# Europeiska unionens C 303/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2010.303.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 303 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 53 årgången9 november 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2010.303.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 303

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

53 årgången9 november 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Revisionsrätten |
| 2010/C 303/01 | Revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet för budgetåret 2009 samt institutionernas svar | 1 |
| 2010/C 303/02 | Revisionsrättens årsrapport om den verksamhet som finansieras genom åttonde, nionde, tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2009 samt kommissionens svar | 243 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Revisionsrätten

2010/C 303/01

Revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet för budgetåret 2009 samt institutionernas svar

1

2010/C 303/02

Revisionsrättens årsrapport om den verksamhet som finansieras genom åttonde, nionde, tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2009 samt kommissionens svar

243

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Revisionsrätten

| 9.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 303/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 303/1

---

Image

I enlighet med bestämmelserna i artikel 287.1 och 287.4 i EG-fördraget och artiklarna 129 och 143 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1525/2007 av den 17 december 2007, och artiklarna 139 och 156 i rådets förordning (EG) nr 215/2008 av den 18 februari 2008 med budgetförordning för tionde Europeiska utvecklingsfonden

har Europeiska unionens revisionsrätt vid sitt sammanträde den 9 september 2010 antagit sina

ÅRSRAPPORTER

för budgetåret 2009.

Rapporterna har tillsammans med institutionernas svar på revisionsrättens iakttagelser överlämnats till de myndigheter som ska bevilja ansvarsfrihet och till de övriga institutionerna.

Revisionsrättens ledamöter är följande:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (ordförande), Hubert WEBER, Maarten B. ENGWIRDA, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan RAMALLO, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN, Karel PINXTEN, Ovidiu ISPIR, Nadejda SANDOLOVA, Michel CRETIN, Harald NOACK, Henri GRETHEN, Eoin O'SHEA, Szabolcs FAZAKAS, Louis GALEA, Ladislav BALKO, Augustyn KUBIK, Milan Martin CVIKL, Rasa BUDBERGYTĖ.

ÅRSRAPPORT OM BUDGETGENOMFÖRANDET

2010/C 303/01

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Allmän inledning

| Kapitel 1 — | Revisionsförklaringen och information till stöd för denna |
| --- | --- |

Kapitel 1 —

| Kapitel 2 — | Inkomster |
| --- | --- |

Kapitel 2 —

| Kapitel 3 — | Jordbruk och naturresurser |
| --- | --- |

Kapitel 3 —

| Kapitel 4 — | Sammanhållning |
| --- | --- |

Kapitel 4 —

| Kapitel 5 — | Forskning, energi och transport |
| --- | --- |

Kapitel 5 —

| Kapitel 6 — | Bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning |
| --- | --- |

Kapitel 6 —

| Kapitel 7 — | Utbildning och medborgarskap |
| --- | --- |

Kapitel 7 —

| Kapitel 8 — | Ekonomi och finans |
| --- | --- |

Kapitel 8 —

| Kapitel 9 — | Administrativa och andra utgifter |
| --- | --- |

Kapitel 9 —

| Bilaga I — | Finansiella uppgifter om den allmänna budgeten |
| --- | --- |

Bilaga I —

| Bilaga II — | Förteckning över särskilda rapporter som har antagits av revisionsrätten sedan förra årsrapporten |
| --- | --- |

Bilaga II —

---

ALLMÄN INLEDNING

| 0.1 | Europeiska revisionsrätten är den EU-institution som enligt fördraget ska granska Europeiska unionens finanser. Revisionsrätten bidrar såsom EU:s externa revisor till att förbättra EU:s ekonomiska förvaltning och fungerar som oberoende väktare av unionsmedborgarnas ekonomiska intressen. Mer information om revisionsrätten finns i den årliga verksamhetsrapporten, som finns tillgänglig på revisionsrättens webbplats www.eca.europa.eu. Där finns också revisionsrättens särskilda rapporter om EU:s utgiftsprogram och inkomster och yttranden över ny eller ändrad lagstiftning. |
| --- | --- |

0.1

Europeiska revisionsrätten är den EU-institution som enligt fördraget ska granska Europeiska unionens finanser. Revisionsrätten bidrar såsom EU:s externa revisor till att förbättra EU:s ekonomiska förvaltning och fungerar som oberoende väktare av unionsmedborgarnas ekonomiska intressen. Mer information om revisionsrätten finns i den årliga verksamhetsrapporten, som finns tillgänglig på revisionsrättens webbplats www.eca.europa.eu. Där finns också revisionsrättens särskilda rapporter om EU:s utgiftsprogram och inkomster och yttranden över ny eller ändrad lagstiftning.

| 0.2 | Detta är revisionsrättens 33:e årsrapport och den gäller budgetåret 2009, då åtaganden på totalt 142,5 miljarder euro och betalningar på totalt 118,4 miljarder euro gjordes (1). Europeiska utvecklingsfonden behandlas i en separat årsrapport. |
| --- | --- |

0.2

Detta är revisionsrättens 33:e årsrapport och den gäller budgetåret 2009, då åtaganden på totalt 142,5 miljarder euro och betalningar på totalt 118,4 miljarder euro gjordes (1). Europeiska utvecklingsfonden behandlas i en separat årsrapport.

| 0.3 | EU:s allmänna budget fastställs varje år av rådet och Europaparlamentet. Tillsammans med revisionsrättens särskilda rapporter ligger årsrapporten till grund för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet, där Europaparlamentet beslutar huruvida Europeiska kommissionen på ett tillfredsställande sätt har fullgjort sina skyldigheter när det gäller genomförandet av budgeten. I år översänder revisionsrätten också för första gången sin årsrapport till de nationella parlamenten samtidigt som den översänds till rådet och Europaparlamentet, i enlighet med vad som fastställs i protokoll nr 1 till Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

0.3

EU:s allmänna budget fastställs varje år av rådet och Europaparlamentet. Tillsammans med revisionsrättens särskilda rapporter ligger årsrapporten till grund för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet, där Europaparlamentet beslutar huruvida Europeiska kommissionen på ett tillfredsställande sätt har fullgjort sina skyldigheter när det gäller genomförandet av budgeten. I år översänder revisionsrätten också för första gången sin årsrapport till de nationella parlamenten samtidigt som den översänds till rådet och Europaparlamentet, i enlighet med vad som fastställs i protokoll nr 1 till Lissabonfördraget.

| 0.4 | Den centrala delen i denna rapport är revisionsrättens revisionsförklaring (även kallad ”DAS”) om tillförlitligheten i Europeiska unionens årsredovisning och om transaktionernas laglighet och korrekthet (i rapporten kallat ”transaktionernas korrekthet”). Revisionsförklaringen inleder rapporten. Merparten av innehållet därefter är en redogörelse för det revisionsarbete som ligger till grund för revisionsförklaringen. |
| --- | --- |

0.4

Den centrala delen i denna rapport är revisionsrättens revisionsförklaring (även kallad ”DAS”) om tillförlitligheten i Europeiska unionens årsredovisning och om transaktionernas laglighet och korrekthet (i rapporten kallat ”transaktionernas korrekthet”). Revisionsförklaringen inleder rapporten. Merparten av innehållet därefter är en redogörelse för det revisionsarbete som ligger till grund för revisionsförklaringen.

| 0.5 | Rapporten är strukturerad på följande sätt (2):






  — | Kapitel 1 innehåller en översikt över resultat: en sammanfattning av de viktigaste resultaten av revisionsrättens granskning av räkenskapernas tillförlitlighet och transaktionernas korrekthet samt en analys av övervaknings- och kontrollsystemens korrigeringsförmåga. |
| --- | --- | --- |

0.5

Rapporten är strukturerad på följande sätt (2):

—

Kapitel 1 innehåller en översikt över resultat: en sammanfattning av de viktigaste resultaten av revisionsrättens granskning av räkenskapernas tillförlitlighet och transaktionernas korrekthet samt en analys av övervaknings- och kontrollsystemens korrigeringsförmåga.

| — | Kapitlen 2–9 innehåller detaljerade granskningsresultat i form av ”särskilda bedömningar” av EU:s inkomster och utgifter. Kapitel 2 behandlar inkomstsidan i EU:s budget, och kapitlen 3–9 behandlar sju verksamhetsområden inom vilka utgifter från EU:s budget godkänns och bokförs. Dessa verksamhetsområden motsvarar i stora drag de rubriker som används i budgetramen för 2007–2013, där EU:s generella fleråriga utgiftsplaner fastställs. |
| --- | --- |

—

Kapitlen 2–9 innehåller detaljerade granskningsresultat i form av ”särskilda bedömningar” av EU:s inkomster och utgifter. Kapitel 2 behandlar inkomstsidan i EU:s budget, och kapitlen 3–9 behandlar sju verksamhetsområden inom vilka utgifter från EU:s budget godkänns och bokförs. Dessa verksamhetsområden motsvarar i stora drag de rubriker som används i budgetramen för 2007–2013, där EU:s generella fleråriga utgiftsplaner fastställs.

| 0.6 | De särskilda bedömningarna grundar sig i första hand på resultaten av revisionsrättens granskning av transaktionernas korrekthet, på en bedömning av hur ändamålsenligt de viktigaste systemen för övervakning och kontroll av inkomster och utgifter fungerar och på en granskning av tillförlitligheten i uttalanden från kommissionens ledning. |
| --- | --- |

0.6

De särskilda bedömningarna grundar sig i första hand på resultaten av revisionsrättens granskning av transaktionernas korrekthet, på en bedömning av hur ändamålsenligt de viktigaste systemen för övervakning och kontroll av inkomster och utgifter fungerar och på en granskning av tillförlitligheten i uttalanden från kommissionens ledning.

| 0.7 | Kommissionens svar på revisionsrättens iakttagelser – eller i förekommande fall svaren från andra EU-organ eller EU-institutioner – presenteras också i rapporten. Revisionsrätten tar hänsyn till revisionsobjektets svar sin beskrivning av resultaten och slutsatserna. Det är revisionsrättens ansvar såsom oberoende extern revisor att rapportera sina resultat, dra slutsatser av dessa resultat och därmed göra en objektiv bedömning av räkenskapernas tillförlitlighet och transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

0.7

Kommissionens svar på revisionsrättens iakttagelser – eller i förekommande fall svaren från andra EU-organ eller EU-institutioner – presenteras också i rapporten. Revisionsrätten tar hänsyn till revisionsobjektets svar sin beskrivning av resultaten och slutsatserna. Det är revisionsrättens ansvar såsom oberoende extern revisor att rapportera sina resultat, dra slutsatser av dessa resultat och därmed göra en objektiv bedömning av räkenskapernas tillförlitlighet och transaktionernas laglighet och korrekthet.

---

(1)  Detaljerad information om genomförandet av 2009 års budget finns i del B II i Europeiska unionens årsredovisning för budgetåret 2009 och i den rapport om budget- och finansförvaltningen budgetåret 2009 som har utarbetats av generaldirektoratet för budget. Detaljerade uppgifter finns också i
  bilaga I
  till denna årsrapport.

(2)  Strukturen i årets årsrapport har ändrats. De tidigare kapitlen 2 och 3 (om intern kontroll och budgetförvaltning) har inte tagits med för 2009; iakttagelser om kommissionens interna kontroller har integrerats i de särskilda bedömningarna.

---

KAPITEL 1

Revisionsförklaringen och information till stöd för denna

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Revisionsrättens revisionsförklaring till Europaparlamentet och rådet – oberoende revisorns rapport

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Översikt över granskningsresultat

Inledning

Räkenskapernas tillförlitlighet

Allmän bakgrund

Granskningsresultat för budgetåret 2009

Transaktionernas korrekthet och systemens ändamålsenlighet

Struktur för de särskilda bedömningarna inom ramen för revisionsförklaringen

Granskningsresultat för budgetåret 2009

Jämförelse med tidigare års resultat

Tillförlitligheten i kommissionens skriftliga uttalanden

Generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar

Kommissionens sammanfattande rapport

Återvinnings- och korrigeringsmekanismer

Inledning

Information som lämnats av kommissionen tillsammans med årsredovisningen för 2009

Slutsats när det gäller övervaknings- och kontrollsystemens korrigeringsförmåga

| REVISIONSRÄTTENS REVISIONSFÖRKLARING TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET – OBEROENDE REVISORNS RAPPORT |
| --- |
| | | (1)
   (2) |

REVISIONSRÄTTENS REVISIONSFÖRKLARING TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET – OBEROENDE REVISORNS RAPPORT

(1)
   (2)

| | |
| --- | --- |

(3)










   (4)
   (5)
   (6)

| | (3) | (4)
   (5)
   (6) |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

(7)





























































  9 september 2010

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| | (7) |
| --- | --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

| Europeiska revisionsrätten |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxemburg, LUXEMBURG |

Europeiska revisionsrätten

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxemburg, LUXEMBURG

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

ÖVERSIKT ÖVER GRANSKNINGSRESULTAT

Inledning

| 1.1 | Enligt artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska revisionsrätten till Europaparlamentet och rådet avge en förklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (kallad revisionsförklaringen eller DAS). Enligt fördraget får revisionsrätten komplettera denna förklaring med särskilda bedömningar av varje större område i unionens verksamhet. |
| --- | --- |

1.1

Enligt artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska revisionsrätten till Europaparlamentet och rådet avge en förklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (kallad revisionsförklaringen eller DAS). Enligt fördraget får revisionsrätten komplettera denna förklaring med särskilda bedömningar av varje större område i unionens verksamhet.

| 1.2 | Syftet med revisionen av tillförlitligheten i Europeiska unionens räkenskaper är att revisionsrätten ska få tillräckliga och ändamålsenliga bevis för att kunna avgöra i vilken utsträckning inkomster, utgifter, tillgångar och skulder har bokförts korrekt och om årsredovisningen ger en rättvisande bild av den finansiella ställningen per den 31 december 2009 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för året (se punkterna 1.6–1.20). |
| --- | --- |

1.2

Syftet med revisionen av tillförlitligheten i Europeiska unionens räkenskaper är att revisionsrätten ska få tillräckliga och ändamålsenliga bevis för att kunna avgöra i vilken utsträckning inkomster, utgifter, tillgångar och skulder har bokförts korrekt och om årsredovisningen ger en rättvisande bild av den finansiella ställningen per den 31 december 2009 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för året (se punkterna 1.6–1.20).

| 1.3 | Syftet med revisionen av korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för 2009 års räkenskaper är att revisionsrätten ska samla in tillräckliga och ändamålsenliga direkta eller indirekta revisionsbevis för att kunna uttala sig om huruvida transaktionerna har utförts i enlighet med gällande förordningar och kontraktsbestämmelser och beräknats korrekt (se punkterna 1.21–1.25 för en översikt över resultaten och kapitlen 2–9 för närmare uppgifter). |
| --- | --- |

1.3

Syftet med revisionen av korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för 2009 års räkenskaper är att revisionsrätten ska samla in tillräckliga och ändamålsenliga direkta eller indirekta revisionsbevis för att kunna uttala sig om huruvida transaktionerna har utförts i enlighet med gällande förordningar och kontraktsbestämmelser och beräknats korrekt (se punkterna 1.21–1.25 för en översikt över resultaten och kapitlen 2–9 för närmare uppgifter).

| 1.4 | Revisionsrätten analyserade tillförlitligheten i kommissionens skriftliga uttalanden, det vill säga förklaringarna från generaldirektörerna och de årliga verksamhetsrapporterna från kommissionens avdelningar och den åtföljande sammanfattande rapporten, för att bedöma i vilken utsträckning de ger en rättvisande bild av kvaliteten på den ekonomiska förvaltningen, särskilt i vilken utsträckning reservationerna är fullständiga och tillräckliga (se punkterna 1.27 och 1.28 och ”Tillförlitligheten i kommissionens skriftliga uttalanden” i kapitlen 2–9). |
| --- | --- |

1.4

Revisionsrätten analyserade tillförlitligheten i kommissionens skriftliga uttalanden, det vill säga förklaringarna från generaldirektörerna och de årliga verksamhetsrapporterna från kommissionens avdelningar och den åtföljande sammanfattande rapporten, för att bedöma i vilken utsträckning de ger en rättvisande bild av kvaliteten på den ekonomiska förvaltningen, särskilt i vilken utsträckning reservationerna är fullständiga och tillräckliga (se punkterna 1.27 och 1.28 och ”Tillförlitligheten i kommissionens skriftliga uttalanden” i kapitlen 2–9).

| 1.5 | Revisionsrätten granskade också arrangemangen för att göra och rapportera om återvinningar och finansiella korrigeringar (se punkterna 1.32–1.50). |
| --- | --- |

1.5

Revisionsrätten granskade också arrangemangen för att göra och rapportera om återvinningar och finansiella korrigeringar (se punkterna 1.32–1.50).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Allmän bakgrund

| 1.6 | Revisionsrätten granskade årsredovisningen för budgetåret 2009, som upprättats av kommissionens räkenskapsförare och godkänts av kommissionen i enlighet med artikel 129 i budgetförordningen av den 25 juni 2002 (8) och som mottogs av revisionsrätten den 23 juli 2010. I årsredovisningen ingår ”konsoliderade årsredovisningar”, som framför allt omfattar balansräkningen där tillgångar och skulder vid årets slut redovisas samt resultaträkningen, och ”konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten”, där årets inkomster och utgifter redovisas. |
| --- | --- |

1.6

Revisionsrätten granskade årsredovisningen för budgetåret 2009, som upprättats av kommissionens räkenskapsförare och godkänts av kommissionen i enlighet med artikel 129 i budgetförordningen av den 25 juni 2002 (8) och som mottogs av revisionsrätten den 23 juli 2010. I årsredovisningen ingår ”konsoliderade årsredovisningar”, som framför allt omfattar balansräkningen där tillgångar och skulder vid årets slut redovisas samt resultaträkningen, och ”konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten”, där årets inkomster och utgifter redovisas.

