toimu aastase tsükli baasil, sest see hõlmab rohkem kui ühel eelarveaastal kantud kulusid.

Selliste maksete finantskontroll ja heakskiitmine, mille tegemisel ei ole kinni peetud õigusaktides sätestatud tähtaegadest: Liikmesriikide poolt abisaajatele tehtavate maksete jaoks kindlaksmääratud tähtaegadest kinnipidamist kontrollitakse vastavalt määruse (EÜ) nr 883/2006 artiklile 9 süstemaatiliselt kolm korda aastas. Tähtaegadest mitte kinnipidamise korral kohaldab komisjon maksete vähendamist, ilma et see piiraks teatavaid mööndusi erijuhtumite ja erakordsete asjaolude puhul ning proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist. Selliseid finantskorrektsioone käsitletakse „negatiivsete maksetena” ja neid kajastatakse tulemiaruandes kulude vähendamisena.

6.2.2.   
  Põllumajanduse ja maaelu arengu finantskorrektsioonid 2009. aastal

Põllumajanduse ja maaelu arengu finantskorrektsioonid 2009. aastal

2009. aastal põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas otsustatud finantskorrektsioonide kogusumma

2009. aastal põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas otsustatud finantskorrektsioonide kogusumma

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| Majandusaasta aruande kontrolli ja heakskiitmise menetlus: |
| Majandusaasta aruande finantskontroll ja heakskiitmine ning maksetähtaegadest mitte kinnipidamine | 103 | 58 |
| Vastavuskontroll | 359 | 859 |
| Kokku | 462 | 917 |

miljonites eurodes

2009

2008

Majandusaasta aruande kontrolli ja heakskiitmise menetlus:

Majandusaasta aruande finantskontroll ja heakskiitmine ning maksetähtaegadest mitte kinnipidamine

Majandusaasta aruande finantskontroll ja heakskiitmine ning maksetähtaegadest mitte kinnipidamine

103

58

Vastavuskontroll

Vastavuskontroll

359

859

Kokku

Kokku

462

462

917

917

Eespool on esitatud summad EAGFi kohta, sest EAFRDi puhul oli 2009. aastal finantskorrektsioone üksnes umbes 0,4 miljoni euro suuruses summas. Kõnealuseid summasid kajastatakse tulemiaruandes. Eespool esitatud summade jaotumise kohta liikmesriikide lõikes vt tabel 1.

Vastavuskontrollide vähenemine 2009. aastal võrreldes 2008. aastaga tulenes sellest, et 2008. aasta lõpus olid vastavuskorrektsioonide otsused 368 miljoni euro suuruses summas veel rakendamata.

2009. aastal põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas rakendatud finantskorrektsioonid

2009. aastal põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas rakendatud finantskorrektsioonid

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Rakendamine 2009. aastal |
| Majandusaasta aruande kontrolli ja heakskiitmise menetlus |
| Majandusaasta aruande finantskontroll ja heakskiitmine ning maksetähtaegadest mitte kinnipidamine | 103 |
| Vastavuskontroll | 600 |
| Kokku | 703 |

miljonites eurodes

Rakendamine 2009. aastal

Majandusaasta aruande kontrolli ja heakskiitmise menetlus

Majandusaasta aruande finantskontroll ja heakskiitmine ning maksetähtaegadest mitte kinnipidamine

Majandusaasta aruande finantskontroll ja heakskiitmine ning maksetähtaegadest mitte kinnipidamine

103

Vastavuskontroll

Vastavuskontroll

600

Kokku

Kokku

703

703

Eespool esitatud summade jaotumise kohta liikmesriikide lõikes vt tabel 2.

6.2.3.   
  Ühtekuuluvuspoliitika

Ühtekuuluvuspoliitika

Ühtekuuluvuspoliitika suhtes kohaldatavate õigusaktidega on ette nähtud, et finantskorrektsioonide rakendamiseks võtavad meetmeid nii liikmesriigid kui ka komisjon:

| — | Liikmesriigid võivad finantskorrektsioone rakendada kahel viisil. Nad kas:






  — | tühistavad asjaomase summa programmis otsekohe, arvates selle maha järgmisest komisjonile esitatavast kuluaruandest, vabastades seeläbi kohe ELi rahastamise, et seda saaks kasutada muude meetmete jaoks, või |
| --- | --- | --- |

—

Liikmesriigid võivad finantskorrektsioone rakendada kahel viisil. Nad kas:

Liikmesriigid

—

tühistavad asjaomase summa programmis otsekohe, arvates selle maha järgmisest komisjonile esitatavast kuluaruandest, vabastades seeläbi kohe ELi rahastamise, et seda saaks kasutada muude meetmete jaoks, või

| — | jätavad kulud esialgu programmi alles, kuni menetlustes põhjendamatult makstud summade abisaajatelt sissenõudmiseks on tulemuseni jõutud. Tagasinõudmine toimub kas asjaomaste summade tagasimaksmise teel või tagasimakstavate summade tasaarvestamise teel järgnevatelt samale abisaajale tehtavatelt väljamaksetelt. Täpsem teave selliste sissenõudmiste kohta on esitatud lisas 6.5. |
| --- | --- |

—

jätavad kulud esialgu programmi alles, kuni menetlustes põhjendamatult makstud summade abisaajatelt sissenõudmiseks on tulemuseni jõutud. Tagasinõudmine toimub kas asjaomaste summade tagasimaksmise teel või tagasimakstavate summade tasaarvestamise teel järgnevatelt samale abisaajale tehtavatelt väljamaksetelt. Täpsem teave selliste sissenõudmiste kohta on esitatud lisas 6.5.

| — | Liikmesriikidelt nõutakse, et nad esitaksid komisjonile andmed nii finantskorrektsioonide kohta, mis on tehtud kaasrahastamise summade tühistamise teel, kui ka finantskorrektsioonide kohta, mis on tehtud sissenõudmise teel. Need kaks andmekogumit on eraldiseisvad ja teineteist täiendavad, sest tühistamiste hulka on arvatud üksnes kulud, mis on tühistatud ilma sissenõudmismenetluse tulemust ära ootamata, ja sissenõudmiste hulka on arvatud üksnes kulud, mida ei ole algul tühistatud, vaid mis on jäetud deklareeritud kulude hulka kuni sissenõudmiseni. Liikmesriigid ei ole kohustatud korrektsioone, mis tulenevad ELi tööst, ja korrektsioone, mis tulenevad nende endi auditeerimistegevusest, eraldi näitama. Selline aruandlusnõue on kehtestatud alles 2007.–2013. aasta programmitöö perioodiks. |
| --- | --- |

—

Liikmesriikidelt nõutakse, et nad esitaksid komisjonile andmed nii finantskorrektsioonide kohta, mis on tehtud kaasrahastamise summade tühistamise teel, kui ka finantskorrektsioonide kohta, mis on tehtud sissenõudmise teel. Need kaks andmekogumit on eraldiseisvad ja teineteist täiendavad, sest tühistamiste hulka on arvatud üksnes kulud, mis on tühistatud ilma sissenõudmismenetluse tulemust ära ootamata, ja sissenõudmiste hulka on arvatud üksnes kulud, mida ei ole algul tühistatud, vaid mis on jäetud deklareeritud kulude hulka kuni sissenõudmiseni. Liikmesriigid ei ole kohustatud korrektsioone, mis tulenevad ELi tööst, ja korrektsioone, mis tulenevad nende endi auditeerimistegevusest, eraldi näitama. Selline aruandlusnõue on kehtestatud alles 2007.–2013. aasta programmitöö perioodiks.

tühistamiste

sissenõudmiste

| — | ELi auditite ja kontrollide järel tehakse finantskorrektsioone järgmiselt:






  — | Kui liikmesriik nõustub tegema korrektsiooni ELi kontrolli- ja auditeerimistegevuse tulemusel, võib ta juba deklareeritud põhjendamatud kulud järgmises maksenõudes tühistada (seda kohaldatakse kumulatiivselt iga programmi või Ühtekuuluvusfondi projekti puhul eraldi) ja võtta vabanenud ELi vahendid uuesti kasutusse asjaomase programmi selliste muude rahastamiskõlblike kulude rahastamiseks, mis ei ole seotud tehingu(te)ga, mille suhtes korrektsiooni kohaldati. |
| --- | --- | --- |

—

ELi auditite ja kontrollide järel tehakse finantskorrektsioone järgmiselt:

—

Kui liikmesriik nõustub tegema korrektsiooni ELi kontrolli- ja auditeerimistegevuse tulemusel, võib ta juba deklareeritud põhjendamatud kulud järgmises maksenõudes tühistada (seda kohaldatakse kumulatiivselt iga programmi või Ühtekuuluvusfondi projekti puhul eraldi) ja võtta vabanenud ELi vahendid uuesti kasutusse asjaomase programmi selliste muude rahastamiskõlblike kulude rahastamiseks, mis ei ole seotud tehingu(te)ga, mille suhtes korrektsiooni kohaldati.

| — | Komisjon väljastab finantskorrektsioonide tegemiseks sissenõudekorraldused järgmistel juhtudel:






  — | ametlike finantskorrektsioone käsitlevate otsuste järel; |
| --- | --- | --- |

—

Komisjon väljastab finantskorrektsioonide tegemiseks sissenõudekorraldused järgmistel juhtudel:

—

ametlike finantskorrektsioone käsitlevate otsuste järel;

| — | programmi lõppemisel ja |
| --- | --- |

—

programmi lõppemisel ja

| — | programmi lõppemise järel pärast seda, kui liikmesriigid on asjaomased vahendid abisaajatelt sisse nõudnud. |
| --- | --- |

—

programmi lõppemise järel pärast seda, kui liikmesriigid on asjaomased vahendid abisaajatelt sisse nõudnud.

Sellistel juhtudel on sissenõudekorraldustel mõju komisjoni majandusaasta aruandele.

| — | Komisjon ei väljasta sissenõudekorraldusi muude finantskorrektsiooni juhtumite korral, eelkõige juhul, kui liikmesriigid nõustuvad finantskorrektsioonidega ja rakendavad need. Sellistel juhtudel teavet komisjoni raamatupidamissüsteemis ei registreerita. |
| --- | --- |

—

Komisjon ei väljasta sissenõudekorraldusi muude finantskorrektsiooni juhtumite korral, eelkõige juhul, kui liikmesriigid nõustuvad finantskorrektsioonidega ja rakendavad need. Sellistel juhtudel teavet komisjoni raamatupidamissüsteemis ei registreerita.

6.2.4.   
  Ühtekuuluvuspoliitika finantskorrektsioonid 2009. aastal

Ühtekuuluvuspoliitika finantskorrektsioonid 2009. aastal

Tasub tähele panna, et järgnevas tabelis ei ole kajastatud liikmesriikide endi poolt struktuurimeetmete kulude üle tehtavate kontrollide tulemusi.

2009. aastal kinnitatud finantskorrektsioonid

2009. aastal kinnitatud finantskorrektsioonid

| miljonites eurodes |
| --- |
| | ERF | Ühtekuuluvusfond | ESF | FIFG | EAGGFi arendusrahastu | Kokku |
| Perioodi 1994–1999 finantskorrektsioonid: |
| Rakendatud | 87 | 10 | 21 | 41 | 4 | 163 |
| Veel rakendamata | 358 | 0 | 0 | 0 | 0 | 358 |
| Periood 1994–1999 kokku | 445 | 10 | 21 | 41 | 4 | 521 |
| Perioodi 2000–2006 finantskorrektsioonid: |
| Rakendatud | 82 | 63 | 141 | 2 | 25 | 313 |
| Veel rakendamata | 1 534 | 13 | 18 | 3 | 9 | 1 577 |
| Periood 2000–2006 kokku | 1 616 | 76 | 159 | 5 | 34 | 1 890 |
| 2009. aasta finantskorrektsioonid kokku | 2 061 | 86 | 180 | 46 | 38 | 2 411 |
| 2008. aasta finantskorrektsioonid kokku | 949 | 92 | 522 | 19 | 5 | 1 587 |
| NB! 2009. aastal kinnitatud andmete hulka kuuluvad finantskorrektsioonid summas 90 miljonit eurot, mis otsustati/kinnitati 2008. aastal, kuid mis ei olnud varem aruandesse kaasatud. |

miljonites eurodes

ERF

Ühtekuuluvusfond

ESF

FIFG

EAGGFi arendusrahastu

Kokku

Perioodi 1994–1999 finantskorrektsioonid:

Rakendatud

87

10

21

41

4

163

Veel rakendamata

358

0

0

0

0

358

Periood 1994–1999 kokku

Periood 1994–1999 kokku

445

445

10

10

21

21

41

41

4

4

521

521

Perioodi 2000–2006 finantskorrektsioonid:

Rakendatud

82

63

141

2

25

313

Veel rakendamata

1 534

13

18

3

9

1 577

Periood 2000–2006 kokku

Periood 2000–2006 kokku

1 616

1 616

76

76

159

159

5

5

34

34

1 890

1 890

2009. aasta finantskorrektsioonid kokku

2009. aasta finantskorrektsioonid kokku

2 061

2 061

86

86

180

180

46

46

38

38

2 411

2 411

2008. aasta finantskorrektsioonid kokku

2008. aasta finantskorrektsioonid kokku

949

92

522

19

5

1 587

NB! 2009. aastal kinnitatud andmete hulka kuuluvad finantskorrektsioonid summas 90 miljonit eurot, mis otsustati/kinnitati 2008. aastal, kuid mis ei olnud varem aruandesse kaasatud.

ERFi puhul tuleneb kinnitatud summade suurenemine 2009. aastal võrreldes 2008. aastaga rangetest meetmetest, mida rakendati „Tegevuskava komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete ühisel juhtimisel” (KOM(2010) 52) raames ja Hispaaniaga seonduva suure finantskorrektsiooniga nõustumisest 2009. aasta novembris.

Euroopa Sotsiaalfondiga (ESF) seoses 2009. aastal kinnitatud summade vähenemine võrreldes 2008. aastat käsitlevas aruandes esitatud summadega tuleneb eespool nimetatud komisjoni tegevuskava rakendamisest 2008. aastal eesmärgiga kiirendada pooleliolevate finantskorrektsioonide kohta otsuste tegemise menetlusi, mis oluliselt vähendas 2009. aastal tehtavate korrektsioonide arvu. Sealjuures võib märkida, et 2008. aastal kinnitatud finantskorrektsioonide kogusummast (522 miljonit eurot) moodustas ESFi finantskorrektsioonide rakendamine kõnealusel aastal 518 miljonit eurot.

Eelnevates tabelites esitatud andmed on koostatud tekkepõhise arvestuse põhimõtte kohaselt, mis tähendab, et kui mõned neist summadest on 2009. aastal juba rakendatud (kõigi vahendite puhul kokku 709 miljonit eurot), siis ülejäänud summad rakendatakse järgnevatel aastatel.

Kinnitatud finantskorrektsioonid – kumulatiivsed andmed

Kinnitatud finantskorrektsioonid – kumulatiivsed andmed

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Ajavahemik 2000–2006 | Ajavahemik 1994–1999 | Kokku |
| 31.12.2009 | 31.12.2009 | 31.12.2009 |
| Ühtekuuluvusfond | 233 | 273 | 506 |
| ERF | 3 797 | 1 633 | 5 430 |
| ESF | 1 130 | 392 | 1 522 |
| FIFG | 7 | 97 | 104 |
| EAGGFi arendusrahastu | 36 | 121 | 157 |
| Kokku | 5 203 | 2 516 | 7 719 |

miljonites eurodes

Ajavahemik 2000–2006

Ajavahemik 1994–1999

Kokku

31.12.2009

31.12.2009

31.12.2009

Ühtekuuluvusfond

233

273

506

506

ERF

3 797

1 633

5 430

5 430

ESF

1 130

392

1 522

1 522

FIFG

7

97

104

104

EAGGFi arendusrahastu

36

121

157

157

Kokku

Kokku

5 203

5 203

2 516

2 516

7 719

7 719

Eespool esitatud summade jaotumise kohta liikmesriikide lõikes vt tabel 3.

31. detsembri 2009. aasta seisuga kinnitatud, kuid 31. detsembri 2009. aasta seisuga veel rakendamata finantskorrektsioonid (kumulatiivsed andmed)

31. detsembri 2009. aasta seisuga kinnitatud, kuid 31. detsembri 2009. aasta seisuga veel rakendamata finantskorrektsioonid (kumulatiivsed andmed)

Sissenõudmine või finantskorrektsioon on „veel rakendamata”, kui see on küll otsustatud või kinnitatud, kuid summat ei ole veel sisse nõutud, maha arvatud või tühistatud.

| miljonites eurodes |
| --- |
| 31.12.2009 seisuga rakendamisele kuuluvad | ERF | Ühtekuuluvusfond | ESF | FIFG | EAGGFi arendusrahastu | KOKKU |
| Perioodi 1994–1999 finantskorrektsioonid: | 359 | 11 | 1 | 0 | 0 | 371 |
| Perioodi 2000–2006 finantskorrektsioonid: | 1 904 | 23 | 22 | 3 | 9 | 1 961 |
| 31.12.2009 seisuga rakendamisele kuuluvad kokku | 2 263 | 34 | 23 | 3 | 9 | 2 332 |

miljonites eurodes

31.12.2009 seisuga rakendamisele kuuluvad

ERF

Ühtekuuluvusfond

ESF

FIFG

EAGGFi arendusrahastu

KOKKU

Perioodi 1994–1999 finantskorrektsioonid:

359

11

1

0

0

371

371

Perioodi 2000–2006 finantskorrektsioonid:

1 904

23

22

3

9

1 961

1 961

31.12.2009 seisuga rakendamisele kuuluvad kokku

31.12.2009 seisuga rakendamisele kuuluvad kokku

2 263

2 263

34

34

23

23

3

3

9

9

2 332

2 332

2009. aasta otsustega seoses rakendatud summa väiksus seondub ERFiga.

1994.–1999. aasta programmitöö perioodi puhul seondub enamik 2009. aastal veel rakendamata finantskorrektsioone 2009. aasta neljandas kvartalis vastu võetud finantskorrektsioonide otsustega. Nende rakendamine toimub 2010. aasta esimesel kvartalil.

Kui 2000.–2006. aasta programmitöö perioodi puhul liikmesriik nõustub tegema ELi kontrolli tulemusena finantskorrektsiooni rakendamiseks korrektsiooni, võib ta põhjendamatute kulude summa järgmises kuludeklaratsioonis tühistada ja asendada selle muude sama programmi raamesse kuuluvate rahastamiskõlblike kuludega. Kuna enamiku ERFi programmide ja Ühtekuuluvusfondi projektide (2000-2006) puhul on maksete ülemmäär saavutatud, kajastub rahastamiskõlbmatute kulude mahaarvamine üksnes lõppdokumentides (lõplikes tõendatud kuludes, programmi või projekti lõpetamise deklaratsioonis ja rakendamise lõpparuandes), mille liikmesriigid esitavad eelolevatel kuudel.

2009. aastal rakendatud (2009. aastal või varem kinnitatud) finantskorrektsioonid kokku

2009. aastal rakendatud (2009. aastal või varem kinnitatud) finantskorrektsioonid kokku

| miljonites eurodes |
| --- |
| | ERF | Ühtekuuluvusfond | ESF | FIFG | EAGGF arendusrahastu | KOKKU |
| Perioodi 1994–1999 finantskorrektsioonid: |
| Kinnitatud 2009. aastal | 87 | 10 | 21 | 40 | 5 | 163 |
| Kinnitatud varasematel aastatel | 131 | 0 | 0 | 6 | 0 | 137 |
| Periood 1994–1999 kokku | 218 | 10 | 21 | 46 | 5 | 300 |
| Perioodi 2000–2006 finantskorrektsioonid: |
| Kinnitatud 2009. aastal | 82 | 63 | 141 | 2 | 25 | 313 |
| Kinnitatud varasematel aastatel | 34 | 16 | 44 | 2 | 0 | 96 |
| Periood 2000–2006 kokku | 116 | 79 | 185 | 4 | 25 | 409 |
| 2009. aastal rakendatud finantskorrektsioonid kokku | 334 | 89 | 206 | 50 | 30 | 709 |

miljonites eurodes

ERF

Ühtekuuluvusfond

ESF

FIFG

EAGGF arendusrahastu

KOKKU

Perioodi 1994–1999 finantskorrektsioonid:

Kinnitatud 2009. aastal

87

10

21

40

5

163

163

Kinnitatud varasematel aastatel

131

0

0

6

0

137

137

Periood 1994–1999 kokku

Periood 1994–1999 kokku

218

218

10

10

21

21

46

46

5

5

300

300

Perioodi 2000–2006 finantskorrektsioonid:

Kinnitatud 2009. aastal

82

63

141

2

25

313

313

Kinnitatud varasematel aastatel

34

16

44

2

0

96

96

Periood 2000–2006 kokku

Periood 2000–2006 kokku

116

116

79

79

185

185

4

4

25

25

409

409

2009. aastal rakendatud finantskorrektsioonid kokku

2009. aastal rakendatud finantskorrektsioonid kokku

334

334

89

89

206

206

50

50

30

30

709

709

Eespool esitatud summade jaotumise kohta liikmesriikide lõikes vt tabel 4.

6.3.   KOMISJONI VÕI LIIKMESRIIKIDE TEHTUD SISSENÕUDMISED

KOMISJONI VÕI LIIKMESRIIKIDE TEHTUD SISSENÕUDMISED

Siin rubriigis käsitletakse komisjoni, liikmesriikide, Euroopa Kontrollikoja või OLAFi poolt avastatud vigade või eeskirjade eiramiste tõttu põhjendamatult makstud summade sissenõudmist.

2009. aastal kinnitatud sissenõudmised

2009. aastal kinnitatud sissenõudmised

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega |
| Põllumajandus: EAGGF/EAGF | 163 | 360 |
| Ühtekuuluvuspoliitika | 102 | 31 |
| Vahesumma | 265 | 391 |
| Muud eelarve täitmise viisid: |
| — | välistegevus |

miljonites eurodes

2009

2008

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

Põllumajandus: EAGGF/EAGF

163

360

Ühtekuuluvuspoliitika

102

31

Vahesumma

Vahesumma

265

265

391

391

Muud eelarve täitmise viisid:

Muud eelarve täitmise viisid:

—

välistegevus

81

32

| — | sisepoliitika |
| --- | --- |

—

sisepoliitika

100

40

Vahesumma

Vahesumma

181

181

72

72

Kokku

Kokku

446

446

463

463

2009. aastal rakendatud sissenõudmised

2009. aastal rakendatud sissenõudmised

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kinnitatud 2009. aastal | Kinnitatud enne 2009. aastat | Kokku |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega |
| Põllumajandus: EAGGF/EAGF | 117 | 31 | 148 |
| Ühtekuuluvuspoliitika | 102 | 0 | 102 |
| Vahesumma | 219 | 31 | 250 |
| Muud eelarve täitmise viisid: |
| — | välistegevus |

miljonites eurodes

Kinnitatud 2009. aastal

Kinnitatud enne 2009. aastat

Kokku

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

Põllumajandus: EAGGF/EAGF

117

31

148

148

Ühtekuuluvuspoliitika

102

0

102

102

Vahesumma

Vahesumma

219

219

31

31

250

250

Muud eelarve täitmise viisid:

—

välistegevus

60

21

81

81

| — | sisepoliitika |
| --- | --- |

—

sisepoliitika

87

13

100

100

Vahesumma

Vahesumma

147

147

34

34

181

181

Kokku

Kokku

366

366

65

65

431

431

6.3.1.   
  Põllumajandus: Liikmesriikide poolt kindlaks tehtud eeskirjade eiramistega seoses tehtud sissenõudmised

Põllumajandus: Liikmesriikide poolt kindlaks tehtud eeskirjade eiramistega seoses tehtud sissenõudmised

Liikmesriikidel on kohustus eeskirjade eiramise tõttu kaduma läinud summad oma siseriiklike eeskirjade ja menetluste kohaselt kindlaks teha ja sisse nõuda. EAGFist rahastatavate meetmete puhul on tegevus korraldatud selliselt, et kui liikmesriikidel õnnestub asjaomased summad abisaajatelt sisse nõuda, siis maksavad nad sissenõutud summad komisjonile ning need kajastatakse tuluna tulemiaruandes. EAFRDi puhul arvatakse sissenõutud summad järgmisest maksetaotlusest maha ja seetõttu saab asjaomase EAFRDi summa programmi jaoks uuesti kasutusse võtta. Kui liikmesriik ei nõua kulusid sisse või ei näita oma tegevuses üles piisavat hoolsust, võib komisjon otsustada sekkuda vastavuskontrolli menetlust kasutades ja määrata asjaomasele liikmesriigile finantskorrektsiooni.

Eeskirjade eiramisest saadava tulu vähenemine on peamiselt tingitud liikmesriikide tõhusamate kontrollisüsteemide positiivsest mõjust, sealhulgas 50 % kontrolli ja heakskiitmise menetluse mõjust (nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõige 5).

6.3.2.   
  Ühtekuuluvuspoliitika

Ühtekuuluvuspoliitika

Liikmesriigid vastutavad eelkõige eeskirjade eiramiste ärahoidmise, avastamise ja põhjendamatult makstud summade vajadusel koos viivistega sissenõudmise eest. Liikmesriikide tehtud sissenõudmiste summasid ei ole eespool toodud tabelis esitatud (vt selgitus lisas 6.5). Siin rubriigis kajastatud sissenõudmiste summad seonduvad sissenõudmistega, mille on teinud komisjon otse.

6.3.3.   
  Muud eelarve täitmise viisid

Muud eelarve täitmise viisid

Muude eelarve täitmise viiside raames avastatud eeskirjade eiramiste alusel rakendatakse sissenõudmisi sissenõudekorralduse väljastamise või järgnevast maksest tehtava mahaarvamise teel. Juhul, kui abisaajalt nõutakse parandatud lõpliku kuluaruande saatmist, eeskirjade eiramise summa komisjoni raamatupidamissüsteemis tingimata ei kajastu.

6.4.   ELi KONTROLLIDE JÄREL POOLELIOLEVAD FINANTSKORREKTSIOONID

ELi KONTROLLIDE JÄREL POOLELIOLEVAD FINANTSKORREKTSIOONID

6.4.1   
  Põllumajandus

Põllumajandus

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2008 seisuga pooleliolevad finantskorrektsioonid | 2009. aastal pooleliolevad uued finantskorrektsioonid | Finantskorrektsioonid, mille suhtes on 2009. aastal tehtud otsus | Kohandused finantskorrektsioonides, mis on pooleli või mille suhtes on tehtud otsus, 31.12.2008 seisuga | 31.12.2009 seisuga pooleliolevad finantskorrektsioonid |
| EAGGF | 1 733 | 657 | – 317 | 690 | 2 763 |

miljonites eurodes

31.12.2008 seisuga pooleliolevad finantskorrektsioonid

2009. aastal pooleliolevad uued finantskorrektsioonid

Finantskorrektsioonid, mille suhtes on 2009. aastal tehtud otsus

Kohandused finantskorrektsioonides, mis on pooleli või mille suhtes on tehtud otsus, 31.12.2008 seisuga

31.12.2009 seisuga pooleliolevad finantskorrektsioonid

EAGGF

1 733

657

– 317

690

2 763

Komisjon määrab igal aastal põllumajanduskulude suhtes tehtava iga-aastase riskianalüüsi alusel kindlaks vastavuskontrolli eesmärgil auditeeritavad meetmed ja liikmesriigid. Vastavuskontrolli menetlus võtab aega mõne aasta; 2009. aasta lõpuks oli enne 2003. aastat kantud kulude vastavuskontrolli töö suures osas lõpule viidud. 2003.–2009. aasta auditid on veel pooleli.

Kooskõlas oma raamatupidamiseeskirjade ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega saab komisjon majandusaasta aruande koostamisel kasutada hinnanguid. Näiteks kasutatakse neid selle hindamisel, milline kulude summa osutub tõenäoliselt ELi poolt rahastamiskõlbmatuks selliste tulevaste vastavusotsuste tulemusel. Kõnealuses hinnangutes lähtutakse kõige usaldusväärsemast kättesaadavast teabest. Kuna EAGFi korrektsioone otsustatakse kulude kandmise eelarveaasta kohta, siis on võimalik arvutada korrektsioonide keskmine suletud eelarveaasta kohta ning ekstrapoleerida saadud protsent hiljutisematele eelarveaastatele, mille suhtes kontrollid on veel pooleli. Kõnealuse hinnangu usaldusväärsuse hindamiseks võrreldakse seda nende aastate „pooleliolevate” korrektsioonide summadega, mille puhul see teave on kättesaadav, ning asjaomasel aastal tehtud vastavusauditite tulemustega. Lisaks tuleks märkida, et korrektsioonide keskmine suletud eelarveaasta kohta on suhteliselt stabiilne, jäädes vahemikku 1,1 %–1,9 %.

2 763 miljonit eurot on summa, mis hinnanguliselt saadakse pärast 2003.–2009. aasta kulude auditeerimist tulevaste vastavusotsuste tulemusel. Sellest summast 2,1 miljardit eurot moodustavad pooleliolevad finantskorrektsioonid, mille summa arvutatakse praegu pooleliolevate auditijuhtumite alusel (mis peamiselt seonduvad 2003.–2007. aastal kantud kuludega).

Eespool osutatud hinnangu suurenemine tuleneb sellest, et korrektsioonide ja kulude suhet väljendav keskmine määr on varasemate aastatega võrreldes tõusnud 1,1 %-st 1,5 %-ni. Kõige uuemad kättesaadavad andmed aastate 2003, 2004, 2005, 2006 ja 2007 suhtes tehtavate „pooleliolevate” korrektsioonide kohta kinnitavad seda määra ja näitavad isegi 1,5 %-st suuremat keskmist korrektsiooni. 2005. aastal loodud ühtse otsemaksete kava finantsmõju on praeguses etapis raske ennustada. Ühelt poolt võib oletada, et mitmetel juhtudel tehakse vähem korrektsioone, teiselt poolt võib ühtse otsemaksete kava meetmete suhtes kohaldatavatel kindlamääralistel korrektsioonidel olla suurem finantsmõju. Kuna asjaomased summad ei ole veel lõplikud, ei ole neid bilansis kajastatud.

6.4.2.   
  Struktuurimeetmed

Struktuurimeetmed

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2008 seisuga pooleliolevad finantskorrektsioonid | 2009. aastal pooleliolevad uued finantskorrektsioonid | 2009. aastal kinnitatud finantskorrektsioonid | Kohandused kinnitatud või pooleliolevates finantskorrektsioonides 31.12.2008 seisuga | 31.12.2009 seisuga pooleliolevad finantskorrektsioonid |
| Struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendid (1994.–1999. aasta ja 2000.–2006. aasta programmid) |
| ERF | 1 771 | 89 | –1 087 | – 343 | 430 |
| Ühtekuuluvusfond | 178 | 98 | –80 | –47 | 149 |
| ESF | 630 | 2 | –56 | – 250 | 326 |
| FIFG | 35 | 0 | –33 | 0 | 2 |
| EAGGFi arendusrahastu + EAFRD | 4 | 221 | –38 | 4 | 191 |
| Kokku | 2 618 | 410 | –1 294 | – 636 | 1 098 |

miljonites eurodes

31.12.2008 seisuga pooleliolevad finantskorrektsioonid

2009. aastal pooleliolevad uued finantskorrektsioonid

2009. aastal kinnitatud finantskorrektsioonid

Kohandused kinnitatud või pooleliolevates finantskorrektsioonides 31.12.2008 seisuga

31.12.2009 seisuga pooleliolevad finantskorrektsioonid

Struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendid (1994.–1999. aasta ja 2000.–2006. aasta programmid)

ERF

1 771

89

–1 087

– 343

430

Ühtekuuluvusfond

178

98

–80

–47

149

ESF

630

2

–56

– 250

326

FIFG

35

0

–33

0

2

EAGGFi arendusrahastu + EAFRD

4

221

–38

4

191

Kokku

Kokku

2 618

2 618

410

410

–1 294

–1 294

– 636

– 636

1 098

1 098

Summa põhineb komisjoni, kontrollikoja ja OLAFi auditileidudel, mille kõigi suhtes võtavad asjaomased peadirektoraadid järelmeetmeid ametliku õigusliku menetluse teel ja pooleliolevate ärakuulamismenetlustega, millesse on kaasatud asjaomased liikmesriigid. Tegemist on võimalikult täpse hinnanguga, milles on arvestatud auditite tulemusel võetud järelmeetmete hetkeseisu ja välja saadetud lõplikku seisukohta väljendavaid kirju (või toetuse eelnevat peatamist käsitlevaid kirju) 31. detsembri 2009. aasta seisuga. Nimetatud summa võib muutuda peatamiste ja finantskorrektsioonide puhul kohaldatava ärakuulamismenetluse tulemusena, mille raames antakse liikmesriikidele võimalus esitada oma väidete toetamiseks täiendavaid tõendeid.