Granskningsresultat för budgetåret 2009

| 1.7 | Revisionsrättens granskning visade att de konsoliderade årsredovisningarna inte innehöll några väsentliga felaktigheter. Revisionsrätten vill dock uppmärksamma följande förhållanden, som även rapporterades 2008 och tidigare år: |
| --- | --- |

1.7

Revisionsrättens granskning visade att de konsoliderade årsredovisningarna inte innehöll några väsentliga felaktigheter. Revisionsrätten vill dock uppmärksamma följande förhållanden, som även rapporterades 2008 och tidigare år:

| 1.7 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens fortsatt positiva bedömning av räkenskapernas tillförlitlighet. |
| --- | --- |

1.7

| — | Uttalanden av räkenskapsförare för vissa organisationer vars räkenskaper konsolideras med kommissionens räkenskaper saknades eller var ofullständiga (se punkt 1.8). |
| --- | --- |

—

Uttalanden av räkenskapsförare för vissa organisationer vars räkenskaper konsolideras med kommissionens räkenskaper saknades eller var ofullständiga (se punkt 1.8).

| — | De lokala system för ekonomisk förvaltning som identifierats av kommissionens räkenskapsförare (se punkterna 1.9 och 1.10). |
| --- | --- |

—

De lokala system för ekonomisk förvaltning som identifierats av kommissionens räkenskapsförare (se punkterna 1.9 och 1.10).

| — | Hanteringen av förhandsfinansiering och skulder till leverantörer och stödmottagare under året och vid periodavgränsningen (se punkterna 1.11–1.13). |
| --- | --- |

—

Hanteringen av förhandsfinansiering och skulder till leverantörer och stödmottagare under året och vid periodavgränsningen (se punkterna 1.11–1.13).

| — | Upplysningarna avseende återvinningar till följd av oriktigheter (se punkterna 1.14–1.19). |
| --- | --- |

—

Upplysningarna avseende återvinningar till följd av oriktigheter (se punkterna 1.14–1.19).

| — | Kommissionen har gjort framsteg på området och vill betona de förbättringar som har gjorts av dessa upplysningar i räkenskaperna för 2009. Anmärkning 6 har förbättrats och utvidgats för att ge mer uttömmande information om alla aspekter av återvinningsprocessen. |
| --- | --- |

—

Räkenskapsförarens skriftliga uttalanden

| 1.8 | Kommissionens räkenskapsförare påpekade i det skriftliga uttalandet om den konsoliderade årsredovisningen att räkenskapsförarna vid tre enheter som ingår i de konsoliderade räkenskaperna hade utelämnat eller ändrat uppgifter. Framför allt lämnades inte begärd information om godkännandet av redovisningssystemen och de lokala systemen (9). |
| --- | --- |

1.8

Kommissionens räkenskapsförare påpekade i det skriftliga uttalandet om den konsoliderade årsredovisningen att räkenskapsförarna vid tre enheter som ingår i de konsoliderade räkenskaperna hade utelämnat eller ändrat uppgifter. Framför allt lämnades inte begärd information om godkännandet av redovisningssystemen och de lokala systemen (9).

| 1.8 | Kommissionen konstaterar att det endast är tre av totalt 40 kontrollerade enheter som inte har lämnat alla begärda uppgifter i de skriftliga uttalanden som de skickat till revisionsrätten. Detta utgör en väsentlig förbättring jämfört med föregående år. |
| --- | --- |

1.8

Godkännande av lokala system för den ekonomiska förvaltningen
   (10)

| 1.9 | På grund av fortsatta problem i förvaltningen av bevakningskonton och i bokföringen av tillgångar kunde kommissionens räkenskapsförare ännu inte godkänna de lokala systemen vid två generaldirektorat (11). |
| --- | --- |

1.9

På grund av fortsatta problem i förvaltningen av bevakningskonton och i bokföringen av tillgångar kunde kommissionens räkenskapsförare ännu inte godkänna de lokala systemen vid två generaldirektorat (11).

| 1.9 | Både generaldirektoratet för yttre förbindelser och generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet gjorde rejäla framsteg under 2009 när det gäller att ta itu med de identifierade bristerna. Räkenskapsföraren kommer att kräva fortsatt arbete mot ett fullständigt godkännande av de lokala systemen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Merparten av räkenskapsförarens rekommendationer från tidigare år har genomförts. De återstående frågorna hade inte någon väsentlig inverkan på räkenskapernas tillförlitlighet 2009, men deras karaktär och betydelse är av sådant slag att de också i fortsättningen bör uppmärksammas av kommissionen, särskilt vissa aspekter av rutinerna för periodavgränsning, reglering och bokföring av förhandsfinansieringar, registrering av transaktioner i tid och överensstämmelse mellan uppgifter i lokala system och ABAC. |
| --- | --- |

1.10

Merparten av räkenskapsförarens rekommendationer från tidigare år har genomförts. De återstående frågorna hade inte någon väsentlig inverkan på räkenskapernas tillförlitlighet 2009, men deras karaktär och betydelse är av sådant slag att de också i fortsättningen bör uppmärksammas av kommissionen, särskilt vissa aspekter av rutinerna för periodavgränsning, reglering och bokföring av förhandsfinansieringar, registrering av transaktioner i tid och överensstämmelse mellan uppgifter i lokala system och ABAC.

Förhandsfinansiering, skulder till leverantörer och stödmottagare och periodavgränsning

| 1.11 | Revisionsrätten granskade representativa urval av förhandsfinansieringar som motsvarade 48 827 miljoner euro efter periodavgränsning och av fakturor/kostnadsredovisningar som motsvarade omkring 15 260 miljoner euro. Den identifierade redovisningsfel med en oväsentlig ekonomisk inverkan totalt sett men med en hög frekvens. Detta understryker behovet av ytterligare förbättringar när det gäller exaktheten hos de grundläggande redovisningsuppgifter som vissa generaldirektorat lämnar. De vanligaste typerna av fel är följande: |
| --- | --- |

1.11

Revisionsrätten granskade representativa urval av förhandsfinansieringar som motsvarade 48 827 miljoner euro efter periodavgränsning och av fakturor/kostnadsredovisningar som motsvarade omkring 15 260 miljoner euro. Den identifierade redovisningsfel med en oväsentlig ekonomisk inverkan totalt sett men med en hög frekvens. Detta understryker behovet av ytterligare förbättringar när det gäller exaktheten hos de grundläggande redovisningsuppgifter som vissa generaldirektorat lämnar. De vanligaste typerna av fel är följande:

| 1.11 | Kommissionen konstaterar att revisionsrätten inte har hittat några väsentliga fel som påverkar räkenskaperna i det urval man har granskat. Kommissionen kommer att fortsätta att arbeta med att förbättra redovisningsuppgifternas exakthet genom fortlöpande åtgärder, till exempel projektet för redovisningskvalitet och godkännande av lokala system. |
| --- | --- |

1.11

| — | Utelämnade eller dubbla bokföringsposter. |
| --- | --- |

—

Utelämnade eller dubbla bokföringsposter.

| — | Bokföring av felaktiga belopp. |
| --- | --- |

—

Bokföring av felaktiga belopp.

| — | Bokföring av transaktioner på fel konto. |
| --- | --- |

—

Bokföring av transaktioner på fel konto.

| 1.12 | Vad beträffar redovisningen av förhandsfinansierade belopp identifierade revisionsrätten även följande problem: |
| --- | --- |

1.12

Vad beträffar redovisningen av förhandsfinansierade belopp identifierade revisionsrätten även följande problem:

1.12

| — | Regleringen av utestående förhandsfinansieringar genomförs inte alltid korrekt. Ett antal regleringar genomfördes antingen inte alls eller bokfördes till inkorrekta belopp. Detta resulterade i att det förhandsfinansieringsbelopp som redovisades vid årets slut angavs för högt, men felet låg under väsentlighetströskeln. |
| --- | --- |

—

Regleringen av utestående förhandsfinansieringar genomförs inte alltid korrekt. Ett antal regleringar genomfördes antingen inte alls eller bokfördes till inkorrekta belopp. Detta resulterade i att det förhandsfinansieringsbelopp som redovisades vid årets slut angavs för högt, men felet låg under väsentlighetströskeln.

| — | Kommissionen kommer att analysera situationen när det gäller förhandsfinansiering inom olika avdelningar och göra de korrigeringar som behövs. |
| --- | --- |

—

| — | Vissa generaldirektorat på forskningsområdet behandlar inte tillgänglig information om framsteg som har gjorts och vilka kostnader som har uppstått och reglerar inte motsvarande förhandsfinansiering i enlighet med dessa framsteg utan använder approximeringar när de fastställer periodavgränsningen (till exempel proportionellt mot den aktuella perioden). |
| --- | --- |

—

Vissa generaldirektorat på forskningsområdet behandlar inte tillgänglig information om framsteg som har gjorts och vilka kostnader som har uppstått och reglerar inte motsvarande förhandsfinansiering i enlighet med dessa framsteg utan använder approximeringar när de fastställer periodavgränsningen (till exempel proportionellt mot den aktuella perioden).

| — | Kommissionen inser att det finns förbättringar att göra på området. Kommissionen har redan tagit initiativ till sådana förbättringar, t.ex. genom programmet för redovisningskvalitet och annan central vägledning och kontroll vid redovisningsavdelningarna. |
| --- | --- |

—

| 1.13 | När det gäller fakturor/kostnadsredovisningar uppfyllde inte vissa generaldirektorat kravet att fakturorna och kostnadsredovisningarna ska bokföras inom fem arbetsdagar (12) efter det att de mottagits. |
| --- | --- |

1.13

När det gäller fakturor/kostnadsredovisningar uppfyllde inte vissa generaldirektorat kravet att fakturorna och kostnadsredovisningarna ska bokföras inom fem arbetsdagar (12) efter det att de mottagits.

| 1.13 | Generaldirektoraten har vidtagit nödvändiga åtgärder för att minska förseningarna och förbättringar har noterats. Problemet med försenade fakturor/kostnadsredovisningar håller på att åtgärdas inom ramen för projektet för redovisningskvalitet. |
| --- | --- |

1.13

Upplysningar vad beträffar återvinningar och korrigeringar

| 1.14 | Revisionsrättens granskning visar att kommissionens redovisning av sifferuppgifter om finansiella korrigeringar och återvinningar varierar kraftigt mellan olika avdelningar (se även punkterna 1.37–1.50). |
| --- | --- |

1.14

Revisionsrättens granskning visar att kommissionens redovisning av sifferuppgifter om finansiella korrigeringar och återvinningar varierar kraftigt mellan olika avdelningar (se även punkterna 1.37–1.50).

| 1.14 | Kommissionen hänvisar i den här frågan till sina svar på punkterna 1.38–1.50. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Vissa avdelningar presenterar uppgifter om pågående finansiella korrigeringar först då en skrivelse om slutgiltigt ställningstagande utfärdas, medan andra grundar sin beräkning på statistiska beräkningar och extrapolerar tidigare erfarenheter och till och med inkluderar korrigeringar för belopp för vilka avslutningsförfarandet ännu inte har inletts. |
| --- | --- |

1.15

Vissa avdelningar presenterar uppgifter om pågående finansiella korrigeringar först då en skrivelse om slutgiltigt ställningstagande utfärdas, medan andra grundar sin beräkning på statistiska beräkningar och extrapolerar tidigare erfarenheter och till och med inkluderar korrigeringar för belopp för vilka avslutningsförfarandet ännu inte har inletts.

| 1.15 | All information som rör återvinningar finns nu samlade på ett ställe, nämligen i anmärkning 6 till de konsoliderade räkenskaperna. Mer detaljerad information finns i avsnittet om pågående finansiella korrigeringar. Kommissionen får i enlighet med redovisningspolitik och vedertagna redovisningsprinciper använda sig av uppskattningar vid utarbetandet av årsredovisningen. Det gäller de utgiftsbelopp som till följd av framtida beslut om överensstämmelse sannolikt kommer att undantas från EU-finansiering. Dessa uppskattningar baseras på de mest tillförlitliga uppgifter som finns. Eftersom vissa korrigeringar beslutas per budgetår är det därför möjligt att beräkna genomsnittet av korrigeringarna per avslutat budgetår och extrapolera denna procentsats till senare budgetår som fortfarande håller på att kontrolleras.

  Uppskattningens tillförlitlighet bedöms genom en jämförelse med summorna för finansiella korrigeringar tidigare år, där denna information finns tillgänglig. |
| --- | --- |

1.15

Uppskattningens tillförlitlighet bedöms genom en jämförelse med summorna för finansiella korrigeringar tidigare år, där denna information finns tillgänglig.

| 1.16 | Den information om finansiella korrigeringar (tillbakadragande och återvinningar) som lämnats av medlemsstaterna på sammanhållningsområdet och som finns i anmärkning 6 till årsredovisningen är ännu inte fullständig och tillförlitlig (se även punkt 4.31). |
| --- | --- |

1.16

Den information om finansiella korrigeringar (tillbakadragande och återvinningar) som lämnats av medlemsstaterna på sammanhållningsområdet och som finns i anmärkning 6 till årsredovisningen är ännu inte fullständig och tillförlitlig (se även punkt 4.31).

| 1.16 | De uppgifter för 2009 som medlemsstaterna har lämnat till kommissionen under första halvåret 2010 återfinns i anmärkning 6 till den konsoliderade årsredovisningen. Kommissionens granskning på plats av medlemsstaternas uppgifter visar att systemen för registrering och redovisning av uppgifter fortfarande inte är helt tillförlitliga i alla medlemsstater (se även svaren på punkterna 1.34 och 1.36). Kommissionen följer upp alla avvikelser i uppgifterna och lämnar rekommendationer om förbättringar till medlemsstaterna.

  Kommissionen hänvisar också till sitt svar på punkt 4.31. |
| --- | --- |

1.16

Kommissionen hänvisar också till sitt svar på punkt 4.31.

| 1.17 | På grundval av granskningen av de attesterande organens arbete och kommissionens analys av detta ifrågasätter revisionsrätten återigen om fordringarna på medlemsstaterna inom jordbruksområdet är tillförlitliga (EGFJ:s redovisning av fordringar) (13) (se även punkt 3.54). |
| --- | --- |

1.17

På grundval av granskningen av de attesterande organens arbete och kommissionens analys av detta ifrågasätter revisionsrätten återigen om fordringarna på medlemsstaterna inom jordbruksområdet är tillförlitliga (EGFJ:s redovisning av fordringar) (13) (se även punkt 3.54).

| 1.17 | Kommissionen har av certifieringsorganen (oberoende professionella revisionsorgan) erhållit tillförlitlig information om fordringar i avstämnings- och redovisningssyften. Kommissionen har föreslagit korrigeringar på 14,8 miljoner euro för budgetåret 2009 på grundval av de felaktigheter som certifieringsorganen konstaterat i sina rapporter. De finansiella felaktigheter som upptäckts följs upp genom det vanliga förfarandet för avslutning av räkenskaperna. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Även om de förklarande anmärkningarna till årsredovisningen innehåller uppgifter om att vissa betalningar sannolikt kommer att korrigeras vid en senare tidpunkt av kommissionens avdelningar eller medlemsstaterna, anges fortfarande inte vilka belopp och utgiftsområden som kan bli föremål för ytterligare förfaranden för kontroller och räkenskapsavslutning (14). |
| --- | --- |

1.18

Även om de förklarande anmärkningarna till årsredovisningen innehåller uppgifter om att vissa betalningar sannolikt kommer att korrigeras vid en senare tidpunkt av kommissionens avdelningar eller medlemsstaterna, anges fortfarande inte vilka belopp och utgiftsområden som kan bli föremål för ytterligare förfaranden för kontroller och räkenskapsavslutning (14).

| 1.18 | Enligt budgetförordningen får kommissionen kontrollera alla utgiftsposter flera år efter det faktiska utgiftsåret. Det bör inte antydas i redovisningen att utgifterna ännu inte är godkända på grund av att kontroller kommer att utföras under senare år. I så fall skulle alla utgifter i budgeten anses vara preliminära tills det har gjorts en efterhandskontroll eller preskriptionstiden har löpt ut. I den mån summorna för potentiella återvinningar kan anges återfinns dessa i anmärkning 6 till de konsoliderade räkenskaperna.