6.5.   LIIKMESRIIKIDE SISSENÕUDMISTE JA FINANTSKORREKTSIOONIDEGA SEONDUV TEGEVUS STRUKTUURIMEETMETE JA ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA RAAMES

LIIKMESRIIKIDE SISSENÕUDMISTE JA FINANTSKORREKTSIOONIDEGA SEONDUV TEGEVUS STRUKTUURIMEETMETE JA ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA RAAMES

Ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas ei registreerita komisjoni raamatupidamissüsteemis korrektsioone, mille liikmesriigid teevad enda või ELi auditi järel, sest liikmesriigid saavad neid summasid uuesti kasutusse võtta muude rahastamiskõlblike kulude jaoks. Sellele vaatamata nõutakse liikmesriikidelt, et nad esitaksid komisjonile ajakohastatud teabe struktuurifondide vahendite tühistatud ning sissenõutud ja veel sissenõudmata summade kohta nii 2009. aastal kui ka ajavahemike 2000-2006 ja 2007-2013 jooksul kumulatiivselt; kõnealune teave tuleb esitada kõigi nelja fondi (ERF, ESF, EAGGFi arendusrahastu ja FIFG) kohta. Siiski ei ole nad kohustatud eraldi näitama korrektsioone, mis tulenevad ELi tööst. Seetõttu ei ole liikmesriikide tehtud korrektsioonid komisjoni omadele lisatud.

Liikmesriikide andmete põhjal, mille esitamise kohustus on neile pandud määrustega (EÜ) nr 438/2001 ja (EÜ) nr 448/2001, oli tühistamiste ja sissenõudmiste summa 2009. aastal vastavalt 986 miljonit eurot ja 247 miljonit eurot, seega kokku 1 233 miljonit eurot. Nimetatud summades on arvesse võetud komisjoni esialgse analüüsi tulemusi, mille tulemusel teatavaid andmeid korrigeeriti. Liikmesriikide andmete kohapealsed läbivaatamised, mille komisjon teostas 2009. aastal üheksas liikmesriigis (2008. aastal kümnes liikmesriigis), näitavad, et andmete registreerimise ja aruandlussüsteemid ei ole kõigis liikmesriikides veel täiesti usaldusväärsed, kuigi on tõendeid selle kohta, et kvaliteet paraneb ja et varasemate aastatega võrreldes on toimunud mõningane edasiminek. Lisaks sellele on andmed, eelkõige kogu programmiperioodi käsitlevad andmed, ebatäielikud, sest mõned suured liikmesriigid ei ole perioodi esimestel aastatel tehtud korrektsioonide kohta teavet esitanud. Varasemate aastatega võrreldes on andmete täielikkus siiski mõnevõrra paranenud ja liikmesriigid on nõustunud esitama täielikud andmed eelarveaasta lõppemisel.

Ajavahemiku 2000–2006 puhul esineb oht, et ELi asutuste töö (komisjoni ja kontrollikoja auditid ja OLAFi uurimised) tulemusel teatatud finantskorrektsioonide summad ja liikmesriikide poolt teatatud endi töö tulemusel tehtud finantskorrektsioonide summad võivad omavahel kattuda. See tuleneb asjaolust, et liikmesriigid nõustuvad suure osaga ELi asutuste töö tulemusena tehtavatest finantskorrektsioonidest ja rakendavad need ilma komisjoni ametliku otsuseta, kõrvaldades asjaomase kulu oma kuludeklaratsioonidest. Kuna liikmesriigid ei ole kohustatud eristama ELi asutuste töö tulemusena tehtud korrektsioone nende endi kontrollide ja auditite tulemusel tehtavatest korrektsioonidest, siis ei saa kõnealuse kattumise ulatuse summat täpselt kindlaks teha. Lisaks ei pruugi liikmesriikide poolne tegelik rakendamine toimuda samal aastal, kui liikmesriik finantskorrektsiooniga nõustub. Seetõttu on võimaliku kattumise näol tegemist üksnes hinnanguga. Liikmesriikide kaupa tehtud võrdlus, kus võrreldi liikmesriikide 2009. aasta andmeid ja ELi asutuste töö tulemusena tehtud selliste korrektsioonide summasid, millega liikmesriigid on samal aastal nõustunud, annab alust arvata, et kattumise summa ei saa ületada 465 miljonit eurot. 2008. aastal ei oleks kattumine saanud ületada 600 miljonit eurot.

2007.–2013. aasta programmitöö perioodi puhul on komisjon integreerinud raamatupidamise aastaaruannete koostamise oma IT-süsteemidesse. See tähendab, et komisjon saab andmed elektrooniliselt otse liikmesriikidelt. Liikmesriikidelt nõutakse valdkondlike eeskirjadega ka seda, et nad näitaksid võimalike kattumiste vältimiseks eraldi ära korrektsioonid, mis tulenevad ELi asutuste tööst.

Lisa 6 –   Tabel 1: 2009. aastal põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas otsustatud finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste kogusumma

Lisa 6 –

Tabel 1: 2009. aastal põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas otsustatud finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste kogusumma

Jaotumine liikmesriikide lõikes

Jaotumine liikmesriikide lõikes

| miljonites eurodes |
| --- |
| Liikmesriik | Finantskontroll ja heakskiitmine | Vastavuskontroll | Teatatud eeskirjade eiramised | Kokku |
| Belgia | 0 | 12 | 2 | 15 |
| Bulgaaria | 0 | 0 | 5 | 5 |
| Tšehhi | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Taani | 0 | 101 | 4 | 104 |
| Saksamaa | 0 | 2 | 15 | 17 |
| Eesti | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Iirimaa | –2 | 3 | 2 | 4 |
| Kreeka | 2 | 18 | 1 | 21 |
| Hispaania | 7 | 62 | 38 | 106 |
| Prantsusmaa | 3 | 73 | 35 | 111 |
| Itaalia | –3 | 5 | 13 | 15 |
| Küpros | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Läti | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Leedu | 0 | 2 | 1 | 4 |
| Luksemburg | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Ungari | 6 | 13 | 2 | 22 |
| Malta | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Madalmaad | 1 | 30 | 5 | 36 |
| Austria | 0 | 2 | 1 | 3 |
| Poola | 0 | 11 | 2 | 13 |
| Portugal | 0 | 9 | 8 | 18 |
| Rumeenia | 5 | 0 | 9 | 14 |
| Sloveenia | 0 | 1 | 0 | 2 |
| Slovakkia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Soome | 2 | 0 | 0 | 2 |
| Rootsi | 0 | 0 | 2 | 2 |
| Ühendkuningriik | 83 | 12 | 14 | 109 |
| Kokku otsustatud | 103 | 359 | 163 | 625 |
| NB! Eespool esitatud andmed on ümardatud miljonitesse eurodesse ja summad, mis on näidatud 0-na, väljendavad arvusid, mis on väiksemad kui 500 000 eurot. |

miljonites eurodes

Liikmesriik

Finantskontroll ja heakskiitmine

Vastavuskontroll

Teatatud eeskirjade eiramised

Kokku

Belgia

0

12

2

15

Bulgaaria

0

0

5

5

Tšehhi

0

0

0

1

Taani

0

101

4

104

Saksamaa

0

2

15

17

Eesti

0

0

0

0

Iirimaa

–2

3

2

4

Kreeka

2

18

1

21

Hispaania

7

62

38

106

Prantsusmaa

3

73

35

111

Itaalia

–3

5

13

15

Küpros

0

0

0

0

Läti

0

0

0

0

Leedu

0

2

1

4

Luksemburg

0

0

0

0

Ungari

6

13

2

22

Malta

0

0

0

0

Madalmaad

1

30

5

36

Austria

0

2

1

3

Poola

0

11

2

13

Portugal

0

9

8

18

Rumeenia

5

0

9

14

Sloveenia

0

1

0

2

Slovakkia

0

0

1

1

Soome

2

0

0

2

Rootsi

0

0

2

2

Ühendkuningriik

83

12

14

109

Kokku otsustatud

Kokku otsustatud

103

103

359

359

163

163

625

625

NB! Eespool esitatud andmed on ümardatud miljonitesse eurodesse ja summad, mis on näidatud 0-na, väljendavad arvusid, mis on väiksemad kui 500 000 eurot.

Lisa 6 –   Tabel 2: 2009. aastal põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas tehtud finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste kogusumma

Lisa 6 –

Tabel 2: 2009. aastal põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas tehtud finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste kogusumma

Jaotumine liikmesriikide lõikes

Jaotumine liikmesriikide lõikes

| miljonites eurodes |
| --- |
| Liikmesriik | Finantskontroll ja heakskiitmine ning maksetähtaegadest mitte kinnipidamine | Vastavuskontroll | Liikmesriikide poolt teatatud eeskirjade eiramised (ELile tagasi makstud) | Kokku |
| Belgia | 0 | 12 | 2 | 14 |
| Bulgaaria | 0 | — | 1 | 1 |
| Tšehhi | 0 | — | 0 | 0 |
| Taani | 0 | 101 | 4 | 105 |
| Saksamaa | 0 | 1 | 16 | 18 |
| Eesti | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Iirimaa | –2 | 5 | 2 | 5 |
| Kreeka | 2 | 189 | 5 | 196 |
| Hispaania | 7 | 23 | 30 | 59 |
| Prantsusmaa | 3 | 46 | 34 | 82 |
| Itaalia | –3 | 167 | 13 | 177 |
| Küpros | — | 0 | 0 | 1 |
| Läti | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Leedu | 0 | 0 | 2 | 2 |
| Luksemburg | 0 | — | 0 | 0 |
| Ungari | 6 | — | 3 | 9 |
| Malta | — | — | 0 | 0 |
| Madalmaad | 1 | 2 | 6 | 9 |
| Austria | 0 | — | 1 | 1 |
| Poola | 0 | — | 2 | 2 |
| Portugal | 0 | 0 | 7 | 7 |
| Rumeenia | 5 | — | 7 | 12 |
| Sloveenia | 0 | 1 | 0 | 2 |
| Slovakkia | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Soome | 2 | 0 | 1 | 2 |
| Rootsi | 0 | 12 | 2 | 14 |
| Ühendkuningriik | 83 | 41 | 9 | 133 |
| Kokku rakendatud | 103 | 600 | 148 | 851 |
| NB! Eespool esitatud andmed on ümardatud miljonitesse eurodesse ja summad, mis on näidatud 0-na, väljendavad arvusid, mis on väiksemad kui 500 000 eurot. |

miljonites eurodes

Liikmesriik

Finantskontroll ja heakskiitmine ning maksetähtaegadest mitte kinnipidamine

Vastavuskontroll

Liikmesriikide poolt teatatud eeskirjade eiramised (ELile tagasi makstud)

Kokku

Belgia

0

12

2

14

Bulgaaria

0

—

1

1

Tšehhi

0

—

0

0

Taani

0

101

4

105

Saksamaa

0

1

16

18

Eesti

0

0

0

0

Iirimaa

–2

5

2

5

Kreeka

2

189

5

196

Hispaania

7

23

30

59

Prantsusmaa

3

46

34

82

Itaalia

–3

167

13

177

Küpros

—

0

0

1

Läti

0

0

0

0

Leedu

0

0

2

2

Luksemburg

0

—

0

0

Ungari

6

—

3

9

Malta

—

—

0

0

Madalmaad

1

2

6

9

Austria

0

—

1

1

Poola

0

—

2

2

Portugal

0

0

7

7

Rumeenia

5

—

7

12

Sloveenia

0

1

0

2

Slovakkia

0

0

0

0

Soome

2

0

1

2

Rootsi

0

12

2

14

Ühendkuningriik

83

41

9

133

Kokku rakendatud

Kokku rakendatud

103

103

600

600

148

148

851

851

NB! Eespool esitatud andmed on ümardatud miljonitesse eurodesse ja summad, mis on näidatud 0-na, väljendavad arvusid, mis on väiksemad kui 500 000 eurot.

Lisa 6 –   Tabel 3: 2009. aastal struktuurimeetmete valdkonnas kinnitatud finantskorrektsioonide kogusumma

Lisa 6 –

Tabel 3: 2009. aastal struktuurimeetmete valdkonnas kinnitatud finantskorrektsioonide kogusumma

Jaotumine liikmesriikide lõikes

Jaotumine liikmesriikide lõikes

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2008. aasta kumulatiivsed andmed | 2009. aastal kinnitatud finantskorrektsioonid | 2009. aasta kumulatiivsed andmed |
| Liikmesriik | | ERF | Ühtekuuluvusfond | ESF | FIFG | EAGGFi arendusrahastu | Kokku | |
| 1994-1999 | 1 995 | 445 | 10 | 21 | 41 | 4 | 521 | 2 516 |
| Belgia | 5 | — | — | 0 | — | — | 0 | 5 |
| Taani | 3 | 0 | — | — | — | — | 0 | 3 |
| Saksamaa | 286 | 49 | — | — | — | 4 | 53 | 339 |
| Iirimaa | 42 | 0 | — | — | — | — | 0 | 42 |
| Kreeka | 526 | — | — | — | — | 0 | 0 | 526 |
| Hispaania | 244 | 250 | 5 | 17 | 32 | 0 | 304 | 548 |
| Prantsusmaa | 83 | 0 | — | 0 | — | — | 1 | 84 |
| Itaalia | 442 | 63 | — | — | — | — | 63 | 505 |
| Luksemburg | 1 | 0 | — | 4 | — | — | 4 | 5 |
| Madalmaad | 168 | 1 | — | — | 9 | — | 9 | 177 |
| Austria | 2 | 0 | — | — | — | 0 | 0 | 2 |
| Portugal | 113 | 19 | 5 | — | — | — | 24 | 137 |
| Soome | 1 | — | — | 0 | — | 0 | 0 | 1 |
| Rootsi | 1 | 0 | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Ühendkuningriik | 77 | 54 | — | — | — | — | 54 | 131 |
| INTERREG | 1 | 9 | — | — | — | — | 9 | 10 |
| 2000-2006 | 3 313 | 1 616 | 76 | 159 | 5 | 34 | 1 890 | 5 203 |
| Belgia | 5 | 2 | — | 3 | — | — | 5 | 10 |
| Bulgaaria | — | — | 2 | — | — | — | 2 | 2 |
| Tšehhi | — | — | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Taani | — | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| Saksamaa | 10 | 0 | — | 2 | — | — | 2 | 12 |
| Eesti | — | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Iirimaa | 26 | 16 | — | — | — | — | 16 | 42 |
| Kreeka | 867 | 37 | 2 | 14 | — | — | 53 | 920 |
| Hispaania | 1 246 | 1 200 | 22 | 24 | 3 | 8 | 1 257 | 2 503 |
| Prantsusmaa | 249 | 3 | — | 9 | 0 | — | 12 | 261 |
| Itaalia | 608 | 135 | — | 80 | 2 | — | 217 | 825 |
| Küpros | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Läti | 3 | 1 | — | 0 | — | — | 1 | 4 |
| Leedu | 1 | — | 1 | — | — | — | 1 | 2 |
| Luksemburg | — | — | — | 2 | — | — | 2 | 2 |
| Ungari | — | 4 | 41 | 7 | — | 0 | 52 | 52 |
| Malta | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Madalmaad | 1 | 0 | — | — | — | 1 | 1 | 2 |
| Austria | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Poola | 37 | 85 | — | 12 | 0 | 11 | 108 | 145 |
| Portugal | 95 | 31 | 0 | 0 | — | — | 31 | 126 |
| Rumeenia | 2 | — | 8 | — | — | 14 | 22 | 24 |
| Sloveenia | 2 | — | — | 0 | — | — | 0 | 2 |
| Slovakkia | 1 | 38 | — | — | — | — | 38 | 39 |
| Soome | — | 0 | — | — | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Rootsi | 11 | — | — | 0 | — | — | 0 | 11 |
| Ühendkuningriik | 149 | 63 | — | 5 | — | — | 68 | 217 |
| INTERREG | — | 1 | — | — | — | — | 1 | 1 |
| Kokku kinnitatud | 5 308 | 2 061 | 86 | 180 | 46 | 38 | 2 411 | 7 719 |
| NB! Eespool esitatud andmed on ümardatud miljonitesse eurodesse ja summad, mis on näidatud 0-na, väljendavad arvusid, mis on väiksemad kui 500 000 eurot. |

miljonites eurodes

2008. aasta kumulatiivsed andmed

2009. aastal kinnitatud finantskorrektsioonid

2009. aasta kumulatiivsed andmed

Liikmesriik

ERF

Ühtekuuluvusfond

ESF

FIFG

EAGGFi arendusrahastu

Kokku

1994-1999

1994-1999

1 995

1 995

445

445

10

10

21

21

41

41

4

4

521

521

2 516

2 516

Belgia

5

—

—

0

—

—

0

5

Taani

3

0

—

—

—

—

0

3

Saksamaa

286

49

—

—

—

4

53

339

Iirimaa

42

0

—

—

—

—

0

42

Kreeka

526

—

—

—

—

0

0

526

Hispaania

244

250

5

17

32

0

304

548

Prantsusmaa

83

0

—

0

—

—

1

84

Itaalia

442

63

—

—

—

—

63

505

Luksemburg

1

0

—

4

—

—

4

5

Madalmaad

168

1

—

—

9

—

9

177

Austria

2

0

—

—

—

0

0

2

Portugal

113

19

5

—

—

—

24

137

Soome

1

—

—

0

—

0

0

1

Rootsi

1

0

—

—

—

—

0

1

Ühendkuningriik

77

54

—

—

—

—

54

131

INTERREG

1

9

—

—

—

—

9

10

2000-2006

2000-2006

3 313

3 313

1 616

1 616

76

76

159

159

5

5

34

34

1 890

1 890

5 203

5 203

Belgia

5

2

—

3

—

—

5

10

Bulgaaria

—

—

2

—

—

—

2

2

Tšehhi

—

—

0

—

—

—

0

0

Taani

—

—

—

0

0

—

0

0

Saksamaa

10

0

—

2

—

—

2

12

Eesti

—

0

—

—

—

—

0

0

Iirimaa

26

16

—

—

—

—

16

42

Kreeka

867

37

2

14

—

—

53

920

Hispaania

1 246

1 200

22

24

3

8

1 257

2 503

Prantsusmaa

249

3

—

9

0

—

12

261

Itaalia

608

135

—

80

2

—

217

825

Küpros

—

—

—

—

—

—

—

—

Läti

3

1

—

0

—

—

1

4

Leedu

1

—

1

—

—

—

1

2

Luksemburg

—

—

—

2

—

—

2

2

Ungari

—

4

41

7

—

0

52

52

Malta

—

—

—

—

—

—

—

—

Madalmaad

1

0

—

—

—

1

1

2

Austria

—

—

—

—

—

—

—

—

Poola

37

85

—

12

0

11

108

145

Portugal

95

31

0

0

—

—

31

126

Rumeenia

2

—

8

—

—

14

22

24

Sloveenia

2

—

—

0

—

—

0

2

Slovakkia

1

38

—

—

—

—

38

39

Soome

—

0

—

—

0

0

0

0

Rootsi

11

—

—

0

—

—

0

11

Ühendkuningriik

149

63

—

5

—

—

68

217

INTERREG

—

1

—

—

—

—

1

1

Kokku kinnitatud

Kokku kinnitatud

5 308

5 308

2 061

2 061

86

86

180

180

46

46

38

38

2 411

2 411

7 719

7 719

NB! Eespool esitatud andmed on ümardatud miljonitesse eurodesse ja summad, mis on näidatud 0-na, väljendavad arvusid, mis on väiksemad kui 500 000 eurot.

Lisa 6 –   Tabel 4: 2009. aastal struktuurimeetmete valdkonnas rakendatud finantskorrektsioonide kogusumma

Lisa 6 –

Tabel 4: 2009. aastal struktuurimeetmete valdkonnas rakendatud finantskorrektsioonide kogusumma

Jaotumine liikmesriikide lõikes

Jaotumine liikmesriikide lõikes

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2009. aastal rakendatud otsused |
| Liikmesriik | ERF | Ühtekuuluvusfond | ESF | FIFG | EAGGFi arendusrahastu | Kokku |
| Ajavahemik 1994–1999 | 218 | 10 | 21 | 46 | 5 | 300 |
| Belgia | — | — | 0 | — | — | 0 |
| Taani | 2 | — | — | — | — | 2 |
| Saksamaa | 109 | — | — | 0 | 4 | 113 |
| Iirimaa | 0 | — | — | 0 | — | 1 |
| Kreeka | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Hispaania | 3 | 5 | 17 | 32 | 0 | 57 |
| Prantsusmaa | 1 | — | 0 | 5 | — | 6 |
| Itaalia | 41 | — | — | — | — | 41 |
| Luksemburg | 0 | — | 4 | — | — | 4 |
| Madalmaad | 7 | — | — | 9 | — | 16 |
| Austria | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Portugal | 1 | 5 | — | — | — | 6 |
| Soome | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Rootsi | 0 | — | — | — | — | 0 |
| Ühendkuningriik | 52 | — | — | — | — | 52 |
| INTERREG | 2 | — | — | — | — | 2 |
| Ajavahemik 2000–2006 | 116 | 79 | 185 | 4 | 25 | 409 |
| Belgia | — | — | 3 | — | — | 3 |
| Bulgaaria | — | 3 | — | — | — | 3 |
| Tšehhi | — | 0 | — | — | — | 0 |
| Taani | — | — | — | — | — | — |
| Saksamaa | — | — | — | — | — | — |
| Eesti | — | 0 | — | — | — | 0 |
| Iirimaa | — | — | — | — | — | — |
| Kreeka | 47 | 5 | 14 | — | — | 66 |
| Hispaania | 7 | 14 | 38 | 0 | — | 59 |
| Prantsusmaa | 1 | — | 0 | — | — | 2 |
| Itaalia | 10 | — | 80 | 4 | — | 93 |
| Küpros | — | — | — | — | — | — |
| Läti | — | — | 0 | — | — | 0 |
| Leedu | — | 1 | — | — | — | 1 |
| Luksemburg | — | — | 2 | — | — | 2 |
| Ungari | — | 40 | 1 | — | 0 | 41 |
| Malta | — | — | — | — | — | — |
| Madalmaad | — | — | — | — | — | — |
| Austria | — | — | — | — | — | — |
| Poola | 42 | — | 42 | — | 11 | 95 |
| Portugal | 9 | 9 | — | — | — | 18 |
| Rumeenia | — | 6 | — | — | 14 | 20 |
| Sloveenia | — | — | — | — | — | — |
| Slovakkia | — | — | — | — | — | — |
| Soome | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Rootsi | — | — | — | — | — | — |
| Ühendkuningriik | — | — | 5 | — | — | 5 |
| INTERREG | 0 | — | — | — | — | 0 |
| Kokku rakendatud | 334 | 89 | 206 | 50 | 30 | 709 |
| NB! Eespool esitatud andmed on ümardatud miljonitesse eurodesse ja summad, mis on näidatud 0-na, väljendavad arvusid, mis on väiksemad kui 500 000 eurot. |

miljonites eurodes

2009. aastal rakendatud otsused

Liikmesriik

ERF

Ühtekuuluvusfond

ESF

FIFG

EAGGFi arendusrahastu

Kokku

Ajavahemik 1994–1999

Ajavahemik 1994–1999

218

218

10

10

21

21

46

46

5

5

300

300

Belgia

—

—

0

—

—

0

Taani

2

—

—

—

—

2

Saksamaa

109

—

—

0

4

113

Iirimaa

0

—

—

0

—

1

Kreeka

—

—

—

—

0

0

Hispaania

3

5

17

32

0

57

Prantsusmaa

1

—

0

5

—

6

Itaalia

41

—

—

—

—

41

Luksemburg

0

—

4

—

—

4

Madalmaad

7

—

—

9

—

16

Austria

0

—

—

—

0

0

Portugal

1

5

—

—

—

6

Soome

—

—

0

—

0

0

Rootsi

0

—

—

—

—

0

Ühendkuningriik

52

—

—

—

—

52

INTERREG

2

—

—

—

—

2

Ajavahemik 2000–2006

Ajavahemik 2000–2006

116

116

79

79

185

185

4

4

25

25

409

409

Belgia

—

—

3

—

—

3

Bulgaaria

—

3

—

—

—

3

Tšehhi

—

0

—

—

—

0

Taani

—

—

—

—

—

—

Saksamaa

—

—

—

—

—

—

Eesti

—

0

—

—

—

0

Iirimaa

—

—

—

—

—

—

Kreeka

47

5

14

—

—

66

Hispaania

7

14

38

0

—

59

Prantsusmaa

1

—

0

—

—

2

Itaalia

10

—

80

4

—

93

Küpros

—

—

—

—

—

—

Läti

—

—

0

—

—

0

Leedu

—

1

—

—

—

1

Luksemburg

—

—

2

—

—

2

Ungari

—

40

1

—

0

41

Malta

—

—

—

—

—

—

Madalmaad

—

—

—

—

—

—

Austria

—

—

—

—

—

—

Poola

42

—

42

—

11

95

Portugal

9

9

—

—

—

18

Rumeenia

—

6

—

—

14

20

Sloveenia

—

—

—

—

—

—

Slovakkia

—

—

—

—

—

—

Soome

—

—

—

—

0

0

Rootsi

—

—

—

—

—

—

Ühendkuningriik

—

—

5

—

—

5

INTERREG

0

—

—

—

—

0

Kokku rakendatud

Kokku rakendatud

334

334

89

89

206

206

50

50

30

30

709

709

NB! Eespool esitatud andmed on ümardatud miljonitesse eurodesse ja summad, mis on näidatud 0-na, väljendavad arvusid, mis on väiksemad kui 500 000 eurot.

7.   FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

Euroopa Liidu (EL) finantsriskide juhtimise kohta allpool esitatud andmed seonduvad järgnevaga:

| — | Euroopa Komisjoni poolt eelarve täitmise käigus tehtavad sularahatehingud; |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni poolt eelarve täitmise käigus tehtavad sularahatehingud;

| — | laenutegevus, mida Euroopa Komisjon teostab makromajandusliku finantsabi, maksebilansi rahastamisvahendi ja Euratomi meetmete kaudu; |
| --- | --- |

—

laenutegevus, mida Euroopa Komisjon teostab makromajandusliku finantsabi, maksebilansi rahastamisvahendi ja Euratomi meetmete kaudu;

| — | välistegevuse tagatisfond ning |
| --- | --- |

—

välistegevuse tagatisfond ning

| — | laenutegevus ning sularahatoimingute haldamine, mida Euroopa Liit teostab (likvideeritava) Euroopa Söe- ja Teraseühenduse kaudu. |
| --- | --- |

—

laenutegevus ning sularahatoimingute haldamine, mida Euroopa Liit teostab (likvideeritava) Euroopa Söe- ja Teraseühenduse kaudu.

7.1.   RISKIJUHTIMISE POLIITIKA

RISKIJUHTIMISE POLIITIKA

7.1.1.   
  Sularahatoimingud

Sularahatoimingud

Komisjoni sularahatoimingute haldamist käsitlevad eeskirjad on sätestatud määruses (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 2028/2004) ning finantsmääruses (määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006) ja selle rakenduseeskirjades (määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007).

Eespool nimetatud määrustest tulenevalt kohaldatavatest põhimõtetest on olulisemad järgmised:

| — | Liikmesriigid maksavad omavahendid kontodele, mis on selleks otstarbeks komisjoni nimel avatud iga liikmesriigi riigikassas või liikmesriigi poolt selleks määratud asutuses. Komisjon võib eespool nimetatud kontosid kasutada üksnes oma sularahanõudluse katmiseks. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid maksavad omavahendid kontodele, mis on selleks otstarbeks komisjoni nimel avatud iga liikmesriigi riigikassas või liikmesriigi poolt selleks määratud asutuses. Komisjon võib eespool nimetatud kontosid kasutada üksnes oma sularahanõudluse katmiseks.

| — | Liikmesriigid maksavad omavahendeid oma riigi valuutas, samal ajal kui komisjoni maksed on enamasti nomineeritud eurodes. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid maksavad omavahendeid oma riigi valuutas, samal ajal kui komisjoni maksed on enamasti nomineeritud eurodes.

| — | Komisjoni nimel avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. |
| --- | --- |

—

Komisjoni nimel avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne.

| — | Muus valuutas kui eurodes hoitavate kontode saldosid kasutatakse kas samas valuutas tehtavateks makseteks või arvestatakse need perioodiliselt eurodesse ümber. |
| --- | --- |

—

Muus valuutas kui eurodes hoitavate kontode saldosid kasutatakse kas samas valuutas tehtavateks makseteks või arvestatakse need perioodiliselt eurodesse ümber.

Lisaks omavahendite kontodele on komisjon avanud nii keskpankades kui ka kommertspankades ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud.

Sularahatehingud ja maksetoimingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele eritoiminguid.

Sularahatoimingute ja maksetoimingute haldamine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad operatsiooni- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Need käsitlevad erinevaid toiminguid (näiteks maksete tegemine ja rahavoogude juhtimine, rahavoogude prognoosimine, talitluspidevus jms) ning suunistele ja menetluskorrale vastavust kontrollitakse regulaarselt. Lisaks sellele toimuvad eelarve peadirektoraadi ning majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi ühised koosolekud, kus arutatakse riskijuhtimise alast teabevahetust ja parimate tavade jagamist.

7.1.2.   
  Laenutehingud (makromajanduslik finantsabi, maksebilansi rahastamisvahend ja Euratom)

Laenutehingud (makromajanduslik finantsabi, maksebilansi rahastamisvahend ja Euratom)

Euroopa Liit teostab laenutehinguid ning nendega seotud sularahahaldust vastavalt asjaomastele kohaldatavatele nõukogu otsustele ja sisesuunistele. Koostatud on konkreetseid valdkondi, näiteks laenude võtmist ja andmist ning sularahahaldust käsitlevad kirjalikud menetluskorra käsiraamatud, mida kasutavad asjaomased üksused. Finants- ja tegevusriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt. Üldjuhul ei toimu intressimäära muutuste ja vahetuskursierinevuste kompenseerimise eesmärgil ühtegi tegevust (riskimaandamistegevust), sest laenude andmise tehinguid rahastatakse laenude võtmise tehingutega, millel on kompensatsioonitehingute iseloom ning millest seega ei tulene avatud intressimäära ega valuutapositsioone.

7.1.3.   
  Tagatisfond

Tagatisfond

Tagatisfondi varade haldamise eeskirjad ja põhimõtted (vt lisa 2.3.3) on sätestatud Euroopa Komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) 25. novembri 1994. aasta lepingus ja selle hilisemates muudatustes, mis pärinevad 17. ja 23. septembrist 1996, 8. maist 2002 ja 25. veebruarist 2008. Tagatisfond kasutab oma tegevuses üksnes eurot. Ta investeerib ainult selles valuutas, et vältida vahetuskursiriski. Varade haldamine põhineb tavapärasel konservatiivsuse põhimõttel, mida finantstegevuse puhul järgitakse. Tagatisfondilt nõutakse, et ta pööraks erilist tähelepanu riskide vähendamisele ja selle tagamisele, et hallatavaid varasid saaks müüa või üle anda ilma olulise viivituseta, võttes arvesse asjaomaseid kohustusi.

2.3.3

7.1.4.   
  Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritava ESTÜ kohustuste likvideerimist haldab Euroopa Komisjon ning uute laenude andmist ega nende rahastamist ei ole ette nähtud. Uued laenud, mida ESTÜ võib võtta, peavad piirduma refinantseerimisega, mille eesmärk on vahendite kulude vähendamine. Sularahatoimingute puhul kohaldatakse konservatiivse haldamise põhimõtet eesmärgiga piirata finantsriske.

7.2.   TURURISK

TURURISK

Tururisk on risk, et finantsinstrumendi õiglane väärtus või tulevased rahavood kõiguvad turuhindade muutuste tõttu. Tururisk ei hõlma endas üksnes kahjumi, vaid ka kasumi võimalust. See hõlmab valuutariski, intressimäärariski ja muud hinnariski. ELil märkimisväärne muu hinnarisk puudub.

7.2.1.   
  Valuutarisk

Valuutarisk

Valuutarisk on risk, et ELi tehingute või investeeringute väärtust mõjutavad vahetuskursi muutused. Risk tuleneb erinevate valuutade hinnamuutustest üksteise suhtes.