  Inom verksamhetsområdet jordbruk fattas beslutet om att godkänna räkenskaperna cirka sex månader efter budgetårets slut, och utifrån det fastställer kommissionen det utgiftsbelopp som ska betalas ur EU:s budget för det aktuella året. Det finansiella godkännandebeslutets roll kan inte ifrågasättas bara för att medlemsstaterna till följd av beslut om överensstämmelse senare kan komma att tvingas göra finansiella korrigeringar. Det utgiftsbelopp som väntas undantas från EU-finansiering genom sådana framtida beslut om överensstämmelse anges i en anmärkning till årsredovisningen. |
| --- | --- |

1.18

Inom verksamhetsområdet jordbruk fattas beslutet om att godkänna räkenskaperna cirka sex månader efter budgetårets slut, och utifrån det fastställer kommissionen det utgiftsbelopp som ska betalas ur EU:s budget för det aktuella året. Det finansiella godkännandebeslutets roll kan inte ifrågasättas bara för att medlemsstaterna till följd av beslut om överensstämmelse senare kan komma att tvingas göra finansiella korrigeringar. Det utgiftsbelopp som väntas undantas från EU-finansiering genom sådana framtida beslut om överensstämmelse anges i en anmärkning till årsredovisningen.

| 1.19 | Med hänsyn till komplexiteten hos mekanismerna för återvinning och finansiella korrigeringar, den olikartade karaktären på de poster som behandlas och behovet av att informationen presenteras på ett öppet och konsekvent sätt (se även punkterna 1.37–1.50 bör kommissionen finslipa sina riktlinjer för ekonomisk rapportering när det gäller intäktsredovisning och eventualtillgångar så att man fastställer de redovisnings- och upplysningskrav som gäller. |
| --- | --- |

1.19

Med hänsyn till komplexiteten hos mekanismerna för återvinning och finansiella korrigeringar, den olikartade karaktären på de poster som behandlas och behovet av att informationen presenteras på ett öppet och konsekvent sätt (se även punkterna 1.37–1.50 bör kommissionen finslipa sina riktlinjer för ekonomisk rapportering när det gäller intäktsredovisning och eventualtillgångar så att man fastställer de redovisnings- och upplysningskrav som gäller.

| 1.19 | Kommissionen uppfyller upplysningskraven i redovisningsreglerna, särskilt reglerna 2, 4 och 10.

  Den internationella redovisningsstandarden ger ingen generell vägledning om hur dessa specifika upplysningar, som inte rör själva redovisningen, ska lämnas. Kommissionen har på grund av revisionsrättens iakttagelser dock förbättrat presentationen av denna information. |
| --- | --- |

1.19

Den internationella redovisningsstandarden ger ingen generell vägledning om hur dessa specifika upplysningar, som inte rör själva redovisningen, ska lämnas. Kommissionen har på grund av revisionsrättens iakttagelser dock förbättrat presentationen av denna information.

Överföring av Galileos tillgångar

| 1.20 | När det gäller Galileoprogrammet skedde i juli 2008, på grundval av Europaparlamentets och rådets gemensamma förordning (15), en rättslig överföring till unionen av alla tillgångar som skapas, utvecklas eller förvärvas inom ramen för Galileoprogrammet. De överföringsavtal som ingåtts har dock ännu inte genomförts fullt ut. Alla utgifter som uppkommit hittills (omkring 2 000 miljoner euro) behandlas som forskningsutgifter. Balansräkningen för 2009 påverkas inte, men kommissionen bör fortsätta sina ansträngningar för att se till att all nödvändig information finns tillgänglig vid tidpunkten då överföringen sker så att tillgångarna skyddas effektivt. |
| --- | --- |

1.20

När det gäller Galileoprogrammet skedde i juli 2008, på grundval av Europaparlamentets och rådets gemensamma förordning (15), en rättslig överföring till unionen av alla tillgångar som skapas, utvecklas eller förvärvas inom ramen för Galileoprogrammet. De överföringsavtal som ingåtts har dock ännu inte genomförts fullt ut. Alla utgifter som uppkommit hittills (omkring 2 000 miljoner euro) behandlas som forskningsutgifter. Balansräkningen för 2009 påverkas inte, men kommissionen bör fortsätta sina ansträngningar för att se till att all nödvändig information finns tillgänglig vid tidpunkten då överföringen sker så att tillgångarna skyddas effektivt.

| 1.20 | De tillgångar som skapas planeras inte överföras förrän valideringen i omloppsbanan är avslutad, vilket den väntas bli under 2012. Kommissionen bedriver redan ett nära samarbete med Europeiska rymdorganisationen (ESA) för att se till att alla nödvändiga redovisningsuppgifter och tekniska uppgifter finns tillgängliga när överföringen sker för att överlämnandet ska ske så smidigt som möjligt. |
| --- | --- |

1.20

Transaktionernas korrekthet och systemens ändamålsenlighet

Struktur för de särskilda bedömningarna inom ramen för revisionsförklaringen

| 1.21 | Revisionsrätten gör särskilda bedömningar av inkomster i kapitel 2 och av grupper av politikområden med verksamhetsbaserad budgetering i kapitlen 3–9 (se
  tabell 1.1
  ). I varje särskild bedömning finns en inledning, iakttagelser och slutsatser om transaktionernas korrekthet, systemens ändamålsenlighet och tillförlitligheten hos kommissionens skriftliga uttlalanden samt en uppföljning av tidigare iakttagelser. |
| --- | --- |

1.21

Revisionsrätten gör särskilda bedömningar av inkomster i kapitel 2 och av grupper av politikområden med verksamhetsbaserad budgetering i kapitlen 3–9 (se
  tabell 1.1
  ). I varje särskild bedömning finns en inledning, iakttagelser och slutsatser om transaktionernas korrekthet, systemens ändamålsenlighet och tillförlitligheten hos kommissionens skriftliga uttlalanden samt en uppföljning av tidigare iakttagelser.

Tabell 1.1 —   Utfall i fråga om utgifter 2009 per kapitel i årsrapporten

| (miljoner euro) |
| --- |
| Avsnitt (avs.) och avdelningar (avd.)
   (33)
  som motsvarar 2009 års kontoplan fördelade per kapitel i revisionsrättens årsrapport | Gjorda betalningar 2009
   (34)
   (35) |
| Kapitel i årsrapporten |
| Jordbruk och naturresurser | 56 318 |
| Jordbruk och landsbygdens utveckling (avd. 05)
  Miljö (avd. 07)
  Havsfrågor och fiske (avd. 11)
  Hälsa och konsumentskydd (avd. 17) | |
| Sammanhållning | 35 467 |
| Sysselsättning och socialpolitik (avd. 04)
  Regionalpolitik (avd. 13) | |
| Forskning, energi och transport | 7 966 |
| Forskning (avd. 08)
  Energi och transport (avd. 06)
  Informationssamhället och medier (avd. 09)
  Direkt forskning (avd. 10) | |
| Bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning | 6 596 |
| Yttre förbindelser (avd. 19)
  Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna (avd. 21)
  Utvidgning (avd. 22)
  Humanitärt bistånd (avd. 23) | |
| Utbildning och medborgarskap | 2 153 |
| Utbildning och kultur (avd. 15)
  Kommunikation (avd. 16)
  Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (avd. 18) | |
| Ekonomi och finans | 732 |
| Ekonomi och finans (avd. 01)
  Näringsliv (avd. 02)
  Konkurrens (avd. 03)
  Den inre marknaden (avd. 12)
  Handel (avd. 20) | |
| Administrativa utgifter | 9 129 |
| Parlamentet (avs. I)
  Rådet (avs. II)
  Kommissionen (avs. III)
  Domstolen (avs. IV)
  Revisionsrätten (avs. V)
  Ekonomiska och sociala kommittén (avs. VI)
  Regionkommittén (avs. VII)
  Europeiska ombudsmannen (avs. VIII)
  Europeiska datatillsynsmannen (avs. IX) | |
| Totalsumma | 118 361 |

(miljoner euro)

Avsnitt (avs.) och avdelningar (avd.)
   (33)
  som motsvarar 2009 års kontoplan fördelade per kapitel i revisionsrättens årsrapport

Gjorda betalningar 2009
   (34)
   (35)

Kapitel i årsrapporten

Jordbruk och naturresurser

56 318

Jordbruk och landsbygdens utveckling (avd. 05)

Miljö (avd. 07)

Havsfrågor och fiske (avd. 11)

Hälsa och konsumentskydd (avd. 17)

Sammanhållning

35 467

Sysselsättning och socialpolitik (avd. 04)

Regionalpolitik (avd. 13)

Forskning, energi och transport

7 966

Forskning (avd. 08)

Energi och transport (avd. 06)

Informationssamhället och medier (avd. 09)

Direkt forskning (avd. 10)

Bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning

6 596

Yttre förbindelser (avd. 19)

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna (avd. 21)

Utvidgning (avd. 22)

Humanitärt bistånd (avd. 23)

Utbildning och medborgarskap

2 153

Utbildning och kultur (avd. 15)

Kommunikation (avd. 16)

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (avd. 18)

Ekonomi och finans

732

Ekonomi och finans (avd. 01)

Näringsliv (avd. 02)

Konkurrens (avd. 03)

Den inre marknaden (avd. 12)

Handel (avd. 20)

Administrativa utgifter

9 129

Parlamentet (avs. I)

Rådet (avs. II)

Kommissionen (avs. III)

Domstolen (avs. IV)

Revisionsrätten (avs. V)

Ekonomiska och sociala kommittén (avs. VI)

Regionkommittén (avs. VII)

Europeiska ombudsmannen (avs. VIII)

Europeiska datatillsynsmannen (avs. IX)

Totalsumma

118 361

Granskningsresultat för budgetåret 2009

| 1.22 | När det gäller inkomster (16) (117 285 miljoner euro), åtagandena för alla verksamhetsområden och betalningarna för verksamhetsområdet administrativa och andra utgifter (9 129 miljoner euro) uppskattar revisionsrätten att felen har en ekonomisk inverkan på mindre än 2 % av de totala beloppen (se
  tabell 1.2
  ) och drar slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll är ändamålsenliga (se även punkterna 2.33–2.38 och 9.28–9.29). |
| --- | --- |

1.22

När det gäller inkomster (16) (117 285 miljoner euro), åtagandena för alla verksamhetsområden och betalningarna för verksamhetsområdet administrativa och andra utgifter (9 129 miljoner euro) uppskattar revisionsrätten att felen har en ekonomisk inverkan på mindre än 2 % av de totala beloppen (se
  tabell 1.2
  ) och drar slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll är ändamålsenliga (se även punkterna 2.33–2.38 och 9.28–9.29).

| 1.23 | När det gäller verksamhetsområdena jordbruk och naturresurser (56 318 miljoner euro), forskning, energi och transport (7 966 miljoner euro), bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning (6 596 miljoner euro) och utbildning och medborgarskap (2 153 miljoner euro (17)) uppskattar revisionsrätten att den mest sannolika felprocenten ligger mellan 2 och 5 % av de gjorda betalningarna, men för verksamhetsområdet sammanhållning (23 081 miljoner euro i ersatta attesterade utgifter) ligger den mest sannolika felprocenten över 5 % (se punkterna 3.70, 4.34, 5.45, 6.51 och 7.18 samt
  tabell 1.2
  ). När det gäller dessa verksamhetsområden (18) drar revisionsrätten slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll är delvis ändamålsenliga (se punkterna 3.71–3.72, 4.36, 5.46–5.48, 6.52 och 7.19). |
| --- | --- |

1.23

När det gäller verksamhetsområdena jordbruk och naturresurser (56 318 miljoner euro), forskning, energi och transport (7 966 miljoner euro), bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning (6 596 miljoner euro) och utbildning och medborgarskap (2 153 miljoner euro (17)) uppskattar revisionsrätten att den mest sannolika felprocenten ligger mellan 2 och 5 % av de gjorda betalningarna, men för verksamhetsområdet sammanhållning (23 081 miljoner euro i ersatta attesterade utgifter) ligger den mest sannolika felprocenten över 5 % (se punkterna 3.70, 4.34, 5.45, 6.51 och 7.18 samt
  tabell 1.2
  ). När det gäller dessa verksamhetsområden (18) drar revisionsrätten slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll är delvis ändamålsenliga (se punkterna 3.71–3.72, 4.36, 5.46–5.48, 6.52 och 7.19).

| 1.23 | När det gäller verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser anser kommissionen att felprocenten ligger i den undre delen av det intervall som revisionsrätten anger, vilket bekräftar resultaten från tidigare år. Kommissionen känner till och har tagit itu med de risker som revisionsrätten påpekar, vilket framgår av de reservationer som gjorts i den årliga verksamhetsrapporten från generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling.

  Förfarandet för kontroll av överensstämmelse garanterar ett tillräckligt skydd mot budgetriskerna. För verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap noterar kommissionen att felprocenten för avslutningar ligger på strax över två procent.


  För att undvika en ackumulering av förhandsfinansieringar i balansräkningen föreslog kommissionen i maj 2010 en översyn av budgetförordningen för att se till att förskotts- och delbetalningar godkänns snabbare.


  Inom verksamhetsområdet forskning, energi och transport välkomnar kommissionen den positiva utveckling som revisionsrätten har noterat i form av en minskad felfrekvens. Detta resultat överensstämmer med kommissionens egna iakttagelser.


  Inom verksamhetsområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning välkomnar kommissionen det ökade antalet transaktioner som revisionsrätten bedömer vara helt korrekta (83 procent) jämfört med 2008 och 2007.


  När det gäller verksamhetsområdet sammanhållning har man noterat en avsevärd minskning av felprocenten jämfört med tidigare år. Felfrekvensen har också minskat under de senaste tre åren, från 54 procent i revisionsrättens årsrapport för 2007 till 36 procent i år, vilket framgår av bilaga 4.1 till revisionsrättens rapport (se även svararen på punkterna 1.26 och 4.34). |
| --- | --- |

1.23

Förfarandet för kontroll av överensstämmelse garanterar ett tillräckligt skydd mot budgetriskerna. För verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap noterar kommissionen att felprocenten för avslutningar ligger på strax över två procent.

För att undvika en ackumulering av förhandsfinansieringar i balansräkningen föreslog kommissionen i maj 2010 en översyn av budgetförordningen för att se till att förskotts- och delbetalningar godkänns snabbare.

Inom verksamhetsområdet forskning, energi och transport välkomnar kommissionen den positiva utveckling som revisionsrätten har noterat i form av en minskad felfrekvens. Detta resultat överensstämmer med kommissionens egna iakttagelser.

Inom verksamhetsområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning välkomnar kommissionen det ökade antalet transaktioner som revisionsrätten bedömer vara helt korrekta (83 procent) jämfört med 2008 och 2007.

När det gäller verksamhetsområdet sammanhållning har man noterat en avsevärd minskning av felprocenten jämfört med tidigare år. Felfrekvensen har också minskat under de senaste tre åren, från 54 procent i revisionsrättens årsrapport för 2007 till 36 procent i år, vilket framgår av bilaga 4.1 till revisionsrättens rapport (se även svararen på punkterna 1.26 och 4.34).

| 1.24 | När det gäller verksamhetsområdet ekonomi och finans (732 miljoner euro) uppskattar revisionsrätten att den mest sannolika felprocenten ligger under 2 % av de totala betalningarna (se punkt 8.30 och
  tabell 1.2
  ) och drar slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll är delvis ändamålsenliga (se punkt 8.31). |
| --- | --- |

1.24

När det gäller verksamhetsområdet ekonomi och finans (732 miljoner euro) uppskattar revisionsrätten att den mest sannolika felprocenten ligger under 2 % av de totala betalningarna (se punkt 8.30 och
  tabell 1.2
  ) och drar slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll är delvis ändamålsenliga (se punkt 8.31).

| 1.25 | Revisionsrätten uppskattar att betalningarna totalt sett innehåller väsentliga fel (revisionsrätten uppskattar att den mest sannolika felprocenten ligger mellan 2 och 5 %) och drar slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll när det gäller betalningar generellt sett är delvis ändamålsenliga. |
| --- | --- |

1.25

Revisionsrätten uppskattar att betalningarna totalt sett innehåller väsentliga fel (revisionsrätten uppskattar att den mest sannolika felprocenten ligger mellan 2 och 5 %) och drar slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll när det gäller betalningar generellt sett är delvis ändamålsenliga.

| 1.25 | Kommissionen välkomnar den globala bedömningen. Den konstaterar att den globala felprocent som beräknats för alla kapitel tillsammans har minskat avsevärt under de senaste åren, så även under 2009. Kommissionen kommer att fortsätta sitt arbete med att minska antalet transaktioner som innehåller felaktigheter. |
| --- | --- |

1.25

Tabell 1.2 —   Sammanfattning av 2009 års resultat när det gäller transaktionernas korrekthet

| Särskilda bedömningar | Inkomster eller driftsutgifter

  (miljoner euro) | Punkter i årsrapporten | Hur systemen för övervakning och kontroll fungerar | Felprocentsintervall |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Inkomster | 117 285 | 2.33–2.34 | | |
| Jordbruk och naturresurser | 56 318 | 3.71–3.73 | | |
| Sammanhållning | 35 467 | 4.34–4.36 | (36) | (37) |
| Forskning, energi och transport | 7 966 | 5.45–5.46 | | |
| Bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning | 6 596 | 6.51–6.52 | | |
| Utbildning och medborgarskap | 2 153 | 7.18–7.19 | (38) | |
| Ekonomi och finans | 732 | 8.30–8.31 | | |
| Administrativa och andra utgifter | 9 129 | 9.28–9.29 | | |
| I tabellen ovan sammanfattas den samlade bedömning av systemen för övervakning och kontroll som görs i de aktuella kapitlen och visas de generella resultaten av revisionsrättens substansgranskning. I tabellen framhävs nyckelfaktorer, men det går inte att redogöra för alla relevanta detaljer (särskilt när det gäller brister i systemen för övervakning och kontroll och typer av fel). De detaljerade resultaten beskrivs i själva rapporten och har uppnåtts med hjälp av den metodologi som ligger till grund för revisionsrättens revisionsmetod (se punkterna 3–18 i
  bilaga 1.1
  ).

  Förklaring:

  Hur systemen för övervakning och kontroll fungerar | Ändamålsenligt |
| | Delvis ändamålsenligt () |
| | Ej ändamålsenligt |

Särskilda bedömningar

Inkomster eller driftsutgifter

(miljoner euro)

Punkter i årsrapporten

Hur systemen för övervakning och kontroll fungerar

Felprocentsintervall

Inkomster

117 285

2.33–2.34

Jordbruk och naturresurser

56 318

3.71–3.73

Sammanhållning

35 467

4.34–4.36

(36)

(37)

Forskning, energi och transport

7 966

5.45–5.46

Bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning

6 596

6.51–6.52

Utbildning och medborgarskap

2 153

7.18–7.19

(38)

Ekonomi och finans

732

8.30–8.31

Administrativa och andra utgifter

9 129

9.28–9.29

I tabellen ovan sammanfattas den samlade bedömning av systemen för övervakning och kontroll som görs i de aktuella kapitlen och visas de generella resultaten av revisionsrättens substansgranskning. I tabellen framhävs nyckelfaktorer, men det går inte att redogöra för alla relevanta detaljer (särskilt när det gäller brister i systemen för övervakning och kontroll och typer av fel). De detaljerade resultaten beskrivs i själva rapporten och har uppnåtts med hjälp av den metodologi som ligger till grund för revisionsrättens revisionsmetod (se punkterna 3–18 i
  bilaga 1.1
  ).

Förklaring:

Hur systemen för övervakning och kontroll fungerar

Ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt ()

Ej ändamålsenligt

Felprocentsintervall ()

| | Under 2 % (under väsentlighetströskeln) |
| --- | --- |
| | Mellan 2 och 5 % |
| | Över 5 % |

Under 2 % (under väsentlighetströskeln)

Mellan 2 och 5 %

Över 5 %

Jämförelse med tidigare års resultat

| 1.26 | Revisionsrättens granskningsresultat visar, jämfört med 2008, en ökning i uppskattningen av den mest sannolika felprocenten när det gäller betalningarna inom verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser (19) och en betydande minskning i uppskattningen av den mest sannolika felprocenten när det gäller betalningarna inom verksamhetsområdet sammanhållning (20). Sammantaget vittnar detta om en fortlöpande minskning av den mest sannolika felprocenten, såsom den uppskattats av revisionsrätten, när det gäller betalningarna som helhet de senaste åren. |
| --- | --- |

1.26

Revisionsrättens granskningsresultat visar, jämfört med 2008, en ökning i uppskattningen av den mest sannolika felprocenten när det gäller betalningarna inom verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser (19) och en betydande minskning i uppskattningen av den mest sannolika felprocenten när det gäller betalningarna inom verksamhetsområdet sammanhållning (20). Sammantaget vittnar detta om en fortlöpande minskning av den mest sannolika felprocenten, såsom den uppskattats av revisionsrätten, när det gäller betalningarna som helhet de senaste åren.

| 1.26 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens positiva uttalande om att den övergripande situationen har förbättrats genom åren. För 2009 uppväger den kraftigt minskade felprocenten inom verksamhetsområdet sammanhållning mer än väl den knappa ökningen inom verksamhetsområdet jordbruk, vilket på det hela taget har resulterat i en kraftigt förbättrad situation.

  När det gäller verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser anser kommissionen att felprocenten kommer att fortsätta ligga på omkring två procent. När det gäller verksamhetsområdet sammanhållning tycks sänkningen av den lägre felgränsen från 11 till 3 procent bekräfta att de skärpta kontrollbestämmelserna i regelverket för 2007–2013 har fungerat, liksom de första effekterna av 2008 års handlingsplan för att stärka kommissionens tillsynsfunktion, bland annat förfarandena för inställda betalningar och korrigeringar. Inställda betalningar kan tyda på att man kompromissar med budgetens fullständiga genomförande.


  Kommissionen kommer att fortsätta sitt arbete med att minska felprocenten ytterligare. |
| --- | --- |

1.26

När det gäller verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser anser kommissionen att felprocenten kommer att fortsätta ligga på omkring två procent. När det gäller verksamhetsområdet sammanhållning tycks sänkningen av den lägre felgränsen från 11 till 3 procent bekräfta att de skärpta kontrollbestämmelserna i regelverket för 2007–2013 har fungerat, liksom de första effekterna av 2008 års handlingsplan för att stärka kommissionens tillsynsfunktion, bland annat förfarandena för inställda betalningar och korrigeringar. Inställda betalningar kan tyda på att man kompromissar med budgetens fullständiga genomförande.

Kommissionen kommer att fortsätta sitt arbete med att minska felprocenten ytterligare.

Tillförlitligheten i kommissionens skriftliga uttalanden

Generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar

| 1.27 | Samtliga generaldirektörer uppgav i sina årliga verksamhetsrapporter att de hade uppnått rimlig säkerhet om att de medel som de hade tilldelats hade använts för avsedda ändamål och att de interna kontroller som de hade infört garanterade transaktionernas korrekthet. Av de stora generaldirektorat eller avdelningar som lämnade en förklaring 2009 innehöll dock 13 en eller flera reservationer, varav de flesta gällde brister i de underliggande transaktionernas korrekthet (21). |
| --- | --- |

1.27

Samtliga generaldirektörer uppgav i sina årliga verksamhetsrapporter att de hade uppnått rimlig säkerhet om att de medel som de hade tilldelats hade använts för avsedda ändamål och att de interna kontroller som de hade infört garanterade transaktionernas korrekthet. Av de stora generaldirektorat eller avdelningar som lämnade en förklaring 2009 innehöll dock 13 en eller flera reservationer, varav de flesta gällde brister i de underliggande transaktionernas korrekthet (21).

| 1.28 | Revisionsrätten konstaterade att generaldirektörernas förklaringar och årliga verksamhetsrapporter gav en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen med avseende på transaktionernas korrekthet för inkomster och för verksamhetsområdena sammanhållning, forskning, energi och transport, utbildning och medborgarskap, ekonomi och finans samt administrativa och andra utgifter (se punkterna 2.32, 4.33, 5.44, 7.17, 8.29 och 9.11). När det gäller verksamhetsområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning gav generaldirektoratet för humanitärt bistånd, generaldirektoratet för utvidgning och generaldirektoratet för yttre förbindelser en rättvisande bild (se punkt 6.49), medan Byrån för samarbete EuropeAid endast gav en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen med avseende på transaktionernas korrekthet (se punkt 6.50). För verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser drar revisionsrätten slutsatsen att generaldirektörernas förklaringar och årliga verksamhetsrapporter endast ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen med avseende på transaktionernas korrekthet (se punkterna 3.66–3.69). |
| --- | --- |

1.28

Revisionsrätten konstaterade att generaldirektörernas förklaringar och årliga verksamhetsrapporter gav en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen med avseende på transaktionernas korrekthet för inkomster och för verksamhetsområdena sammanhållning, forskning, energi och transport, utbildning och medborgarskap, ekonomi och finans samt administrativa och andra utgifter (se punkterna 2.32, 4.33, 5.44, 7.17, 8.29 och 9.11). När det gäller verksamhetsområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning gav generaldirektoratet för humanitärt bistånd, generaldirektoratet för utvidgning och generaldirektoratet för yttre förbindelser en rättvisande bild (se punkt 6.49), medan Byrån för samarbete EuropeAid endast gav en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen med avseende på transaktionernas korrekthet (se punkt 6.50). För verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser drar revisionsrätten slutsatsen att generaldirektörernas förklaringar och årliga verksamhetsrapporter endast ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen med avseende på transaktionernas korrekthet (se punkterna 3.66–3.69).

| 1.28 | Kommissionen välkomnar att revisionsrätten anser att kvaliteten i avdelningarnas årliga verksamhetsrapporter har förbättrats.

  Medan revisionsrätten gör ett årligt uttalande om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna koncentrerar sig generaldirektörerna på huruvida medlen har använts för avsett ändamål. De tar då hänsyn till kontrollernas flerårighet och deras effektivitet när det gäller att upptäcka och korrigera fel. Generaldirektörerna gör ett uttalande om förvaltningen, som baseras på information som bland annat innefattar kommissionens eget revisionsarbete, revisionsrättens rapporter och iakttagelser och, i tillämpliga fall, resultatet av medlemsstaternas kontroller.


  Se även kommissionens svar i de sektorsspecifika kapitlen. |
| --- | --- |

1.28

Medan revisionsrätten gör ett årligt uttalande om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna koncentrerar sig generaldirektörerna på huruvida medlen har använts för avsett ändamål. De tar då hänsyn till kontrollernas flerårighet och deras effektivitet när det gäller att upptäcka och korrigera fel. Generaldirektörerna gör ett uttalande om förvaltningen, som baseras på information som bland annat innefattar kommissionens eget revisionsarbete, revisionsrättens rapporter och iakttagelser och, i tillämpliga fall, resultatet av medlemsstaternas kontroller.

Se även kommissionens svar i de sektorsspecifika kapitlen.

Kommissionens sammanfattande rapport

| 1.29 | Genom att anta den sammanfattande rapporten påtar sig kommissionen det politiska ansvaret (22) för det operativa genomförandet av budgeten genom sin högsta ledning (23). Detta är den första rapport som läggs fram under den nuvarande kommissionens mandatperiod. Kommissionen anser att dess insatser för att förbättra kontrollmekanismerna under 2009 ”för att garantera lagligheten och korrektheten i syfte att uppnå en revisionsförklaring utan reservationer från revisionsrätten” fortsatte med positiva resultat. |
| --- | --- |

1.29

Genom att anta den sammanfattande rapporten påtar sig kommissionen det politiska ansvaret (22) för det operativa genomförandet av budgeten genom sin högsta ledning (23). Detta är den första rapport som läggs fram under den nuvarande kommissionens mandatperiod. Kommissionen anser att dess insatser för att förbättra kontrollmekanismerna under 2009 ”för att garantera lagligheten och korrektheten i syfte att uppnå en revisionsförklaring utan reservationer från revisionsrätten” fortsatte med positiva resultat.

| 1.30 | Kommissionen är medveten om att det återstår mycket att göra inom en del andra områden och föreslår åtgärder, till exempel följande:






  — | Ytterligare förbättra utformningen av finansieringsmekanismerna för att förstärka förvaltnings- och kontrollmekanismerna. |
| --- | --- | --- |

1.30

Kommissionen är medveten om att det återstår mycket att göra inom en del andra områden och föreslår åtgärder, till exempel följande:

—

Ytterligare förbättra utformningen av finansieringsmekanismerna för att förstärka förvaltnings- och kontrollmekanismerna.

| — | Ytterligare förenkla stödordningarna och samtidigt fortsätta att uppnå de politiska målen. |
| --- | --- |

—

Ytterligare förenkla stödordningarna och samtidigt fortsätta att uppnå de politiska målen.

| — | Fastställa lämpliga riktmärken för bedömningen av sin riskhantering (acceptabel risknivå) som tar full hänsyn till kostnaderna för och nyttan med kontroll. |
| --- | --- |

—

Fastställa lämpliga riktmärken för bedömningen av sin riskhantering (acceptabel risknivå) som tar full hänsyn till kostnaderna för och nyttan med kontroll.

| — | Noga granska de årliga sammanfattningarna i syfte att göra dem mer användbara som underlag för revisionsförklaringarna. |
| --- | --- |

—

Noga granska de årliga sammanfattningarna i syfte att göra dem mer användbara som underlag för revisionsförklaringarna.

| — | Fortsätta förbättra de årliga verksamhetsrapporterna, som är den högsta ledningens viktigaste redskap för att redovisa för kollegiet hur den har fullgjort sin redovisningsskyldighet och som ligger till grund för revisionsförklaringen. |
| --- | --- |

—

Fortsätta förbättra de årliga verksamhetsrapporterna, som är den högsta ledningens viktigaste redskap för att redovisa för kollegiet hur den har fullgjort sin redovisningsskyldighet och som ligger till grund för revisionsförklaringen.

| 1.31 | Revisionsrätten har tidigare identifierat följande frågor som ännu är olösta: |
| --- | --- |

1.31

Revisionsrätten har tidigare identifierat följande frågor som ännu är olösta:

1.31

| — | På flera områden bör reservationernas grad och omfattning vara större (se punkterna 3.67–3.68 och 6.50 samt
  bilagorna 3.3
  och
  6.3
  ) (24). |
| --- | --- |

—

På flera områden bör reservationernas grad och omfattning vara större (se punkterna 3.67–3.68 och 6.50 samt
  bilagorna 3.3
  och
  6.3
  ) (24).

| — | Kommissionen ansvarar (enligt artikel 28a i budgetförordningen) för att tillämpa kostnadseffektiva kontrollsystem där rätt kontroller görs i rätt tid. I revisionsförklaringarna i de årliga verksamhetsrapporterna tar man hänsyn till hur bra systemen är på att upptäcka och korrigera fel under programperioden för att minimera risken för att det återstår oupptäckta fel vid programperiodens slut. Som generaldirektören med ansvar för regionalpolitik uppgav i den årliga verksamhetsrapporten för 2009 hade man med hjälp av sådana kontroller av Europeiska regionala utvecklingsfonden under programperioden 1994–1999 väsentligt minskat risken för oupptäckta fel.

  Kommissionen har uttryckt sin tillfredsställelse över att de handlingsplaner som utformats av delegerade utanordnare är lämpliga för att ta itu med brister och minska identifierade risker.


  När det gäller verksamhetsområdet jordbruk anser kommissionen att de reservationer som generaldirektören med ansvar för jordbruk och landsbygdsutveckling tar upp i sin årliga verksamhetsrapport för 2009 angående åtgärder för landsbygdsutveckling under område 2 och IACS i Bulgarien och Rumänien är uttömmande och att man har tagit tillräcklig hänsyn till deras potentiella effekter i punkterna 3.2.1 och 3.2.2 i rapporten. När det gäller Grekland har reservationerna under tidigare år varit berättigade på grund av den höga anseenderisk som kommissionen löper till följd av att Grekland inte i tillräcklig utsträckning har genomfört IACS, inte på grund av den budgetrisk som EU löper till följd av bristerna och som alltid har täckts av de finansiella korrigeringar som Grekland tvingats göra inom ramen för förfarandet för kontroll av överensstämmelse. Eftersom Grekland i slutet av 2008 hade fullföljt sin handlingsplan för att åtgärda bristerna och IACS-systemets effektivitet fortlöpande granskas, var det därför fullt berättigat att häva reservationen.


  När det gäller verksamhetsområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning välkomnar kommissionen att revisionsrätten anser att alla generaldirektorat inom verksamhetsområdet har förbättrat den information som lämnas i de årliga verksamhetsrapporterna (se punkt 6.51).


  Kommissionen anser att generaldirektörernas reservationer, eller avsaknaden av sådana, i de årliga verksamhetsrapporterna för 2009 var förenliga med de interna riktlinjerna och utgjorde en korrekt bedömning av riskerna med programmen. |
| --- | --- |

—

Kommissionen har uttryckt sin tillfredsställelse över att de handlingsplaner som utformats av delegerade utanordnare är lämpliga för att ta itu med brister och minska identifierade risker.

När det gäller verksamhetsområdet jordbruk anser kommissionen att de reservationer som generaldirektören med ansvar för jordbruk och landsbygdsutveckling tar upp i sin årliga verksamhetsrapport för 2009 angående åtgärder för landsbygdsutveckling under område 2 och IACS i Bulgarien och Rumänien är uttömmande och att man har tagit tillräcklig hänsyn till deras potentiella effekter i punkterna 3.2.1 och 3.2.2 i rapporten. När det gäller Grekland har reservationerna under tidigare år varit berättigade på grund av den höga anseenderisk som kommissionen löper till följd av att Grekland inte i tillräcklig utsträckning har genomfört IACS, inte på grund av den budgetrisk som EU löper till följd av bristerna och som alltid har täckts av de finansiella korrigeringar som Grekland tvingats göra inom ramen för förfarandet för kontroll av överensstämmelse. Eftersom Grekland i slutet av 2008 hade fullföljt sin handlingsplan för att åtgärda bristerna och IACS-systemets effektivitet fortlöpande granskas, var det därför fullt berättigat att häva reservationen.

När det gäller verksamhetsområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning välkomnar kommissionen att revisionsrätten anser att alla generaldirektorat inom verksamhetsområdet har förbättrat den information som lämnas i de årliga verksamhetsrapporterna (se punkt 6.51).

Kommissionen anser att generaldirektörernas reservationer, eller avsaknaden av sådana, i de årliga verksamhetsrapporterna för 2009 var förenliga med de interna riktlinjerna och utgjorde en korrekt bedömning av riskerna med programmen.

| — | Uppgifter från medlemsstater om återvinningar eller tillbakadraganden saknas eller är ofullständiga (se punkterna 1.16, 3.54 och 4.31) (25). |
| --- | --- |

—

Uppgifter från medlemsstater om återvinningar eller tillbakadraganden saknas eller är ofullständiga (se punkterna 1.16, 3.54 och 4.31) (25).

| — | När det gäller verksamhetsområdet jordbruk, se svaret på punkt 1.17.