7.2.1.1.   
  Sularahatoimingud

Sularahatoimingud

Kooskõlas omavahendeid käsitleva määrusega hoitakse omavahendeid, mille liikmesriigid on maksnud muudes valuutades kui eurodes, omavahendite kontodel. Need arvestatakse eurodesse ümber, kui neid on vaja kasutada maksete tegemiseks. Kõnealuste vahendite haldamisel kohaldatavad menetlused on sätestatud nimetatud määruses. Piiratud arvul juhtudel kasutatakse neid vahendeid otse samades valuutades maksete tegemiseks.

Komisjonil on kommertspankades mitmed Ameerika Ühendriikide dollarites ja muudes ELi valuutades kui eurodes hoitavad kontod, mida ta kasutab maksete tegemiseks neis valuutades. Neile kontodele kantakse täiendavaid vahendeid olenevalt sellest, millises summas makseid neilt teha tuleb; nende üleöösaldod hoitakse väga madalad, et minimeerida välisvaluuta vahetuskursside kõikumisest tulenevat riski.

Mitmesuguste tulude (välja arvatud omavahendite) laekumisel muus valuutas kui eurodes kantakse need üle komisjoni samas valuutas hoitavatele kontodele, kui neid on vaja maksete tegemiseks, või arvestatakse ümber eurodesse ja kantakse eurodes hoitavatele kontodele. Muus valuutas kui eurodes hoitavatele avansikontodele kantakse täiendavaid vahendeid olenevalt prognoositud lühiajalisest vajadusest teha samas valuutas kohalikke makseid. Kõnealuste kontode saldode puhul jälgitakse, et need ei ületaks neile seatud ülemmäära.

Kuna kõik ajutiselt makstavad trahvid määratakse ja makstakse eurodes, siis nende puhul valuutarisk puudub.

7.2.1.2.   
  Laenutehingud (makromajanduslik finantsabi, maksebilansi rahastamisvahend ja Euratom)

Laenutehingud (makromajanduslik finantsabi, maksebilansi rahastamisvahend ja Euratom)

Enamikku finantsvaradest ja -kohustustest hoitakse eurodes ning seetõttu ELil välisvaluutarisk puudub. Siiski annab EL Euratomi rahastamisvahendi kaudu USA dollarites laenusid, mida rahastatakse samas summas USA dollarites võetud laenudega (kompensatsioonitehingud). Bilansipäeva seisuga ELil Euratomiga seoses välisvaluutarisk puudub.

7.2.1.3.   
  Tagatisfond

Tagatisfond

Finantsvarasid hoitakse eurodes ning seetõttu ELil valuutarisk puudub

7.2.1.4.   
  Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritaval ESTÜ-l on väike välisvaluuta riskipositsioon, mille väärtus euro ekvivalendina on 2,2 miljonit eurot ja mis tuleneb eluasemelaenudest, mille summa euro ekvivalendina 1,5 miljonit eurot, ja arvelduskontode saldodest, mille summa euro ekvivalendina on 0,7 miljonit eurot.

7.2.2.   
  Intressimäärarisk

Intressimäärarisk

Intressimäärarisk on oht, et väärtpaberi (eelkõige võlakirja) väärtus langeb intressimäärade tõusu tõttu. Üldiselt toob intressimäärade tõus kaasa fikseeritud intressimääraga võlakirjade hindade languse ja vastupidi.

7.2.2.1.   
  Sularahatoimingud

Sularahatoimingud

Komisjoni sularahahalduse üksus ei laena raha ja intressimäärarisk tal seetõttu puudub. Siiski teenib ta intressi oma erinevate pangakontode saldodelt. Komisjon on seepärast kehtestanud meetmed, et tagada regulaarselt teenitav intress peegeldaks turuintressimäärasid ja nende võimalikku kõikumist. Kontod, mis on avatud liikmesriikide riigikassades või keskpankades omavahendite laekumiseks, intressi ei teeni ja teenustasusid nende puhul ei kohaldata. Kõigi muude keskpankades hoitavate summade puhul oleneb tasu iga panga pakutavatest konkreetsetest tingimustest; kohaldatakse muutuvaid intressimäärasid, mida kohandatakse vastavalt turukõikumistele.

Kommertspankade kontodel hoitavatelt üleöösaldodelt teenitakse intressi igapäevaselt. See intress põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Enamiku kontode puhul on intressimäära arvutamine seotud Euroopa Keskpanga poolt tema peamiste refinantseerimistehingute puhul kohaldatava intressi piirmääraga ja seda korrigeeritakse, et võtta arvesse kõnealuse intressimäära võimalikke kõikumisi. Mõnede kontode puhul on intressimäära arvutamine seotud euro üleöö indeksi keskmisega. Selle tulemusel puudub risk, et komisjon teeniks turuintressimääradest madalamat intressi.

7.2.2.2.   
  Laenutehingud (makromajanduslik finantsabi, maksebilansi rahastamisvahend ja Euratom)

Laenutehingud (makromajanduslik finantsabi, maksebilansi rahastamisvahend ja Euratom)

Muutuva intressimääraga võetud ja antud laenud

Muutuva intressimääraga võetud ja antud laenud

ELil on oma laenutegevuse laadi tõttu märkimisväärsed intressi kandvad varad ja kohustused. Makromajandusliku finantsabi ja Euratomi raames muutuva intressimääraga võetud laenudest tuleneb ELi jaoks intressimäärarisk. Samal ajal tasakaalustavad võetud laenudest tulenevaid intressimäärariske oma lepingutingimuste poolest neile vastavad antud laenud (kompensatsioonitehingud). Bilansipäeva seisuga oli ELil 0,96 miljardi euro väärtuses (väljendatuna nimiväärtuses) muutuva intressimääraga laene, mille ümberhindlus toimub iga kuue kuu järel (2008. aastal 1,05 miljardit eurot).

Fikseeritud intressimääraga võetud ja antud laenud

Fikseeritud intressimääraga võetud ja antud laenud

ELil on makromajandusliku finantsabi ja Euratomi raames ka fikseeritud intressimääraga laenud, mille kogusumma 2009. aastal oli 110 miljonit eurot (2008. aastal 85 miljonit eurot) ja mille lõpptähtaeg jäi vahemikku üks kuni viis aastat (25 miljonit eurot) või üle viie aasta (85 miljonit eurot).

Veelgi märkimisväärsem on, et ELil on maksebilansi rahastamisvahendi raames kuus fikseeritud intressimääraga laenu, mille kogusumma 2009. aastal oli 9,2 miljardit eurot (2008. aastal 2 miljardit eurot) ja mille lõpptähtaeg jäi vahemikku üks kuni viis aastat (5 miljardit eurot) või üle viie aasta (4,2 miljardit eurot).

7.2.2.3.   
  Tagatisfond

Tagatisfond

Tagatisfondis hoitavatele muutuva intressimääraga emiteeritud võlaväärtpaberitele avaldab mõju kõnealuste intressimäärade volatiilsus, samal ajal kui fikseeritud intressimääraga võlaväärtpaberite puhul esineb nende õiglase väärtusega seonduv risk. Fikseeritud intressimääraga võlakirjad moodustavad bilansipäeva seisuga investeerimisportfellist umbes 97 % (2008. aastal 96 %).

7.2.2.4.   
  Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritava ESTÜ puhul esineb tema tegevuse laadi tõttu intressimäärarisk. Võetud laenudest tulenevat intressimäärariski tasakaalustavad tavaliselt oma lepingutingimuste poolest neile vastavad antud laenud. Varahaldustehingute raames moodustavad fikseeritud intressimääraga võlakirjad bilansipäeva seisuga väärtpaberiportfellist umbes 97 % (2008. aastal 97 %).

7.3.   KREDIIDIRISK

KREDIIDIRISK

Krediidirisk on kahjumi risk, mis tuleneb võlgniku/laenusaaja poolsest laenu või muu krediidiliini (põhisumma või intressi (kupongi) või nende mõlema) tagasimakse tegematajätmisest või muust lepingulise kohustuse täitmata jätmisest. Lepingulise kohustuse täitmata jätmise sündmused on muu hulgas tagasimakse hilinemine, laenusaaja tagasimaksete ümberstruktureerimine ja pankrot.

7.3.1.   
  Sularahatoimingud

Sularahatoimingud

Enamikku komisjoni sularahavarudest hoitakse omavahendeid käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 kohaselt kontodel, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksude (omavahendite) maksmiseks. Kõiki selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades. Nende institutsioonide krediidirisk (ja vastaspoole risk) on komisjoni jaoks madalaim, sest riskipositsioon seondub liikmesriikidega.

Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavatesse komisjoni sularahavarudesse, siis neile kontodele täiendavate vahendite kandmisel juhindutakse täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab rahavoogude juhtimise sularahahalduse süsteem automaatselt. Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, mis on proportsionaalsed kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmise summaga. Selle tulemusel on neil kontodel üleöö hoitavad summad pidevalt väga väiksed (kokkuvõttes keskmiselt 50–150 miljonit eurot, mis jaguneb rohkem kui 30 konto peale), mis tagab, et komisjoni riskipositsioon on piiratud. Kõnealuseid summasid tuleks vaadata koos sularaha kogusaldodega, mis kõiguvad vahemikus 1 miljard kuni 35 miljardit eurot, ning 2009. aastal tehtud maksete kogusummaga, mis oli 130 miljardit eurot.

Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et komisjoni vastaspoole riski veelgi minimeerida:

| — | Kõik kommertspangad valitakse välja pakkumismenetluse teel. Pakkumismenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne (S&P A-1 või Fitch F1). Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse nõustuda madalama reitinguga. |
| --- | --- |

—

Kõik kommertspangad valitakse välja pakkumismenetluse teel. Pakkumismenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne (S&P A-1 või Fitch F1). Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse nõustuda madalama reitinguga.

| — | Kommertspankade puhul, mis on valitud välja spetsiaalselt selleks, et saada makseid ajutiselt makstavate trahvide eest, nõutakse üldjuhul ka S&P AA või sellega samaväärset minimaalset pikaajalist krediidireitingut; sellesse rühma kuuluvate pankade reitingu alandamise korral kohaldatakse erimeetmeid. |
| --- | --- |

—

Kommertspankade puhul, mis on valitud välja spetsiaalselt selleks, et saada makseid ajutiselt makstavate trahvide eest, nõutakse üldjuhul ka S&P AA või sellega samaväärset minimaalset pikaajalist krediidireitingut; sellesse rühma kuuluvate pankade reitingu alandamise korral kohaldatakse erimeetmeid.

| — | 2009. aasta jooksul on komisjoni sularahahalduse talitused loonud ajutiselt makstud trahvide haldamiseks uue süsteemi, mille eesmärk on riskide vähendamine selles valdkonnas. Komisjoni otsuse nr C(2009) 4264 kohaselt hallatakse alates 1. jaanuarist 2010 määratud trahve uue süsteemi kohaselt ja kommertspankades neid enam ei hoiustata. |
| --- | --- |

—

2009. aasta jooksul on komisjoni sularahahalduse talitused loonud ajutiselt makstud trahvide haldamiseks uue süsteemi, mille eesmärk on riskide vähendamine selles valdkonnas. Komisjoni otsuse nr C(2009) 4264 kohaselt hallatakse alates 1. jaanuarist 2010 määratud trahve uue süsteemi kohaselt ja kommertspankades neid enam ei hoiustata.

| — | Avansikontosid hoitakse kohalikes pankades, mis valitakse välja lihtsustatud pakkumismenetluse teel. Reitingu nõuded olenevad kohalikust olukorrast ja võivad riikide lõikes märkimisväärselt erineda. Riskipositsiooni piiramiseks hoitakse nende kontode saldosid võimalikult madalal tasemel (võttes arvesse tegevusvajadusi), neile kantakse täiendavaid vahendeid regulaarselt ja kohaldatavad ülemmäärad vaadatakse igal aastal läbi. |
| --- | --- |

—

Avansikontosid hoitakse kohalikes pankades, mis valitakse välja lihtsustatud pakkumismenetluse teel. Reitingu nõuded olenevad kohalikust olukorrast ja võivad riikide lõikes märkimisväärselt erineda. Riskipositsiooni piiramiseks hoitakse nende kontode saldosid võimalikult madalal tasemel (võttes arvesse tegevusvajadusi), neile kantakse täiendavaid vahendeid regulaarselt ja kohaldatavad ülemmäärad vaadatakse igal aastal läbi.

| — | Nende kommertspankade krediidireitingud, kus komisjonil on kontod, vaadatakse läbi vähemalt kord kuus või vajaduse korral ka sagedamini. Finantskriisi kontekstis võeti vastu tõhustatud jälgimismeetmed, mis kehtisid kogu 2009. aasta vältel. |
| --- | --- |

—

Nende kommertspankade krediidireitingud, kus komisjonil on kontod, vaadatakse läbi vähemalt kord kuus või vajaduse korral ka sagedamini. Finantskriisi kontekstis võeti vastu tõhustatud jälgimismeetmed, mis kehtisid kogu 2009. aasta vältel.

7.3.2.   
  Laenutehingud (makromajanduslik finantsabi, maksebilansi rahastamisvahend ja Euratom)

Laenutehingud (makromajanduslik finantsabi, maksebilansi rahastamisvahend ja Euratom)

Krediidiriski maandatakse Euratomi puhul esmalt riigi tagatise saamisega, seejärel tagatisfondi kaudu (makromajandusliku finantsabi ja Euratomi puhul) ja lõpuks ELi eelarve kaudu (maksebilansi rahastamisvahendi puhul ja kui muudest meetmetest ei piisa, siis ka makromajandusliku finantsabi ja Euratomi puhul). 2009. aastal kehtinud omavahendeid käsitlevate õigusaktidega fikseeriti rahvamajanduse kogutulu põhiste omavahendite ülemmäär tasemel, mis vastab 1,24 %-le liikmesriigi rahvamajanduse kogutulust ning 2009. aastal kasutati maksete assigneeringute katmiseks tegelikult 1,01 %. See tähendab, et 31. detsembri 2009. aasta seisuga oli kõnealuse tagatise katmiseks olemas 0,23 % kättesaadav varu. Tuleks märkida, et alates 2010. aastast langeb see ülemmäär 1,23 %-le. Välistegevuse tagatisfond loodi 1994. aastal, et maandada maksejõuetuse riski laenude puhul, mis on võetud kolmandatele riikidele antud laenude rahastamiseks. Igal juhul leevendab krediidiriski võimalus saada vahendeid ELi eelarvest juhul, kui võlglane ei suuda summasid täies ulatuses tagasi maksta. Sel eesmärgil on ELil õigus nõuda liikmesriikidelt, et nad tagaksid ELil laenuandjate ees olevate õiguslike kohustuste täieliku täitmise.

Kõnealuste laenude peamised saajad on Ungari, Läti ja Rumeenia. Need riigid moodustavad vastavalt umbes 54 %, 21 % ja 18 % antud laenude kogumahust. Sularahatehingute puhul tuleb kohaldada vastaspoolte valiku suhtes kehtivaid juhiseid. Seda silmas pidades saab tegevüksus sõlmida tehinguid üksnes abikõlblike pankadega, millel on piisavad vastaspoole piirangud.

7.3.3.   
  Tagatisfond

Tagatisfond

ELi ja EIP vahelise tagatisfondi haldamist käsitleva kokkuleppe kohaselt peab kõigi pankadevaheliste investeeringute puhul olema reiting vähemalt P-1 (Moody's) või sellega samaväärne. 31. detsembri 2009. aasta seisuga tehti kõik investeeringud (153 miljonit eurot; 2008. aastal 183 miljonit eurot) selliste vastaspooltega. 31. detsembri 2009. aasta seisuga oli fond investeerinud nelja lühiajalisse finantsinstrumenti ja kõigi nende investeeringute (37 miljonit eurot) puhul oli vastaspoolte reiting vähemalt P-1 (Moody's) või sellega samaväärne. Kõik müügivalmis väärtpaberite portfellis hoitavad väärtpaberid on kooskõlas haldussuunistega.

7.3.4.   
  Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav ESTÜ

Krediidiriski juhitakse regulaarse analüüsi abil, millega hinnatakse laenuvõtjate võimet täita oma intressi ja laenu põhiosa maksekohustusi. Krediidiriski maandatakse ka tagatise ning riigi, äriühingu või isikliku garantii nõudmisega. 52 % veel tagasimaksmata laenude kogusummast on kaetud liikmesriigi või samaväärse asutuse (nt avalik-õiguslikud institutsioonid) tagatistega. 36 % veel tagasimaksmata laenudest on antud pankadele või tagavad neid pangad. Sularahatoimingute puhul tuleb kohaldada vastaspoolte valiku kohta kehtivaid juhiseid. Tegevüksusel on lubatud sõlmida tehinguid üksnes abikõlblike pankadega, millel on piisavad vastaspoole piirangud.

7.4.   LIKVIIDSUSRISK

LIKVIIDSUSRISK

Likviidsusrisk on vara müügi raskustest tulenev risk, näiteks risk, et asjaomast väärtpaberit või vara ei saa turul realiseerida piisavalt kiiresti, et vältida kahjumit või täita kohustust.

7.4.1.   
  Sularahatoimingud

Sularahatoimingud

ELi eelarvepõhimõtted tagavad, et eelarveaasta jaoks ettenähtud sularaha koguvarud on alati piisavad kõigi maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksude kogusumma on tegelikult võrdne eelarveaasta maksete assigneeringute summaga. Siiski laekuvad liikmesriikide osamaksud 12 igakuise maksena, mis on jaotatud kagu aasta peale, samal ajal kui maksete puhul esineb teatav hooajalisus.

Selle tagamiseks, et sularahavarud oleksid alati piisavad, et katta mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavad maksed, on sisse seatud regulaarsed sularaha prognoosimise menetlused ning vajaduse korral saab omavahendite tasumist nõuda liikmesriikidelt ka ettemaksena, kui täidetud on teatavad tingimused.

Lisaks eelnevale tagavad komisjoni igapäevastes sularahatoimingutes kasutatavad automatiseeritud sularahahalduse töövahendid, et igal komisjoni pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid.

7.4.2.   
  Laenutehingud (makromajanduslik finantsabi, maksebilansi rahastamisvahend ja Euratom)

Laenutehingud (makromajanduslik finantsabi, maksebilansi rahastamisvahend ja Euratom)

Võetud laenudest tulenevat likviidsusriski tasakaalustavad tavaliselt oma lepingutingimuste poolest neile vastavad antud laenud (kompensatsioonitehingud). Makromajandusliku finantsabi ja Euratomi puhul toimib tagatisfond likviidsusreservina (või turvaabinõuna), mida saab kasutada, kui laenusaajad jätavad oma maksekohustused täitmata või hilinevad maksete tegemisega. Seoses maksebilansi rahastamisvahendiga on nõukogu määruses (EÜ) nr 431/2009 ette nähtud menetlus, mis annab piisavalt aega vahendite kasutamiseks ELi eelarve kaudu.

7.4.3.   
  Tagatisfond

Tagatisfond

Fondi juhtimisel juhindutakse põhimõttest, et varadel peab olema asjaomaste kohustuste täitmiseks piisav likviidsuse ja vahendite kasutussevõetavuse tase. Fond peab hoidma vähemalt 100 miljonit eurot < 12 kuise tähtajaga portfellis, mis investeeritakse rahainstrumentidesse. 31. detsembri 2009. aasta seisuga moodustasid need investeeringud 190 miljonit eurot. Lisaks sellele moodustavad vähemalt 20 % fondi nimiväärtusest rahainstrumendid, kuni üheaastase järelejäänud tähtajaga fikseeritud intressimääraga võlakirjad ja ujuva intressimääraga võlakirjad. 31. detsembri 2009. aasta seisuga oli nende osakaal 27 %.

7.4.4.   
  Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav ESTÜ

Võetud laenudest tulenevat likviidsusriski tasakaalustavad tavaliselt oma lepingutingimuste poolest neile vastavad antud laenud (kompensatsioonitehingud). Likvideeritava ESTÜ varade ja kohustuste haldamise raames haldab komisjon likviidsusnõudeid, mis põhinevad väljamaksete prognoosidel, mis on saadud vastutavate komisjoni talitustega konsulteerimise tulemusel.

7.5.   ÕIGLASE VÄÄRTUSE KOHTA AVALDATAV TEAVE

ÕIGLASE VÄÄRTUSE KOHTA AVALDATAV TEAVE

7.5.1.   
  Laenutehingud (makromajanduslik finantsabi, maksebilansi rahastamisvahend ja Euratom)

Laenutehingud (makromajanduslik finantsabi, maksebilansi rahastamisvahend ja Euratom)

Algne olukord:

Algne olukord:

Tuleks märkida, et eespool osutatud laenud võetakse ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 kohaselt arvele nimiväärtuses. Kui selle asemel oleks kohaldatud erasektori raamatupidamisstandardit IAS 39, oleks see tähendatud, et laenud oleks arvele võetud õiglases väärtuses. Nende kahe raamatupidamisliku käsitlusviisi erinevused üksnes maksebilansi rahastamisvahendi laenude korral nende andmise kuupäeva seisuga on näidatud järgmises tabelis:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | ELi raamatupidamiseeskiri nr 11 (nimiväärtus) | IAS 39 (õiglane väärtus) | Raamatupidamisliku käsitlusviisi erinevused |
| Maksebilansi rahastamisvahendi laenude väärtus 2009. aastal | 7 200 | 6 649 | 551 |
| Maksebilansi rahastamisvahendi laenude väärtus nende andmise ajal 2008. aastal | 2 000 | 1 767 | 233 |

miljonites eurodes

ELi raamatupidamiseeskiri nr 11 (nimiväärtus)

IAS 39 (õiglane väärtus)

Raamatupidamisliku käsitlusviisi erinevused

Maksebilansi rahastamisvahendi laenude väärtus 2009. aastal

7 200

6 649

551

551

Maksebilansi rahastamisvahendi laenude väärtus nende andmise ajal 2008. aastal

2 000

1 767

233

233

ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 kohase raamatupidamisliku käsitlusviisi kohaldamise põhjused on järgnevad:

| — | Antud ja võetud laenude vahel esineb kompenseeriv mõju, sest need on oma laadilt kompensatsioonitehingud. Seepärast on antud laenude tegelik intressimäär võrdne nendega seonduvate võetud laenude tegeliku intressimääraga. |
| --- | --- |

—

Antud ja võetud laenude vahel esineb kompenseeriv mõju, sest need on oma laadilt kompensatsioonitehingud. Seepärast on antud laenude tegelik intressimäär võrdne nendega seonduvate võetud laenude tegeliku intressimääraga.

| — | Algne erinevus kajastab alternatiivkulu, mis oleks saadud alternatiivse investeeringu korral kapitaliturul. Kuna ELil ei ole lubatud investeerida raha kapitaliturgudel, ei ole selline alternatiivkulu võimalus kohaldatav ega peegelda tehingute sisu õiglaselt. |
| --- | --- |

—

Algne erinevus kajastab alternatiivkulu, mis oleks saadud alternatiivse investeeringu korral kapitaliturul. Kuna ELil ei ole lubatud investeerida raha kapitaliturgudel, ei ole selline alternatiivkulu võimalus kohaldatav ega peegelda tehingute sisu õiglaselt.

| — | Eespool näidatud algne erinevus kompenseeritakse järgnevate aastate intressituluga. |
| --- | --- |

—

Eespool näidatud algne erinevus kompenseeritakse järgnevate aastate intressituluga.

Praegune olukord 31. detsembri 2009. aasta seisuga:

Praegune olukord 31. detsembri 2009. aasta seisuga:

Hinnanguline õiglane väärtus määratakse kindlaks järgmiselt:

| — | antud laenude puhul kasutatakse diskonteeritud rahavoogude mudelit, kohaldades riigispetsiifilisi tulukõveraid, mis on järelejäänud tähtaja puhul asjakohased; |
| --- | --- |

—

antud laenude puhul kasutatakse diskonteeritud rahavoogude mudelit, kohaldades riigispetsiifilisi tulukõveraid, mis on järelejäänud tähtaja puhul asjakohased;

| — | antud laenude puhul kasutatakse diskonteeritud rahavoogude mudelit, kohaldades AAA tulukõveraid, mis on järelejäänud tähtaja puhul asjakohased; |
| --- | --- |

—

antud laenude puhul kasutatakse diskonteeritud rahavoogude mudelit, kohaldades AAA tulukõveraid, mis on järelejäänud tähtaja puhul asjakohased;

| — | muutuva intressimääraga antud laenude puhul eeldatakse, et nende väärtus on ligilähedane nende nimiväärtusele, sest iga kuue kuu järel viiakse läbi turuintressimäärade alusel toimuv ümberhindlus. |
| --- | --- |

—

muutuva intressimääraga antud laenude puhul eeldatakse, et nende väärtus on ligilähedane nende nimiväärtusele, sest iga kuue kuu järel viiakse läbi turuintressimäärade alusel toimuv ümberhindlus.

Järgnevas tabelis on näidatud makromajandusliku finantsabi, maksebilansi rahastamisvahendi ja Euratomi fikseeritud intressimääraga antud laenude hinnanguline väärtus eelarveaasta lõpu seisuga viisil, mis võimaldab neid võrrelda nende raamatupidamisliku väärtusega bilansis:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2009 seisuga antud laenud | 31.12.2008 seisuga antud laenud | 31.12.2009 seisuga võetud laenud | 31.12.2008 seisuga võetud laenud |
| Õiglane väärtus | 8 785 | 1 863 | 9 626 | 2 118 |
| Raamatupidamislik väärtus | 9 416 | 2 091 | 9 416 | 2 091 |
| Erinevus | (631) | (228) | 210 | 27 |

miljonites eurodes

31.12.2009 seisuga antud laenud

31.12.2008 seisuga antud laenud

31.12.2009 seisuga võetud laenud

31.12.2008 seisuga võetud laenud

Õiglane väärtus

8 785

1 863

9 626

2 118

Raamatupidamislik väärtus

9 416

2 091

9 416

2 091

Erinevus

Erinevus

(631)

(631)

(228)

(228)

210

210

27

27

Bilansipäeva seisuga moodustasid maksebilansi rahastamisvahendi raames antud ja võetud laenud 98,8 % kõnealustest antud ja võetud laenudest. Eespool esitatud tabel peegeldab asjaolu, et kuna ELil on AAA krediidireiting ja turuintressimäärad on praegu kõrgemad kui intressimäärad, millega EL laenud võttis, on ELi võetud laenude õiglane väärtus nimiväärtusest suurem. Kuna Ungaril, Lätil ja Rumeenial, kes olid kõnealuste laenude peamised saajad, on AAA-st madalam reiting, on antud laenude õiglane väärtus nimiväärtusest madalam vaatamata sellele, et turuintressimäärad on praegu kõrgemad kui ELi poolt nõutud intressimäär.

7.5.2.   
  Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav ESTÜ

Antud ja võetud laenude hinnanguline õiglane väärtus tehakse kindlaks diskonteeritud rahavoogude meetodi abil. Selle meetodi kohaselt diskonteeritakse oodatavad tulevased rahavood, kohaldades järelejäänud tähtajale vastavaid asjakohaseid AAA krediidireitingu puhul kasutatavaid intressikõveraid. Eeldatakse, et ujuva intressimääraga antud laenude hinnanguline õiglane väärtus on ligilähedane nende bilansilise maksumusega, sest iga kolme või kuue kuu järel viiakse läbi turuintressimäärade alusel toimuv ümberhindlus. Fikseeritud intressimääraga antud ja võetud laenude hinnangulist õiglast väärtust ei saanud leida ja avaldada, sest nimetatud väärtuste arvutamiseks vajalikud andmed ei olnud kättesaadavad.

Müügivalmis väärtpaberid on esitatud õiglases väärtuses, milleks on turuhind, millele on liidetud kogunenud intressid. Ühegi finantsinstrumendi õiglase väärtuse hindamisel ei ole kasutatud hindamistehnikat, mis ei põhineks jälgitavatel turuhindadel või turuintressimääradel. Eeldatakse, et kaubanduslike nõuete nimiväärtus, millest on lahutatud väärtuse languse katteks eraldatud vahendid, ja kaubanduslike võlgnevuste nimiväärtus on ligilähedane nende õiglastele väärtustele. Raha ja raha ekvivalentide, sealhulgas arveldusarvete ja lühiajaliste (alla kolme kuuliste) tähtajaliste hoiuste õiglane väärtus on nende bilansiline maksumus.

8.   SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

8.1.   SEOTUD OSAPOOLED

SEOTUD OSAPOOLED

ELi seotud osapooled on tema konsolideeritud üksused ja nende üksuste juhtivad võtmetöötajad (vt allpool). Kõnealuste üksuste vahelised tehingud on osa ELi tavapärasest toimimisest ning seetõttu ei ole ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt nende tehingute puhul vaja kohaldada spetsiaalseid avalikustamisnõudeid. Konsolideeritud üksuste loetelu on esitatud lisas 10.

8.2.   JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

Euroopa Liidu kõrgematel juhtivatel ametikohtadel töötavaid ametnikke käsitleva teabe esitamise eesmärgil on seotud osapooled jaotatud käesolevas aruandes viide kategooriasse:

1. kategooria: Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni president ja Euroopa Kohtu president;

2. kategooria: komisjoni asepresident ja Euroopa Liidu välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni teised asepresidendid;

3. kategooria: nõukogu peasekretär, komisjoni liikmed, Euroopa Kohtu kohtunikud ja kohtujuristid, Üldkohtu president ja liikmed, Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu president ja liikmed, ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor;

4. kategooria: kontrollikoja president ja liikmed;

5. kategooria: institutsioonide ja ametite kõrgeima astme avalikud teenistujad.

Allpool on esitatud kokkuvõte nende peamistest rahalistest õigustest; täpsem teave on esitatud Euroopa Liidu Teatajas (EÜT 187, 8.8.1967, viimati muudetud nõukogu 18. jaanuari 2005. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 202/2005 (ELT L 33, 5.2.2005), ja EÜT L 268 20.10.1977, viimati muudetud nõukogu 30. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1293/2004 (ELT L 243 15.7.2004)). Täiendavat teavet saab ka Europa veebisaidil avaldatud personalieeskirjadest, mis on ametlik ELi ametnike õigusi ja kohustusi kirjeldav dokument. Juhtivad võtmetöötajad ei ole saanud ELilt ühtegi soodustingimustel laenu.