  När det gäller verksamhetsområdet sammanhållning, se svaret på punkt 1.16. |
| --- | --- |

—

När det gäller verksamhetsområdet sammanhållning, se svaret på punkt 1.16.

| — | Mekanismer för finansiella korrigeringar är ännu inte helt ändamålsenliga (se punkterna 1.37–1.50) (26). |
| --- | --- |

—

Mekanismer för finansiella korrigeringar är ännu inte helt ändamålsenliga (se punkterna 1.37–1.50) (26).

| — | Se svaren på punkterna 1.38–1.50. |
| --- | --- |

—

Återvinnings- och korrigeringsmekanismer

Inledning

| 1.32 | När kommissionen genomför EU:s budget måste den garantera att det finns en ändamålsenlig och effektiv intern kontroll av att redovisningen är tillförlitlig, att tillgångar och information skyddas, att bedrägerier och oegentligheter förebyggs och upptäcks och att riskhanteringen är adekvat med avseende på riskerna för olagligheter i transaktionerna, med beaktande av programmens fleråriga karaktär samt de berörda utbetalningarnas typ (27). |
| --- | --- |

1.32

När kommissionen genomför EU:s budget måste den garantera att det finns en ändamålsenlig och effektiv intern kontroll av att redovisningen är tillförlitlig, att tillgångar och information skyddas, att bedrägerier och oegentligheter förebyggs och upptäcks och att riskhanteringen är adekvat med avseende på riskerna för olagligheter i transaktionerna, med beaktande av programmens fleråriga karaktär samt de berörda utbetalningarnas typ (27).

| 1.32 | Kommissionen måste garantera en ändamålsenlig och effektiv intern kontroll och anser att både återvinningar och finansiella korrigeringar bidrar till att skydda unionens ekonomiska intressen (se svaret på punkt 1.50). |
| --- | --- |

1.32

| 1.33 | Kommissionen har det slutgiltiga ansvaret för att se till att systemen för övervakning och kontroll ger rimliga garantier för att fel i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna antingen förhindras eller identifieras och korrigeras. Kommissionen ansvarar också för att se till att tillförlitlig information finns tillgänglig för kommissionens egen förvaltning, för intressenter och för de externa revisorerna. |
| --- | --- |

1.33

Kommissionen har det slutgiltiga ansvaret för att se till att systemen för övervakning och kontroll ger rimliga garantier för att fel i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna antingen förhindras eller identifieras och korrigeras. Kommissionen ansvarar också för att se till att tillförlitlig information finns tillgänglig för kommissionens egen förvaltning, för intressenter och för de externa revisorerna.

| 1.34 | Betalningar som skett på felaktiga grunder ska återkrävas (28). I praktiken gäller följande: |
| --- | --- |

1.34

Betalningar som skett på felaktiga grunder ska återkrävas (28). I praktiken gäller följande:

1.34

| — | Kommissionen kan endast återkräva betalningar från stödmottagare i de fall då kommissionen förvaltar utgiften direkt (till exempel merparten av utgifterna inom verksamhetsområdet forskning, energi och transport). |
| --- | --- |

—

Kommissionen kan endast återkräva betalningar från stödmottagare i de fall då kommissionen förvaltar utgiften direkt (till exempel merparten av utgifterna inom verksamhetsområdet forskning, energi och transport).

| — | När det gäller utgifter som omfattas av delad förvaltning (till exempel merparten av utgifterna inom verksamhetsområdena jordbruk och naturresurser och sammanhållning), decentraliserad förvaltning (till exempel inom utvidgning) och indirekt centraliserad förvaltning (till exempel inom verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap) delegeras ansvaret för att återkräva betalningar som skett på felaktiga grunder till medlemsstaterna eller tredjeländer. När det gäller utgifter som omfattas av gemensam förvaltning (till exempel på området humanitärt bistånd) fastställs korrigeringsmekanismer i de avtal som ingås med de internationella organisationerna. I de fall då reglerna för EU:s utgiftsprogram har tillämpats felaktigt får dock kommissionen även göra finansiella korrigeringar (se punkt 1.40). |
| --- | --- |

—

När det gäller utgifter som omfattas av delad förvaltning (till exempel merparten av utgifterna inom verksamhetsområdena jordbruk och naturresurser och sammanhållning), decentraliserad förvaltning (till exempel inom utvidgning) och indirekt centraliserad förvaltning (till exempel inom verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap) delegeras ansvaret för att återkräva betalningar som skett på felaktiga grunder till medlemsstaterna eller tredjeländer. När det gäller utgifter som omfattas av gemensam förvaltning (till exempel på området humanitärt bistånd) fastställs korrigeringsmekanismer i de avtal som ingås med de internationella organisationerna. I de fall då reglerna för EU:s utgiftsprogram har tillämpats felaktigt får dock kommissionen även göra finansiella korrigeringar (se punkt 1.40).

| — | Kommissionen har arbetat hårt för att förbättra kvaliteten i de uppgifter om återvinningar och tillbakadraganden som medlemsstaterna lämnar inom ramen för sammanhållningsprogrammen, genom att kontrollera uppgifter och utföra granskningar på plats av medlemsstaternas system för registrering och redovisning av korrigeringar. Under 2008 och 2009 kontrollerade kommissionen systemen i 19 medlemsstater. På det hela taget är systemen fortfarande inte helt tillförlitliga i alla medlemsstater även om man kan se att kvaliteten ökar och att det har skett vissa förbättringar jämfört med tidigare år. Kommissionen har formulerat lämpliga rekommendationer och ska se till att de följs upp. Den kommer att se till att informationen är fullständig när programmen för 2000–2006 avslutas.

  För perioden 2007–2013 finns det ett standardförfarande för redovisning av återvinningar och kommissionen räknar med att detta redovisningsförfarande kommer att ytterligare förbättra informationen. Medlemsstaterna måste även särskilja de korrigeringar som hör till dessa, till följd av EU:s granskning. |
| --- | --- |

—

För perioden 2007–2013 finns det ett standardförfarande för redovisning av återvinningar och kommissionen räknar med att detta redovisningsförfarande kommer att ytterligare förbättra informationen. Medlemsstaterna måste även särskilja de korrigeringar som hör till dessa, till följd av EU:s granskning.

| 1.35 | Under flera år har revisionsrättens revision varit inriktad på hur kommissionen fullgör sin övervakningsfunktion och hur den tillämpar dessa korrigeringsmekanismer. Revisionsrätten har också granskat i vilken utsträckning nationella myndigheter och internationella organisationer lämnar korrekt information om finansiella korrigeringar och återvinningar till kommissionen. |
| --- | --- |

1.35

Under flera år har revisionsrättens revision varit inriktad på hur kommissionen fullgör sin övervakningsfunktion och hur den tillämpar dessa korrigeringsmekanismer. Revisionsrätten har också granskat i vilken utsträckning nationella myndigheter och internationella organisationer lämnar korrekt information om finansiella korrigeringar och återvinningar till kommissionen.

| 1.36 | Revisionsrätten har med jämna mellanrum konstaterat att uppgifterna om korrigeringsförmågan hos övervaknings- och kontrollsystemen på medlemsstatsnivå har förbättrats men att de ännu inte är fullständiga och tillförlitliga, särskilt inte när det gäller sammanhållning (29). Kommissionen rapporterar dock tillförlitliga uppgifter vad beträffar den egna verksamheten. Sedan 2005 års förfarande för beviljande av ansvarsfrihet har Europaparlamentet och rådet uppmanat kommissionen och medlemsstaterna att göra de förbättringar som är nödvändiga för att garantera att den tillgängliga informationen är fullständig och riktig, så att man kan få fram tillförlitliga bevis med vars hjälp revisionsrätten kan bedöma hur ändamålsenliga de fleråriga korrigeringsmekanismerna för EU:s utgifter är. |
| --- | --- |

1.36

Revisionsrätten har med jämna mellanrum konstaterat att uppgifterna om korrigeringsförmågan hos övervaknings- och kontrollsystemen på medlemsstatsnivå har förbättrats men att de ännu inte är fullständiga och tillförlitliga, särskilt inte när det gäller sammanhållning (29). Kommissionen rapporterar dock tillförlitliga uppgifter vad beträffar den egna verksamheten. Sedan 2005 års förfarande för beviljande av ansvarsfrihet har Europaparlamentet och rådet uppmanat kommissionen och medlemsstaterna att göra de förbättringar som är nödvändiga för att garantera att den tillgängliga informationen är fullständig och riktig, så att man kan få fram tillförlitliga bevis med vars hjälp revisionsrätten kan bedöma hur ändamålsenliga de fleråriga korrigeringsmekanismerna för EU:s utgifter är.

| 1.36 | Alltsedan revisionsrättens årsrapport för 2005 har rätten uppgett att den information om återvinningar som lämnas i anmärkningarna till de konsoliderade räkenskaperna gradvis har blivit bättre och utförligare. Kommissionen har infört förfaranden för att redovisa tillförlitliga siffror om finansiella korrigeringar baserade på det egna revisionsarbetet, som revisionsrätten konstaterade i sin årsrapport för 2008 (punkt 1.16).

  När det gäller verksamhetsområdet sammanhållning och de finansiella korrigeringar som medlemsstaterna gör till följd av det egna kontroll- och revisionsarbetet förlitar sig kommissionen på kvaliteten i de uppgifter som medlemsstaterna skickar in.


  Kommissionen har på senare år arbetat hårt för att förbättra kvaliteten i de uppgifter om återvinningar och tillbakadraganden som medlemsstaterna lämnar inom ramen för sammanhållningsprogrammen. Kommissionen har uppmanat medlemsstaterna att lämna ackumulerade och årliga uppgifter om tillbakadraganden och återvinningar, trots att det inte finns någon juridisk skyldighet att göra detta. Den har också på plats granskat medlemsstaternas system för registrering och redovisning av korrigeringar, med relativt goda resultat. Om kommissionen har konstaterat att det finns utrymme för förbättringar har den formulerat lämpliga rekommendationer och ser till att de följs upp. |
| --- | --- |

1.36

När det gäller verksamhetsområdet sammanhållning och de finansiella korrigeringar som medlemsstaterna gör till följd av det egna kontroll- och revisionsarbetet förlitar sig kommissionen på kvaliteten i de uppgifter som medlemsstaterna skickar in.

Kommissionen har på senare år arbetat hårt för att förbättra kvaliteten i de uppgifter om återvinningar och tillbakadraganden som medlemsstaterna lämnar inom ramen för sammanhållningsprogrammen. Kommissionen har uppmanat medlemsstaterna att lämna ackumulerade och årliga uppgifter om tillbakadraganden och återvinningar, trots att det inte finns någon juridisk skyldighet att göra detta. Den har också på plats granskat medlemsstaternas system för registrering och redovisning av korrigeringar, med relativt goda resultat. Om kommissionen har konstaterat att det finns utrymme för förbättringar har den formulerat lämpliga rekommendationer och ser till att de följs upp.

Information som lämnats av kommissionen tillsammans med årsredovisningen för 2009

| 1.37 | I anmärkningarna till årsredovisningen 2009 har kommissionen svarat på dessa kommentarer och tagit med mer detaljerad information om återvinningar och finansiella korrigeringar än vad den har gjort tidigare (30). Framför allt lämnar den information om vilket skede förfarandena för återvinning eller finansiell korrigering befinner sig i (pågående, bekräftat eller genomfört – se punkt 1.42), fördelat per utgiftsområde, vid behov per programperiod och i vissa fall per berörd medlemsstat. |
| --- | --- |

1.37

I anmärkningarna till årsredovisningen 2009 har kommissionen svarat på dessa kommentarer och tagit med mer detaljerad information om återvinningar och finansiella korrigeringar än vad den har gjort tidigare (30). Framför allt lämnar den information om vilket skede förfarandena för återvinning eller finansiell korrigering befinner sig i (pågående, bekräftat eller genomfört – se punkt 1.42), fördelat per utgiftsområde, vid behov per programperiod och i vissa fall per berörd medlemsstat.

| 1.38 | Revisionsrätten välkomnar denna information. Den vill dock påpeka att brister i presentationen och när det gäller enhetligheten i den information och de belopp som presenteras av medlemsstaterna för sammanhållning behöver åtgärdas och att försiktighet bör iakttas när informationen tolkas (se även punkterna 1.14–1.19 och nedan). |
| --- | --- |

1.38

Revisionsrätten välkomnar denna information. Den vill dock påpeka att brister i presentationen och när det gäller enhetligheten i den information och de belopp som presenteras av medlemsstaterna för sammanhållning behöver åtgärdas och att försiktighet bör iakttas när informationen tolkas (se även punkterna 1.14–1.19 och nedan).

| 1.38 | Presentationen av anmärkning 6 till de konsoliderade räkenskaperna har setts över när det gäller redovisningen för 2009. Kommissionen har lyssnat på synpunkter från olika aktörer och förbättrat presentationen. |
| --- | --- |

1.38

Skillnader i korrigeringsmekanismernas inriktning och effekter

| 1.39 | Återvinningen från stödmottagare inom EU:s utgiftsprogram av belopp som betalats på felaktiga grunder och andra finansiella korrigeringar har påfallande olika inriktning och effekter. Genom återvinningar korrigeras erhållandet av felaktiga betalningar: i princip är det mottagarna av sådana betalningar som återbetalar belopp som de erhållit på felaktiga grunder. Återvinning kan därför betraktas som en mekanism för felkorrigering (31). |
| --- | --- |

1.39

Återvinningen från stödmottagare inom EU:s utgiftsprogram av belopp som betalats på felaktiga grunder och andra finansiella korrigeringar har påfallande olika inriktning och effekter. Genom återvinningar korrigeras erhållandet av felaktiga betalningar: i princip är det mottagarna av sådana betalningar som återbetalar belopp som de erhållit på felaktiga grunder. Återvinning kan därför betraktas som en mekanism för felkorrigering (31).

| 1.39 | Kommissionen är skyldig att följa de olika korrigeringsförfaranden som gäller enligt olika lagar och förvaltningsmetoder. Vid gemensam förvaltning ligger huvudansvaret på medlemsstaterna, och kommissionens finansiella korrigeringar är begränsade till de fall där medlemsstaterna inte har vidtagit de åtgärder som behövs för att åtgärda enskilda eller systematiska brister. Detta förklaras i anmärkning 6 till de konsoliderade räkenskaperna. |
| --- | --- |

1.39

| 1.40 | Syftet med finansiella korrigeringar (inbegripet godkännandet av jordbruksutgifterna) är dock framför allt att försöka komma till rätta med brister i förvaltningssystemen. De innebär att finansiering dras tillbaka från medlemsstater eller tredjeländer som inte ser till att EU:s regler tillämpas korrekt. De ekonomiska konsekvenserna av sådana korrigeringar får oftast bäras av nationella skattebetalare och inte av stödmottagarna inom ett utgiftsprogram som har tillämpats felaktigt. Finansiella korrigeringar bidrar till skyddet av EU:s ekonomiska intressen, men de kan varken i princip eller i praktiken ses som ett verktyg för att korrigera enskilda betalningar som har gjorts på felaktiga grunder. |
| --- | --- |

1.40

Syftet med finansiella korrigeringar (inbegripet godkännandet av jordbruksutgifterna) är dock framför allt att försöka komma till rätta med brister i förvaltningssystemen. De innebär att finansiering dras tillbaka från medlemsstater eller tredjeländer som inte ser till att EU:s regler tillämpas korrekt. De ekonomiska konsekvenserna av sådana korrigeringar får oftast bäras av nationella skattebetalare och inte av stödmottagarna inom ett utgiftsprogram som har tillämpats felaktigt. Finansiella korrigeringar bidrar till skyddet av EU:s ekonomiska intressen, men de kan varken i princip eller i praktiken ses som ett verktyg för att korrigera enskilda betalningar som har gjorts på felaktiga grunder.

| 1.40 | När det gäller verksamhetsområdet sammanhållning är finansiell korrigering en mekanism för att korrigera felaktiga betalningar av EU-medel, vilka har en negativ inverkan på EU:s budget.

  Medlemsstaterna ska återvinna felaktiga betalningar från mottagarna. Återvinningen görs antingen genom att de aktuella beloppen återkrävs av mottagaren eller genom att de dras av från framtida betalningar till samma mottagare.


  Om det vid EU:s kontroller konstateras att det gjorts felaktiga betalningar måste medlemsstaterna följa upp dessa och kräva tillbaka beloppen från mottagarna. Även i de fall någon återvinning från mottagarna inte är möjlig eftersom de finansiella korrigeringarna endast rör brister i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem och inte felaktiga betalningar, är korrigeringarna dock ett viktigt sätt att förbättra medlemsstaternas system och därmed förhindra eller upptäcka och återvinna felaktiga betalningar till mottagarna.


  Systemet för kontroll av överensstämmelse inom jordbruket ska undanta utgifter från EU-finansiering som inte har betalats ut i enlighet med EU:s regler. Det är däremot inte en mekanism som används för att återvinna felaktiga betalningar från mottagarna vilket, enligt principen om delad förvaltning enligt artikel 53b.2 c i budgetförordningen och artikel 9.1 a iii i rådets förordning (EG) nr 1290/2005, är medlemsstaternas eget ansvar.


  Kommissionen anser därför att vissa finansiella korrigeringar kan ses som en mekanism för felkorrigering i den mån de aktuella beloppen återvinns från stödmottagaren. |
| --- | --- |

1.40

Medlemsstaterna ska återvinna felaktiga betalningar från mottagarna. Återvinningen görs antingen genom att de aktuella beloppen återkrävs av mottagaren eller genom att de dras av från framtida betalningar till samma mottagare.

Om det vid EU:s kontroller konstateras att det gjorts felaktiga betalningar måste medlemsstaterna följa upp dessa och kräva tillbaka beloppen från mottagarna. Även i de fall någon återvinning från mottagarna inte är möjlig eftersom de finansiella korrigeringarna endast rör brister i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem och inte felaktiga betalningar, är korrigeringarna dock ett viktigt sätt att förbättra medlemsstaternas system och därmed förhindra eller upptäcka och återvinna felaktiga betalningar till mottagarna.

Systemet för kontroll av överensstämmelse inom jordbruket ska undanta utgifter från EU-finansiering som inte har betalats ut i enlighet med EU:s regler. Det är däremot inte en mekanism som används för att återvinna felaktiga betalningar från mottagarna vilket, enligt principen om delad förvaltning enligt artikel 53b.2 c i budgetförordningen och artikel 9.1 a iii i rådets förordning (EG) nr 1290/2005, är medlemsstaternas eget ansvar.

Kommissionen anser därför att vissa finansiella korrigeringar kan ses som en mekanism för felkorrigering i den mån de aktuella beloppen återvinns från stödmottagaren.

| 1.41 | Kommissionen är visserligen medveten om skillnaden mellan återvinningar och finansiella korrigeringar i anmärkningarna till årsredovisningen, men i sin presentation i andra dokument, till exempel den sammanfattande rapporten, gör den ännu inte en tillräckligt tydlig åtskillnad mellan de två mekanismerna. Trots att nästan 90 % av de bekräftade belopp (omkring 2 900 miljoner euro av totalt 3 319 miljoner euro) och nästan 80 % av de genomförda belopp (omkring 1 400 miljoner euro av totalt 1 843 miljoner euro) som presenteras av kommissionen för 2009 gäller finansiella korrigeringar som de nationella skattebetalarna i regel får stå för, formuleras kommentarerna ibland som om de helt och hållet eller huvudsakligen vore återvinningar. |
| --- | --- |

1.41

Kommissionen är visserligen medveten om skillnaden mellan återvinningar och finansiella korrigeringar i anmärkningarna till årsredovisningen, men i sin presentation i andra dokument, till exempel den sammanfattande rapporten, gör den ännu inte en tillräckligt tydlig åtskillnad mellan de två mekanismerna. Trots att nästan 90 % av de bekräftade belopp (omkring 2 900 miljoner euro av totalt 3 319 miljoner euro) och nästan 80 % av de genomförda belopp (omkring 1 400 miljoner euro av totalt 1 843 miljoner euro) som presenteras av kommissionen för 2009 gäller finansiella korrigeringar som de nationella skattebetalarna i regel får stå för, formuleras kommentarerna ibland som om de helt och hållet eller huvudsakligen vore återvinningar.

| 1.41 | Kommissionen noterar att den totala andel finansiella korrigeringar som revisionsrätten anger ungefär motsvarar den del av budgeten som omfattas av delad förvaltning och att en stor del av de fel som revisionsrätten har upptäckt återfinns inom detta område. Revisionsrätten betonar vikten av att skilja mellan återvinningar och finansiella korrigeringar, vilket redan återspeglas i vissa rapporter och kommer att beaktas i framtida årliga verksamhetsrapporter.

  EU:s årsredovisning visar på ett rimligt sätt de finansiella korrigeringar som kommer av kommissionens tillsynsfunktion.


  Beloppen som presenteras som finansiella korrigeringar tyder på att kommissionen har vidtagit åtgärder för att skydda EU:s budget från felaktiga utbetalningar. De kommentarer som ges i samband med dessa syftar till att förtydliga det förfarande som kommissionen tillämpar. Medlemsstaterna kommer att inleda återvinningsförfaranden för att så småningom återvinna dessa pengar från mottagarna, eftersom det ligger i deras intresse att där så är möjligt återvinna beloppen.


  Kommissionen hänvisar också till sina svar på punkterna 1.36 och 1.40. |
| --- | --- |

1.41

EU:s årsredovisning visar på ett rimligt sätt de finansiella korrigeringar som kommer av kommissionens tillsynsfunktion.

Beloppen som presenteras som finansiella korrigeringar tyder på att kommissionen har vidtagit åtgärder för att skydda EU:s budget från felaktiga utbetalningar. De kommentarer som ges i samband med dessa syftar till att förtydliga det förfarande som kommissionen tillämpar. Medlemsstaterna kommer att inleda återvinningsförfaranden för att så småningom återvinna dessa pengar från mottagarna, eftersom det ligger i deras intresse att där så är möjligt återvinna beloppen.

Kommissionen hänvisar också till sina svar på punkterna 1.36 och 1.40.

Olika skeden när det gäller korrigeringsmekanismerna

| 1.42 | Kommissionen presenterar uppgifter om tre huvudskeden i processen:






  — | En korrigering pågår när återvinningen eller den finansiella korrigeringen fortfarande håller på att avslutas (till exempel genom rättsliga eller kontradiktoriska förfaranden vid kommissionen och/eller i medlemstaterna). |
| --- | --- | --- |

1.42

Kommissionen presenterar uppgifter om tre huvudskeden i processen:

—

En korrigering pågår när återvinningen eller den finansiella korrigeringen fortfarande håller på att avslutas (till exempel genom rättsliga eller kontradiktoriska förfaranden vid kommissionen och/eller i medlemstaterna).

| — | En korrigering bekräftas/beslutas när beloppet för återvinningen eller den finansiella korrigeringen fastställs slutgiltigt (till exempel genom kommissionsbeslut eller en överenskommelse med medlemsstaten). |
| --- | --- |

—

En korrigering bekräftas/beslutas när beloppet för återvinningen eller den finansiella korrigeringen fastställs slutgiltigt (till exempel genom kommissionsbeslut eller en överenskommelse med medlemsstaten).

| — | En korrigering genomförs när återvinningen eller den finansiella korrigeringen innebär att kommissionen faktiskt erhåller pengar (till exempel när kommissionen erhåller en återbetalning eller om medlemsstaten drar av det aktuella beloppet från sina betalningskrav). |
| --- | --- |

—

En korrigering genomförs när återvinningen eller den finansiella korrigeringen innebär att kommissionen faktiskt erhåller pengar (till exempel när kommissionen erhåller en återbetalning eller om medlemsstaten drar av det aktuella beloppet från sina betalningskrav).

| 1.43 | Kommissionen förklarar att de uppgifter som presenteras om korrigeringsmekanismernas olika skeden inom verksamhetsområdet sammanhållning endast avser återvinningar och finansiella korrigeringar som den har beslutat om. |
| --- | --- |

1.43

Kommissionen förklarar att de uppgifter som presenteras om korrigeringsmekanismernas olika skeden inom verksamhetsområdet sammanhållning endast avser återvinningar och finansiella korrigeringar som den har beslutat om.

| 1.44 | På denna punkt uppmärksammar revisionsrätten det faktum att för verksamhetsområdet sammanhållning har endast 20 % av de belopp som bekräftades 2009 (2 411 miljoner euro) genomförts (476 miljoner euro) samma år. Tillsammans med de belopp som är utestående sedan tidigare år återstod ett totalt belopp på 2 332 miljoner euro ännu att genomföra vid årets slut 2009. Om inte ytterligare utgiftsredovisningar lämnas in av medlemsstaterna de följande åren, kommer återstoden att genomföras först när programmen avslutas (32). |
| --- | --- |

1.44

På denna punkt uppmärksammar revisionsrätten det faktum att för verksamhetsområdet sammanhållning har endast 20 % av de belopp som bekräftades 2009 (2 411 miljoner euro) genomförts (476 miljoner euro) samma år. Tillsammans med de belopp som är utestående sedan tidigare år återstod ett totalt belopp på 2 332 miljoner euro ännu att genomföra vid årets slut 2009. Om inte ytterligare utgiftsredovisningar lämnas in av medlemsstaterna de följande åren, kommer återstoden att genomföras först när programmen avslutas (32).

| 1.44 | Årsredovisningen innehåller detaljerade uppgifter om pågående, bekräftade och genomförda finansiella korrigeringar och skälen till varför korrigering av en större summa fortfarande inte har genomförts.

  Som revisionsrätten mycket riktigt påpekar genomförs finansiella korrigeringar från de senaste åren i huvudsak när programmen avslutas om taket för delbetalningar har nåtts. Finansiella korrigeringar som bekräftas under programperioden kan också genomföras i form av avdrag från senare betalningskrav. Det är därför svårt att göra en direkt koppling mellan finansiella korrigeringar som bekräftats under ett visst år och korrigeringar som genomförts under samma år.


  I regel genomförs finansiella korrigeringar som bekräftas under programperioden i form av avdrag från senare ansökningar om betalning. Eftersom det är troligt att taket för utbetalningar har nåtts för de flesta programmen för perioden 2000–2006 är det oundvikligt att avdraget för felaktiga utbetalningar först kommer att återspeglas i de avslutningsdokument som medlemsstaterna ska lämna under 2010.


  Så snart kommissionen har bevis för att en felaktig utbetalning har korrigerats i form av ett avdrag från en ansökan om utbetalning i samband med att programmet avslutas, kommer den att rapportera den finansiella korrigeringen som genomförd. Detaljerade uppgifter om genomförandet av finansiella korrigeringar ges i anmärkning 6 till de konsoliderade räkenskaperna.


  Även om inte alla enskilda finansiella korrigeringar kan spåras i kommissionens redovisningssystem, utan endast dem som påverkar EU:s bidrag, kommer de korrigeringar som bevisligen ska genomföras under 2010 att rapporteras som genomförda i kommissionens årsredovisning för 2010.


  Uppgifterna varierar kraftigt mellan programmen och fonderna på grund av korrigeringarnas art och/eller omfattning. |
| --- | --- |

1.44

Som revisionsrätten mycket riktigt påpekar genomförs finansiella korrigeringar från de senaste åren i huvudsak när programmen avslutas om taket för delbetalningar har nåtts. Finansiella korrigeringar som bekräftas under programperioden kan också genomföras i form av avdrag från senare betalningskrav. Det är därför svårt att göra en direkt koppling mellan finansiella korrigeringar som bekräftats under ett visst år och korrigeringar som genomförts under samma år.

I regel genomförs finansiella korrigeringar som bekräftas under programperioden i form av avdrag från senare ansökningar om betalning. Eftersom det är troligt att taket för utbetalningar har nåtts för de flesta programmen för perioden 2000–2006 är det oundvikligt att avdraget för felaktiga utbetalningar först kommer att återspeglas i de avslutningsdokument som medlemsstaterna ska lämna under 2010.

Så snart kommissionen har bevis för att en felaktig utbetalning har korrigerats i form av ett avdrag från en ansökan om utbetalning i samband med att programmet avslutas, kommer den att rapportera den finansiella korrigeringen som genomförd. Detaljerade uppgifter om genomförandet av finansiella korrigeringar ges i anmärkning 6 till de konsoliderade räkenskaperna.

Även om inte alla enskilda finansiella korrigeringar kan spåras i kommissionens redovisningssystem, utan endast dem som påverkar EU:s bidrag, kommer de korrigeringar som bevisligen ska genomföras under 2010 att rapporteras som genomförda i kommissionens årsredovisning för 2010.

Uppgifterna varierar kraftigt mellan programmen och fonderna på grund av korrigeringarnas art och/eller omfattning.

Brist på tillförlitlig information om korrigeringsmekanismernas årliga effekter

| 1.45 | Om tillförlitig information finns tillgänglig om korrigeringsmekanismernas tidigare effekter, skulle det i princip gå att uppskatta de sannolika effekterna av att samma mekanismer tillämpas i framtiden. Det har ibland också felaktigt föreslagits att återvinningar och korrigeringar kan jämföras med eller till och med nettas mot revisionsrättens uppskattningar av fel. |
| --- | --- |

1.45

Om tillförlitig information finns tillgänglig om korrigeringsmekanismernas tidigare effekter, skulle det i princip gå att uppskatta de sannolika effekterna av att samma mekanismer tillämpas i framtiden. Det har ibland också felaktigt föreslagits att återvinningar och korrigeringar kan jämföras med eller till och med nettas mot revisionsrättens uppskattningar av fel.

| 1.45 | Kommissionen har lagt märke till att revisionsrätten i sin årsrapport (framförallt för verksamhetsområdet sammanhållning) ibland omvandlar felprocenten till absoluta tal som sedan jämförs med uppgifter för återvinningar och korrigeringar. Kommissionen anser inte att det är något bra förfarande.

  Kommissionen har upprepade gånger bekräftat att fleråriga program omfattas av fleråriga kontrollsystem och att många fel som revisionsrätten upptäcker ett visst år i regel skulle ha upptäckts och korrigerats av kommissionens system under de kommande åren. Detta framgår vid en beräkning av den återstående felprocenten när ett program avslutas, som tidigare har visat sig vara lägre än under genomförandeperioden.


  Kommissionen håller med om att det inte är helt okomplicerat att jämföra felprocenten i revisionsrättens revisionsförklaring, som gäller en årlig granskning av transaktioner, med kommissionens egna felberäkningar. |
| --- | --- |

1.45

Kommissionen har upprepade gånger bekräftat att fleråriga program omfattas av fleråriga kontrollsystem och att många fel som revisionsrätten upptäcker ett visst år i regel skulle ha upptäckts och korrigerats av kommissionens system under de kommande åren. Detta framgår vid en beräkning av den återstående felprocenten när ett program avslutas, som tidigare har visat sig vara lägre än under genomförandeperioden.

Kommissionen håller med om att det inte är helt okomplicerat att jämföra felprocenten i revisionsrättens revisionsförklaring, som gäller en årlig granskning av transaktioner, med kommissionens egna felberäkningar.

| 1.46 | Tillförlitlig årlig information om korrigeringsmekanismernas effekter finns dock inte tillgänglig. Anmärkningarna till årsredovisningen visar inte systematiskt hur summor som återvunnits är kopplade till specifika år, och i en del fall har en ackumulering eller eftersläpning av korrigeringar från föregående år identifierats och redovisats det innevarande budgetåret. |
| --- | --- |

1.46

Tillförlitlig årlig information om korrigeringsmekanismernas effekter finns dock inte tillgänglig. Anmärkningarna till årsredovisningen visar inte systematiskt hur summor som återvunnits är kopplade till specifika år, och i en del fall har en ackumulering eller eftersläpning av korrigeringar från föregående år identifierats och redovisats det innevarande budgetåret.

| 1.46 | Som revisionsrätten själv nämner i punkt 1.44 kommer de flesta finansiella korrigeringar inom verksamhetsområdet sammanhållning som godkänns i ett sådant sent skede av programperioden 2000–2006 att genomföras när programmen avslutas, och inte under det år då de genomfördes eller bekräftades. Så fungerar de fleråriga korrigeringssystemen för program med delad förvaltning.

  Det kan dessutom göras schablonkorrigeringar om det konstateras att det finns brister i medlemsstaternas kontrollsystem som inte åtgärdas av medlemsstaten själv och som inte kan kopplas till specifika felaktiga betalningar eller ett specifikt år.


  Det går därför inte att göra någon direkt koppling mellan en finansiell korrigering och det år då utgiften uppkom.


  Strukturfonderna genomförs under flera år. Om en finansiell korrigering inte har redovisats år N kommer den att redovisas år N+1, utan att detta påverkar tillförlitligheten i förfarandet, vars huvudsakliga mål är att se till att alla felaktiga betalningar korrigeras. Denna utjämning mellan olika år inom programperioden är nödvändig för att ge korrekt, öppen och fullständig sammantagen information om finansiella korrigeringar.


  I anmärkningarna till årsredovisningen presenteras dock information om finansiella korrigeringar som bekräftats och genomförts under ett specifikt år, såväl som ackumulerade uppgifter.


  Inom verksamhetsområdet jordbruk (Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)) är finansiella korrigeringar däremot kopplade till utgifter under ett specifikt budgetår och denna koppling anges i alla beslut om överensstämmelse som kommissionen antar. |
| --- | --- |

1.46

Det kan dessutom göras schablonkorrigeringar om det konstateras att det finns brister i medlemsstaternas kontrollsystem som inte åtgärdas av medlemsstaten själv och som inte kan kopplas till specifika felaktiga betalningar eller ett specifikt år.

Det går därför inte att göra någon direkt koppling mellan en finansiell korrigering och det år då utgiften uppkom.

Strukturfonderna genomförs under flera år. Om en finansiell korrigering inte har redovisats år N kommer den att redovisas år N+1, utan att detta påverkar tillförlitligheten i förfarandet, vars huvudsakliga mål är att se till att alla felaktiga betalningar korrigeras. Denna utjämning mellan olika år inom programperioden är nödvändig för att ge korrekt, öppen och fullständig sammantagen information om finansiella korrigeringar.

I anmärkningarna till årsredovisningen presenteras dock information om finansiella korrigeringar som bekräftats och genomförts under ett specifikt år, såväl som ackumulerade uppgifter.