Euroopa Liidu Teatajas

Haldamisega seotud peamised rahalised õigused

Haldamisega seotud peamised rahalised õigused

| eurodes |
| --- |
| Rahaline õigus (töötaja kohta) | 1. kategooria | 2. kategooria | 3. kategooria | 4. kategooria | 5. kategooria |
| Põhipalk (kuupalk) | 24 874,61 | 22 531,36 – 23 432,62 | 18 025,08 – 20 278,22 | 19 467,10 – 20 728,85 | 11 461,32 – 18 025,09 |
| Eluasemetoetus/kodumaalt eemalviibimise toetus | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Peretoetused: |
| Majapidamistoetus (% palgast) | 2 % + 167,31 | 2 % + 167,31 | 2 % + 167,31 | 2 % + 167,31 | 2 % + 167,31 |
| Ülalpeetava lapse toetus | 365,60 | 365,60 | 365,60 | 365,60 | 365,60 |
| Eelkooliealise lapse toetus | 89,31 | 89,31 | 89,31 | 89,31 | 89,31 |
| Õppetoetus või | 248,06 | 248,06 | 248,06 | 248,06 | 248,06 |
| töökohavälise koolituse toetus | 496,12 | 496,12 | 496,12 | 496,12 | 496,12 |
| Kohtu eesistuja toetus | — | — | 500 - 810,74 | — | — |
| Esindustasud | 1 418,07 | 0 - 911,38 | 500 - 607,71 | — | — |
| Iga-aastased sõidukulud | — | — | — | — | Jah |
| Ülekanded liikmesriikidesse: |
| Õppetoetus (6) | Jah | Jah | Jah | Jah | Jah |
| % palgast (6) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % palgast ilma paranduskoefitsiendita | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % |
| Esinduskulud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | — | — |
| Ametisse asumine: |
| Sisseseadmiskulud | 49 749,22 | 45 062,72 – 46 865,24 | 36 050,16 – 40 556,44 | 38 934,20 – 41 457,70 | hüvitatud |
| Perekonna sõidukulud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud |
| Kolimiskulud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud |
| Ametist lahkumine: |
| Ümberasumiskulud | 24 874,61 | 22 531,36 – 23 432,62 | 18 025,08 – 20 278,22 | 19 467,10 – 20 728,85 | hüvitatud |
| Perekonna sõidukulud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud |
| Kolimiskulud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud |
| Üleminekutoetus (% palgast) (7) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | — |
| Ravikindlustus | kaetud | kaetud | kaetud | kaetud | vabatahtlik |
| Pension (% palgast, maksueelne) | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % |
| Mahaarvamised: |
| Ühenduse maks | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Ravikindlustus (% palgast) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Palkadele rakendatav erimaks | 4,64 % | 4,64 % | 4,64 % | 4,64 % | 4,64 % |
| Pensioni mahaarvamine | — | — | — | — | 11,3 % |
| Inimeste arv 31.12.2009 seisuga | 3 | 7 | 91 | 27 | 81 |

eurodes

Rahaline õigus (töötaja kohta)

1. kategooria

2. kategooria

3. kategooria

4. kategooria

5. kategooria

Põhipalk (kuupalk)

Põhipalk

24 874,61

22 531,36 – 23 432,62

18 025,08 – 20 278,22

19 467,10 – 20 728,85

11 461,32 – 18 025,09

Eluasemetoetus/kodumaalt eemalviibimise toetus

Eluasemetoetus/kodumaalt eemalviibimise toetus

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Peretoetused:

Peretoetused:

Majapidamistoetus (% palgast)

2 % + 167,31

2 % + 167,31

2 % + 167,31

2 % + 167,31

2 % + 167,31

Ülalpeetava lapse toetus

365,60

365,60

365,60

365,60

365,60

Eelkooliealise lapse toetus

89,31

89,31

89,31

89,31

89,31

Õppetoetus või

248,06

248,06

248,06

248,06

248,06

töökohavälise koolituse toetus

496,12

496,12

496,12

496,12

496,12

Kohtu eesistuja toetus

Kohtu eesistuja toetus

—

—

500 - 810,74

—

—

Esindustasud

Esindustasud

1 418,07

0 - 911,38

500 - 607,71

—

—

Iga-aastased sõidukulud

Iga-aastased sõidukulud

—

—

—

—

Jah

Ülekanded liikmesriikidesse:

Ülekanded liikmesriikidesse:

Õppetoetus (6)

6

Jah

Jah

Jah

Jah

Jah

% palgast (6)

6

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% palgast ilma paranduskoefitsiendita

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

Esinduskulud

Esinduskulud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

—

—

Ametisse asumine:

Ametisse asumine:

Sisseseadmiskulud

49 749,22

45 062,72 – 46 865,24

36 050,16 – 40 556,44

38 934,20 – 41 457,70

hüvitatud

Perekonna sõidukulud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

Kolimiskulud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

Ametist lahkumine:

Ametist lahkumine:

Ümberasumiskulud

24 874,61

22 531,36 – 23 432,62

18 025,08 – 20 278,22

19 467,10 – 20 728,85

hüvitatud

Perekonna sõidukulud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

Kolimiskulud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

Üleminekutoetus (% palgast) (7)

7

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

—

Ravikindlustus

kaetud

kaetud

kaetud

kaetud

vabatahtlik

Pension (% palgast, maksueelne)

Pension

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

Mahaarvamised:

Mahaarvamised:

Ühenduse maks

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Ravikindlustus (% palgast)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Palkadele rakendatav erimaks

4,64 %

4,64 %

4,64 %

4,64 %

4,64 %

Pensioni mahaarvamine

—

—

—

—

11,3 %

Inimeste arv 31.12.2009 seisuga

Inimeste arv 31.12.2009 seisuga

3

3

7

7

91

91

27

27

81

81

9.   BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

Käesoleva majandusaasta aruande vastuvõtmise kuupäeva seisuga ei olnud komisjoni peaarvepidaja peale allpool kirjeldatud teabe teadlik ega olnud talle teada antud ühestki muust olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva jao all nõutav. Majandusaasta aruanne ja selle lisad on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub esitatud teabes.

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

11. mail 2010 võttis nõukogu vastu Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (nõukogu määrus (EL) nr 407/2010),et säilitada finantsstabiilsus Euroopas. Mehhanism põhineb aluslepingu artiklil 122 lõikel 2 ning võimaldab anda finantsabi liikmesriigile, kes on raskustes või kellel on tõsine oht sattuda suurtesse raskustesse, mida põhjustavad temast olenematud erandlikud juhtumid. Abi võib anda laenu või krediidiliinina, mis on tagatud ELi eelarvega. Rakendamise korral laenab komisjon ELi nimel vahendeid kapitaliturgudelt või finantseerimisasutustelt ja seejärel laenab need vahendid abi saavale liikmesriigile. Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu (ECOFIN) järeldustega on kõnealuse rahastamisvahendi kasutamine piiratud 60 miljardi euroga. Euroopa finantsstabiilsusmehhanism on loodud selleks, et täiendada olemasolevat maksebilansi rahastamisvahendit, mille raames antakse finantsabi neile liikmesriikidele, kes ei ole eurot kasutusele võtnud.

Märkimist väärib ka Euroopa finantsstabiilsuse rahastamisvahend (EFSF), s.o euroala liikmesriikide ja teiste osalevate liikmesriikide loodud finantsabi pakett, mis küll sarnaneb eelmisega, kuid mis ELi majandusaasta aruandele ja ELi eelarvele mõju ei avalda. Seda võimalikku abi euroala liikmesriikidele saab anda eriotstarbelise rahastamisvahendi kaudu, mille jaoks osalevad liikmesriigid annavad tagatisi kuni 440 miljardi euro suuruses summas. Rahastamisvahend aegub 2013. aasta juunis.

Lisaks eelnevale osaleb eespool osutatud meetmetes ka Rahvusvaheline Valuutafond (IMF), kes oodatavalt annab võimalikku abi veel täiendava 250 miljardi euro ulatuses, kuid mis samuti ELi majandusaasta aruandele ega eelarvele mõju ei avalda.

10.   KONSOLIDEERITUD ÜKSUSED

A.   KONTROLLITAVAD ÜKSUSED

KONTROLLITAVAD ÜKSUSED

1.   
  Institutsioonid ja nõuandeorganid

Institutsioonid ja nõuandeorganid

| | Regioonide Komitee |
| --- | --- |

Regioonide Komitee

| | Euroopa Liidu Nõukogu |
| --- | --- |

Euroopa Liidu Nõukogu

| | Euroopa Liidu Kohus |
| --- | --- |

Euroopa Liidu Kohus

| | Euroopa Komisjon |
| --- | --- |

Euroopa Komisjon

| | Euroopa Kontrollikoda |
| --- | --- |

Euroopa Kontrollikoda

| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| --- | --- |

Euroopa Andmekaitseinspektor

| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| --- | --- |

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

| | Euroopa Ombudsman |
| --- | --- |

Euroopa Ombudsman

| | Euroopa Parlament |
| --- | --- |

Euroopa Parlament

2.   
  ELi ametid

ELi ametid

| | Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur |
| --- | --- |

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

| | Euroopa Lennundusohutusamet |
| --- | --- |

Euroopa Lennundusohutusamet

| | Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus |
| --- | --- |

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

| | Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus |
| --- | --- |

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

| | Euroopa Keskkonnaagentuur |
| --- | --- |

Euroopa Keskkonnaagentuur

| | Euroopa Toiduohutusamet |
| --- | --- |

Euroopa Toiduohutusamet

| | Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond |
| --- | --- |

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

| | Euroopa Meresõiduohutuse Amet |
| --- | --- |

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

| | Euroopa Ravimiamet |
| --- | --- |

Euroopa Ravimiamet

| | Euroopa Kemikaaliamet |
| --- | --- |

Euroopa Kemikaaliamet

| | Ühisettevõte „Fusion for Energy” (ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõte) |
| --- | --- |

Ühisettevõte „Fusion for Energy” (ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõte)

| | Eurojust (8) |
| --- | --- |

Eurojust (8)

8

| | Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet |
| --- | --- |

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

| | Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet |
| --- | --- |

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

| | Euroopa Koolitusfond |
| --- | --- |

Euroopa Koolitusfond

| | Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur |
| --- | --- |

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur

| | Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus |
| --- | --- |

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

| | Euroopa Globaalse Navigatsioonisatelliitide Süsteemi (GNSS) Järelevalveamet |
| --- | --- |

Euroopa Globaalse Navigatsioonisatelliitide Süsteemi (GNSS) Järelevalveamet

| | Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) |
| --- | --- |

Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

| | Euroopa Raudteeagentuur |
| --- | --- |

Euroopa Raudteeagentuur

| | Ühenduse Sordiamet |
| --- | --- |

Ühenduse Sordiamet

| | Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur |
| --- | --- |

Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur

| | Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus |
| --- | --- |

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

| | Euroopa Politseikolledž (CEPOL) (8) |
| --- | --- |

Euroopa Politseikolledž (CEPOL) (8)

8

| | Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus |
| --- | --- |

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus

| | Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus |
| --- | --- |

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

| | Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (9) |
| --- | --- |

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (9)

9

| | Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet |
| --- | --- |

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet

| | Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet |
| --- | --- |

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet

| | Teadusuuringute Rakendusamet (9) |
| --- | --- |

Teadusuuringute Rakendusamet (9)

9

3.   
  Muud kontrollitavad üksused

Muud kontrollitavad üksused

(Likvideeritav) Euroopa Söe- ja Teraseühendus

B.   SIDUSETTEVÕTTED

SIDUSETTEVÕTTED

| | Euroopa Investeerimisfond |
| --- | --- |

Euroopa Investeerimisfond

| | Ühisettevõte „Clean Sky” (9) |
| --- | --- |

Ühisettevõte „Clean Sky” (9)

9

| | Ühisettevõte ARTEMIS (9) |
| --- | --- |

Ühisettevõte ARTEMIS (9)

9

C.   ÜHISETTEVÕTTED

ÜHISETTEVÕTTED

| | ITERi Rahvusvaheline Termotuumaenergeetika Organisatsioon |
| --- | --- |

ITERi Rahvusvaheline Termotuumaenergeetika Organisatsioon

| | Ühisettevõte SESAR |
| --- | --- |

Ühisettevõte SESAR

| | Likvideeritav ühisettevõte Galileo |
| --- | --- |

Likvideeritav ühisettevõte Galileo

| | Ühisettevõte IMA (9) |
| --- | --- |

Ühisettevõte IMA (9)

9

11.   KONSOLIDEERIMATA ÜKSUSED

Kuigi EL haldab allpool käsitletud üksuste varasid, ei vasta need üksused nõuetele, mis võimaldaksid neid konsolideerida, ja seepärast ei ole neid Euroopa Liidu majandusaasta aruandes konsolideeritud.

11.1.   EUROOPA ARENGUFOND (EAF)

EUROOPA ARENGUFOND (EAF)

Euroopa Arengufond (EAF) on peamine vahend, mille kaudu antakse ELi abi Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (AKV riigid) ning ülemeremaade ja -territooriumidega (ÜMT) tehtava arengukoostöö raames. EAFi loomine sätestati 1957. aastal sõlmitud Rooma lepingus eesmärgiga anda tehnilist ja rahalist abi, mis algselt piirdus Aafrika riikidega, millega mõnedel liikmesriikidel olid ajaloolised sidemed.

EAFi ei rahastata Euroopa Liidu eelarvest, vaid liikmesriikide otseste osamaksudega, mis lepitakse kokku valitsustevahelise tasandi läbirääkimiste teel. EAFi vahendeid haldavad komisjon ja EIP. Iga EAF moodustatakse tavaliselt umbes viieaastaseks perioodiks. Alates esimese partnerluslepingu sõlmimisest 1964. aastal on EAFi programmitöö tsüklid üldiselt järginud partnerluslepingute omi.

EAFi tegevust reguleerib tema enda finantsmäärus (ELT L 78, 19.3.2008), millega on ette nähtud tema raamatupidamise aastaaruande esitamine ELi omast eraldi. EAFi majandusaasta aruande ja vahendite haldamise suhtes rakendavad välist kontrolli kontrollikoda ja Euroopa Parlament. Teabe huvides on järgnevalt esitatud kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi bilanss ja tulemiaruanne:

Bilanss – kaheksas, üheksas ja kümnes EAF

Bilanss – kaheksas, üheksas ja kümnes EAF

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| PÕHIVARA | 196 | 269 |
| KÄIBEVARA | 1 389 | 957 |
| Aktiva kokku | 1 585 | 1 226 |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | (860) | (709) |
| Passiva kokku | (860) | (709) |
| NETOVARA | 725 | 517 |
| VAHENDID ja RESERVID |
| Sissenõutud vahendid | 20 381 | 17 079 |
| Muud reservid | 2 252 | 2 252 |
| Varasematest aastatest ülekantud tulem | (18 814) | (15 784) |
| Eelarveaasta tulem | (3 094) | (3 030) |
| Netovara | 725 | 517 |

miljonites eurodes

31.12.2009

31.12.2008

PÕHIVARA

196

269

KÄIBEVARA

1 389

957

Aktiva kokku

Aktiva kokku

1 585

1 585

1 226

1 226

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

(860)

(709)

Passiva kokku

Passiva kokku

(860)

(860)

(709)

(709)

NETOVARA

725

517

VAHENDID ja RESERVID

Sissenõutud vahendid

20 381

17 079

Muud reservid

2 252

2 252

Varasematest aastatest ülekantud tulem

(18 814)

(15 784)

Eelarveaasta tulem

(3 094)

(3 030)

Netovara

Netovara

725

725

517

517

Tulemiaruanne – kaheksas, üheksas ja kümnes EAF

Tulemiaruanne – kaheksas, üheksas ja kümnes EAF

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| PÕHITEGEVUSTULUD | 49 | 23 |
| PÕHITEGEVUSKULUD | (3 192) | (3 066) |
| KAHJUM PÕHITEGEVUSEST | (3 143) | (3 043) |
| FINANTSEERIMISTEGEVUS | 49 | 13 |
| MAJANDUSAASTA TULEM | (3 094) | (3 030) |

miljonites eurodes

2009

2008

PÕHITEGEVUSTULUD

49

23

PÕHITEGEVUSKULUD

(3 192)

(3 066)

KAHJUM PÕHITEGEVUSEST

(3 143)

(3 043)

FINANTSEERIMISTEGEVUS

49

13

MAJANDUSAASTA TULEM

MAJANDUSAASTA TULEM

(3 094)

(3 094)

(3 030)

(3 030)

11.2.   RAVIKINDLUSTUSSKEEM

RAVIKINDLUSTUSSKEEM

Ravikindlustusskeem on skeem, mis annab Euroopa Liidu erinevate asutuste töötajatele ravikindlustuse. Skeemi vahendid on tema enda omandis ega ole Euroopa Liidu kontrolli all, kuigi tema finantsvarasid haldab komisjon. Skeemi rahastatakse skeemi liikmete (töötajate) ja tööandjate (institutsioonid/ametid/asutused) osamaksudest. Võimalik ülejääk jääb skeemi.

Skeemil on neli eraldiseisvat üksust – põhiskeem, millega on kaetud institutsioonide ja Euroopa Liidu ametite töötajad, ja kolm väiksemat skeemi, millega on kaetud Firenze Euroopa Ülikooli ja Euroopa koolide töötajad ning väljaspool ELi (näiteks ELi delegatsioonides) töötavad töötajad. Skeemi varade kogumaksumus 31. detsembri 2009. aasta seisuga oli 297 miljonit eurot (2008. aastal 288 miljonit eurot).

11.3.   OSALEJATE TAGATISFOND

OSALEJATE TAGATISFOND

Teatavad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (FP7) raames tehtud eelmaksed on tegelikult kaetud osalejate tagatisfondist. Tegemist on vastastikust tagatist pakkuva rahastamisvahendiga, mis on loodud selleks, et on katta ühenduste ja osalejate finantsriske FP7 kaudsete meetmete rakendamisel ning selle kapital ja intressid kujutavad endast täitmistagatist. Kõik toetuste vormis rakendatavates kaudsetes meetmetes osalejad maksavad meetme kestuse ajaks osalejate tagatisfondi kapitali osamaksu, mis moodustab 5 % ELi kogu osamaksust. Seetõttu on osalejad tagatisfondi omanikud ja EL (keda esindab komisjon) tegutseb üksnes fondi haldajana. 31. detsembri 2009. aasta seisuga moodustasid osalejate tagatisfondi koguvarad 580 miljonit eurot (2008. aastal 283 miljonit eurot). Osalejate tagatisfondi vahendid on tema enda omandis ega ole Euroopa Liidu kontrolli all, kuigi tema finantsvarasid haldab komisjon.

II OSA

EUROOPA LIIDU KONSOLIDEERITUD EELARVE TÄITMISE ARUANNE JA SELLE LISAD

EUROOPA LIIDU KONSOLIDEERITUD EELARVE TÄITMISE ARUANNE JA SELLE LISAD

SISUKORD

| A. | Konsolideeritud eelarve täitmise aruanne |
| --- | --- |

A.

Konsolideeritud eelarve täitmise aruanne

| 1. | Eelarve täitmise tulemuse aruanne |
| --- | --- |

1.

| 2. | Eelarve- ja tegelike summade võrdluse aruanne |
| --- | --- |

2.

Tulud:

Tulud:

| 3. | Konsolideeritud kokkuvõte eelarve tulude laekumise kohta |
| --- | --- |

3.

Kulud:

Kulud:

| 4. | Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute jaotumine ja muutused finantsraamistiku rubriikide lõikes |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kulukohustuste assigneeringute kasutamine finantsraamistiku rubriikide lõikes |
| --- | --- |

5.

| 6. | Maksete assigneeringute kasutamine finantsraamistiku rubriikide lõikes |
| --- | --- |

6.

| 7. | Täitmata kulukohustuste muutused finantsraamistiku rubriikide lõikes |
| --- | --- |

7.

| 8. | Täitmata kulukohustuste jaotumine nende tekkimise aastate ja finantsraamistiku rubriikide lõikes |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute jaotumine ja muutused poliitikavaldkondade lõikes |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kulukohustuste assigneeringute kasutamine poliitikavaldkondade lõikes |
| --- | --- |

10.

| 11. | Maksete assigneeringute kasutamine poliitikavaldkondade lõikes |
| --- | --- |

11.

| 12. | Täitmata kulukohustuste muutumine poliitikavaldkondade lõikes |
| --- | --- |

12.

| 13. | Täitmata kulukohustuste jaotumine nende tekkimise aastate ja poliitikavaldkondade lõikes |
| --- | --- |

13.

Institutsioonid:

Institutsioonid:

| 14. | Konsolideeritud kokkuvõte eelarve tulude laekumise kohta institutsioonide lõikes |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute kasutamine institutsioonide lõikes |
| --- | --- |

15.

Ametid:

Ametid:

| 16. | Ametite tulu: eelarve prognoosid, nõuded ja laekunud summad |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute jaotumine ametite lõikes |
| --- | --- |

17.

| 18. | Eelarve täitmise tulemuse aruanne (sealhulgas ametid) |
| --- | --- |

18.

| B. | Konsolideeritud eelarve täitmise aruande lisad |
| --- | --- |

B.

Konsolideeritud eelarve täitmise aruande lisad

| 1. | Eelarvepõhimõtted, struktuur ja assigneeringud |
| --- | --- |

1.

| 2. | Selgitus eelarve täitmise aruande kohta |
| --- | --- |

2.

A JAGU   KONSOLIDEERITUD EELARVE TÄITMISE ARUANNE (10)

10

EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARUANNE

1.   2009. Aasta eelarve täitmise tulemuse aruanne

2009. Aasta eelarve täitmise tulemuse aruanne

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kokku 2009 | Kokku 2008 |
| Eelarveaasta tulud | 117 626 | 121 584 |
| Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed | (116 579) | (115 550) |
| Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud | (1 759) | (3 914) |
| Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata maksete assigneeringute tühistamine | 2 791 | 188 |
| Aastased vahetuskursi erinevused | 185 | (498) |
| Eelarve täitmise tulemus
   (11) | 2 264 | 1 810 |

miljonites eurodes

Kokku 2009

Kokku 2008

Eelarveaasta tulud

117 626

117 626

121 584

121 584

Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed

(116 579)

(116 579)

(115 550)

(115 550)

Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud

(1 759)

(1 759)

(3 914)

(3 914)

Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata maksete assigneeringute tühistamine

2 791

2 791

188

188

Aastased vahetuskursi erinevused

185

185

(498)

(498)

Eelarve täitmise tulemus
   (11)

Eelarve täitmise tulemus

11

2 264

2 264

1 810

1 810

Euroopa Liidu eelarve ülejääk tagastatakse liikmesriikidele järgneva aasta jooksul nende järgneval eelarveaastal tasumisele kuuluvate summade vähendamise kaudu.

2.   Eelarve- ja tegelike summade võrdluse aruanne

Eelarve- ja tegelike summade võrdluse aruanne

Tulud

Tulud

| miljonites eurodes |
| --- |
| Jaotis | Esialgne eelarve | Lõplik eelarve | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Lõpliku ja tegeliku erinevus | Laekumised %-na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2-4 | 6=4/2 | 7=3-4 |
| 1. | Omavahendid |

miljonites eurodes

Jaotis

Esialgne eelarve

Lõplik eelarve

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Lõpliku ja tegeliku erinevus

Laekumised %-na eelarvest

Võlgnevuse saldo

1

2

3

4

5=2-4

6=4/2

7=3-4

1.

Omavahendid

114 736

110 238

110 462

110 373

– 135

100,12 %

89

| 3. | Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine |
| --- | --- |

3.

Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine

0

410

330

330

80

80,56 %

0

| 4. | Ühenduse institutsioonide ja muude organitega seotud isikutelt laekuvad tulud |
| --- | --- |

4.

Ühenduse institutsioonide ja muude organitega seotud isikutelt laekuvad tulud

1 120

1 120

1 033

1 025

94

91,59 %

7

| 5. | Institutsioonide haldustegevusest laekuvad tulud |
| --- | --- |

5.

Institutsioonide haldustegevusest laekuvad tulud

77

85

436

335

– 250

394,05 %

101

| 6. | Ühenduse lepingute ja programmidega seotud osamaksud ja tagasimaksed |
| --- | --- |

6.

Ühenduse lepingute ja programmidega seotud osamaksud ja tagasimaksed

10

368

4 834

4 559

–4 191

1 238,97 %

275

| 7. | Viivised ja trahvid |
| --- | --- |

7.

Viivised ja trahvid

123

757

12 774

933

– 176

123,25 %

11 841

| 8. | Laenutehingud |
| --- | --- |

8.

Laenutehingud

0

0

80

4

–4

—

76

| 9. | Mitmesugused tulud |
| --- | --- |

9.

Mitmesugused tulud

30

58

85

66

–8

114,11 %

19

Kokku

Kokku

116 096

116 096

113 035

113 035

130 032

130 032

117 626

117 626

–4 590

–4 590

104,06 %

104,06 %

12 407

12 407

Kulud finantsraamistiku rubriikide lõikes

Kulud finantsraamistiku rubriikide lõikes

| miljonites eurodes |
| --- |
| Finantsraamistiku rubriik | Esialgne eelarve | Lõplik eelarve (12) | Tehtud maksed | Lõpliku ja tegeliku erinevus | % | Ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| 1 | 2 | 3 | 4=2-3 | 5=3/2 | 6 | 7=2-3-6 |
| 1. | Jätkusuutlik kasv |

miljonites eurodes

Finantsraamistiku rubriik

Esialgne eelarve

Lõplik eelarve (12)

12

Tehtud maksed

Lõpliku ja tegeliku erinevus

%

Ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

1

2

3

4=2-3

5=3/2

6

7=2-3-6

1.

Jätkusuutlik kasv

46 000

47 520

44 684

2 837

94,03 %

2 381

456

| 2. | Loodusvarade kaitse ja majandamine |
| --- | --- |

2.

Loodusvarade kaitse ja majandamine

52 566

57 107

55 877

1 230

97,85 %

986

244

| 3. | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3.

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

1 296

2 174

1 993

181

91,66 %

75

106

| 4. | EL kui ülemaailmne partner |
| --- | --- |

4.

EL kui ülemaailmne partner

8 324

8 804

7 983

821

90,67 %

220

601

| 5. | Haldus |
| --- | --- |

5.

Haldus

7 701

8 754

7 615

1 139

86,99 %

857

281

| 6. | Kompensatsioon |
| --- | --- |

6.

Kompensatsioon

209

209

209

0

100,00 %

0

0

Kokku

Kokku

116 096

116 096

124 569

124 569

118 361

118 361

6 208

6 208

95,02 %

95,02 %

4 519

4 519

1 688

1 688

Kulud poliitikavaldkondade lõikes

Kulud poliitikavaldkondade lõikes

| miljonites eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Esialgne eelarve | Lõplik eelarve (13) | Tehtud maksed | Lõpliku ja tegeliku erinevus | % | Ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| 1 | 2 | 3 | 4=2-3 | 5=3/2 | 6 | 7=2-3-6 |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond |

miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

Esialgne eelarve

Lõplik eelarve (13)

13

Tehtud maksed

Lõpliku ja tegeliku erinevus

%

Ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

1

2

3

4=2-3

5=3/2

6

7=2-3-6

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

487

345

327

18

94,82 %

14

4

| 02 | Ettevõtlus |
| --- | --- |

02

Ettevõtlus

601

705

558

147

79,21 %

89

58

| 03 | Konkurents |
| --- | --- |

03

Konkurents

90

107

95

12

88,32 %

10

2

| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused |
| --- | --- |

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

11 203

9 929

8 906

1 023

89,70 %

755

268

| 05 | Põllumajandus ja maaelu arendamine |
| --- | --- |

05

Põllumajandus ja maaelu arendamine

51 478

56 413

55 209

1 204

97,87 %

954

249

| 06 | Energeetika ja transport |
| --- | --- |

06

Energeetika ja transport

2 481

2 480

2 253

227

90,84 %

177

51

| 07 | Keskkond |
| --- | --- |

07

Keskkond

496

409

356

52

87,17 %

30

22

| 08 | Teadusuuringud |
| --- | --- |

08

Teadusuuringud

4 960

5 644

4 826

818

85,50 %

789

30

| 09 | Infoühiskond ja meedia |
| --- | --- |

09

Infoühiskond ja meedia

1 356

1 552

1 375

177

88,58 %

173

5

| 10 | Otsene teadustegevus |
| --- | --- |

10

Otsene teadustegevus

366

735

411

324

55,87 %

314

10

| 11 | Merendus ja kalandus |
| --- | --- |

11

Merendus ja kalandus

927

715

592

122

82,87 %

19

103

| 12 | Siseturg |
| --- | --- |

12

Siseturg

66

76

66

10

86,89 %

7

3

| 13 | Regionaalpoliitika |
| --- | --- |

13

Regionaalpoliitika

24 570

26 793

26 740

53

99,80 %

15

38

| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit |
| --- | --- |

14

Maksukorraldus ja tolliliit

106

131

120

11

91,54 %

9

3

| 15 | Haridus ja kultuur |
| --- | --- |

15

Haridus ja kultuur

1 363

1 654

1 495

159

90,38 %

153

6

| 16 | Teabevahetus |
| --- | --- |

16

Teabevahetus

211

229

204

25

89,22 %

16

8

| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse |
| --- | --- |

17

Tervise- ja tarbijakaitse

582

632

526

106

83,25 %

35

71

| 18 | Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala |
| --- | --- |

18

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

678

830

744

86

89,64 %

16

70

| 19 | Välissuhted |
| --- | --- |

19

Välissuhted

3 579

3 805

3 673

131

96,55 %

72

59

| 20 | Kaubandus |
| --- | --- |

20

Kaubandus

79

88

77

10

88,09 %

8

3

| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega |
| --- | --- |

21

Areng ja suhted AKV riikidega

1 680

1 872

1 698

174

90,68 %

138

37

| 22 | Laienemine |
| --- | --- |

22

Laienemine

1 661

1 437

1 308

128

91,08 %

18

110

| 23 | Humanitaarabi |
| --- | --- |

23

Humanitaarabi

797

859

800

59

93,13 %

47

12

| 24 | Pettusevastane võitlus |
| --- | --- |

24

Pettusevastane võitlus

74

80

71

9

88,65 %

7

2

| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine |
| --- | --- |

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

188

212

185

27

87,27 %

20

7

| 26 | Komisjoni haldus |
| --- | --- |

26

Komisjoni haldus

986

1 226

1 034

192

84,34 %

164

28

| 27 | Eelarve |
| --- | --- |

27

Eelarve

278

285

271

14

95,19 %

12

1

| 28 | Audit |
| --- | --- |

28

Audit

11

12

10

1

90,05 %

1

0

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

101

138

120

18

87,27 %

15

3

| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud |
| --- | --- |

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

1 160

1 136

1 117

19

98,36 %

0

19

| 31 | Keeletalitused |
| --- | --- |

31

Keeletalitused

389

479

422

58

87,91 %

53

5

| 40 | Reservid |
| --- | --- |

40

Reservid

244

229

0

229

0,00 %

0

229

| 90 | Muud institutsioonid |
| --- | --- |

90

Muud institutsioonid

2 848

3 334

2 771

563

83,12 %

392

171

Kokku

Kokku

116 096

116 096

124 569

124 569

118 361

118 361

6 208

6 208

95,02 %

95,02 %

4 519

4 519

1 688

1 688

3.   Kokkuvõte 2009. aasta eelarve tulude laekumise kohta

Kokkuvõte 2009. aasta eelarve tulude laekumise kohta

| miljonites eurodes |
| --- |
| Jaotis | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised %-na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| Esialgne | Lõplik | Aruandeaasta | Ülekantud assigneeringud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast ülekantud nõuetest | Kokku |
| 1. | Omavahendid |

miljonites eurodes

Jaotis

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised %-na eelarvest

Võlgnevuse saldo

Esialgne

Lõplik

Aruandeaasta

Ülekantud assigneeringud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast ülekantud nõuetest

Kokku

1.

Omavahendid

114 736

110 238

109 103

1 358

110 462

109 098

1 275

110 373

100,12 %

89

| 3. | Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine |
| --- | --- |

3.

Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine

0

410

330

0

330

330

0

330

80,56 %

0

| 4. | Ühenduse institutsioonide ja muude organitega seotud isikutelt laekuvad tulud |
| --- | --- |

4.

Ühenduse institutsioonide ja muude organitega seotud isikutelt laekuvad tulud

1 120

1 120

1 026

7

1 033

1 020

6

1 025

91,59 %

7

| 5. | Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu |
| --- | --- |

5.

Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu

77

85

345

90

436

309

26

335

394,05 %

101

| 6. | Ühenduse lepingute ja programmidega seotud osamaksud ja tagasimaksed |
| --- | --- |

6.

Ühenduse lepingute ja programmidega seotud osamaksud ja tagasimaksed

10

368

4 430

404

4 834

4 277

282

4 559

1 238,97 %

275

| 7. | Viivised ja trahvid |
| --- | --- |

7.

Viivised ja trahvid

123

757

2 836

9 938

12 774

193

740

933

123,25 %

11 841

| 8. | Laenutehingud |
| --- | --- |

8.

Laenutehingud

0

0

53

27

80

1

3

4

76

| 9. | Mitmesugused tulud |
| --- | --- |

9.

Mitmesugused tulud

30

58

53

32

85

47

20

66

114,11 %

19

Kokku

Kokku

116 096

116 096

113 035

113 035

118 175

118 175

11 857

11 857

130 032

130 032

115 274

115 274

2 351

2 351

117 626

117 626

104,06 %

104,06 %

12 407

12 407

| 1. jaotis: Omavahendid |
| --- |
| Peatükk | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised %-na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| Esialgne | Lõplik | Aruandeaasta | Ülekantud assigneeringud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast ülekantud nõuetest | Kokku |
| 10. | Põllumajandusmaksud |

1. jaotis: Omavahendid

Peatükk

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised %-na eelarvest

Võlgnevuse saldo

Esialgne

Lõplik

Aruandeaasta

Ülekantud assigneeringud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast ülekantud nõuetest

Kokku

10.

Põllumajandusmaksud

1 404

0

– 350

350

0

– 350

350

0

—

0

| 11. | Suhkrumaksud |
| --- | --- |

11.

Suhkrumaksud

147

139

104

28

132

104

28

132

94,40 %

0

| 12. | Tollimaksud |
| --- | --- |

12.

Tollimaksud

17 656

14 441

13 505

980

14 485

13 499

897

14 397

99,69 %

89

| 13. | Käibemaks |
| --- | --- |

13.

Käibemaks

19 616

13 668

13 743

0

13 743

13 743

0

13 743

100,54 %

0

| 14. | Kogurahvatulu |
| --- | --- |

14.

Kogurahvatulu

75 914

81 989

82 413

0

82 413

82 413

0

82 413

100,52 %

0

| 15. | Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine |
| --- | --- |

15.

Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine

0

0

– 315

0

– 315

– 315

0

– 315

—

0

| 16. | Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevate osamaksude vähendamine |
| --- | --- |

16.

Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevate osamaksude vähendamine

0

0

4

0

4

4

0

4

—

0

Kokku

Kokku

114 736

114 736

110 238

110 238

109 103

109 103

1 358

1 358

110 462

110 462

109 098

109 098

1 275

1 275

110 373

110 373

100,12 %

100,12 %

89

89

| 3. jaotis: Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine |
| --- |
| Peatükk | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised %-na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| Esialgne | Lõplik | Aruandeaasta | Ülekantud assigneeringud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast ülekantud nõuetest | Kokku |
| 30. | Ülejääk eelnevast eelarveaastast |

3. jaotis: Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine

Peatükk

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised %-na eelarvest

Võlgnevuse saldo

Esialgne

Lõplik

Aruandeaasta

Ülekantud assigneeringud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast ülekantud nõuetest

Kokku

30.

Ülejääk eelnevast eelarveaastast

0

1 796

1 796

0

1 796

1 796

0

1 796

100,00 %

0

| 31. | Käibemaksu saldod |
| --- | --- |

31.

Käibemaksu saldod

0

– 954

– 946

0

– 946

– 946

0

– 946

99,17 %

0

| 32. | Rahvamajanduse kogutulu saldod |
| --- | --- |

32.

Rahvamajanduse kogutulu saldod

0

– 432

– 431

0

– 431

– 431

0

– 431

99,70 %

0

| 34. | Justiits- ja siseküsimuste poliitikast kõrvalejäämisest tulenev korrektsioon |
| --- | --- |

34.

Justiits- ja siseküsimuste poliitikast kõrvalejäämisest tulenev korrektsioon

0

0

6

0

6

6

0

6

—

0

| 35. | Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine – korrektsioonid |
| --- | --- |

35.

Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine – korrektsioonid

0

0

–6

0

–6

–6

0

–6

—

0

| 37. | Omavahendite otsusest 2007/436/EÜ tulenevad korrigeerimised |
| --- | --- |

37.

Omavahendite otsusest 2007/436/EÜ tulenevad korrigeerimised

0

0

–89

0

–89

–89

0

–89

—

0

Kokku

Kokku

0

0

410

410

330

330

0

0

330

330

330

330

0

0

330

330

80,56 %

80,56 %

0

0

4.   Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute jaotumine ja muutused finantsraamistiku rubriikide lõikes

Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute jaotumine ja muutused finantsraamistiku rubriikide lõikes

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Finantsraamistiku rubriik | Vastuvõetud assigneeringud | Muudatused (ümberpaigutused ja parandus-eelarve) | Ülekantud assigneeringud | Sihtotstarbeline tulu | Lisaassigneeringud kokku | Heakskiidetud assigneeringud kokku | Vastuvõetud assigneeringud | Muudatused (ümberpaigutused ja paranduseelarve) | Ülekantud assigneeringud | Sihtotstarbeline tulu | Lisaassigneeringud kokku | Heakskiidetud assigneeringud kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 1 | Jätkusuutlik kasv |

miljonites eurodes

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Finantsraamistiku rubriik

Vastuvõetud assigneeringud

Muudatused (ümberpaigutused ja parandus-eelarve)

Ülekantud assigneeringud

Sihtotstarbeline tulu

Lisaassigneeringud kokku

Heakskiidetud assigneeringud kokku

Vastuvõetud assigneeringud

Muudatused (ümberpaigutused ja paranduseelarve)

Ülekantud assigneeringud

Sihtotstarbeline tulu

Lisaassigneeringud kokku

Heakskiidetud assigneeringud kokku

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

1

Jätkusuutlik kasv

60 196

2 003

19

1 705

1 724

63 923

46 000

– 795

176

2 139

2 315

47 520

| 2 | Loodusvarade kaitse ja majandamine |
| --- | --- |

2

Loodusvarade kaitse ja majandamine

56 121

585

0

6 011

6 012

62 718

52 566

–2 290

829

6 002

6 831

57 107

| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

1 515

617

83

113

196

2 328

1 296

725

23

131

153

2 174

| 4 | EL kui ülemaailmne partner |
| --- | --- |

4

EL kui ülemaailmne partner

8 104

0

271

339

610

8 714

8 324

– 224

378

326

704

8 804

| 5 | Haldus |
| --- | --- |

5

Haldus

7 701

– 100

8

416

424

8 025

7 701

– 101

725

429

1 154

8 754

| 6 | Kompensatsioon |
| --- | --- |

6

Kompensatsioon

209

0

0

0

0

209

209

0

0

0

0

209

Kokku

Kokku

133 846

133 846

3 105

3 105

381

381

8 585

8 585

8 966

8 966

145 917

145 917

116 096

116 096

–2 686

–2 686

2 132

2 132

9 026

9 026

11 158

11 158

124 569

124 569

5.   Kulukohustuste assigneeringute kasutamine finantsraamistiku rubriikide lõikes

Kulukohustuste assigneeringute kasutamine finantsraamistiku rubriikide lõikes

| miljonites eurodes |
| --- |
| Finantsraamistiku rubriik | Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud | Võetud kulukohustused | 2010. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | Sihtotstarbeline tulu | Otsuse alusel ülekandmised | Kokku | % | Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu (EFTA) | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 1 | Jätkusuutlik kasv |

miljonites eurodes

Finantsraamistiku rubriik

Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud

Võetud kulukohustused

2010. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

Sihtotstarbeline tulu

Otsuse alusel ülekandmised

Kokku

%

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu (EFTA)

Kokku

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

1

Jätkusuutlik kasv

63 923

61 630

19

796

62 444

97,69 %

908

64

972

1,52 %

505

0

1

507

0,79 %

| 2 | Loodusvarade kaitse ja majandamine |
| --- | --- |

2

Loodusvarade kaitse ja majandamine

62 718

56 413

0

5 072

61 484

98,03 %

940

253

1 193

1,90 %

41

0

0

41

0,07 %

| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

2 328

2 118

83

63

2 264

97,27 %

50

0

50

2,15 %

14

0

0

14

0,59 %

| 4 | EL kui ülemaailmne partner |
| --- | --- |

4

EL kui ülemaailmne partner

8 714

8 038

271

173

8 481

97,34 %

166

0

166

1,91 %

66

0

0

66

0,76 %

| 5 | Haldus |
| --- | --- |

5

Haldus

8 025

7 398

8

255

7 662

95,48 %

161

11

172

2,14 %

191

0

0

191

2,38 %

| 6 | Kompensatsioon |
| --- | --- |

6

Kompensatsioon

209

209

0

0

209

100,00 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Kokku

Kokku

145 917

145 917

135 806

135 806

381

381

6 358

6 358

142 545

142 545

97,69 %

97,69 %

2 225

2 225

328

328

2 553

2 553

1,75 %

1,75 %

817

817

0

0

2

2

819

819

0,56 %

0,56 %

6.   Maksete assigneeringute kasutamine finantsraamistiku rubriikide lõikes

Maksete assigneeringute kasutamine finantsraamistiku rubriikide lõikes

| miljonites eurodes |
| --- |
| Finantsraamistiku rubriik | Heakskiidetud maksete assigneeringud | Tehtud maksed | 2010. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | Automaatsed ülekandmised | Otsuse alusel ülekandmised | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % | Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneerin-gutest | Sihtotstarbeline tulu (EFTA) | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| 1 | Jätkusuutlik kasv |

miljonites eurodes

Finantsraamistiku rubriik

Heakskiidetud maksete assigneeringud

Tehtud maksed

2010. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

Automaatsed ülekandmised

Otsuse alusel ülekandmised

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneerin-gutest

Sihtotstarbeline tulu (EFTA)

Kokku

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

1

Jätkusuutlik kasv

47 520

43 866

133

684

44 684

94,03 %

129

808

1 443

2 381

5,01 %

401

43

12

456

0,96 %

| 2 | Loodusvarade kaitse ja majandamine |
| --- | --- |

2

Loodusvarade kaitse ja majandamine

57 107

50 026

773

5 078

55 877

97,85 %

47

15

924

986

1,73 %

188

56

0

244

0,43 %

| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

2 174

1 915

15

63

1 993

91,66 %

7

2

67

75

3,46 %

98

7

1

106

4,88 %

| 4 | EL kui ülemaailmne partner |
| --- | --- |

4

EL kui ülemaailmne partner

8 804

7 564

224

195

7 983

90,67 %

43

46

131

220

2,50 %

447

154

0

601

6,83 %

| 5 | Haldus |
| --- | --- |

5

Haldus

8 754

6 745

637

233

7 615

86,99 %

651

11

196

857

9,79 %

193

88

0

281

3,21 %

| 6 | Kompensatsioon |
| --- | --- |

6

Kompensatsioon

209

209

0

0

209

100,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Kokku

Kokku

124 569

124 569

110 325

110 325

1 782

1 782

6 253

6 253

118 361

118 361

95,02 %

95,02 %

877

877

882

882

2 760

2 760

4 519

4 519

3,63 %

3,63 %

1 326

1 326

350

350

13

13

1 688

1 688

1,36 %

1,36 %

7.   Täitmata kulukohustuste muutused finantsraamistiku rubriikide lõikes

Täitmata kulukohustuste muutused finantsraamistiku rubriikide lõikes

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus | Eelarveaasta kulukohustused | |
| Finantsraamistiku rubriik | Eelnevast eelarveaastast ülekantud kulukohustused | Vabastatud assigneeringud/ümberhindamine/tühistamine | Maksed | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga | Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused | Maksed | Selliste kulukohustuste tühistamine, mida ei saa järgmisesse eelarveaastasse üle kanda | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga kokku |
| 1 | Jätkusuutlik kasv |

miljonites eurodes

Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus

Eelarveaasta kulukohustused

Finantsraamistiku rubriik

Eelnevast eelarveaastast ülekantud kulukohustused

Vabastatud assigneeringud/ümberhindamine/tühistamine

Maksed

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga

Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused

Maksed

Selliste kulukohustuste tühistamine, mida ei saa järgmisesse eelarveaastasse üle kanda

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga kokku

1

Jätkusuutlik kasv

119 797

– 647

–39 892

79 259

62 444

–4 792

–10

57 642

136 901

| 2 | Loodusvarade kaitse ja majandamine |
| --- | --- |

2

Loodusvarade kaitse ja majandamine

14 123

– 189

–7 370

6 564

61 484

–48 507

–0

12 977

19 541

| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

1 535

– 144

– 560

830

2 264

–1 433

0

832

1 662

| 4 | EL kui ülemaailmne partner |
| --- | --- |

4

EL kui ülemaailmne partner

18 840

– 876

–5 455

12 509

8 481

–2 528

–1

5 953

18 462

| 5 | Haldus |
| --- | --- |

5

Haldus

750

–90

– 646

15

7 662

–6 970

–1

692

706

| 6 | Kompensatsioon |
| --- | --- |

6

Kompensatsioon

0

0

0

0

209

– 209

0

0

0

Kokku

Kokku

155 045

155 045

–1 946

–1 946

–53 923

–53 923

99 177

99 177

142 545

142 545

–64 438

–64 438

–12

–12

78 095

78 095

177 272

177 272

8.   Täitmata kulukohustuste jaotumine kulukohustuste tekkimise aastate ja finantsraamistiku rubriikide lõikes

Täitmata kulukohustuste jaotumine kulukohustuste tekkimise aastate ja finantsraamistiku rubriikide lõikes

| miljonites eurodes |
| --- |
| Finantsraamistiku rubriik | < 2003 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Kokku |
| 1 | Jätkusuutlik kasv |

miljonites eurodes

Finantsraamistiku rubriik

< 2003

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Kokku

1

Jätkusuutlik kasv

626

624

1 268

2 814

18 348

11 584

43 995

57 642

136 901

| 2 | Loodusvarade kaitse ja majandamine |
| --- | --- |

2

Loodusvarade kaitse ja majandamine

73

23

27

98

1 912

167

4 264

12 977

19 541

| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

18

15

36

45

86

257

373

832

1 662

| 4 | EL kui ülemaailmne partner |
| --- | --- |

4

EL kui ülemaailmne partner

991

431

711

1 020

2 632

2 455

4 270

5 953

18 462

| 5 | Haldus |
| --- | --- |

5

Haldus

0

0

0

0

0

1

14

692

706

Kokku

Kokku

1 709

1 709

1 093

1 093

2 042

2 042

3 977

3 977

22 978

22 978

14 463

14 463

52 915

52 915

78 095

78 095

177 272

177 272

9.   Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute jaotumine ja muutused poliitikavaldkondade lõikes

Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute jaotumine ja muutused poliitikavaldkondade lõikes

| miljonites eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Vastuvõetud assigneeringud | Muudatused (ümberpaigutused/paranduseelarve) | Ülekantud assigneeringud | Sihtotstarbeline tulu | Lisaassigneeringud kokku | Heakskiidetud assigneeringud kokku | Vastuvõetud assigneeringud | Muudatused (ümberpaigutused/paranduseelarve) | Ülekantud assigneeringud | Sihtotstarbeline tulu | Lisaassigneeringud kokku | Heakskiidetud assigneeringud kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 3 + 4 | 6 = 1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 = 9 + 10 | 12 = 7 + 8 + 11 |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond |

miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Vastuvõetud assigneeringud

Muudatused (ümberpaigutused/paranduseelarve)

Ülekantud assigneeringud

Sihtotstarbeline tulu

Lisaassigneeringud kokku

Heakskiidetud assigneeringud kokku

Vastuvõetud assigneeringud

Muudatused (ümberpaigutused/paranduseelarve)

Ülekantud assigneeringud

Sihtotstarbeline tulu

Lisaassigneeringud kokku

Heakskiidetud assigneeringud kokku

1

2

3

4

5 = 3 + 4

6 = 1 + 2 + 5

7

8

9

10

11 = 9 + 10

12 = 7 + 8 + 11

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

442

–17

0

20

20

445

487

– 179

16

21

37

345

| 02 | Ettevõtlus |
| --- | --- |

02

Ettevõtlus

663

–2

0

96

96

757

601

–22

20

105

125

705

| 03 | Konkurents |
| --- | --- |

03

Konkurents

90

–0

0

4

4

94

90

–0

13

4

17

107

| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused |
| --- | --- |

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

11 188

51

2

14

16

11 255

11 203

–1 305

18

13

31

9 929

| 05 | Põllumajandus ja maaelu arendamine |
| --- | --- |

05

Põllumajandus ja maaelu arendamine

54 682

586

0

5 993

5 993

61 260

51 478

–2 030

972

5 993

6 964

56 413

| 06 | Energeetika ja transport |
| --- | --- |

06

Energeetika ja transport

2 740

1 998

1

120

121

4 859

2 481

– 171

21

150

171

2 480

| 07 | Keskkond |
| --- | --- |

07

Keskkond

483

–23

0

27

27

488

496

– 126

20

19

39

409

| 08 | Teadusuuringud |
| --- | --- |

08

Teadusuuringud

4 665

70

0

654

654

5 388

4 960

– 411

46

1 049

1 095

5 644

| 09 | Infoühiskond ja meedia |
| --- | --- |

09

Infoühiskond ja meedia

1 512

–71

0

168

168

1 609

1 356

–71

16

252

267

1 552

| 10 | Otsene teadustegevus |
| --- | --- |

10

Otsene teadustegevus

371

0

0

424

424

795

366

–5

38

337

374

735

| 11 | Merendus ja kalandus |
| --- | --- |

11

Merendus ja kalandus

1 014

–35

0

6

6

985

927

– 222

4

6

10

715

| 12 | Siseturg |
| --- | --- |

12

Siseturg

66

–0

0

2

2

68

66

–0

7

2

10

76

| 13 | Regionaalpoliitika |
| --- | --- |

13

Regionaalpoliitika

37 901

629

24

6

30

38 560

24 570

2 027

192

3

195

26 793

| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit |
| --- | --- |

14

Maksukorraldus ja tolliliit

131

–1

0

3

3

134

106

13

9

3

12

131

| 15 | Haridus ja kultuur |
| --- | --- |

15

Haridus ja kultuur

1 401

–2

0

292

292

1 691

1 363

–38

17

312

328

1 654

| 16 | Teabevahetus |
| --- | --- |

16

Teabevahetus

214

–0

0

4

4

217

211

–3

17

3

20

229

| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse |
| --- | --- |

17

Tervise- ja tarbijakaitse

624

49

0

22

22

695

582

–1

30

22

52

632

| 18 | Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala |
| --- | --- |

18

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

924

1

75

31

107

1 032

678

110

14

28

43

830

| 19 | Välissuhted |
| --- | --- |

19

Välissuhted

4 072

–12

0

107

107

4 168

3 579

91

50

84

134

3 805

| 20 | Kaubandus |
| --- | --- |

20

Kaubandus

80

–2

0

2

2

81

79

1

6

2

9

88

| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega |
| --- | --- |

21

Areng ja suhted AKV riikidega

1 894

93

265

178

443

2 430

1 680

–21

32

180

213

1 872

| 22 | Laienemine |
| --- | --- |

22

Laienemine

1 081

0

6

45

51

1 132

1 661

– 296

16

56

72

1 437

| 23 | Humanitaarabi |
| --- | --- |

23

Humanitaarabi

797

110

0

8

8

915

797

49

6

7

13

859

| 24 | Pettusevastane võitlus |
| --- | --- |

24

Pettusevastane võitlus

78

0

0

0

0

78

74

0

6

0

6

80

| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine |
| --- | --- |

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

188

–2

0

8

8

194

188

–2

18

8

25

212

| 26 | Komisjoni haldus |
| --- | --- |

26

Komisjoni haldus

981

12

0

99

99

1 093

986

13

126

101

227

1 226

| 27 | Eelarve |
| --- | --- |

27

Eelarve

278

–9

0

5

5

274

278

–9

10

5

16

285

| 28 | Audit |
| --- | --- |

28

Audit

11

–0

0

1

1

11

11

–0

1

1

1

12

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

133

–1

0

11

11

143

101

14

7

16

23

138

| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud |
| --- | --- |

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

1 160

–24

0

0

0

1 136

1 160

–24

0

0

0

1 136

| 31 | Keeletalitused |
| --- | --- |

31

Keeletalitused

389

–10

0

77

77

456

389

–10

24

77

101

479

| 40 | Reservid |
| --- | --- |

40

Reservid

744

– 241

0

0

0

503

244

–15

0

0

0

229

| 90 | Muud institutsioonid |
| --- | --- |

90

Muud institutsioonid

2 848

–43

8

156

164

2 970

2 848

–43

361

167

528

3 334

Kokku

Kokku

133 846

133 846

3 105

3 105

381

381

8 585

8 585

8 966

8 966

145 917

145 917

116 096

116 096

–2 686

–2 686

2 132

2 132

9 026

9 026

11 158

11 158

124 569

124 569

10.   Kulukohustuste assigneeringute kasutamine poliitikavaldkondade lõikes

Kulukohustuste assigneeringute kasutamine poliitikavaldkondade lõikes

| miljonites eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud | Võetud kulukohustused | 2010. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % | Sihtotstarbeline tulu | Otsuse alusel ülekandmised | Kokku | % | Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu (EFTA) | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond |

miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud

Võetud kulukohustused

2010. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

Sihtotstarbeline tulu

Otsuse alusel ülekandmised

Kokku

%

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu (EFTA)

Kokku

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

= 11 + 12 + 13

15 = 14/1

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

445

421

0

19

440

98,90 %

2

0

2

0,35 %

3

0

0

3

0,76 %

| 02 | Ettevõtlus |
| --- | --- |

02

Ettevõtlus

757

657

0

41

698

92,12 %

55

0

55

7,32 %

4

0

0

4

0,56 %

| 03 | Konkurents |
| --- | --- |

03

Konkurents

94

90

0

2

92

97,29 %

2

0

2

1,96 %

1

0

0

1

0,75 %

| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused |
| --- | --- |

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

11 255

11 186

2

8

11 196

99,47 %

6

40

46

0,41 %

13

0

0

13

0,12 %

| 05 | Põllumajandus ja maaelu arendamine |
| --- | --- |

05

Põllumajandus ja maaelu arendamine

61 260

54 989

0

5 065

60 054

98,03 %

928

252

1 180

1,93 %

26

0

0

26

0,04 %

| 06 | Energeetika ja transport |
| --- | --- |

06

Energeetika ja transport

4 859

4 727

1

76

4 803

98,86 %

44

0

44

0,91 %

11

0

0

12

0,24 %

| 07 | Keskkond |
| --- | --- |

07

Keskkond

488

451

0

9

460

94,25 %

19

0

19

3,83 %

9

0

0

9

1,92 %

| 08 | Teadusuuringud |
| --- | --- |

08

Teadusuuringud

5 388

4 732

0

352

5 084

94,35 %

301

0

301

5,59 %

3

0

0

3

0,06 %

| 09 | Infoühiskond ja meedia |
| --- | --- |

09

Infoühiskond ja meedia

1 609

1 440

0

115

1 556

96,68 %

52

0

52

3,25 %

1

0

0

1

0,07 %

| 10 | Otsene teadustegevus |
| --- | --- |

10

Otsene teadustegevus

795

365

0

67

433

54,39 %

357

4

361

45,37 %

2

0

0

2

0,24 %

| 11 | Merendus ja kalandus |
| --- | --- |

11

Merendus ja kalandus

985

974

0

2

976

99,07 %

4

1

4

0,45 %

5

0

0

5

0,48 %

| 12 | Siseturg |
| --- | --- |

12

Siseturg

68

65

0

1

66

96,60 %

1

0

1

1,62 %

1

0

0

1

1,78 %

| 13 | Regionaalpoliitika |
| --- | --- |

13

Regionaalpoliitika

38 560

38 495

24

5

38 523

99,90 %

2

20

22

0,06 %

15

0

0

15

0,04 %

| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit |
| --- | --- |

14

Maksukorraldus ja tolliliit

134

125

0

1

126

94,45 %

2

0

2

1,22 %

6

0

0

6

4,33 %

| 15 | Haridus ja kultuur |
| --- | --- |

15

Haridus ja kultuur

1 691

1 397

0

169

1 566

92,61 %

123

0

124

7,30 %

1

0

0

1

0,08 %

| 16 | Teabevahetus |
| --- | --- |

16

Teabevahetus

217

212

0

2

214

98,32 %

1

0

1

0,64 %

2

0

0

2

1,04 %

| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse |
| --- | --- |

17

Tervise- ja tarbijakaitse

695

665

0

11

675

97,17 %

11

0

11

1,59 %

9

0

0

9

1,24 %

| 18 | Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala |
| --- | --- |

18

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

1 032

916

75

17

1 008

97,67 %

15

0

15

1,42 %

9

0

0

9

0,91 %

| 19 | Välissuhted |
| --- | --- |

19

Välissuhted

4 168

4 052

0

53

4 105

98,51 %

54

0

54

1,29 %

8

0

0

8

0,20 %

| 20 | Kaubandus |
| --- | --- |

20

Kaubandus

81

76

0

1

78

96,18 %

1

0

1

1,63 %

2

0

0

2

2,20 %

| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega |
| --- | --- |

21

Areng ja suhted AKV riikidega

2 430

1 982

265

78

2 325

95,68 %

100

0

100

4,11 %

5

0

0

5

0,21 %

| 22 | Laienemine |
| --- | --- |

22

Laienemine

1 132

1 079

6

35

1 120

98,96 %

10

1

10

0,91 %

1

0

0

1

0,12 %

| 23 | Humanitaarabi |
| --- | --- |

23

Humanitaarabi

915

906

0

7

913

99,79 %

1

0

1

0,11 %

1

0

0

1

0,10 %

| 24 | Pettusevastane võitlus |
| --- | --- |

24

Pettusevastane võitlus

78

77

0

0

77

98,64 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

1,36 %

| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine |
| --- | --- |

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

194

183

0

4

187

96,65 %

4

0

4

1,97 %

3

0

0

3

1,38 %

| 26 | Komisjoni haldus |
| --- | --- |

26

Komisjoni haldus

1 093

985

0

63

1 048

95,92 %

36

0

36

3,34 %

8

0

0

8

0,74 %

| 27 | Eelarve |
| --- | --- |

27

Eelarve

274

268

0

3

272

99,07 %

2

0

2

0,74 %

1

0

0

1

0,19 %

| 28 | Audit |
| --- | --- |

28

Audit

11

10

0

0

11

96,77 %

0

0

0

1,93 %

0

0

0

0

1,30 %

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

143

129

0

4

133

92,73 %

7

0

7

4,94 %

3

0

0

3

2,33 %

| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud |
| --- | --- |

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

1 136

1 117

0

0

1 117

98,36 %

0

0

0

0,00 %

19

0

0

19

1,64 %

| 31 | Keeletalitused |
| --- | --- |

31

Keeletalitused

456

375

0

49

424

93,01 %

28

0

28

6,25 %

3

0

0

3

0,74 %

| 40 | Reservid |
| --- | --- |

40

Reservid

503

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

503

0

0

503

100,00 %

| 90 | Muud institutsioonid |
| --- | --- |

90

Muud institutsioonid

2 970

2 659

8

100

2 767

93,16 %

56

10

66

2,22 %

137

0

0

137

4,62 %

Kokku

Kokku

145 917

145 917

135 806

135 806

381

381

6 358

6 358

142 545

142 545

97,69 %

97,69 %

2 225

2 225

328

328

2 553

2 553

1,75 %

1,75 %

817

817

0

0

2

2

819

819

0,56 %

0,56 %

11.   Maksete assigneeringute kasutamine poliitikavaldkondade lõikes

Maksete assigneeringute kasutamine poliitikavaldkondade lõikes

| miljonites eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Heakskiidetud maksete assigneeringud | Tehtud maksed | 2010. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % | Automaatsed ülekandmised | Otsuse alusel ülekandmised | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % | Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu (EFTA) | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond |

miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

Heakskiidetud maksete assigneeringud

Tehtud maksed

2010. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

Automaatsed ülekandmised

Otsuse alusel ülekandmised

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu (EFTA)

Kokku

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

345

300

15

13

327

94,82 %

6

0

9

14

4,10 %

3

1

0

4

1,08 %

| 02 | Ettevõtlus |
| --- | --- |

02

Ettevõtlus

705

514

16

28

558

79,21 %

13

0

76

89

12,57 %

52

4

2

58

8,22 %

| 03 | Konkurents |
| --- | --- |

03

Konkurents

107

82

11

2

95

88,32 %

8

0

2

10

9,40 %

1

2

0

2

2,28 %

| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused |
| --- | --- |

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

9 929

8 886

13

7

8 906

89,70 %

17

732

6

755

7,60 %

263

5

0

268

2,70 %

| 05 | Põllumajandus ja maaelu arendamine |
| --- | --- |

05

Põllumajandus ja maaelu arendamine

56 413

49 365

780

5 064

55 209

97,87 %

26

0

929

954

1,69 %

58

192

0

249

0,44 %

| 06 | Energeetika ja transport |
| --- | --- |

06

Energeetika ja transport

2 480

2 177

16

61

2 253

90,84 %

17

75

85

177

7,12 %

41

5

4

51

2,04 %

| 07 | Keskkond |
| --- | --- |

07

Keskkond

409

328

16

12

356

87,17 %

18

6

7

30

7,40 %

19

3

0

22

5,44 %

| 08 | Teadusuuringud |
| --- | --- |

08

Teadusuuringud

5 644

4 490

36

300

4 826

85,50 %

44

0

745

789

13,97 %

16

10

4

30

0,53 %

| 09 | Infoühiskond ja meedia |
| --- | --- |

09

Infoühiskond ja meedia

1 552

1 268

13

94

1 375

88,58 %

15

0

158

173

11,13 %

2

2

0

5

0,30 %

| 10 | Otsene teadustegevus |
| --- | --- |

10

Otsene teadustegevus

735

321

34

56

411

55,87 %

32

2

280

314

42,73 %

6

4

0

10

1,40 %

| 11 | Merendus ja kalandus |
| --- | --- |

11

Merendus ja kalandus

715

588

3

2

592

82,87 %

4

11

4

19

2,69 %

102

1

0

103

14,45 %

| 12 | Siseturg |
| --- | --- |

12

Siseturg

76

59

6

1

66

86,89 %

6

0

1

7

9,47 %

1

1

0

3

3,64 %

| 13 | Regionaalpoliitika |
| --- | --- |

13

Regionaalpoliitika

26 793

26 564

174

1

26 740

99,80 %

13

0

2

15

0,06 %

20

18

0

38

0,14 %

| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit |
| --- | --- |

14

Maksukorraldus ja tolliliit

131

111

8

1

120

91,54 %

7

0

2

9

6,53 %

1

1

0

3

1,92 %

| 15 | Haridus ja kultuur |
| --- | --- |

15

Haridus ja kultuur

1 654

1 310

15

171

1 495

90,38 %

14

0

140

153

9,27 %

3

2

1

6

0,35 %

| 16 | Teabevahetus |
| --- | --- |

16

Teabevahetus

229

189

13

2

204

89,22 %

15

0

2

16

7,17 %

5

4

0

8

3,61 %

| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse |
| --- | --- |

17

Tervise- ja tarbijakaitse

632

484

28

14

526

83,25 %

28

0

7

35

5,58 %

68

2

0

71

11,16 %

| 18 | Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala |
| --- | --- |

18

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

830

718

7

19

744

89,64 %

6

0

9

16

1,89 %

63

7

0

70

8,47 %

| 19 | Välissuhted |
| --- | --- |

19

Välissuhted

3 805

3 576

38

59

3 673

96,55 %

43

6

24

72

1,90 %

46

12

0

59

1,54 %

| 20 | Kaubandus |
| --- | --- |

20

Kaubandus

88

71

5

1

77

88,09 %

6

0

1

8

8,56 %

2

1

0

3

3,35 %

| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega |
| --- | --- |

21

Areng ja suhted AKV riikidega

1 872

1 588

27

83

1 698

90,68 %

40

0

98

138

7,37 %

31

5

0

37

1,95 %

| 22 | Laienemine |
| --- | --- |

22

Laienemine

1 437

1 250

11

48

1 308

91,08 %

9

1

8

18

1,25 %

106

5

0

110

7,67 %

| 23 | Humanitaarabi |
| --- | --- |

23

Humanitaarabi

859

788

5

7

800

93,13 %

6

40

1

47

5,42 %

12

0

0

12

1,45 %

| 24 | Pettusevastane võitlus |
| --- | --- |

24

Pettusevastane võitlus

80

67

4

0

71

88,65 %

7

0

0

7

8,51 %

1

2

0

2

2,84 %

| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine |
| --- | --- |

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

212

167

14

3

185

87,27 %

15

0

4

20

9,32 %

3

4

0

7

3,42 %

| 26 | Komisjoni haldus |
| --- | --- |

26

Komisjoni haldus

1 226

875

108

50

1 034

84,34 %

113

0

51

164

13,35 %

10

18

0

28

2,30 %

| 27 | Eelarve |
| --- | --- |

27

Eelarve

285

259

9

2

271

95,19 %

9

0

3

12

4,29 %

1

1

0

1

0,52 %

| 28 | Audit |
| --- | --- |

28

Audit

12

10

0

0

10

90,05 %

1

0

0

1

7,43 %

0

0

0

0

2,52 %

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

138

107

6

7

120

87,27 %

6

0

8

15

10,63 %

2

1

0

3

2,09 %

| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud |
| --- | --- |

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

1 136

1 117

0

0

1 117

98,36 %

0

0

0

0

0,00 %

19

0

0

19

1,64 %

| 31 | Keeletalitused |
| --- | --- |

31

Keeletalitused

479

354

22

45

422

87,91 %

21

0

32

53

11,02 %

3

2

0

5

1,07 %

| 40 | Reservid |
| --- | --- |

40

Reservid

229

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

229

0

0

229

100,00 %

| 90 | Muud institutsioonid |
| --- | --- |

90

Muud institutsioonid

3 334

2 344

327

100

2 771

83,12 %

315

10

67

392

11,75 %

137

34

0

171

5,13 %

Kokku

Kokku

124 569

124 569

110 325

110 325

1 782

1 782

6 253

6 253

118 361

118 361

95,02 %

95,02 %

877

877

882

882

2 760

2 760

4 519

4 519

3,63 %

3,63 %

1 326

1 326

350

350

13

13

1 688

1 688

1,36 %

1,36 %

12.   Täitmata kulukohustuste muutumine poliitikavaldkondade lõikes

Täitmata kulukohustuste muutumine poliitikavaldkondade lõikes

| miljonites eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus | Eelarveaasta kulukohustused | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga kokku |
| Eelnevast eelarveaastast ülekantud kulukohustused | Vabastatud assigneeringud/ümberhindamine/tühistamine | Maksed | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga | Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused | Maksed | Selliste kulukohustuste tühistamine, mida ei saa järgmisesse eelarveaastasse üle kanda | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond |

miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus

Eelarveaasta kulukohustused

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga kokku

Eelnevast eelarveaastast ülekantud kulukohustused

Vabastatud assigneeringud/ümberhindamine/tühistamine

Maksed

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga

Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused

Maksed

Selliste kulukohustuste tühistamine, mida ei saa järgmisesse eelarveaastasse üle kanda