Inom verksamhetsområdet jordbruk (Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)) är finansiella korrigeringar däremot kopplade till utgifter under ett specifikt budgetår och denna koppling anges i alla beslut om överensstämmelse som kommissionen antar.

| 1.47 | Många korrigeringsmekanismers cykler kan dessutom vara i många år, och variationer bland de faktorer som påverkar många övervaknings- och kontrollsystems korrigeringsförmåga (rättslig och organisatorisk ram, närmare föreskrifter för återvinningsförfaranden, projektens typ, storlek och varaktighet osv.) kan påverka förmågan att uppskatta den sannolika inverkan i framtiden. |
| --- | --- |

1.47

Många korrigeringsmekanismers cykler kan dessutom vara i många år, och variationer bland de faktorer som påverkar många övervaknings- och kontrollsystems korrigeringsförmåga (rättslig och organisatorisk ram, närmare föreskrifter för återvinningsförfaranden, projektens typ, storlek och varaktighet osv.) kan påverka förmågan att uppskatta den sannolika inverkan i framtiden.

| 1.48 | Slutligen bör man erinra om att kommissionens korrigeringsmekanismer framför allt omfattar finansiella korrigeringar och inte återvinningar (se punkterna 1.39 och 1.40). |
| --- | --- |

1.48

Slutligen bör man erinra om att kommissionens korrigeringsmekanismer framför allt omfattar finansiella korrigeringar och inte återvinningar (se punkterna 1.39 och 1.40).

| 1.48 | Se svaret på punkt 1.39. |
| --- | --- |

1.48

Slutsats när det gäller övervaknings- och kontrollsystemens korrigeringsförmåga

| 1.49 | Kommissionen vidtog åtgärder 2009 för att öka och förbättra informationen om de korrigeringsmekanismer som tillämpas på EU:s budget. Denna utveckling är positiv. Men den information som kommissionen tillhandahåller är ännu inte helt tillförlitlig på grund av att kommissionen inte alltid får tillförlitlig information från medlemsstaterna. Vidare bör man undersöka behovet av att finslipa de riktlinjer för ekonomisk rapportering som gäller vilken information som ska ingå och hur den ska behandlas. När det gäller några utgiftsområden lämnar kommissionen ingen information som gör att följande kan stämmas av: det år då den aktuella betalningen gjordes, det år då det aktuella felet upptäcktes och det år då den åtföljande finansiella korrigeringen anges i anmärkningarna till årsredovisningen. |
| --- | --- |

1.49

Kommissionen vidtog åtgärder 2009 för att öka och förbättra informationen om de korrigeringsmekanismer som tillämpas på EU:s budget. Denna utveckling är positiv. Men den information som kommissionen tillhandahåller är ännu inte helt tillförlitlig på grund av att kommissionen inte alltid får tillförlitlig information från medlemsstaterna. Vidare bör man undersöka behovet av att finslipa de riktlinjer för ekonomisk rapportering som gäller vilken information som ska ingå och hur den ska behandlas. När det gäller några utgiftsområden lämnar kommissionen ingen information som gör att följande kan stämmas av: det år då den aktuella betalningen gjordes, det år då det aktuella felet upptäcktes och det år då den åtföljande finansiella korrigeringen anges i anmärkningarna till årsredovisningen.

| 1.49 | Se svaren på punkterna 1.19, 1.40 och 1.46.

  Det är inte möjligt att göra en sådan avstämning av gjorda betalningar, fel och finansiella korrigeringar som revisionsrätten föreslår när systemet för utgiftsförklaringar gör ackumuleringar under flera år eller i vissa fall när det sker systemkorrigeringar (se även svaret på punkt 1.50). |
| --- | --- |

1.49

Det är inte möjligt att göra en sådan avstämning av gjorda betalningar, fel och finansiella korrigeringar som revisionsrätten föreslår när systemet för utgiftsförklaringar gör ackumuleringar under flera år eller i vissa fall när det sker systemkorrigeringar (se även svaret på punkt 1.50).

| 1.50 | Det stora flertalet korrigeringar värdemässigt är finansiella korrigeringar som avser medlemsstater eller tredjeländer och inte återvinningar från enskilda stödmottagare som mottagit EU-medel på felaktiga grunder. De fel som revisionsrätten upptäckte vid sin granskning är däremot oftast belopp som felaktigt redovisats av eller betalats till stödmottagare. Mot denna bakgrund drar revisionsrätten slutsatsen att det inte på ett meningsfullt sätt går att jämföra revisionsrättens egna uppskattningar av felprocent med de uppgifter om finansiella korrigeringar och återvinningar som kommissionen lämnar. |
| --- | --- |

1.50

Det stora flertalet korrigeringar värdemässigt är finansiella korrigeringar som avser medlemsstater eller tredjeländer och inte återvinningar från enskilda stödmottagare som mottagit EU-medel på felaktiga grunder. De fel som revisionsrätten upptäckte vid sin granskning är däremot oftast belopp som felaktigt redovisats av eller betalats till stödmottagare. Mot denna bakgrund drar revisionsrätten slutsatsen att det inte på ett meningsfullt sätt går att jämföra revisionsrättens egna uppskattningar av felprocent med de uppgifter om finansiella korrigeringar och återvinningar som kommissionen lämnar.

| 1.50 | Vid direktförvaltning korrigerar kommissionen fel antingen genom att återvinna beloppet (betalningskrav eller avdrag från en senare betalning) eller genom att begära en korrigerad kostnadsredovisning.

  Större delen av EU:s budget, ca 80 procent, genomförs genom delad förvaltning där medlemsstaterna bär huvudansvaret för att se till att de utgifter som redovisas till kommissionen är korrekta och för att upptäcka och korrigera felaktigheter. Enligt denna förvaltningsmetod ansvarar kommissionen också för att se till att de system som de nationella myndigheterna har infört är effektiva, och om de inte är det får kommissionen ålägga myndigheterna att göra finansiella korrigeringar. Det system för finansiella korrigeringar som föreskrivs i gällande lagstiftning är därför sådant att kommissionen återvinner/korrigerar felaktiga betalningar från medlemsstaterna, som i sin tur måste återvinna de felaktiga betalningarna från stödmottagarna. Om finansiella korrigeringar är förknippade med brister i systemet, och inte med fel som identifierats hos stödmottagaren, baseras de i regel på schablonbelopp eller extrapolerade belopp.

  Man måste därför skilja på följande:







  — | Information som rör finansiella korrigeringar till följd av EU:s kontroller och revisioner, och som är fullständig och tillförlitlig, men som vid brister i systemet inte direkt kan kopplas till felaktiga betalningar till en mottagare eller till ett visst år. |
| --- | --- | --- |

1.50

Större delen av EU:s budget, ca 80 procent, genomförs genom delad förvaltning där medlemsstaterna bär huvudansvaret för att se till att de utgifter som redovisas till kommissionen är korrekta och för att upptäcka och korrigera felaktigheter. Enligt denna förvaltningsmetod ansvarar kommissionen också för att se till att de system som de nationella myndigheterna har infört är effektiva, och om de inte är det får kommissionen ålägga myndigheterna att göra finansiella korrigeringar. Det system för finansiella korrigeringar som föreskrivs i gällande lagstiftning är därför sådant att kommissionen återvinner/korrigerar felaktiga betalningar från medlemsstaterna, som i sin tur måste återvinna de felaktiga betalningarna från stödmottagarna. Om finansiella korrigeringar är förknippade med brister i systemet, och inte med fel som identifierats hos stödmottagaren, baseras de i regel på schablonbelopp eller extrapolerade belopp.

Man måste därför skilja på följande:

—

Information som rör finansiella korrigeringar till följd av EU:s kontroller och revisioner, och som är fullständig och tillförlitlig, men som vid brister i systemet inte direkt kan kopplas till felaktiga betalningar till en mottagare eller till ett visst år.

| — | Information som medlemsstaterna skickar till kommissionen om tillbakadraganden och återvinningar av felaktiga betalningar. Medan det för verksamhetsområdet jordbruk finns tillräcklig information (se svaret på punkt 1.17) tog man för verksamhetsområdet sammanhållning uttryckligen upp uppgifternas kvalitet och fullständighet i handlingsplanen för strukturella åtgärder från 2008. De uppgifter för 2009 som medlemsstaterna lämnat till kommissionen under första halvåret 2010 är därför av bättre kvalitet och mer fullständiga. |
| --- | --- |

—

Information som medlemsstaterna skickar till kommissionen om tillbakadraganden och återvinningar av felaktiga betalningar. Medan det för verksamhetsområdet jordbruk finns tillräcklig information (se svaret på punkt 1.17) tog man för verksamhetsområdet sammanhållning uttryckligen upp uppgifternas kvalitet och fullständighet i handlingsplanen för strukturella åtgärder från 2008. De uppgifter för 2009 som medlemsstaterna lämnat till kommissionen under första halvåret 2010 är därför av bättre kvalitet och mer fullständiga.

Kommissionen håller med om att det inte är relevant att jämföra felprocenten i revisionsrättens revisionsförklaring, som enligt fördraget baseras på en årlig granskning av ett urval av transaktioner, med siffror för finansiella korrigeringar. På grund av de olika typer av finansiella korrigeringar som anges ovan är det inte möjligt att inom verksamhetsområdet sammanhållning göra någon direkt koppling mellan en finansiell korrigering och det år då utgiften uppkom. Konsekvenserna av de finansiella korrigeringarna blir dock tydliga när man beräknar den återstående felprocenten när ett program har avslutats. Generaldirektoratet för regionalpolitik har till exempel gjort en icke-statistisk slutrevision av ett urval av program inom Europeiska regionala utvecklingsfonden för perioden 1994–1999 som avslutades i januari 2010 och som ger en indikation på att den sammantagna risken för fel minskat väsentligt när programmen avslutades och när alla finansiella korrigeringar var gjorda.

Kommissionen garanterar skyddet av unionens ekonomiska intressen genom att tillämpa de system och förfaranden för förvaltning och kontroll som anges i de budget- och sektorsförordningar som lagstiftaren har beslutat om för att förebygga, upptäcka och korrigera fel som skadar EU:s budget.

---

(1)  De ”konsoliderade årsredovisningarna” omfattar balansräkningen, resultaträkningen, kassaflödesanalysen, förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av viktiga redovisningsprinciper och andra förklarande anmärkningar (inbegripet segmentrapportering).

(2)  De ”konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten” omfattar de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten och en sammanfattning av budgetprinciper och andra förklarande anmärkningar.

(3)  Vid EU-institutionerna och EU-organen inbegriper ledningen institutionernas ledamöter, byråernas direktörer, delegerade eller vidaredelegerade utanordnare, räkenskapsförare och chefer vid ekonomi-, revisions- och kontrollenheter. I medlemsstaterna och mottagarländerna inbegriper ledningen utanordnare, räkenskapsförare och chefer vid utbetalande organ, attesterande organ och genomförandeorgan.

(4)  De redovisningsregler som kommissionens räkenskapsförare har antagit härstammar från International Public Sector Accounting Standards (IPSAS, redovisningsstandarder för offentlig sektor) som utfärdas av International Federation of Accountants (IFAC, internationella revisorsförbundet) eller, när sådana inte finns, International Accounting Standards (IAS, internationellt accepterade redovisningsnormer)/International Financial Reporting Standards (IFRS, internationella redovisningsstandarder) som utfärdas av International Accounting Standards Board (IASB, internationell organisation). I enlighet med budgetförordningen upprättas de ”konsoliderade årsredovisningarna” för budgetåret 2009 (såsom har skett sedan budgetåret 2005) utifrån dessa redovisningsregler, som har antagits av kommissionens räkenskapsförare. Redovisningsreglerna är baserade på principerna för periodiserad redovisning och har anpassats till de särskilda förhållanden som råder inom Europeiska unionen, medan de ”konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten” fortsätter att i första hand vara baserade på in- och utbetalningar.

(5)  Innan institutionerna antar årsredovisningen ska de olika räkenskapsförarna godkänna den och därigenom intyga att det finns rimliga garantier för att den ger en rättvisande bild av institutionens ekonomiska situation (artikel 61 i budgetförordningen).

(6)  Organens årsredovisningar upprättas av respektive direktör och överlämnas till kommissionens räkenskapsförare tillsammans med uttalandet från den berörda styrelsen. Dessutom ska respektive räkenskapsförare godkänna årsredovisningen och därigenom intyga att det finns rimliga garantier för att den ger en rättvisande bild av organets ekonomiska situation (artikel 61 i budgetförordningen).

(7)  Enligt ISA 700 (punkt 35) (”Bilda sig en uppfattning och uttala sig om finansiella rapporter”) betraktas formuleringarna ”ger en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild” och ”ger en sann och rättvisande bild” som likvärdiga.

(8)  Enligt rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1), senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1525/2007 (EUT L 343, 27.12.2007, s. 9), ska de slutliga redovisningarna överlämnas före den 31 juli året efter utgången av det berörda budgetåret.

(9)  Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser, Europeiska polisakademin och det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel.

(10)  Många generaldirektorat använder sina egna lokala IT-system för den ekonomiska förvaltningen och för att skapa transaktioner som skickas till det centrala redovisningssystemet (ABAC) via ett gränssnitt. Enligt artikel 61.1.e i budgetförordningen ska räkenskapsföraren kontrollera dessa system och bedöma hur de fungerar.

(11)  Generaldirektoratet för yttre förbindelser och generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet.

(12)  Såsom fastställs i de interna anvisningarna av den 10 juli 2009 från kommissionens räkenskapsförare.

(13)  Se punkt 5.61 i årsrapporten för 2006, punkt 5.44 i årsrapporten för 2007 och punkt 5.56 i årsrapporten för 2008.

(14)  Se punkterna 1.10 och 1.11 i årsrapporten för 2002, punkt 1.11 i årsrapporten för 2003, punkterna 1.12 och 1.13 i årsrapporten för 2004, punkt 1.57 i årsrapporten för 2005, punkt 1.34 i årsrapporten för 2006 och punkt 1.28 i årsrapporten för 2007.

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 683/2008 av den 9 juli 2008 om det fortsatta genomförandet av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen (Egnos och Galileo) (EUT L 196, 24.7.2008, s. 1).

(16)  Se punkterna 2.7–2.14 när det gäller inriktningen på och omfattningen av revisionsrättens revision av inkomster.

(17)  Av vilka 1 881 miljoner euro avser förskottsbetalningar och 272 miljoner euro mellanliggande betalningar och slutbetalningar. De sistnämnda gäller avslutningar och regleringar för utgifter motsvarande 1 399 miljoner euro för vilka de underliggande verksamheterna/projekten huvudsakligen påbörjades 2004 och 2005 men inte godkändes av kommissionen förrän 2009 (se punkterna 7.8 och 7.19).

(18)  Vad beträffar sammanhållning gällde huvuddelen av arbetet med systemen den nya perioden och det bestod av en granskning av hur systemen uppfyllde lagstadgade krav. Detta resulterade i bedömningen ”uppfyller delvis kraven”.

(19)  Se punkterna 3.18–3.19 och
  bilaga 3.1
  ”Resultat av transaktionsgranskningen avseende jordbruk och naturresurser” i denna rapport och punkterna 5.13–5.14 och del 1 ”Beskrivning av den urvalsbaserade transaktionsgranskningen” i bilaga 5.1 i årsrapporten för 2008.

(20)  Se punkterna 4.17–4.19 och
  bilaga 4.1
  (Resultat av transaktionsgranskningen avseende sammanhållning) och punkterna 6.16–6.17 och del 1 ”Beskrivning av den urvalsbaserade transaktionsgranskningen” i bilaga 6.1 i årsrapporten för 2008.

(21)  Det totala antalet reservationer ökade från 15 år 2008 till 20 år 2009.

(22)  I enlighet med artikel 317 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

(23)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten – Sammanfattande rapport om kommissionens förvaltning 2009, KOM(2010) 281 slutlig, 2.6.2010.

(24)  Se även punkt 2.15 i årsrapporten för 2008.

(25)  Se även punkterna 1.16 och 1.17 i årsrapporten för 2008.

(26)  Se även punkt 2.17 i årsrapporten för 2008.

(27)  Artikel 28a i budgetförordningen.

(28)  Artikel 71.3 i budgetförordningen.

(29)  En allmän iakttagelse när det gäller diverse gäldenärer i årsrapporterna för 2002, 2003 och 2004. Särskilda iakttagelser i punkterna 6.36–6.41 i årsrapporten för 2005, punkterna 2.26–2.30 i årsrapporten för 2006, punkterna 1.29–1.31 och 7.39 i årsrapporten för 2007 och punkterna 1.16–1.17 och punkt 2.16 c i årsrapporten för 2008.

(30)  Se Europeiska unionens årsredovisning budgetåret 2009 – anmärkning 6 till årsredovisningen.

(31)  Inom jordbruket ska dock, enligt rådets förordning (EG) nr 1290/2005 (EUT L 209, 11.8.2005, s. 1), 50 % av belopp som har betalats ut felaktigt och som medlemsstaterna inte har drivit in inom fyra år, eller inom åtta år när det gäller rättsliga förfaranden, automatiskt debiteras deras nationella budget (den så kallade 50/50-regeln) (se punkterna 3.50 och 3.51) Medlemsstaterna måste fortsätta återvinningsförfarandena och återbetala återvunna belopp till EU:s budget.

(32)  När det gäller merparten av de operativa programmen under programperioden 2000–2006 hade taket på 95 % för att redovisa utgifter före avslutandet redan nåtts 2009.

(33)  Budgetavdelningarna 14 och 24–31 i avsnitt III i den allmänna budgeten som främst gäller administrativa utgifter redovisas i avsnittet om Europeiska kommissionen i kapitel 9.

(34)  Administrativa utgifter har dragits av från verksamhetsområdena och visas separat under egen rubrik; detta leder till differenser i jämförelse med kapitlen 3–8.

(35)  Vilka utgifter som har granskats för varje verksamhetsområde förklaras under rubriken ”Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod” i kapitlen 3–8.

(36)  Huvuddelen av arbetet med systemen gällde den nya perioden och bestod av en granskning av hur systemen uppfyllde lagstadgade krav som resulterade i bedömningen ”uppfyller delvis kraven” (se punkt 4.36).

(37)  Mellanliggande betalningar och slutbetalningar genom vilka attesterade utgifter på 23 081 miljoner euro ersätts (se punkt 4.15).

(38)  Bedömningen av systemen för övervakning och kontroll bygger på en granskning av kommissionens system för avslutningar av program och projekt (se punkt 7.19).

(39)  Systemen klassificeras som ”delvis ändamålsenliga” när vissa kontrollmekanismer har bedömts fungera tillfredsställande, medan andra inte har gjort det. Det betyder att systemen som helhet kanske inte kan begränsa felen i de underliggande transaktionerna till en acceptabel nivå.