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

329

–17

– 129

183

440

– 199

–0

241

424

| 02 | Ettevõtlus |
| --- | --- |

02

Ettevõtlus

653

–25

– 238

390

698

– 321

–0

377

767

| 03 | Konkurents |
| --- | --- |

03

Konkurents

13

–1

–11

1

92

–83

–0

8

9

| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused |
| --- | --- |

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

24 080

–90

–8 675

15 315

11 196

– 231

–0

10 964

26 279

| 05 | Põllumajandus ja maaelu arendamine |
| --- | --- |

05

Põllumajandus ja maaelu arendamine

12 405

–98

–6 854

5 457

60 054

–48 355

–0

11 699

17 155

| 06 | Energeetika ja transport |
| --- | --- |

06

Energeetika ja transport

4 302

– 139

–1 471

2 692

4 803

– 782

–0

4 021

6 714

| 07 | Keskkond |
| --- | --- |

07

Keskkond

682

–36

– 225

421

460

– 131

–0

329

750

| 08 | Teadusuuringud |
| --- | --- |

08

Teadusuuringud

8 253

– 103

–3 319

4 831

5 084

–1 507

–7

3 569

8 400

| 09 | Infoühiskond ja meedia |
| --- | --- |

09

Infoühiskond ja meedia

2 255

–24

– 947

1 283

1 556

– 428

–1

1 127

2 411

| 10 | Otsene teadustegevus |
| --- | --- |

10

Otsene teadustegevus

146

–10

–87

49

433

– 324

–0

109

158

| 11 | Merendus ja kalandus |
| --- | --- |

11

Merendus ja kalandus

1 347

–99

– 364

884

976

– 229

–1

747

1 631

| 12 | Siseturg |
| --- | --- |

12

Siseturg

17

–2

–13

2

66

–53

–0

13

15

| 13 | Regionaalpoliitika |
| --- | --- |

13

Regionaalpoliitika

81 674

– 225

–25 542

55 907

38 523

–1 198

–0

37 325

93 232

| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit |
| --- | --- |

14

Maksukorraldus ja tolliliit

90

–13

–54

23

126

–67

–1

59

82

| 15 | Haridus ja kultuur |
| --- | --- |

15

Haridus ja kultuur

563

–48

– 232

283

1 566

–1 263

–0

303

586

| 16 | Teabevahetus |
| --- | --- |

16

Teabevahetus

88

–8

–68

13

214

– 136

–0

77

90

| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse |
| --- | --- |

17

Tervise- ja tarbijakaitse

614

–58

– 289

268

675

– 237

–0

438

706

| 18 | Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala |
| --- | --- |

18

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

866

–81

– 308

477

1 008

– 436

–0

572

1 049

| 19 | Välissuhted |
| --- | --- |

19

Välissuhted

8 785

– 183

–2 492

6 110

4 105

–1 181

–0

2 924

9 034

| 20 | Kaubandus |
| --- | --- |

20

Kaubandus

21

–2

–14

5

78

–63

–0

14

19

| 21 | Areng/suhted AKV riikidega |
| --- | --- |

21

Areng/suhted AKV riikidega

2 818

–54

– 790

1 974

2 325

– 908

–0

1 417

3 391

| 22 | Laienemine |
| --- | --- |

22

Laienemine

3 905

– 543

– 989

2 373

1 120

– 320

–0

800

3 173

| 23 | Humanitaarabi |
| --- | --- |

23

Humanitaarabi

422

–23

– 248

151

913

– 551

–0

362

513

| 24 | Pettusevastane võitlus |
| --- | --- |

24

Pettusevastane võitlus

29

–3

–16

10

77

–55

0

22

32

| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine |
| --- | --- |

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

21

–4

–16

1

187

– 169

–0

19

19

| 26 | Komisjoni haldus |
| --- | --- |

26

Komisjoni haldus

173

–18

– 136

19

1 048

– 898

–1

149

168

| 27 | Eelarve |
| --- | --- |

27

Eelarve

10

–1

–9

0

272

– 262

–0

10

10

| 28 | Audit |
| --- | --- |

28

Audit

1

–0

–0

0

11

–10

–0

1

1

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

92

–4

–44

45

133

–77

–0

56

101

| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud |
| --- | --- |

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

0

0

0

0

1 117

–1 117

0

0

0

| 31 | Keeletalitused |
| --- | --- |

31

Keeletalitused

24

–2

–22

0

424

– 400

–0

24

24

| 90 | Muud institutsioonid |
| --- | --- |

90

Muud institutsioonid

366

–34

– 321

11

2 767

–2 450

0

317

328

Kokku

Kokku

155 045

155 045

–1 946

–1 946

–53 923

–53 923

99 177

99 177

142 545

142 545

–64 438

–64 438

–12

–12

78 095

78 095

177 272

177 272

13.   Täitmata kulukohustuste jaotumine kulukohustuste tekkimise aastate ja poliitikavaldkondade lõikes

Täitmata kulukohustuste jaotumine kulukohustuste tekkimise aastate ja poliitikavaldkondade lõikes

| miljonites eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | < 2003 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Kokku |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond |

miljonites eurodes

Poliitikavaldkond

< 2003

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Kokku

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

0

0

0

17

93

32

41

241

424

| 02 | Ettevõtlus |
| --- | --- |

02

Ettevõtlus

12

8

7

19

37

88

219

377

767

| 03 | Konkurents |
| --- | --- |

03

Konkurents

0

0

0

0

0

0

1

8

9

| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused |
| --- | --- |

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

133

17

28

466

4 283

1 363

9 024

10 964

26 279

| 05 | Põllumajandus ja maaelu arendamine |
| --- | --- |

05

Põllumajandus ja maaelu arendamine

35

0

2

26

1 737

4

3 653

11 699

17 156

| 06 | Energeetika ja transport |
| --- | --- |

06

Energeetika ja transport

80

31

100

172

302

743

1 264

4 021

6 714

| 07 | Keskkond |
| --- | --- |

07

Keskkond

1

7

17

43

66

112

175

329

750

| 08 | Teadusuuringud |
| --- | --- |

08

Teadusuuringud

84

235

238

440

841

1 232

1 761

3 569

8 400

| 09 | Infoühiskond ja meedia |
| --- | --- |

09

Infoühiskond ja meedia

3

16

29

113

195

329

598

1 127

2 411

| 10 | Otsene teadustegevus |
| --- | --- |

10

Otsene teadustegevus

1

1

0

5

8

8

26

109

158

| 11 | Merendus ja kalandus |
| --- | --- |

11

Merendus ja kalandus

39

17

9

34

301

32

451

747

1 631

| 12 | Siseturg |
| --- | --- |

12

Siseturg

0

0

0

0

0

0

2

13

15

| 13 | Regionaalpoliitika |
| --- | --- |

13

Regionaalpoliitika

412

476

1 085

1 825

13 108

7 765

31 235

37 325

93 232

| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit |
| --- | --- |

14

Maksukorraldus ja tolliliit

0

0

0

0

1

6

16

59

82

| 15 | Haridus ja kultuur |
| --- | --- |

15

Haridus ja kultuur

12

8

7

23

43

54

136

303

586

| 16 | Teabevahetus |
| --- | --- |

16

Teabevahetus

0

0

0

0

0

2

11

77

90

| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse |
| --- | --- |

17

Tervise- ja tarbijakaitse

4

9

14

8

23

45

164

438

706

| 18 | Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala |
| --- | --- |

18

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

5

1

9

19

32

156

256

572

1 049

| 19 | Välissuhted |
| --- | --- |

19

Välissuhted

579

166

330

386

987

1 439

2 222

2 924

9 034

| 20 | Kaubandus |
| --- | --- |

20

Kaubandus

0

0

0

0

0

2

3

14

19

| 21 | Areng ja suhted AKV riikidega |
| --- | --- |

21

Areng ja suhted AKV riikidega

131

56

103

215

346

442

682

1 417

3 391

| 22 | Laienemine |
| --- | --- |

22

Laienemine

174

45

62

164

561

566

801

800

3 173

| 23 | Humanitaarabi |
| --- | --- |

23

Humanitaarabi

2

0

0

0

4

25

120

362

513

| 24 | Pettusevastane võitlus |
| --- | --- |

24

Pettusevastane võitlus

0

0

0

0

0

4

5

22

32

| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine |
| --- | --- |

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

0

0

0

0

0

0

0

19

19

| 26 | Komisjoni haldus |
| --- | --- |

26

Komisjoni haldus

0

0

0

0

0

5

13

149

168

| 27 | Eelarve |
| --- | --- |

27

Eelarve

0

0

0

0

0

0

0

10

10

| 28 | Audit |
| --- | --- |

28

Audit

0

0

0

0

0

0

0

1

1

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

1

0

0

3

7

9

25

56

101

| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud |
| --- | --- |

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 31 | Keeletalitused |
| --- | --- |

31

Keeletalitused

0

0

0

0

0

0

–0

24

24

| 90 | Muud institutsioonid |
| --- | --- |

90

Muud institutsioonid

0

0

0

0

0

0

11

317

328

Kokku

Kokku

1 709

1 709

1 093

1 093

2 042

2 042

3 977

3 977

22 978

22 978

14 463

14 463

52 915

52 915

78 095

78 095

177 272

177 272

14.   Kokkuvõte eelarve tulude laekumisest institutsioonide lõikes

Kokkuvõte eelarve tulude laekumisest institutsioonide lõikes

| miljonites eurodes |
| --- |
| Institutsioon | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised %-na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| Esialgne | Lõplik | Aruandeaasta | Ülekantud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast ülekantud nõuetest | Kokku |
| Euroopa Parlament | 99 | 99 | 164 | 86 | 250 | 137 | 4 | 141 | 142,54 % | 109 |
| Nõukogu | 53 | 53 | 96 | 12 | 108 | 90 | 12 | 102 | 192,94 % | 6 |
| Komisjon | 115 869 | 112 808 | 117 818 | 11 758 | 129 576 | 114 950 | 2 335 | 117 285 | 103,97 % | 12 291 |
| Euroopa Kohus | 38 | 38 | 41 | 0 | 41 | 41 | 0 | 41 | 106,26 % | 0 |
| Kontrollikoda | 19 | 19 | 19 | 1 | 19 | 18 | 0 | 19 | 98,50 % | 0 |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 10 | 10 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 164,23 % | 0 |
| Regioonide Komitee | 7 | 7 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 309,74 % | 0 |
| Ombudsman | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 112,93 % | 0 |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 78,73 % | 0 |
| Kokku | 116 096 | 113 035 | 118 175 | 11 857 | 130 032 | 115 274 | 2 351 | 117 626 | 104,06 % | 12 407 |

miljonites eurodes

Institutsioon

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised %-na eelarvest

Võlgnevuse saldo

Esialgne

Lõplik

Aruandeaasta

Ülekantud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast ülekantud nõuetest

Kokku

Euroopa Parlament

99

99

164

86

250

137

4

141

142,54 %

109

Nõukogu

53

53

96

12

108

90

12

102

192,94 %

6

Komisjon

115 869

112 808

117 818

11 758

129 576

114 950

2 335

117 285

103,97 %

12 291

Euroopa Kohus

38

38

41

0

41

41

0

41

106,26 %

0

Kontrollikoda

19

19

19

1

19

18

0

19

98,50 %

0

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

10

10

16

0

16

16

0

16

164,23 %

0

Regioonide Komitee

7

7

20

0

20

20

0

20

309,74 %

0

Ombudsman

1

1

1

0

1

1

0

1

112,93 %

0

Euroopa Andmekaitseinspektor

1

1

1

0

1

1

0

1

78,73 %

0

Kokku

Kokku

116 096

116 096

113 035

113 035

118 175

118 175

11 857

11 857

130 032

130 032

115 274

115 274

2 351

2 351

117 626

117 626

104,06 %

104,06 %

12 407

12 407

15.   Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute kasutamine institutsioonide lõikes

Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute kasutamine institutsioonide lõikes

Kulukohustuste assigneeringud

Kulukohustuste assigneeringud

| miljonites eurodes |
| --- |
| Institutsioon | Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud | Võetud kulukohustused | 2010. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneerin-gutest | Sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | Sihtotstarbelisest tulust | Otsuse alusel ülekandmised | Kokku | % | Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringud | Sihtotstarbeline tulu (EFTA) | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| European Parliament | 1 596 | 1 418 | 8 | 42 | 1 467 | 91,94 % | 16 | 10 | 26 | 1,65 % | 102 | 0 | 0 | 102 | 6,42 % |
| Nõukogu | 642 | 551 | 0 | 41 | 593 | 92,33 % | 38 | 0 | 38 | 5,88 % | 12 | 0 | 0 | 12 | 1,80 % |
| Komisjon | 142 947 | 133 147 | 373 | 6 258 | 139 779 | 97,78 % | 2 169 | 318 | 2 487 | 1,74 % | 680 | 0 | 2 | 682 | 0,48 % |
| Euroopa Kohus | 318 | 311 | 0 | 1 | 313 | 98,50 % | 1 | 0 | 1 | 0,37 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 1,14 % |
| Kontrollikoda | 188 | 173 | 0 | 0 | 173 | 92,19 % | 0 | 0 | 0 | 0,21 % | 14 | 0 | 0 | 14 | 7,59 % |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 122 | 117 | 0 | 3 | 120 | 98,02 % | 0 | 0 | 0 | 0,33 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,65 % |
| Regioonide Komitee | 88 | 75 | 0 | 12 | 87 | 98,37 % | 0 | 0 | 0 | 0,08 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,56 % |
| Ombudsman | 9 | 8 | 0 | 0 | 8 | 91,98 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 8,02 % |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 7 | 5 | 0 | 0 | 5 | 81,44 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 18,56 % |
| Kokku | 145 917 | 135 806 | 381 | 6 358 | 142 545 | 97,69 % | 2 225 | 328 | 2 553 | 1,75 % | 817 | 0 | 2 | 819 | 0,56 % |

miljonites eurodes

Institutsioon

Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud

Võetud kulukohustused

2010. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneerin-gutest

Sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

Sihtotstarbelisest tulust

Otsuse alusel ülekandmised

Kokku

%

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringud

Sihtotstarbeline tulu (EFTA)

Kokku

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

European Parliament

1 596

1 418

8

42

1 467

91,94 %

16

10

26

1,65 %

102

0

0

102

6,42 %

Nõukogu

642

551

0

41

593

92,33 %

38

0

38

5,88 %

12

0

0

12

1,80 %

Komisjon

142 947

133 147

373

6 258

139 779

97,78 %

2 169

318

2 487

1,74 %

680

0

2

682

0,48 %

Euroopa Kohus

318

311

0

1

313

98,50 %

1

0

1

0,37 %

4

0

0

4

1,14 %

Kontrollikoda

188

173

0

0

173

92,19 %

0

0

0

0,21 %

14

0

0

14

7,59 %

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

122

117

0

3

120

98,02 %

0

0

0

0,33 %

2

0

0

2

1,65 %

Regioonide Komitee

88

75

0

12

87

98,37 %

0

0

0

0,08 %

1

0

0

1

1,56 %

Ombudsman

9

8

0

0

8

91,98 %

0

0

0

1

0

0

1

8,02 %

Euroopa Andmekaitseinspektor

7

5

0

0

5

81,44 %

0

0

0

1

0

0

1

18,56 %

Kokku

Kokku

145 917

145 917

135 806

135 806

381

381

6 358

6 358

142 545

142 545

97,69 %

97,69 %

2 225

2 225

328

328

2 553

2 553

1,75 %

1,75 %

817

817

0

0

2

2

819

819

0,56 %

0,56 %

Maksete assigneeringud

Maksete assigneeringud

| miljonites eurodes |
| --- |
| Institutsioon | Heakskiidetud maksete assigneeringud | Tehtud maksed | 2010. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | Automaatsed ülekandmised | Otsuse alusel ülekandmised | Sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu (EFTA) | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| European Parliament | 1 799 | 1 237 | 186 | 43 | 1 466 | 81,50 % | 180 | 10 | 22 | 212 | 11,78 % | 102 | 19 | 0 | 121 | 6,72 % |
| Nõukogu | 762 | 510 | 108 | 41 | 659 | 86,44 % | 41 | 0 | 42 | 83 | 10,86 % | 12 | 9 | 0 | 21 | 2,70 % |
| Komisjon | 121 235 | 107 981 | 1 455 | 6 154 | 115 590 | 95,34 % | 562 | 872 | 2 693 | 4 127 | 3,40 % | 1 189 | 316 | 13 | 1 517 | 1,25 % |
| Euroopa Kohus | 332 | 293 | 13 | 1 | 307 | 92,47 % | 18 | 0 | 1 | 19 | 5,84 % | 4 | 2 | 0 | 6 | 1,69 % |
| Kontrollikoda | 200 | 112 | 11 | 0 | 123 | 61,35 % | 61 | 0 | 0 | 62 | 30,76 % | 14 | 2 | 0 | 16 | 7,89 % |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 128 | 110 | 4 | 3 | 117 | 91,69 % | 6 | 0 | 1 | 8 | 5,95 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 2,37 % |
| Regioonide Komitee | 95 | 69 | 5 | 12 | 86 | 90,09 % | 6 | 0 | 1 | 6 | 6,75 % | 1 | 2 | 0 | 3 | 3,17 % |
| Ombudsman | 10 | 8 | 1 | 0 | 8 | 84,57 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,57 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,86 % |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 8 | 4 | 1 | 0 | 5 | 64,24 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 15,02 % | 1 | 0 | 0 | 2 | 20,75 % |
| Kokku | 124 569 | 110 325 | 1 782 | 6 253 | 118 361 | 95,02 % | 877 | 882 | 2 760 | 4 519 | 3,63 % | 1 326 | 350 | 13 | 1 688 | 1,36 % |

miljonites eurodes

Institutsioon

Heakskiidetud maksete assigneeringud

Tehtud maksed

2010. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

Automaatsed ülekandmised

Otsuse alusel ülekandmised

Sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu (EFTA)

Kokku

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

European Parliament

1 799

1 237

186

43

1 466

81,50 %

180

10

22

212

11,78 %

102

19

0

121

6,72 %

Nõukogu

762

510

108

41

659

86,44 %

41

0

42

83

10,86 %

12

9

0

21

2,70 %

Komisjon

121 235

107 981

1 455

6 154

115 590

95,34 %

562

872

2 693

4 127

3,40 %

1 189

316

13

1 517

1,25 %

Euroopa Kohus

332

293

13

1

307

92,47 %

18

0

1

19

5,84 %

4

2

0

6

1,69 %

Kontrollikoda

200

112

11

0

123

61,35 %

61

0

0

62

30,76 %

14

2

0

16

7,89 %

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

128

110

4

3

117

91,69 %

6

0

1

8

5,95 %

2

1

0

3

2,37 %

Regioonide Komitee

95

69

5

12

86

90,09 %

6

0

1

6

6,75 %

1

2

0

3

3,17 %

Ombudsman

10

8

1

0

8

84,57 %

1

0

0

1

7,57 %

1

0

0

1

7,86 %

Euroopa Andmekaitseinspektor

8

4

1

0

5

64,24 %

1

0

0

1

15,02 %

1

0

0

2

20,75 %

Kokku

Kokku

124 569

124 569

110 325

110 325

1 782

1 782

6 253

6 253

118 361

118 361

95,02 %

95,02 %

877

877

882

882

2 760

2 760

4 519

4 519

3,63 %

3,63 %

1 326

1 326

350

350

13

13

1 688

1 688

1,36 %

1,36 %

16.   Ametite tulu: eelarve prognoosid, nõuded ja laekunud summad

Ametite tulu: eelarve prognoosid, nõuded ja laekunud summad

| miljonites eurodes |
| --- |
| Amet | Prognoositud eelarve tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Laekunud summad | Võlgnevuse saldo | Komisjoni poliitikavaldkond, kust rahastamine toimub |
| Euroopa Lennundusohutusamet | 122 | 102 | 92 | 10 | 06 |
| Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur | 89 | 80 | 80 | 0 | 18 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | 19 | 18 | 17 | 1 | 15 |
| Euroopa Politseikolledž | 9 | 7 | 7 | 0 | 18 |
| Euroopa Kemikaaliamet | 70 | 71 | 71 | 0 | 02 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus | 51 | 49 | 49 | 0 | 17 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus | 15 | 16 | 15 | 0 | 18 |
| Euroopa Keskkonnaagentuur | 40 | 42 | 42 | 0 | 07 |
| Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur | 10 | 10 | 10 | 0 | 11 |
| Euroopa Toiduohutusamet | 69 | 65 | 65 | 0 | 17 |
| Euroopa Globaalse Navigatsioonisatelliitide Süsteemi (GNSS) Järelevalveamet | 44 | 41 | 41 | 0 | 06 |
| Ühisettevõte Fusion for Energy | 174 | 174 | 143 | 31 | 08 |
| Eurojust | 28 | 28 | 28 | 0 | 18 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet | 53 | 51 | 51 | 0 | 06 |
| Siseturu Ühtlustamise Amet | 225 | 194 | 194 | 0 | 12 |
| Euroopa Ravimiamet | 194 | 198 | 196 | 1 | 02 |
| Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet | 17 | 13 | 13 | 0 | 18 |
| Euroopa Raudteeagentuur | 21 | 21 | 21 | 0 | 06 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur | 14 | 13 | 13 | 0 | 04 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | 63 | 52 | 45 | 7 | 31 |
| Euroopa Koolitusfond | 20 | 19 | 19 | 0 | 15 |
| Ühenduse Sordiamet | 13 | 12 | 12 | 0 | 17 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond | 20 | 20 | 20 | 0 | 04 |
| Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus | 48 | 48 | 48 | 0 | 15 |
| Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus | 13 | 13 | 13 | 0 | 06 |
| Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet | 14 | 13 | 13 | 0 | 08 |
| Teadusuuringute Rakendusamet | 22 | 22 | 21 | 0 | 08 |
| Rahvatervise Programmi Täitevamet | 6 | 6 | 6 | 0 | 17 |
| Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet | 9 | 9 | 9 | 0 | 06 |
| Kokku | 1 501 | 1 415 | 1 363 | 52 | |

miljonites eurodes

Amet

Prognoositud eelarve tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Laekunud summad

Võlgnevuse saldo

Komisjoni poliitikavaldkond, kust rahastamine toimub

Euroopa Lennundusohutusamet

122

102

92

10

06

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur

89

80

80

0

18

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

19

18

17

1

15

Euroopa Politseikolledž

9

7

7

0

18

Euroopa Kemikaaliamet

70

71

71

0

02

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

51

49

49

0

17

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

15

16

15

0

18

Euroopa Keskkonnaagentuur

40

42

42

0

07

Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur

10

10

10

0

11

Euroopa Toiduohutusamet

69

65

65

0

17

Euroopa Globaalse Navigatsioonisatelliitide Süsteemi (GNSS) Järelevalveamet

44

41

41

0

06

Ühisettevõte Fusion for Energy

174

174

143

31

08

Eurojust

28

28

28

0

18

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

53

51

51

0

06

Siseturu Ühtlustamise Amet

225

194

194

0

12

Euroopa Ravimiamet

194

198

196

1

02

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

8

8

8

0

09

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

17

13

13

0

18

Euroopa Raudteeagentuur

21

21

21

0

06

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

14

13

13

0

04

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

63

52

45

7

31

Euroopa Koolitusfond

20

19

19

0

15

Ühenduse Sordiamet

13

12

12

0

17

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

20

20

20

0

04

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

48

48

48

0

15

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus

13

13

13

0

06

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

14

13

13

0

08

Teadusuuringute Rakendusamet

22

22

21

0

08

Rahvatervise Programmi Täitevamet

6

6

6

0

17

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet

9

9

9

0

06

Kokku

Kokku

1 501

1 501

1 415

1 415

1 363

1 363

52

52

| miljonites eurodes |
| --- |
| Tulu liik | Prognoositud eelarve tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Laekunud summad | Võlgnevuse saldo |
| Komisjoni toetus | 824 | 796 | 796 | -0 |
| Tulu teenustasudest | 415 | 399 | 388 | 11 |
| Muu tulu | 262 | 220 | 179 | 41 |
| Kokku | 1 501 | 1 415 | 1 363 | 52 |

miljonites eurodes

Tulu liik

Prognoositud eelarve tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Laekunud summad

Võlgnevuse saldo

Komisjoni toetus

824

796

796

-0

Tulu teenustasudest

415

399

388

11

Muu tulu

262

220

179

41

Kokku

Kokku

1 501

1 501

1 415

1 415

1 363

1 363

52

52

17.   Ametid: kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute jaotumine ametite lõikes

Ametid: kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute jaotumine ametite lõikes

| miljonites eurodes |
| --- |
| Amet | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Assigneeringud | Võetud kulukohustused | 2010. aastasse ülekantud | Assigneeringud | Tehtud maksed | 2010. aastasse ülekantud |
| Euroopa Lennundusohutusamet | 136 | 107 | 27 | 150 | 96 | 52 |
| Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur | 90 | 82 | 2 | 119 | 77 | 25 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | 21 | 19 | 1 | 22 | 18 | 2 |
| Euroopa Politseikolledž | 13 | 10 | 2 | 14 | 6 | 5 |
| Euroopa Kemikaaliamet | 70 | 67 | 0 | 83 | 57 | 20 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus | 51 | 48 | 0 | 67 | 44 | 18 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus | 16 | 16 | 0 | 17 | 15 | 1 |
| Euroopa Keskkonnaagentuur | 42 | 42 | 0 | 48 | 40 | 7 |
| Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur | 10 | 10 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Euroopa Toiduohutusamet | 71 | 69 | 0 | 87 | 67 | 10 |
| Euroopa Globaalse Navigatsioonisatelliitide Süsteemi (GNSS) Järelevalveamet | 145 | 119 | 26 | 120 | 68 | 52 |
| Ühisettevõte Fusion for Energy | 404 | 400 | 4 | 206 | 133 | 60 |
| Eurojust | 28 | 26 | 1 | 31 | 23 | 6 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet | 49 | 46 | 0 | 57 | 46 | 2 |
| Siseturu Ühtlustamise Amet | 338 | 146 | 0 | 367 | 140 | 31 |
| Euroopa Ravimiamet | 194 | 185 | 0 | 230 | 181 | 40 |
| Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet | 8 | 8 | 0 | 10 | 8 | 2 |
| Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet | 17 | 17 | 0 | 24 | 17 | 7 |
| Euroopa Raudteeagentuur | 21 | 21 | 0 | 25 | 20 | 5 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur | 15 | 13 | 1 | 19 | 13 | 5 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | 63 | 36 | 0 | 66 | 36 | 4 |
| Euroopa Koolitusfond | 21 | 20 | 2 | 23 | 20 | 2 |
| Ühenduse Sordiamet | 14 | 12 | 0 | 14 | 12 | 0 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond | 21 | 21 | 1 | 26 | 20 | 6 |
| Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus | 48 | 46 | 0 | 54 | 46 | 6 |
| Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus | 13 | 12 | 0 | 15 | 12 | 1 |
| Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet | 14 | 13 | 0 | 21 | 17 | 2 |
| Teadusuuringute Rakendusamet | 22 | 23 | 0 | 22 | 18 | 4 |
| Rahvatervise Programmi Täitevamet | 6 | 6 | 0 | 7 | 5 | 1 |
| Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet | 9 | 8 | 0 | 10 | 8 | 1 |
| Kokku | 1 972 | 1 647 | 68 | 1 964 | 1 272 | 377 |

miljonites eurodes

Amet

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Assigneeringud

Võetud kulukohustused

2010. aastasse ülekantud

Assigneeringud

Tehtud maksed

2010. aastasse ülekantud

Euroopa Lennundusohutusamet

136

107

27

150

96

52

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur

90

82

2

119

77

25

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

21

19

1

22

18

2

Euroopa Politseikolledž

13

10

2

14

6

5

Euroopa Kemikaaliamet

70

67

0

83

57

20

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

51

48

0

67

44

18

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

16

16

0

17

15

1

Euroopa Keskkonnaagentuur

42

42

0

48

40

7

Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur

10

10

0

11

10

1

Euroopa Toiduohutusamet

71

69

0

87

67

10

Euroopa Globaalse Navigatsioonisatelliitide Süsteemi (GNSS) Järelevalveamet

145

119

26

120

68

52

Ühisettevõte Fusion for Energy

404

400

4

206

133

60

Eurojust

28

26

1

31

23

6

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

49

46

0

57

46

2

Siseturu Ühtlustamise Amet

338

146

0

367

140

31

Euroopa Ravimiamet

194

185

0

230

181

40

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

8

8

0

10

8

2

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

17

17

0

24

17

7

Euroopa Raudteeagentuur

21

21

0

25

20

5

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

15

13

1

19

13

5

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

63

36

0

66

36

4

Euroopa Koolitusfond

21

20

2

23

20

2

Ühenduse Sordiamet

14

12

0

14

12

0

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

21

21

1

26

20

6

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

48

46

0

54

46

6

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus

13

12

0

15

12

1

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

14

13

0

21

17

2

Teadusuuringute Rakendusamet

22

23

0

22

18

4

Rahvatervise Programmi Täitevamet

6

6

0

7

5

1

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet

9

8

0

10

8

1

Kokku

Kokku

1 972

1 972

1 647

1 647

68

68

1 964

1 964

1 272

1 272

377

377

| miljonites eurodes |
| --- |
| Kulu liik | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Assigneeringud | Võetud kulukohustused | 2010. aastasse ülekantud | Assigneeringud | Tehtud maksed | 2010. aastasse ülekantud |
| Töötajad | 547 | 508 | 0 | 561 | 500 | 15 |
| Halduskulud | 246 | 238 | 0 | 331 | 232 | 83 |
| Põhitegevuskulud | 1 179 | 901 | 67 | 1 072 | 540 | 279 |
| Kokku | 1 972 | 1 647 | 68 | 1 964 | 1 272 | 377 |

miljonites eurodes

Kulu liik

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Assigneeringud

Võetud kulukohustused

2010. aastasse ülekantud

Assigneeringud

Tehtud maksed

2010. aastasse ülekantud

Töötajad

547

508

0

561

500

15

Halduskulud

246

238

0

331

232

83

Põhitegevuskulud

1 179

901

67

1 072

540

279

Kokku

Kokku

1 972

1 972

1 647

1 647

68

68

1 964

1 964

1 272

1 272

377

377

18.   Eelarve täitmise tulemuse aruanne (sealhulgas ametid)

Eelarve täitmise tulemuse aruanne (sealhulgas ametid)

| miljonites eurodes |
| --- |
| | EUROOPA LIIT | AMETID | Ametitele antud toetuste elimineerimine | KOKKU |
| Eelarveaasta tulud | 117 626 | 1 363 | (796) | 118 193 |
| Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed | (116 579) | (1 082) | 796 | (116 865) |
| Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud | (1 759) | (377) | 0 | (2 136) |
| Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamine | 2 791 | 188 | 0 | 2 979 |
| Aastased vahetuskursi erinevused | 185 | (5) | 0 | 180 |
| Eelarve täitmise tulemus | 2 264 | 87 | 0 | 2 351 |

miljonites eurodes

EUROOPA LIIT

AMETID

Ametitele antud toetuste elimineerimine

KOKKU

Eelarveaasta tulud

117 626

1 363

(796)

118 193

118 193

Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed

(116 579)

(1 082)

796

(116 865)

116 865

Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud

(1 759)

(377)

0

(2 136)

2 136

Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamine

2 791

188

0

2 979

2 979

Aastased vahetuskursi erinevused

185

(5)

0

180

180

Eelarve täitmise tulemus

Eelarve täitmise tulemus

2 264

2 264

87

87

0

0

2 351

2 351

B JAGU   KONSOLIDEERITUD EELARVE TÄITMISE ARUANDE LISAD

1.   EELARVEPÕHIMÕTTED, STRUKTUUR JA ASSIGNEERINGUD

1.1.   ÕIGUSLIK ALUS JA FINANTSMÄÄRUS

ÕIGUSLIK ALUS JA FINANTSMÄÄRUS

Eelarve raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (EÜT L 248, 16.9.2002) ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Üldeelarve – ELi finantspoliitika põhiinstrument – on vahend, millega nähakse ette ja kinnitatakse ELi iga-aastased tulud ja kulud.

Igal aastal hindab komisjon kõigi institutsioonide eelarveaasta tulusid ja kulusid, koostab esialgse eelarveprojekti ning saadab selle eelarvepädevatele institutsioonidele. Kõnealuse esialgse eelarveprojekti alusel koostab nõukogu eelarveprojekti, mille üle mõlemad eelarvepädevad institutsioonid seejärel läbirääkimisi peavad. Parlamendi president kuulutab eelarve lõplikult vastuvõetuks ja annab sellele õigusliku jõu. Eelarve täitmine on peamiselt komisjoni ülesanne.

1.2.   EELARVEPÕHIMÕTTED

EELARVEPÕHIMÕTTED

Euroopa Liidu üldeelarvet reguleerivad mitmed aluspõhimõtted:

—   ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõte: kõik tulud ja kulud peavad olema esitatud samas eelarves, kantud eelarveridadele ning ei tohi ületada heakskiidetud assigneeringuid;

—   kõikehõlmavuse põhimõte: see põhimõte hõlmab kahte reeglit:

tulude mittemääratlemise reegel, mille kohaselt eelarve tulud ei tohi olla määratud kindlate kuluartiklite jaoks (kogutulud peavad katma kogukulud);

eelarve brutoreegel, mille kohaselt tulud ja kulud kajastatakse eelarves täielikult, ilma nende vahel tasaarveldusi tegemata;

—   aastasuse põhimõte: assigneeringuid lubatakse kasutada ainult ühe eelarveaasta jooksul ja seetõttu tuleb neid kasutada nimetatud aasta jooksul;

—   tasakaalu põhimõte: eelarves näidatud tulud ja kulud peavad olema tasakaalus (kavandatud tulud peavad võrduma maksete assigneeringutega);

—   sihtotstarbelisuse põhimõte: iga assigneering määratakse kindlaks otstarbeks ja eesmärgiks;

—   arvestusühiku põhimõte: eelarve koostatakse ja selle täitmine toimub eurodes ning raamatupidamisarvestust peetakse ja majandusaasta aruanne esitatakse eurodes;

—   usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte: eelarve assigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt, st vastavalt säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtetele;

—   läbipaistvuse põhimõte: eelarve, paranduseelarved ja lõplik majandusaasta aruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

1.3.   EELARVE STRUKTUUR

EELARVE STRUKTUUR

Eelarve koosneb järgnevast:

| a) | tulude koondarvestus; |
| --- | --- |

a)

tulude koondarvestus;

| b) | eraldi jaod, milles on esitatud iga institutsiooni tulude ja kulude eelarvestus: I jagu: parlament; II jagu: nõukogu; III jagu: komisjon; IV jagu: Euroopa Kohus; V jagu: kontrollikoda; VI jagu: Majandus- ja Sotsiaalkomitee; VII jagu: Regioonide Komitee; VIII jagu: ombudsman; IX jagu: Euroopa andmekaitseinspektor. |
| --- | --- |

b)

eraldi jaod, milles on esitatud iga institutsiooni tulude ja kulude eelarvestus: I jagu: parlament; II jagu: nõukogu; III jagu: komisjon; IV jagu: Euroopa Kohus; V jagu: kontrollikoda; VI jagu: Majandus- ja Sotsiaalkomitee; VII jagu: Regioonide Komitee; VIII jagu: ombudsman; IX jagu: Euroopa andmekaitseinspektor.

Iga institutsiooni tulu- ja kuluartiklid liigitatakse nende liigi või otstarbe järgi jaotisteks, peatükkideks, artikliteks ja punktideks. Osa likvideeritava ESTÜ vahenditest anti likvideeritava ESTÜ tegevuseelarve kasutusse. Tegevuseelarve võttis iga-aastaselt vastu komisjon pärast konsulteerimist nõukogu ja Euroopa Parlamendiga. Viimane eelarve koostati 2002. aasta 1. jaanuarist kuni 23. juulini kestnud ajavahemiku kohta. Alates 24. juulist 2002. aastal on tegevuseelarvega seonduvad tulud ja kulud kajastatud likvideeritava ESTÜ tulemiaruandes. Ülejäänud täitmisele kuuluvad kulukohustused on näidatud bilansi passiva poolel.

1.4.   EELARVE RAAMATUPIDAMISARVESTUSE STRUKTUUR

EELARVE RAAMATUPIDAMISARVESTUSE STRUKTUUR

1.4.1.   
  Üldine ülevaade

Üldine ülevaade

Ainult komisjoni eelarves on haldusassigneeringud ja tegevusassigneeringud. Muudel institutsioonidel on üksnes haldusassigneeringud. Lisaks eristatakse eelarves kahte liiki assigneeringuid: liigendamata ja liigendatud assigneeringud. Liigendamata assigneeringuid kasutatakse aastasuse põhimõttele vastava iga-aastast laadi tegevuse rahastamiseks. Need hõlmavad komisjoni eelarvejao kõiki halduspeatükke ja eelarve ülejäänud jagusid tervikuna, samuti EAGFi iga-aastaseid assigneeringuid ja teatavaid tehnilisi assigneeringuid (tagasimaksed, võetud ja antud laenude tagatised jms). Liigendamata assigneeringute puhul on kulukohustuste assigneeringute väärtus sama mis maksete assigneeringute puhul.

Liigendatud assigneeringud loodi selleks, et viia aastasuse põhimõte vastavusse vajadusega hallata mitmeaastast tegevust. Need on mõeldud mitmeaastaste meetmete rahastamiseks ja hõlmavad kõigi peatükkide (välja arvatud komisjoni jao 1. peatükk) kõiki muid assigneeringuid.

Liigendatud assigneeringud jagunevad kulukohususte assigneeringuteks ja maksete assigneeringuteks.

| — | kulukohustuste assigneeringud
  hõlmavad aruandeaastasse kirjendatud juriidiliste kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jagunevate meetmete puhul. Samas võib üle ühe eelarveaasta pikkuste meetmete eelarvelised kulukohustused finantsmääruse artikli 76 lõike 3 kohaselt jaotada mitme eelarveaasta vahel aastasteks osamakseteks, kui see on alusaktiga lubatud. |
| --- | --- |

—

kulukohustuste assigneeringud
  hõlmavad aruandeaastasse kirjendatud juriidiliste kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jagunevate meetmete puhul. Samas võib üle ühe eelarveaasta pikkuste meetmete eelarvelised kulukohustused finantsmääruse artikli 76 lõike 3 kohaselt jaotada mitme eelarveaasta vahel aastasteks osamakseteks, kui see on alusaktiga lubatud.

kulukohustuste assigneeringud

| — | maksete assigneeringud
  hõlmavad kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest. |
| --- | --- |

—

maksete assigneeringud
  hõlmavad kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest.

maksete assigneeringud

1.4.2.   
  Assigneeringute allikad

Assigneeringute allikad

Assigneeringute põhiallikas on ELi aruandeaasta eelarve. Samas on ka muud liiki assigneeringuid, mis tulenevad finantsmääruse sätetest. Need pärinevad eelnevatest eelarveaastatest või välistest allikatest.

| — | Aruandeaasta jaoks vastuvõetud esialgse eelarve assigneeringuid saab täiendada eelarveridade vaheliste ümberpaigutustega vastavalt finantsmääruse (25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1605/2002) artiklites 22–24 sätestatud eeskirjadele ja paranduseelarvetega (mida on käsitletud finantsmääruse artiklites 37 ja 38). |
| --- | --- |

—

Aruandeaasta jaoks vastuvõetud esialgse eelarve assigneeringuid saab täiendada eelarveridade vaheliste ümberpaigutustega vastavalt finantsmääruse (25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1605/2002) artiklites 22–24 sätestatud eeskirjadele ja paranduseelarvetega (mida on käsitletud finantsmääruse artiklites 37 ja 38).

ümberpaigutustega

| — | Aruandeaasta eelarvet täiendavad ka eelnevast eelarveaastast ülekantud või uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud. Need on järgmised:






  — | liigendamata maksete assigneeringud, mille võib ainult ühel korral automaatselt järgnevasse eelarveaastasse üle kanda vastavalt finantsmääruse artikli 9 lõikele 4. |
| --- | --- | --- |

—

Aruandeaasta eelarvet täiendavad ka eelnevast eelarveaastast ülekantud või uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud. Need on järgmised:

eelnevast eelarveaastast ülekantud

assigneeringud

—

liigendamata maksete assigneeringud, mille võib ainult ühel korral automaatselt järgnevasse eelarveaastasse üle kanda vastavalt finantsmääruse artikli 9 lõikele 4.

| — | institutsioonide otsusega järgmisse eelarveaastasse ülekantavad assigneeringud ühel kahest järgmisest juhust: kui ettevalmistavad etapid on läbitud (finantsmääruse artikli 9 lõike 2 punkt a) või kui õigusliku aluse vastuvõtmisega jäädakse hiljaks (artikli 9 lõike 2 punkt b). Üle võib kanda nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringuid (artikli 9 lõige 3); |
| --- | --- |

—

institutsioonide otsusega järgmisse eelarveaastasse ülekantavad assigneeringud ühel kahest järgmisest juhust: kui ettevalmistavad etapid on läbitud (finantsmääruse artikli 9 lõike 2 punkt a) või kui õigusliku aluse vastuvõtmisega jäädakse hiljaks (artikli 9 lõike 2 punkt b). Üle võib kanda nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringuid (artikli 9 lõige 3);

| — | vabastatud assigneeringute arvel uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud: siinkohal peetakse silmas selliste vabastatud kulukohustuste assigneeringute uuesti kättesaadavaks tegemist, mis on seotud struktuurifondidega. Summad saab erandkorras uuesti kättesaadavaks teha, kui komisjon on teinud vea või kui need on programmi lõpuleviimiseks hädavajalikud (finantsmääruse artikkel 157). |
| --- | --- |

—

vabastatud assigneeringute arvel uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud: siinkohal peetakse silmas selliste vabastatud kulukohustuste assigneeringute uuesti kättesaadavaks tegemist, mis on seotud struktuurifondidega. Summad saab erandkorras uuesti kättesaadavaks teha, kui komisjon on teinud vea või kui need on programmi lõpuleviimiseks hädavajalikud (finantsmääruse artikkel 157).

| — | Sihtotstarbeline tulu, mis koosneb järgnevast:






  — | tagasimaksed, mille summad kajastatakse sihtotstarbelise tuluna sellel eelarvereal, millelt kanti esialgne kulu, ja mida võin ilma piiranguteta järgmisesse eelarveaastasse üle kanda; |
| --- | --- | --- |

—

Sihtotstarbeline tulu, mis koosneb järgnevast:

Sihtotstarbeline tulu

—

tagasimaksed, mille summad kajastatakse sihtotstarbelise tuluna sellel eelarvereal, millelt kanti esialgne kulu, ja mida võin ilma piiranguteta järgmisesse eelarveaastasse üle kanda;

| — | EFTA assigneeringud: Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga on sätestatud, et selle liikmed toetavad rahaliselt teatavaid ELi eelarves kajastatud meetmeid. Asjaomased eelarveread ja kavandatud summad avaldatakse ELi eelarve III lisas. Asjaomaseid ridu suurendatakse EFTA osamaksude võrra. Eelarveaasta lõpuks kasutamata jäänud assigneeringud tühistatakse ja tagastatakse EMP riikidele; |
| --- | --- |

—

EFTA assigneeringud: Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga on sätestatud, et selle liikmed toetavad rahaliselt teatavaid ELi eelarves kajastatud meetmeid. Asjaomased eelarveread ja kavandatud summad avaldatakse ELi eelarve III lisas. Asjaomaseid ridu suurendatakse EFTA osamaksude võrra. Eelarveaasta lõpuks kasutamata jäänud assigneeringud tühistatakse ja tagastatakse EMP riikidele;

| — | tulu, mis on saadud kolmandatelt isikutelt / teistelt riikidelt, kes on sõlminud Euroopa Liiduga lepingud, millega on ette nähtud rahaline osalus ELi tegevuses. Laekunud summasid loetakse kolmandatelt isikutelt saadud tuluks, mis kantakse asjakohastele eelarveridadele (sageli teadusuuringute valdkonnas) ja need võib piiranguteta üle kanda (finantsmääruse artikkel 10 ning artikli 18 lõike 1 punktid a ja d), |
| --- | --- |

—

tulu, mis on saadud kolmandatelt isikutelt / teistelt riikidelt, kes on sõlminud Euroopa Liiduga lepingud, millega on ette nähtud rahaline osalus ELi tegevuses. Laekunud summasid loetakse kolmandatelt isikutelt saadud tuluks, mis kantakse asjakohastele eelarveridadele (sageli teadusuuringute valdkonnas) ja need võib piiranguteta üle kanda (finantsmääruse artikkel 10 ning artikli 18 lõike 1 punktid a ja d),

| — | kolmandate isikute heaks tehtud töö: osana oma teadustegevusest võivad ELi teadusuuringute keskused teha tööd väliste asutuste heaks (finantsmääruse artikli 161 lõige 2). Sarnaselt kolmandatelt isikutelt saadud tuluga on kolmandate isikute heaks tehtud töö määratud kindlatele eelarveridadele ja selle võib piiranguteta üle kanda (finantsmääruse artikkel 10 ja artikli 18 lõike 1 punkt d); ning |
| --- | --- |

—

kolmandate isikute heaks tehtud töö: osana oma teadustegevusest võivad ELi teadusuuringute keskused teha tööd väliste asutuste heaks (finantsmääruse artikli 161 lõige 2). Sarnaselt kolmandatelt isikutelt saadud tuluga on kolmandate isikute heaks tehtud töö määratud kindlatele eelarveridadele ja selle võib piiranguteta üle kanda (finantsmääruse artikkel 10 ja artikli 18 lõike 1 punkt d); ning

| — | ettemaksete tagasimaksete arvel uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud. Need on ELi vahendid, mille abisaajad on tagasi maksnud ja mida võin ilma piiranguteta järgmisesse eelarveaastasse üle kanda. Struktuurifondide puhul põhineb uuesti kasutusele võtmine komisjoni otsusel (finantsmääruse artikli 18 lõige 2 ja finantsmääruse rakenduseeskirjade artikkel 228). |
| --- | --- |

—

ettemaksete tagasimaksete arvel uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud. Need on ELi vahendid, mille abisaajad on tagasi maksnud ja mida võin ilma piiranguteta järgmisesse eelarveaastasse üle kanda. Struktuurifondide puhul põhineb uuesti kasutusele võtmine komisjoni otsusel (finantsmääruse artikli 18 lõige 2 ja finantsmääruse rakenduseeskirjade artikkel 228).

1.4.3.   
  Kättesaadavate assigneeringute liigitus

Kättesaadavate assigneeringute liigitus

| — | Eelarve lõplikud assigneeringud = vastuvõetud esialgse eelarve assigneeringud + paranduseelarve assigneeringud + ümberpaigutused; |
| --- | --- |

—

Eelarve lõplikud assigneeringud = vastuvõetud esialgse eelarve assigneeringud + paranduseelarve assigneeringud + ümberpaigutused;

| — | Lisaassigneeringud = sihtotstarbeline tulu (vt eespool) + eelnevast eelarveaastast üle kantud või vabastatud assigneeringute arvel uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud; |
| --- | --- |

—

Lisaassigneeringud = sihtotstarbeline tulu (vt eespool) + eelnevast eelarveaastast üle kantud või vabastatud assigneeringute arvel uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud;

| — | Heakskiidetud assigneeringud kokku = eelarve lõplikud assigneeringud + lisaassigneeringud; |
| --- | --- |

—

Heakskiidetud assigneeringud kokku = eelarve lõplikud assigneeringud + lisaassigneeringud;

| — | Eelarveaasta assigneeringud (kasutatakse eelarve täitmise tulemuse arvutamisel) = eelarve lõplikud assigneeringud + sihtotstarbeline tulu. |
| --- | --- |

—

Eelarveaasta assigneeringud (kasutatakse eelarve täitmise tulemuse arvutamisel) = eelarve lõplikud assigneeringud + sihtotstarbeline tulu.

1.5.   EELARVE TÄITMINE

EELARVE TÄITMINE

Eelarve täitmine on reguleeritud finantsmääruse artikli 48 lõikega 1, milles on sätestatud: „Komisjon täidab eelarvet... käesoleva määruse kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires.” Artiklis 50 on sätestatud, et komisjon annab teistele institutsioonidele vajalikud volitused nendega seotud eelarvejagude täitmiseks.

1.6.   TÄITMATA KULUKOHUSTUSED

TÄITMATA KULUKOHUSTUSED

Liigendatud assigneeringute kasutuselevõtmisega tekkis vahe võetud kulukohustuste ja tehtud maksete vahel; see vahe vastab täitmata kulukohustustele ja väljendab kulukohustuste võtmisest vastavate maksete tegemiseni kuluvat ajavahemikku.

2.   SELGITUS EELARVE TÄITMISE ARUANDE KOHTA

2.1.   AASTA EELARVE TÄITMISE TULEMUS

  (tabel 1)

AASTA EELARVE TÄITMISE TULEMUS

(tabel 1)

2.1.1.   
  Üldine taust

Üldine taust

Raamatupidamisarvestusse kantud omavahendite summad on summad, mille liikmesriikide valitsused on eelarveaasta jooksul kandnud komisjoni nimele avatud kontodele. Ülejäägi korral kuulub tulude hulka ka eelneva eelarveaasta eelarve täitmise tulemus. Muud raamatupidamisarvestuses kirjendatud tulud kujutavad endast eelarveaasta jooksul tegelikult laekunud summasid.

Eelarve täitmise tulemuse arvutamisel hõlmavad kulud eelarveaasta maksete assigneeringute alusel tehtud makseid, millele on liidetud igasugused kõnealusest eelarveaastast järgmisse eelarveaastasse ülekantavad assigneeringud. Eelarveaasta maksete assigneeringute alusel tehtud maksete all mõistetakse makseid, mille peaarvepidaja on teinud eelarveaasta 31. detsembrini. Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi puhul peetakse silmas makseid, mille liikmesriigid on teinud 16. oktoobrist 2008 kuni 15. oktoobrini 2009 tingimusel, et peaarvepidajat teavitati kulukohustusest ja selle heakskiitmisest 31. jaanuariks 2010. EAGFi kulude suhtes võidakse liikmesriikides tehtavate kontrollide järel vastu võtta vastavusotsus.

Eelarve täitmise tulemus hõlmab kahte osa: Euroopa Liidu eelarve täitmise tulemust ja EMPsse kuuluvate EFTA riikide osalusest saadud eelarve täitmise tulemust. Omavahendeid käsitleva määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 15 kohaselt moodustub eelarve täitmise tulemus järgneva vahest:

| — | kõnealusel eelarveaastal saadud kogutulu; |
| --- | --- |

—

kõnealusel eelarveaastal saadud kogutulu;

| — | kõnealuse eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete kogusumma, millele on liidetud kõnealusest eelarveaastast järgnevasse eelarveaastasse ülekantavate assigneeringute kogusumma. |
| --- | --- |

—

kõnealuse eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete kogusumma, millele on liidetud kõnealusest eelarveaastast järgnevasse eelarveaastasse ülekantavate assigneeringute kogusumma.

Saadud tulemusele liidetakse või sellest lahutatakse järgnev:

| — | varasematest eelarveaastatest üle kantud maksete assigneeringute tühistamise netosaldo ja igasugused maksed, mis euro vahetuskursi kõikumise tõttu ületavad eelnevast eelarveaastast üle kantud liigendamata assigneeringuid; |
| --- | --- |

—

varasematest eelarveaastatest üle kantud maksete assigneeringute tühistamise netosaldo ja igasugused maksed, mis euro vahetuskursi kõikumise tõttu ületavad eelnevast eelarveaastast üle kantud liigendamata assigneeringuid;

| — | eelarveaasta jooksul kirjendatud vahetuskursi muutustest saadud kasumi või kahjumi saldo. |
| --- | --- |

—

eelarveaasta jooksul kirjendatud vahetuskursi muutustest saadud kasumi või kahjumi saldo.

Eelarve täitmise tulemus tagastatakse liikmesriikidele nende järgneval eelarveaastal tasumisele kuuluvate summade vähendamise kaudu.

Eelarve täitmise tulemus tagastatakse liikmesriikidele nende järgneval eelarveaastal tasumisele kuuluvate summade vähendamise kaudu

Eelnevast eelarveaastast üle kantud kolmandate isikute osamaksude ja nende heaks tehtud tööga seonduvad assigneeringud, mida põhimõtteliselt kunagi ei tühistata, on kajastatud eelarveaasta lisaassigneeringute all. See selgitab erinevust eelnevast eelarveaastast üle kantud 2009. aasta eelarve täitmise aruandes esitatud summade ja järgnevasse eelarveaastasse üle kantud 2008. aasta eelarve täitmise aruandes esitatud summade vahel. Uuesti kasutusse võetud maksete assigneeringuid ja ettemaksete tagasimaksmise järel uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringuid ei võeta eelarve täitmise tulemuse arvutamisel arvesse.

Järgmisse eelarveaastasse üle kantud maksete assigneeringud hõlmavad automaatseid ülekandmisi ja otsuse alusel ülekandmisi. Tühistatud kasutamata maksete assigneeringute all, mis kanti üle eelnevast eelarveaastast, on näidatud need tühistatud assigneeringud, mis kanti üle automaatselt või otsuse alusel. Samuti hõlmab see järgmisse eelarveaastasse ülekantud sihtotstarbelise tulu assigneeringute vähenemist võrreldes 2008. aastaga.

2.1.2.   
  Aasta eelarve täitmise tulemuse ja eelarveaasta tulemi võrdlus

Aasta eelarve täitmise tulemuse ja eelarveaasta tulemi võrdlus

Eelarveaasta tulem arvutatakse tekkepõhise arvestuse põhimõtte kohaselt. Eelarve täitmise tulemus põhineb finantsmääruse kohaselt aga modifitseeritud kassapõhise raamatupidamisarvestuse eeskirjadel. Kuna mõlemad on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda. Kõnealune võrdlus on esitatud allpool tabelis, kus on välja toodud peamised võrreldavad summad, jaotatuna tulu- ja kuluartiklite lõikes.

Eelarveaasta tulemi ja eelarve täitmise tulemuse võrdlus (2009)

Eelarveaasta tulemi ja eelarve täitmise tulemuse võrdlus (2009)

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| EELARVEAASTA TULEM | 4 457 | 12 686 |
| Tulud |
| Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded | (2 806) | (4 685) |
| Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded | 2 563 | 3 485 |
| Viitlaekumised (neto) | 436 | (724) |
| Kulud |
| Kumuleerunud kulud (neto) | 5 381 | 6 353 |
| Aruandeaastal makstud eelneva eelarveaasta kulud | (432) | (219) |
| Eelmaksete netomõju | (9 458) | (16 446) |
| Järgnevasse eelarveaastasse üle kantud maksete assigneeringud | (1 759) | (3 914) |
| Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt tehtud maksed | 4 573 | 1 182 |
| Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite muutused | (329) | 4 316 |
| Muud | (153) | (88) |
| Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulemid kokku | (209) | (136) |
| AASTA EELARVE TÄITMISE TULEMUS | 2 264 | 1 810 |

miljonites eurodes

2009

2008

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

4 457

4 457

12 686

12 686

Tulud

Tulud

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

(2 806)

(4 685)

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

2 563

3 485

Viitlaekumised (neto)

436

(724)

Kulud

Kulud

Kumuleerunud kulud (neto)

5 381

6 353

Aruandeaastal makstud eelneva eelarveaasta kulud

(432)

(219)

Eelmaksete netomõju

(9 458)

(16 446)

Järgnevasse eelarveaastasse üle kantud maksete assigneeringud

(1 759)

(3 914)

Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt tehtud maksed

4 573

1 182

Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite muutused

(329)

4 316

Muud

(153)

(88)

Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulemid kokku

Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulemid kokku

(209)

(136)

AASTA EELARVE TÄITMISE TULEMUS

AASTA EELARVE TÄITMISE TULEMUS

2 264

2 264

1 810

1 810

Võrreldavad tuluartiklid

Võrreldavad tuluartiklid

Eelarveaasta tegelikud eelarve tulud vastavad seoses eelarveaasta jooksul kindlaks määratud nõuetega sissenõutud tuludele ja seoses eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega sissenõutud summadele. Seega tuleb aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulu hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemile liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded.

aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

Viitlaekumiste netosumma koosneb peamiselt põllumajandusmaksude viitlaekumistest, omavahenditest, intressidest ja dividendidest. Arvesse võetakse ainult viitlaekumiste netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate viitlaekumiste vähenemine.

Viitlaekumiste netosumma

Võrreldavad kuluartiklid

Võrreldavad kuluartiklid

Kumuleerunud kulude netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud kumuleerunud kuludest, st ELi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta abi saajad ei olnud ELile veel aruandeid esitanud.

Kumuleerunud kulude netosumma

Samal ajal kui kumuleerunud kulusid ei loeta eelarve kuluks, kuuluvad eelnevatel eelarveaastatel registreeritud arvete eest aruandeaastal tehtud maksed aruandeaasta kulude hulka.

eelnevatel eelarveaastatel registreeritud arvete eest aruandeaastal tehtud

Eelmaksete netomõju koosneb 1) aruandeaastal makstud ja eelarveaasta tuluna kajastatud uute eelmaksete summadest ja 2) aruandeaastal või eelnevatel eelarveaastatel makstud eelmaksete tasaarvestamisest rahastamiskõlblike kulude heakskiitmise teel. Neist viimane on käsitletav kuluna tekkepõhises arvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus algset eelmakset hakatakse käsitlema eelarve kuluna juba makse tegemisel.

Eelmaksete netomõju

Lisaks eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksetele tuleb aasta eelarve täitmise tulemuse arvutamisel (vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artiklile 15) arvesse võtta ka järgmisse eelarveaastasse üle kantavaid eelarveaasta assigneeringuid. Samuti tuleb arvesse võtta aruandeaastal eelarvest tehtud makseid, mis on tehtud eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt.

ka järgmisse eelarveaastasse üle kantavaid

eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute

Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite muutused seonduvad tekkepõhises arvestuses eelarveaasta lõpu seisuga (peamiselt töötajahüvitiste kohta) tehtud prognoosidega, mis ei avalda mõju eelarve raamatupidamisarvestusele. Muude võrreldavate summade hulka kuuluvad erinevad rubriigid, nagu varade amortisatsioon, varade soetamine, kapitalirendi maksed ja osalused, mille käsitlusviis on tekkepõhises arvestuses ja eelarve raamatupidamisarvestuses erinev.

Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite muutused

Muude võrreldavate summade

Välja tuleb jätta ka ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulem, mida on kajastatud konsolideeritud eelarveaasta tulemis, sest nende eelarve täitmine konsolideeritud eelarve täitmise tulemuses ei kajastu.

ametite ja ESTÜ

2.2.   AASTA EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUS

  (tabel 2)

AASTA EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUS

(tabel 2)

Esialgses vastuvõetud eelarves, mille Euroopa Parlamendi president allkirjastas 18. detsembril 2008, oli maksete assigneeringute summaks määratud 116 096 miljonit eurot ja omavahenditest rahastatav kogusumma oli 114 736 miljonit eurot. Tuleb märkida, et esialgses eelarves esitatud tulude ja kulude prognoose korrigeeritakse eelarveaasta jooksul ning muudatused esitatakse paranduseelarvetes. Liikmesriikide kogurahvatulu põhiste omavahendite maksete korrigeerimised tagavad, et eelarve tulud on eelarve kuludega täpses vastavuses. Eelarve tasakaalu põhimõtte kohaselt peavad eelarve tulud ja kulud (maksete assigneeringud) olema tasakaalus.

Tulud

Tulud

2009. eelarveaasta jooksul võeti vastu kümme paranduseelarvet. Selle tulemusena oli 2009. aasta eelarve tulude lõplik summa 113 035 miljonit eurot, mida rahastati kokku 110 238 miljoni euro ulatuses (seega esialgu prognoositust 4 498 miljoni euro võrra vähem) omavahenditest ja ülejäänud osas muudest tuludest. Omavahendite vajaduse vähenemine tulenes peamiselt eelneva eelarveaastaga seonduva 1 796 miljoni euro suuruse summa lisamisest ning kombineeritud mõjust, mida avaldas maksete assigneeringute vähenemine ja paranduseelarvega nr 10/2009 ette nähtud tulude prognoosi suurendamine. Viimatinimetatu andis tulemuseks omavahendite täiendava vähendamise 2 888 miljoni euro võrra.

Seoses omavahenditega tuleks märkida, et tagasinõutud traditsioonilised omavahendid olid väga lähedased prognoositud summale. See on seletatav asjaoluga, et eelarveprognoose muudeti paranduseelarve nr 6/2009 koostamise ajal (vähendades neid 5 226 miljoni euro võrra) ning samuti paranduseelarve nr 10/2009 koostamise ajal (sedakorda suurendades neid 600 miljoni euro võrra). Kõnealused korrigeerimised põhinesid ühelt poolt 2009. aasta kevade uutel makromajanduslikel prognoosidel, mis olid varasematest vähem optimistlikud, ja teiselt poolt osamaksude tegelikul laekumisel.

Ka liikmesriikide lõplikud käibemaksupõhiste ja kogurahvatulu põhiste omavahendite maksed olid lõpliku eelarveprognoosiga väga täpselt vastavuses. Prognoositud summade ja tegelikult makstud summade erinevus on seletatav sellega, et eelarve eesmärkidel kasutatud euro vahetuskurss erines sel hetkel kehtinud vahetuskursist, mil majandus- ja rahaliitu mittekuuluvad liikmesriigid oma maksed tegelikult tegid.

Kulud

Kulud

2009. aastal oli ikka veel käimas ELi eelarve üleminek ühelt mitmeaastaselt finantsraamistikult järgmisele. Kulukohustuste assigneeringutes kajastusid uueks 2007.-2013. aasta programmitöö perioodiks kokkulepitud kulusuunised, samal ajal kui ligi 12 % maksenõuetest olid ikka veel seotud eelmise, 2000.–2006. aasta finantsraamistikuga.

Kulukohustustega seoses täideti esialgset eelarvet ja seega seatud poliitilisi eesmärke praktiliselt selliselt, nagu see oli kavandatud. Assigneeringute kasutamise määr küündis kasutamata reserve (Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi puhul 447 miljonit eurot ja hädaabi puhul 56 miljonit eurot) arvesse võtmata 99,6 %-ni eelarvest, kusjuures eelarvet kohandati pisut eelarveaasta jooksul. 2. rubriigi (loodusvarad) kulukohustusi suurendati 259 miljoni euro võrra (sh majanduse elavdamise kavaga seoses maaelu arengu jaoks ettenähtud 600 miljoni euro suurune suurendamine, eelarveaasta lõpus tehtud 390 miljoni euro suurune vähendamine ja meetmete jaoks ettenähtud 49 miljoni euro suurune suurendamine). 5. rubriik (haldus) vähenes 55 miljoni euro võrra. Kokku annavad need suurenemise, mis moodustab ainult 0,15 % esialgsest eelarvest, kui Euroopa Solidaarsusfondiga seonduvat 615 miljoni euro suurust suurenemist mitte arvestada (sest oma laadilt on see ettenägematute kulude reserv).

Maksete puhul oli täitmismäär 95 % esialgsest eelarvest ja 97 % lõplikust eelarvest, kui mitte arvestada hädaabireservi kasutamata vahendeid. Maksete assigneeringuid vähendati peamiselt paranduseelarvete teel rubriigis 1a (konkurentsivõime) summas 738 miljonit eurot (millest 448 miljonit eurot moodustasid teadusuuringud), rubriigis 2 (loodusvarad) summas 2 632 miljonit eurot (2 192 miljonit eurot maaelu areng) ja laienemine summas 244 miljonit eurot.

Hääletusel heakskiidetud kasutamata assigneeringud, välja arvatud reservid, moodustasid kokku 2 395 miljonit eurot ja koosnesid peamiselt järgnevast: Euroopa Sotsiaalfond (lähenemine 674 miljonit eurot ja piirkondlik konkurentsivõime 248 miljonit eurot), ühinemiseelse abi rahastamisvahend (142 miljonit eurot), komisjoni haldus (394 miljonit eurot) ja konkurentsivõime (377 miljonit eurot, mis jagunes kogu rubriigi 1a peale).

Eelarve korrigeerimiste üksikasjalikum analüüs on esitatud ning nende konteksti, põhjendusi ja mõju on kirjeldatud komisjoni 2009. aasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitlevas aruandes. Selle A osas antakse eelarve tasandi ülevaade ja B osas käsitletakse eraldi iga finantsraamistiku rubriiki.

2.3.   TULUD

  (tabel 3)

TULUD

(tabel 3)

Euroopa Liidu üldeelarve tulud võib jagada kahte põhikategooriasse: omavahendid ja muu tulu. See on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 311, milles öeldakse, et „Eelarvet rahastatakse täielikult omavahenditest, ilma et see piiraks muid tulusid.” Põhiosa eelarvelistest kuludest rahastatakse omavahenditest. Muud tulud moodustavad kogu rahastamisest üksnes väikese osa.

Omavahendite kategooriaid on kolm: traditsioonilised omavahendid, käibemaksupõhised omavahendid ja kogurahvatulu põhised omavahendid. Traditsioonilised omavahendid koosnevad omakorda suhkru- ja tollimaksudest. Omavahendite süsteemi kuulub ka Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimise mehhanism ning Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhineva iga-aastase brutomakse vähendamine.

Omavahendeid eraldatakse kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsuses 2007/436/EÜ, Euratom, Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (edaspidi „2007. aasta otsus”). 2007. aasta otsus jõustus 1. märtsil 2009. Kohaldama hakati seda aga 1. jaanuaril 2007. Seda silmas pidades on 2009. eelarveaastal arvesse võetud selle tagasiulatuvat mõju.

2.3.1.   
  Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid: kõik traditsiooniliste omavahendite kindlaksmääratud summad peab kandma ühele kahest pädevate ametiasutuste raamatupidamisarvestusest:

| — | määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis a sätestatud tavapärasse raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mis on sisse nõutud või mille kohta on antud tagatis; |
| --- | --- |

—

määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis a sätestatud tavapärasse raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mis on sisse nõutud või mille kohta on antud tagatis;

| — | määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis b sätestatud eraldi raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mida ei ole veel sisse nõutud ja/või mille kohta ei ole antud tagatist; summad, mille kohta on antud tagatis, kuid mis vaidlustatakse, võib samuti sellesse raamatupidamisarvestusse kanda. |
| --- | --- |

—

määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis b sätestatud eraldi raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mida ei ole veel sisse nõutud ja/või mille kohta ei ole antud tagatist; summad, mille kohta on antud tagatis, kuid mis vaidlustatakse, võib samuti sellesse raamatupidamisarvestusse kanda.

Eraldi raamatupidamisarvestuse kohta saadavad liikmesriigid komisjonile kvartaliaruandeid, milles on esitatud:

| — | eelneva kvartali veel sissenõudmisele kuuluvate summade saldo; |
| --- | --- |

—

eelneva kvartali veel sissenõudmisele kuuluvate summade saldo;

| — | kõnealuse kvartali jooksul sissenõutud summad; |
| --- | --- |

—

kõnealuse kvartali jooksul sissenõutud summad;

| — | arvestusbaasi korrigeerimine (parandused/tühistamised) kõnealuse kvartali jooksul; |
| --- | --- |

—

arvestusbaasi korrigeerimine (parandused/tühistamised) kõnealuse kvartali jooksul;

| — | mahakantud summad; |
| --- | --- |

—

mahakantud summad;

| — | kõnealuse kvartali lõpus sissenõutav saldo. |
| --- | --- |

—

kõnealuse kvartali lõpus sissenõutav saldo.

Traditsioonilised omavahendid tuleb kanda kas riigikassas või liikmesriigi poolt selleks määratud asutuses avatud komisjoni kontole hiljemalt esimesel tööpäeval pärast nõude kindlaksmääramise (või sissenõudmise, kui tegemist on eraldi raamatupidamisarvestusega) kuule järgneva teise kuu 19. kuupäeva. Liikmesriigid jätavad sissenõudmiskuludena endale 25 % traditsioonilistest omavahenditest. Tingimuslikke omavahendite nõudeid korrigeeritakse vastavalt nende sissenõudmise tõenäosusele.

2.3.2.   
  Käibemaksupõhised ja kogurahvatulu põhised omavahendid

Käibemaksupõhised ja kogurahvatulu põhised omavahendid

Käibemaksupõhised omavahendid tulenevad kõigi liikmesriikide puhul ühtse määra kohaldamisest ühtlustatud käibemaksu arvestusbaasi suhtes, mis on määratud vastavalt 2007. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktis b sätestatud eeskirjades. Ühtseks määraks on fikseeritud 0,30 %, välja arvatud ajavahemiku 2007–2013 puhul, kus asjaomaste tasumisele kuuluvate vahendite määr oli Austria puhul fikseeritud tasemel 0,225 %, Saksamaa puhul tasemel 0,15 % ning Madalmaade ja Rootsi puhul tasemel 0,10 %. Käibemaksu arvestusbaasi ülemmäär on kõigi liikmesriikide puhul 50 % kogurahvatulust.

Käibemaksupõhised omavahendid tulenevad kõigi liikmesriikide puhul ühtse määra kohaldamisest ühtlustatud käibemaksu arvestusbaasi suhtes, mis on määratud vastavalt nõukogu 29. septembri 2000. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktis c sätestatud eeskirjades. Käibemaksu arvestusbaasi ülemmäär on kõigi liikmesriikide puhul 50 % kogurahvatulust.

Kogurahvatulu põhised omavahendid on muutuva suurusega vahendid, mis on ette nähtud mis tahes eelarveaastal nende kulude katmiseks, mis ületavad laekuvate traditsiooniliste omavahendite, käibemaksupõhiste omavahendite ja muude tulude summat. Tulu leitakse ühtse määra kohaldamisel kõigi liikmesriikide kogurahvatulude summa suhtes. Käibemaksupõhised ja kogurahvatulu põhised omavahendid määratakse kindlaks käibemaksu ja kogurahvatulu arvestusbaaside prognooside alusel, mis tehakse esialgse eelarveprojekti koostamise ajal. Neid prognoose vaadatakse seejärel läbi ning summasid ajakohastatakse kõnealuse aasta jooksul paranduseelarve abil.

Käibemaksupõhiste ja kogurahvatulu põhiste omavahendite arvestusbaaside tegelikud andmed saadakse alles järgneva eelarveaasta jooksul. Erinevuse arvutamisel liikmesriikide võlgnetavatest summadest lähtub komisjon tegelikest arvestusbaasidest ja (läbivaadatud) prognooside alusel tegelikult makstud summadest. Tulemuseks saadud positiivse või negatiivse käibemaksu ja kogurahvatulu saldo nõuab komisjon liikmesriikidelt sisse asjaomasele eelarveaastale järgneva aasta detsembri esimeseks tööpäevaks. Käibemaksupõhiste ja kogurahvatulu põhiste omavahendite tegelikke arvestusbaase võib korrigeerida veel nelja järgneva aasta jooksul, välja arvatud juhul, kui teatatakse reservatsioonidest. Varem arvutatud saldot korrigeeritakse ja erinevus nõutakse sisse samal ajal eelneva eelarveaasta käibemaksu ja kogurahvatulu saldoga.

Käibemaksu aruannete ja kogurahvatulu andmete kontrolli teostamisel võib komisjon teatada liikmesriikidele oma reservatsioonidest seoses teatavate punktidega, millel võivad olla tagajärjed nende omavahendite osamaksudele. Reservatsioonid võivad tuleneda näiteks nõuetekohaste andmete puudumisest või vajadusest töötada välja sobiv metoodika. Kõnealuseid reservatsioone tuleb vaadelda liikmesriikidele esitatavate potentsiaalsete nõuetena, mille summa on määratlemata, sest nende finantsmõju ei saa täpselt prognoosida. Kui täpse summa saab kindlaks määrata, nõutakse asjaomased käibemaksu ja kogurahvatulu põhised omavahendid sisse kas koos käibemaksu ja rahvamajanduse saldodega või eraldi sissenõutavate vahenditena.

2.3.3.   
  Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine

Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine

Kõnealune mehhanism vähendab Ühendkuningriigi omavahendite makseid proportsionaalselt tema „eelarvetasakaalu hälbega” ja suurendab vastavalt teiste liikmesriikide omavahendite makseid. Ühendkuningriigi kasuks kohaldatav eelarvetasakaalu hälbe korrigeerimise mehhanism kehtestati Euroopa Ülemkogu Fontainebleau' kohtumisel (1984. aasta juunis) ja selle tulemusel vastu võetud 7. mai 1985. aasta omavahendeid käsitleva otsusega. Mehhanismi eesmärk oli vähendada Ühendkuningriigi eelarvetasakaalu hälvet tema poolt ELile tehtavate maksete vähendamise kaudu. Saksamaa, Austria, Rootsi ja Madalamaade kasuks kohaldatakse korrektsiooni rahastamise vähendamist (mis on piiratud ühe neljandikuga nende tavapärasest osast).

2.3.4.   
  Madalamaade ja Rootsi brutomakse vähendamine

Madalamaade ja Rootsi brutomakse vähendamine

2007. aasta omavahendite otsuse kohaselt kohaldatakse Madalmaade ja Rootsi kasuks ajavahemikul 2007–2013 nende rahvamajanduse kogutulul põhineva aastase brutomakse vähendamist. Brutomakse vähendamist, mis 2004. aasta hindades moodustab Madalmaade puhul 605 miljonit eurot ja Rootsi puhul 150 miljonit eurot, korrigeeritakse jooksevhindadega, kohaldades eurodes väljendatud ELi SKP deflaatorit; sellist vähendamist võimaldatakse pärast Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise ja selle rahastamise arvutamist.

2.3.5.   
  2007. aasta omavahendite otsuse kohaldamisega seoses 2007. ja 2008. aasta suhtes tehtud korrigeerimised

2007. aasta omavahendite otsuse kohaldamisega seoses 2007. ja 2008. aasta suhtes tehtud korrigeerimised

2007. aasta omavahendite otsuse artiklis 11 on sätestatud, et otsuse jõustumisel hakatakse seda kohaldama alates 1. jaanuarist 2007. See tähendab, et 2007. ja 2008. aastal kohaldatud korrigeerimised tuli uute eeskirjade kohaselt ümber arvutada. Korrigeerimine (2007. ja 2008. aasta suhtes kohaldatava vana ja uue omavahendite otsuse erinevused) lisati paranduseelarvesse nr 3/2009 ja see rakendati üheainsa maksega 1. juunil 2009.

Täiendav teave tulude laekumise kohta on esitatud 2009. aasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitlevas aruandes.

2.4.   KULUD

  (tabelid 4-13)

KULUD

(tabelid 4-13)

2.4.1.   
  Finantsraamistik aastateks 2007–2013

Finantsraamistik aastateks 2007–2013

Käesolevas jaos on kirjeldatud ELi põhilisi kululiike, liigitatuna 2007.–2013. aasta finantsraamistiku rubriikide lõikes. 2009. eelarveaasta oli kolmas 2007.–2013. aasta finantsraamistikku kuuluv aasta. 2009. aasta kulukohustuste assigneeringute üldine ülemmäär on 134 722 miljonit eurot, mis moodustab 1,13 % kogurahvatulust. Vastav maksete assigneeringute ülemmäär on 120 445 miljonit eurot, st 1,01 % kogurahvatulust. Eespool esitatud tabelis on finantsraamistikku kajastatud 2013. aastaks prognoositud jooksevhindades.

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Jätkusuutlik kasv |

miljonites eurodes

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Jätkusuutlik kasv

53 979

57 653

61 696

63 555

63 974

66 964

69 957

| 2. | Loodusvarade kaitse ja majandamine |
| --- | --- |

2.

Loodusvarade kaitse ja majandamine

55 143

59 193

56 333

59 955

60 338

60 810

61 289

| 3. | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3.

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

1 273

1 362

1 518

1 693

1 889

2 105

2 376

| 4. | ELi ülemaailmne roll |
| --- | --- |

4.

ELi ülemaailmne roll

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

| 5. | Haldus |
| --- | --- |

5.

Haldus

7 039

7 380

7 525

7 882

8 334

8 670

9 095

| 6. | Kompensatsioon |
| --- | --- |

6.

Kompensatsioon

445

207

210

0

0

0

0

Kulukohustuste assigneeringud

Kulukohustuste assigneeringud

124 457

124 457

132 797

132 797

134 722

134 722

140 978

140 978

142 965

142 965

147 546

147 546

152 312

152 312

Maksete assigneeringud kokku

Maksete assigneeringud kokku

122 190

122 190

129 681

129 681

120 445

120 445

134 289

134 289

134 280

134 280

141 360

141 360

143 331

143 331

Rubriik 1 –   Jätkusuutlik kasv

Rubriik 1 –

Jätkusuutlik kasv

See rubriik on jaotatud kaheks eraldiseisvaks, kuid omavahel seotud osaks:

| — | 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel, mis hõlmab teadusuuringute ja innovatsiooni, hariduse ja koolituse, üleeuroopaliste võrkude, sotsiaalpoliitika, siseturu ja eelnimetatutega seonduvate poliitikavaldkondade kulusid. |
| --- | --- |

—

1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel, mis hõlmab teadusuuringute ja innovatsiooni, hariduse ja koolituse, üleeuroopaliste võrkude, sotsiaalpoliitika, siseturu ja eelnimetatutega seonduvate poliitikavaldkondade kulusid.

| — | 1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive nimel, mille eesmärk on edendada vähim arenenud liikmesriikide ja piirkondade järelejõudmist, täiendada ELi säästva arengu strateegiat väljaspool vaesemaid piirkondi ja toetada piirkondadevahelist koostööd. |
| --- | --- |

—

1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive nimel, mille eesmärk on edendada vähim arenenud liikmesriikide ja piirkondade järelejõudmist, täiendada ELi säästva arengu strateegiat väljaspool vaesemaid piirkondi ja toetada piirkondadevahelist koostööd.

Rubriik 2 –   Loodusvarade kaitse ja majandamine

Rubriik 2 –

Loodusvarade kaitse ja majandamine

Rubriik 2 hõlmab ühise põllumajanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika, maaelu arengu ning keskkonnameetmeid, eeskätt meedet „Natura 2000” Ühise põllumajanduspoliitika jaoks sihtotstarbeliselt eraldatud summa kajastab kokkulepet, milleni jõuti 2002. aasta oktoobris Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogul.

Rubriik 3 –   Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

Rubriik 3 –

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

Uus rubriik 3 (kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus) peegeldab teatavate uute valdkondade kasvavat tähtsust, kus ELile on antud uusi ülesandeid, nagu justiits- ja siseküsimused, piirikaitse, sisserände- ja varjupaigapoliitika, tervis ja tarbijakaitse, kultuur, noored, teave ja dialoog kodanikega. See jaguneb kaheks osaks: 3a. vabadus, turvalisus ja õigus, ja 3b. kodakondsus.

Rubriik 4 –   ELi ülemaailmne roll

Rubriik 4 –

ELi ülemaailmne roll

Rubriik 4 hõlmab kogu välistegevust, sealhulgas ühinemiseelseid rahastamisvahendeid. Kuigi komisjon tegi ettepaneku kaasata finantsraamistikku ka Euroopa Arengufond (EAF), leidsid Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlament, et selle peaks siiski välja jätma.

Rubriik 5 –   Haldus

Rubriik 5 –

Haldus

See rubriik hõlmab kõigi institutsioonide halduskulusid, pensione ja Euroopa koole. Kõigi muude institutsioonide kui komisjoni puhul on need ainsad kulud, kuid ametitel ja muudel asutustel on nii haldus- kui ka põhitegevuskulud.

Rubriik 6 –   Kompensatsioon

Rubriik 6 –

Kompensatsioon

Vastavalt poliitilisele kokkuleppele, mille kohaselt uued liikmesriigid ei peaks kohe liikmesuse algul kuuluma eelarve netorahastajate hulka, nähti selle rubriigi raames ette kompensatsioonid. Kõnealune summa tehti uutele liikmesriikidele ülekannetena kättesaadavaks, et tasakaalustada nende eelarve laekumisi ja osamaksusid.

2.4.2.   
  Poliitikavaldkonnad

Poliitikavaldkonnad

Tegevuspõhise juhtimise raames rakendab komisjon oma planeerimis- ja haldusmenetlustes tegevuspõhist eelarvestamist. Tegevuspõhise eelarvestamise puhul on eelarve ehitatud üles selliselt, et poliitikavaldkondadele vastavad eelarve jaotised ja tegevusaladele eelarve peatükid. Tegevuspõhise eelarvestamise eesmärk on pakkuda selget raamistikku komisjoni poliitika eesmärkide teostamiseks kas õigusloome-, finants- või mis tahes muude avaliku poliitika vahendite abil. Komisjoni töö liigendamine tegevusalade kaupa annab selge pildi sellest, mida komisjon teeb, ja loob samas ühise raamistiku prioriteetide seadmiseks. Vahendite eraldamisel eelarvemenetluse käigus kasutatakse eri tegevusalasid „plokkidena”, millest eelarve üles ehitatakse. Tegevuspõhise eelarvestamise eesmärk on tagada iga tegevusala ja selleks eraldatud vahendite vahel sellise seose loomise kaudu komisjoni vahendite kasutamise tõhusus ja mõjusus.

Poliitikavaldkonna võib määratleda kui komisjoni töö osaks olevate, otsuste tegemise protsessi puhul asjakohaste tegevusalade homogeense rühmana. Iga poliitikavaldkond vastab üldiselt ühele peadirektoraadile ja hõlmab keskmiselt umbes 6 või 7 eri tegevusala. Poliitikavaldkonnad on peamiselt tegevuspõhised, sest nende raamesse kuuluvate peamiste tegevusalade eesmärk on tuua vastavas valdkonnas kasu kolmandatest isikutest abisaajatele. Tegevuseelarvesse kuuluvad ka iga poliitikavaldkonna jaoks vajalikud halduskulud.

Täiendav teave kulude kandmise kohta on esitatud 2009. aasta komisjoni eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitlevas aruandes.

2.5.   INSTITUTSIOONID JA AMETID

  (tabelid 14–18)

INSTITUTSIOONID JA AMETID

(tabelid 14–18)

Nagu varasematelgi aastatel, on Euroopa Liidu üldeelarve täitmise kohta koostatud konsolideeritud aruannetes kajastatud eelarve täitmist kõigis institutsioonides, sest ELi eelarve raames koostatakse iga institutsiooni jaoks eraldi eelarve. Ametitel puudub ELi eelarve raames oma eraldi eelarve ja neid rahastatakse osaliselt komisjoni eelarvest antava toetusega.

Ametite kohta kogu asjakohase teabe andmiseks on konsolideeritud majandusaasta aruande eelarve poolel esitatud eraldi aruanded traditsiooniliste konsolideeritud ametite eelarvete täitmise kohta.

---

(1)  Personalieeskirjade (nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määruse (EMÜ) 259/68 muudetud redaktsioon) artikli 83 kohaselt tagavad liikmesriigid ühiselt pensionikohustuse täitmise.

1

(2)  Euroopa Parlament võttis 17. detsembril 2009. aastal vastu eelarve, milles on ette nähtud ELi lühiajaliste kohustuste tasumine omavahenditest, mille liikmesriigid koguvad või mis nõutakse neilt sisse 2010. aastal.

2

(3)  2008. aasta majandusaasta aruandes oli tagatisfondi raha kajastatud rahana, mitte investeeringutena.

3

(4)  Kõrgem seotud väärtus tuleneb fikseeritud intressimääraga antud laenust, mis on kaetud intressimäära vahetuslepinguga.

4

(5)  Kõrgem seotud väärtus tuleneb fikseeritud intressimääraga võetud laenust, mis on kaetud intressimäära vahetuslepinguga.

5

(6)  Kohaldatud on paranduskoefitsienti.

6

(7)  Makstakse lahkumisele järgneva kolme aasta jooksul.

7

(8)  ELi detsentraliseeritud asutus, mis kuulub endise kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö samba alla.

8

(9)  Esmakordselt konsolideeritud 2009. eelarveaastal.

9

(10)  Tuleks märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes eelarvetabelites esitatud andmete liitmisel saadav summa tabelis esitatud kogusummast erineda.

10

(11)  EFTA summad moodustasid sellest 2009. aastal 11 miljonit eurot ja 2008. aastal 14 miljonit eurot.

11

(12)  Sealhulgas järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud ja sihtotstarbeline tulu.

12

(13)  Sealhulgas järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud ja sihtotstarbeline tulu.

13

---

| 12.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 308/129 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 308/129

---

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

2010/C 308/02

| I. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:






  a) | Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest (1) ja konsolideeritud eelarve täitmise aruandest (2)31. detsembril 2009. aastal lõppenud eelarveaasta kohta; |
| --- | --- | --- |

I.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda:

a)

Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest (1) ja konsolideeritud eelarve täitmise aruandest (2)31. detsembril 2009. aastal lõppenud eelarveaasta kohta;

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| II. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja finantsmäärusele vastutab juhtkond (3) Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:






  a) | Juhtkonna kohustused seoses Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduva sisekontrolli kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist, et finantsaruannetes ei esineks pettuse või vigade tõttu olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja (4) poolt vastu võetud arvestuseeskirjade põhjal asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; ja arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Vastavalt finantsmääruse artiklile 129 kiidab komisjon heaks Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande pärast seda, kui komisjoni peaarvepidaja on selle konsolideerinud teiste institutsioonide (5) ja asutuste (6) poolt esitatud teabe põhjal ja koostanud konsolideeritud aruande juurde teatise, teatades muuhulgas, et tal on piisav kindlus, et raamatupidamise aastaaruanne annab Euroopa ühenduste finantsolukorra kohta kõikides olulistes osades õige ja õiglase ülevaate. |
| --- | --- | --- |

II.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja finantsmäärusele vastutab juhtkond (3) Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamise eest ning aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest:

a)

Juhtkonna kohustused seoses Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruandega hõlmavad finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduva sisekontrolli kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist, et finantsaruannetes ei esineks pettuse või vigade tõttu olulisi väärkajastamisi; komisjoni peaarvepidaja (4) poolt vastu võetud arvestuseeskirjade põhjal asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist; ja arvestushinnangute koostamist, mis on asjaolusid arvestades mõistlikud. Vastavalt finantsmääruse artiklile 129 kiidab komisjon heaks Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande pärast seda, kui komisjoni peaarvepidaja on selle konsolideerinud teiste institutsioonide (5) ja asutuste (6) poolt esitatud teabe põhjal ja koostanud konsolideeritud aruande juurde teatise, teatades muuhulgas, et tal on piisav kindlus, et raamatupidamise aastaaruanne annab Euroopa ühenduste finantsolukorra kohta kõikides olulistes osades õige ja õiglase ülevaate.

| b) | See, kuidas juhtkond tagab raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse, sõltub eelarve täitmise viisist. Otsese tsentraliseeritud halduse puhul viivad täitmisülesandeid ellu komisjoni talitused. Jagatud halduse puhul täidavad eelarve täitmisega seotud ülesandeid liikmesriigid, detsentraliseeritud halduse puhul kolmandad riigid ja kaudse tsentraliseeritud halduse puhul muud asutused. Ühise halduse korral jagatakse täitmisülesanded komisjoni ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel (finantsmääruse artiklid 53–57). Täitmisülesandeid ellu viies tuleb järgida usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet, mille kohaselt tuleb kavandada, rakendada ja käigus hoida tõhusat ja mõjusat sisekontrolli, sealhulgas asjakohast järelevalvet ning eeskirjade eiramisi ja pettuste ennetamise meetmeid, ning vajadusel algatada kohtumenetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. Sõltumata eelarve täitmise viisist on komisjonil lõplik vastutus Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317). |
| --- | --- |

b)

See, kuidas juhtkond tagab raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse, sõltub eelarve täitmise viisist. Otsese tsentraliseeritud halduse puhul viivad täitmisülesandeid ellu komisjoni talitused. Jagatud halduse puhul täidavad eelarve täitmisega seotud ülesandeid liikmesriigid, detsentraliseeritud halduse puhul kolmandad riigid ja kaudse tsentraliseeritud halduse puhul muud asutused. Ühise halduse korral jagatakse täitmisülesanded komisjoni ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel (finantsmääruse artiklid 53–57). Täitmisülesandeid ellu viies tuleb järgida usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet, mille kohaselt tuleb kavandada, rakendada ja käigus hoida tõhusat ja mõjusat sisekontrolli, sealhulgas asjakohast järelevalvet ning eeskirjade eiramisi ja pettuste ennetamise meetmeid, ning vajadusel algatada kohtumenetlusi valesti makstud või kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. Sõltumata eelarve täitmise viisist on komisjonil lõplik vastutus Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317).

Audiitori kohustused

| III. | Kontrollikoja ülesanne on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega sel määral, kuivõrd neid on võimalik Euroopa Liidu kontekstis rakendada. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

III.

Kontrollikoja ülesanne on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega sel määral, kuivõrd neid on võimalik Euroopa Liidu kontekstis rakendada. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| IV. | Auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks konsolideeritud aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad audiitori otsustusest, mis hõlmab ka konsolideeritud aruandes esineva võimaliku pettusest või vigadest tingitud olulise väärkajastamise riski hindamist, samuti alustehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku nõuetele mittevastavuse riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse konsolideeritud aruande koostamise ja õiglase esitamisega seotud sisekontrollisüsteemi, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Auditis antakse ka hinnang kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja tehtud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti konsolideeritud aruande ja aasta tegevusaruannete üldisele esitluslaadile. |
| --- | --- |

IV.

Auditi käigus viiakse läbi menetlusi auditi tõendusmaterjali kogumiseks konsolideeritud aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud menetlused sõltuvad audiitori otsustusest, mis hõlmab ka konsolideeritud aruandes esineva võimaliku pettusest või vigadest tingitud olulise väärkajastamise riski hindamist, samuti alustehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku nõuetele mittevastavuse riski hindamist. Asjakohaste auditimenetluste kavandamiseks võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse konsolideeritud aruande koostamise ja õiglase esitamisega seotud sisekontrollisüsteemi, samuti alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Auditis antakse ka hinnang kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja tehtud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti konsolideeritud aruande ja aasta tegevusaruannete üldisele esitluslaadile.

| V. | Tulude valdkonnas lähtub kontrollikoda käibemaksul ja rahvamajanduse kogutulul põhinevate omavahendite auditeerimisel makromajanduslikest agregeeritud andmetest, mis saadetakse liikmesriikide poolt komisjonile. Seejärel hindab kontrollikoda komisjoni andmetöötlussüsteeme kuni andmete kandmiseni lõpparuandesse ja liikmesriikide maksete laekumiseni. Traditsiooniliste omavahendite auditeerimisel kontrollib kontrollikoda tolliasutuste arvepidamist ja analüüsib tollijärelevalve maksuvoogu, kuni summad on raamatupidamise aastaaruandes kirjeldatud ja komisjonile laekunud. |
| --- | --- |

V.

Tulude valdkonnas lähtub kontrollikoda käibemaksul ja rahvamajanduse kogutulul põhinevate omavahendite auditeerimisel makromajanduslikest agregeeritud andmetest, mis saadetakse liikmesriikide poolt komisjonile. Seejärel hindab kontrollikoda komisjoni andmetöötlussüsteeme kuni andmete kandmiseni lõpparuandesse ja liikmesriikide maksete laekumiseni. Traditsiooniliste omavahendite auditeerimisel kontrollib kontrollikoda tolliasutuste arvepidamist ja analüüsib tollijärelevalve maksuvoogu, kuni summad on raamatupidamise aastaaruandes kirjeldatud ja komisjonile laekunud.

| VI. | Kontrollikoja hinnangul on kogutud auditi tõendusmaterjal piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks. |
| --- | --- |

VI.

Kontrollikoja hinnangul on kogutud auditi tõendusmaterjal piisav ja asjakohane kinnitava avalduse esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| VII. | Kontrollikoja hinnangul kajastab Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes osades õiglaselt (7) liidu finantsolukorda 31. detsembri 2009. aasta seisuga ning nende tehinguid ja rahavooge lõppenud aastal, vastavalt finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. |
| --- | --- |

VII.

Kontrollikoja hinnangul kajastab Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes osades õiglaselt (7) liidu finantsolukorda 31. detsembri 2009. aasta seisuga ning nende tehinguid ja rahavooge lõppenud aastal, vastavalt finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele.

| VIII. | Ilma punktis VII väljendatud hinnangut kahtluse alla seadmata märgib kontrollikoda, et puudused komisjoni mõningate peadirektoraatide arvestussüsteemides (eriti seoses eelfinantseerimise arvutamise, sellega seonduva tulude ja kulude periodiseerimise ja arvete/kulude hüvitamise taotlustega) vajavad endiselt lahendamist. |
| --- | --- |

VIII.

Ilma punktis VII väljendatud hinnangut kahtluse alla seadmata märgib kontrollikoda, et puudused komisjoni mõningate peadirektoraatide arvestussüsteemides (eriti seoses eelfinantseerimise arvutamise, sellega seonduva tulude ja kulude periodiseerimise ja arvete/kulude hüvitamise taotlustega) vajavad endiselt lahendamist.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| IX. | Kontrollikoja hinnangul on tulud, kõigi poliitikavaldkondade rühmade kulukohustused, samuti hariduse ja kodakondsuse ning haldus- ja muude kulude poliitikavaldkondade rühmade raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed 31. detsembril 2009 lõppenud aastal kõigis olulistes osades seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

IX.

Kontrollikoja hinnangul on tulud, kõigi poliitikavaldkondade rühmade kulukohustused, samuti hariduse ja kodakondsuse ning haldus- ja muude kulude poliitikavaldkondade rühmade raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed 31. detsembril 2009 lõppenud aastal kõigis olulistes osades seaduslikud ja korrektsed.

| X. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2009 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed oluliselt vigadest mõjutatud järgmistes poliitikavaldkondade rühmades: põllumajandus ja loodusvarad; ühtekuuluvus; teadusuuringud, energeetika ja transport; välisabi, arengukoostöö ja laienemine ning haridus ja kodakondsus. Järelevalve- ja kontrollisüsteemid on tegelikust suuremana näidatud või abikõlbmatute kulude hüvitamise ärahoidmiseks või avastamiseks ja parandamiseks osaliselt mõjusad. |
| --- | --- |

X.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2009 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed oluliselt vigadest mõjutatud järgmistes poliitikavaldkondade rühmades: põllumajandus ja loodusvarad; ühtekuuluvus; teadusuuringud, energeetika ja transport; välisabi, arengukoostöö ja laienemine ning haridus ja kodakondsus. Järelevalve- ja kontrollisüsteemid on tegelikust suuremana näidatud või abikõlbmatute kulude hüvitamise ärahoidmiseks või avastamiseks ja parandamiseks osaliselt mõjusad.

9. september 2010

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg

---

(1)  Konsolideeritud finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet (sealhulgas segmendiaruandlust).

1

(2)  Konsolideeritud eelarve täitmise aruanne sisaldab lisaks aruandele eelarvepõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

2

(3)  Euroopa institutsioonide ja asutuste tasandil hõlmab juhtkond institutsioonide liikmeid, ametite direktoreid, eelarvevahendite volitatud ja edasivolitatud käsutajaid, peaarvepidajaid ning finants-, auditi- ja kontrolliüksuste juhtivtöötajaid. Liikmes- ja abisaajariikide tasandil hõlmab juhtkond eelarvevahendite käsutajaid, peaarvepidajaid ning makseasutuste, akrediteerimisasutuste ja rakendusasutuste juhtivtöötajaid.

3

(4)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjade koostamisel lähtuti Rahvusvahelise Audiitorite Föderatsiooni välja antud rahvusvahelistest avaliku sektori arvestusstandarditest (IPSAS) või nende puudumisel Rahvusvahelise Raamatupidamise Standardite Nõukogu välja antud rahvusvahelistest arvestusstandarditest (IAS)/rahvusvahelistest finantsaruandluse standarditest (IFRS). Vastavalt 2005. aastast kehtivale praktikale ja kooskõlas finantsmäärusega koostati 2009. eelarveaasta konsolideeritud finantsaruanded komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjade alusel, milles kohandatakse tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtted Euroopa Liidule omase keskkonnaga, eelarve täitmise konsolideeritud aruanded aga põhinevad jätkuvalt eelkõige raha liikumisel.

4

(5)  Enne, kui institutsioonid raamatupidamise aastaaruanded vastu võtavad, allkirjastatakse need peaarvepidajate poolt, kes seeläbi tõendavad, et neil on piisav kindlus selle kohta, et aruanded annavad institutsiooni finantsolukorrast õige ja õiglase ülevaate (finantsmääruse artikkel 61).

5

(6)  Raamatupidamise aastaaruanded koostatakse asjakohaste direktorite poolt ja saadetakse komisjoni peaarvepidajale koos haldusnõukogu vastava otsusega. Lisaks allkirjastatakse need vastavate peaarvepidajate poolt, kes seeläbi tõendavad, et neil on piisav kindlus selle kohta, et aruanded annavad asutuse finantsolukorrast õige ja õiglase ülevaate (finantsmääruse artikkel 61).

6

(7)  Vastavalt rahvusvahelisele auditeerimise standardile 700 „Arvamuse kujundamine ja aruandlus finantsaruannete kohta” (RAS 700, punkt 35) on väljendid „kajastab õiglaselt kõigis olulistes osades” ja „annab õige ja õiglase ülevaate” samatähenduslikud.

7

---