(40)  Revisionsrätten beslutade att presentera felprocenten (se punkterna 8–12 i
  bilaga 1.1
  ) i tre intervall. Dessa felintervall kan inte tolkas som ett konfidensintervall (i statistisk mening).

BILAGA 1.1

REVISIONSMETOD

DEL 1 —   Revisionsmetod när det gäller räkenskapernas tillförlitlighet

| 1. | De viktigaste kriterierna vid bedömningen av huruvida de konsoliderade räkenskaperna, som består av de konsoliderade årsredovisningarna och de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten (1) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av Europeiska unionens finansiella ställning och av resultatet av transaktioner och kassaflöden vid årets slut är följande:
  a)   Laglighet och korrekthet: årsredovisningen har upprättats i enlighet med reglerna, och budgetanslag finns tillgängliga.
  b)   Fullständighet: alla inkomst- och utgiftstransaktioner och alla tillgångar och skulder (inklusive poster utanför balansräkningen) som hör samman med perioden har bokförts.
  c)   Transaktionernas faktiska förekomst och tillgångarnas och skuldernas existens: varje inkomst- och utgiftstransaktion motiveras av en händelse som hänför sig till enheten och som hör samman med perioden; tillgången eller skulden existerar på balansdagen och hör samman med den rapporterande enheten.
  d)   Beräkning och värdering: inkomst- och utgiftstransaktionen och tillgången eller skulden har bokförts till lämpligt värde och i enlighet med försiktighetsprincipen.
  e)   Presentation av information: inkomst- och utgiftstransaktionen, tillgången eller skulden redovisas och beskrivs i enlighet med tillämpliga redovisningsregler och tillämplig redovisningspraxis samt öppenhetsprincipen. |
| --- | --- |

1.

De viktigaste kriterierna vid bedömningen av huruvida de konsoliderade räkenskaperna, som består av de konsoliderade årsredovisningarna och de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten (1) i allt väsentligt ger en rättvisande bild av Europeiska unionens finansiella ställning och av resultatet av transaktioner och kassaflöden vid årets slut är följande:

a)   Laglighet och korrekthet: årsredovisningen har upprättats i enlighet med reglerna, och budgetanslag finns tillgängliga.

b)   Fullständighet: alla inkomst- och utgiftstransaktioner och alla tillgångar och skulder (inklusive poster utanför balansräkningen) som hör samman med perioden har bokförts.

c)   Transaktionernas faktiska förekomst och tillgångarnas och skuldernas existens: varje inkomst- och utgiftstransaktion motiveras av en händelse som hänför sig till enheten och som hör samman med perioden; tillgången eller skulden existerar på balansdagen och hör samman med den rapporterande enheten.

d)   Beräkning och värdering: inkomst- och utgiftstransaktionen och tillgången eller skulden har bokförts till lämpligt värde och i enlighet med försiktighetsprincipen.

e)   Presentation av information: inkomst- och utgiftstransaktionen, tillgången eller skulden redovisas och beskrivs i enlighet med tillämpliga redovisningsregler och tillämplig redovisningspraxis samt öppenhetsprincipen.

| 2. | Revisionen består av följande grundläggande delar:






  a) | Uppdatering av utvärderingen av miljön för redovisningskontroll. |
| --- | --- | --- |

2.

Revisionen består av följande grundläggande delar:

a)

Uppdatering av utvärderingen av miljön för redovisningskontroll.

| b) | Kontroll av hur centrala redovisningsrutiner och avslutningsförfarandet vid årets slut fungerar. |
| --- | --- |

b)

Kontroll av hur centrala redovisningsrutiner och avslutningsförfarandet vid årets slut fungerar.

| c) | Analytiska kontroller (överensstämmelse och rimlighet) av de viktigaste redovisningsuppgifterna. |
| --- | --- |

c)

Analytiska kontroller (överensstämmelse och rimlighet) av de viktigaste redovisningsuppgifterna.

| d) | Analyser och avstämningar av konton och/eller saldon. |
| --- | --- |

d)

Analyser och avstämningar av konton och/eller saldon.

| e) | Substansgranskning av åtaganden, betalningar and specifika balansposter på grundval av representativa urval. |
| --- | --- |

e)

Substansgranskning av åtaganden, betalningar and specifika balansposter på grundval av representativa urval.

DEL 2 —   Revisionsmetod när det gäller transaktionernas korrekthet

| 3. | Den metod som revisionsrätten tillämpar vid granskningen av korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna består av följande två huvuddelar:






  — | Direkt granskning av transaktioner för att fastställa i vilken utsträckning de är korrekta. |
| --- | --- | --- |

3.

Den metod som revisionsrätten tillämpar vid granskningen av korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna består av följande två huvuddelar:

—

Direkt granskning av transaktioner för att fastställa i vilken utsträckning de är korrekta.

| — | Bedömning av hur ändamålsenliga systemen för övervakning och kontroll är när det gäller att garantera att transaktionerna är korrekta. |
| --- | --- |

—

Bedömning av hur ändamålsenliga systemen för övervakning och kontroll är när det gäller att garantera att transaktionerna är korrekta.

| 4. | Detta kompletteras med bevis som inhämtas genom det arbete som utförts av andra revisorer (vid behov) och en analys av kommissionens skriftliga uttalanden (2). |
| --- | --- |

4.

Detta kompletteras med bevis som inhämtas genom det arbete som utförts av andra revisorer (vid behov) och en analys av kommissionens skriftliga uttalanden (2).

Hur revisionsrätten granskar transaktioner

| 5. | Granskningen av transaktioner grundar sig på ett representativt statistiskt urval av inbetalningar (när det gäller inkomster) och utbetalningar inom det berörda verksamhetsområdet. Denna granskning är en statistisk beräkning av i vilken omfattning transaktionerna i den aktuella populationen är korrekta. |
| --- | --- |

5.

Granskningen av transaktioner grundar sig på ett representativt statistiskt urval av inbetalningar (när det gäller inkomster) och utbetalningar inom det berörda verksamhetsområdet. Denna granskning är en statistisk beräkning av i vilken omfattning transaktionerna i den aktuella populationen är korrekta.

| 6. | För att fastställa de urvalsstorlekar som krävs för ett tillförlitligt resultat, använder revisionsrätten en säkerhetsmodell för revisionen. Denna omfattar en bedömning av risken för att fel uppkommer i transaktioner (inneboende risk) och risken för att systemen för övervakning och kontroll inte förebygger eller upptäcker och korrigerar sådana fel (kontrollrisk). När system granskas och konstateras vara ändamålsenliga, kan de svara för en del av garantierna för transaktionernas korrekthet. I praktiken är revisionsrätten i första hand hänvisad till direkt granskning av transaktioner. |
| --- | --- |

6.

För att fastställa de urvalsstorlekar som krävs för ett tillförlitligt resultat, använder revisionsrätten en säkerhetsmodell för revisionen. Denna omfattar en bedömning av risken för att fel uppkommer i transaktioner (inneboende risk) och risken för att systemen för övervakning och kontroll inte förebygger eller upptäcker och korrigerar sådana fel (kontrollrisk). När system granskas och konstateras vara ändamålsenliga, kan de svara för en del av garantierna för transaktionernas korrekthet. I praktiken är revisionsrätten i första hand hänvisad till direkt granskning av transaktioner.

| 7. | Granskningen innefattar en detaljgranskning av de transaktioner som man har valt ut för att kontrollera om ansökan eller betalningen beräknats korrekt och gjorts i enlighet med de regler och förordningar som gäller för utgiften. Revisionsrätten väljer ut transaktioner som bokförts i budgeträkenskaperna och spårar betalningen ned till slutmottagarnivå (t.ex. jordbrukare, utbildningsanordnare eller projektansvarig för utvecklingsbistånd) och granskar om gällande villkor på varje nivå har uppfyllts. När en transaktion (oavsett nivå) beräknas felaktigt eller inte uppfyller ett rättsligt krav eller en kontraktsbestämmelse, anses den innehålla ett fel. |
| --- | --- |

7.

Granskningen innefattar en detaljgranskning av de transaktioner som man har valt ut för att kontrollera om ansökan eller betalningen beräknats korrekt och gjorts i enlighet med de regler och förordningar som gäller för utgiften. Revisionsrätten väljer ut transaktioner som bokförts i budgeträkenskaperna och spårar betalningen ned till slutmottagarnivå (t.ex. jordbrukare, utbildningsanordnare eller projektansvarig för utvecklingsbistånd) och granskar om gällande villkor på varje nivå har uppfyllts. När en transaktion (oavsett nivå) beräknas felaktigt eller inte uppfyller ett rättsligt krav eller en kontraktsbestämmelse, anses den innehålla ett fel.

Hur revisionsrätten utvärderar och lägger fram resultaten av transaktionsgranskningen

| 8. | Fel i transaktioner uppkommer av en mängd olika skäl och antar flera olika former beroende på vilken överträdelse det är frågan om och vilken särskild regel eller kontraktsbestämmelse som överträtts. Felen kan avse ett ”villkor för betalning” eller någon ”annan regelefterlevnadsaspekt”. |
| --- | --- |

8.

Fel i transaktioner uppkommer av en mängd olika skäl och antar flera olika former beroende på vilken överträdelse det är frågan om och vilken särskild regel eller kontraktsbestämmelse som överträtts. Felen kan avse ett ”villkor för betalning” eller någon ”annan regelefterlevnadsaspekt”.

| 9. | Revisionsrätten klassificerar fel på följande sätt:






  — | Kvantifierbara. |
| --- | --- | --- |

9.

Revisionsrätten klassificerar fel på följande sätt:

—

Kvantifierbara.

| — | Icke kvantifierbara, om det inte går att mäta hur stor del av det belopp som betalats från eller erhållits via EU-budgeten som innehöll fel, eller om felet gäller en ”annan regelefterlevnadsaspekt” (3). |
| --- | --- |

—

Icke kvantifierbara, om det inte går att mäta hur stor del av det belopp som betalats från eller erhållits via EU-budgeten som innehöll fel, eller om felet gäller en ”annan regelefterlevnadsaspekt” (3).

| — | Efter deras karaktär, särskilt avseende stödberättigande (betalning som inte uppfyller reglerna för stödberättigande), inträffande (ersättning av en kostnad som inte kan styrkas) eller riktighet (betalning som beräknats felaktigt). |
| --- | --- |

—

Efter deras karaktär, särskilt avseende stödberättigande (betalning som inte uppfyller reglerna för stödberättigande), inträffande (ersättning av en kostnad som inte kan styrkas) eller riktighet (betalning som beräknats felaktigt).

| 10. | Revisionsrätten anger felens frekvens genom att redogöra för hur stor andel av transaktionerna i urvalet som innehåller fel (både kvantifierbara och icke kvantifierbara). Detta visar hur utbredda felen sannolikt är inom verksamhetsområdet. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anger felens frekvens genom att redogöra för hur stor andel av transaktionerna i urvalet som innehåller fel (både kvantifierbara och icke kvantifierbara). Detta visar hur utbredda felen sannolikt är inom verksamhetsområdet.

| 11. | Revisionsrätten uppskattar de kvantifierbara felens övergripande ekonomiska inverkan och kommer fram till den mest sannolika felprocenten. Den mest sannolika felprocenten delas in i följande intervall:






  — | Under 2 %. |
| --- | --- | --- |

11.

Revisionsrätten uppskattar de kvantifierbara felens övergripande ekonomiska inverkan och kommer fram till den mest sannolika felprocenten. Den mest sannolika felprocenten delas in i följande intervall:

—

Under 2 %.

| — | Mellan 2 och 5 %. |
| --- | --- |

—

Mellan 2 och 5 %.

| — | Över 5 %. |
| --- | --- |

—

Över 5 %.

| 12. | Resultatet av revisionsrättens transaktionsgranskning finns i bilaga 1 till kapitlen 2–9 och sammanfattas i
  tabell 1.2
  . |
| --- | --- |

12.

Resultatet av revisionsrättens transaktionsgranskning finns i bilaga 1 till kapitlen 2–9 och sammanfattas i
  tabell 1.2
  .

Hur revisionsrätten bedömer system och rapporterar resultaten

| 13. | Kommissionen (och medlemsstater och stödmottagande länder) inrättar system för övervakning och kontroll för att hantera riskerna när det gäller EU-budgeten och transaktionernas korrekthet. Bedömningen av hur ändamålsenliga systemen är när det gäller att garantera korrekthet är därför en mycket viktig revisionsåtgärd som är särskilt användbar när rekommendationer till förbättringar fastställs. |
| --- | --- |

13.

Kommissionen (och medlemsstater och stödmottagande länder) inrättar system för övervakning och kontroll för att hantera riskerna när det gäller EU-budgeten och transaktionernas korrekthet. Bedömningen av hur ändamålsenliga systemen är när det gäller att garantera korrekthet är därför en mycket viktig revisionsåtgärd som är särskilt användbar när rekommendationer till förbättringar fastställs.

| 14. | Varje verksamhetsområde styrs av en mängd olika enskilda system som vart och ett tar lång tid att granska och bedöma. Därför gör revisionsrätten varje år ett urval av vilka system som ska granskas. Resultatet av systembedömningarna presenteras i form av en tabell, kallad ”Resultat av granskningen av systemen” i bilaga 2 till kapitlen 2–9. När det har varit möjligt att utforma och genomföra granskningen så att systemens ändamålsenlighet kan bedömas, klassificeras dessa system som antingen ”ändamålsenliga” när det gäller att minska risken för fel i transaktioner, ”delvis ändamålsenliga” (när det finns en del brister som påverkar den operativa ändamålsenligheten) eller ”ej ändamålsenliga” (när bristerna är omfattande och därmed helt undergräver den operativa ändamålsenligheten). När det gäller de återstående områdena/verksamhetsområdena har systemen bedömts med avseende på hur de uppfyller lagstadgade krav. |
| --- | --- |

14.

Varje verksamhetsområde styrs av en mängd olika enskilda system som vart och ett tar lång tid att granska och bedöma. Därför gör revisionsrätten varje år ett urval av vilka system som ska granskas. Resultatet av systembedömningarna presenteras i form av en tabell, kallad ”Resultat av granskningen av systemen” i bilaga 2 till kapitlen 2–9. När det har varit möjligt att utforma och genomföra granskningen så att systemens ändamålsenlighet kan bedömas, klassificeras dessa system som antingen ”ändamålsenliga” när det gäller att minska risken för fel i transaktioner, ”delvis ändamålsenliga” (när det finns en del brister som påverkar den operativa ändamålsenligheten) eller ”ej ändamålsenliga” (när bristerna är omfattande och därmed helt undergräver den operativa ändamålsenligheten). När det gäller de återstående områdena/verksamhetsområdena har systemen bedömts med avseende på hur de uppfyller lagstadgade krav.

| 15. | Om revisionsrätten har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis gör den dessutom en samlad bedömning av systemen för övervakning och kontroll (som också presenteras i bilaga 2 till kapitlen 2–9) där både bedömningen av utvalda system och resultatet av transaktionsgranskningen beaktas. |
| --- | --- |

15.

Om revisionsrätten har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis gör den dessutom en samlad bedömning av systemen för övervakning och kontroll (som också presenteras i bilaga 2 till kapitlen 2–9) där både bedömningen av utvalda system och resultatet av transaktionsgranskningen beaktas.

Hur revisionsrätten bedömer kommissionens skriftliga uttalanden och redovisar resultatet

| 16. | Varje generaldirektorat utarbetar – och offentliggör – en årlig verksamhetsrapport, där det redogör för hur politikmål har uppnåtts och i vilken utsträckning de förvaltnings- och kontrollsystem som har införts garanterar att transaktionerna är korrekta och resursanvändningen följer principen om sund ekonomisk förvaltning. Alla årliga verksamhetsrapporter innehåller en förklaring från generaldirektören om bland annat i vilken utsträckning resurserna har använts för avsett syfte och kontrollförfarandena garanterar transaktionernas korrekthet (4). Tillsammans utgör rapporten och förklaringen en nyckelfaktor i den interna kontrollen. |
| --- | --- |

16.

Varje generaldirektorat utarbetar – och offentliggör – en årlig verksamhetsrapport, där det redogör för hur politikmål har uppnåtts och i vilken utsträckning de förvaltnings- och kontrollsystem som har införts garanterar att transaktionerna är korrekta och resursanvändningen följer principen om sund ekonomisk förvaltning. Alla årliga verksamhetsrapporter innehåller en förklaring från generaldirektören om bland annat i vilken utsträckning resurserna har använts för avsett syfte och kontrollförfarandena garanterar transaktionernas korrekthet (4). Tillsammans utgör rapporten och förklaringen en nyckelfaktor i den interna kontrollen.

| 17. | Revisionsrätten bedömer de årliga verksamhetsrapporterna och de åtföljande förklaringarna för att fastställa i vilken utsträckning de ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller transaktionernas korrekthet. Detta sker genom granskning och analys, och även genom jämförelser med revisionsrättens resultat på området eller områdena i fråga. |
| --- | --- |

17.

Revisionsrätten bedömer de årliga verksamhetsrapporterna och de åtföljande förklaringarna för att fastställa i vilken utsträckning de ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller transaktionernas korrekthet. Detta sker genom granskning och analys, och även genom jämförelser med revisionsrättens resultat på området eller områdena i fråga.

Hur revisionsrätten kommer fram till sitt uttalande

| 18. | Revisionsrätten bedömer den uppskattade mest sannolika felprocenten i förhållande till en väsentlighetströskel på 2 % för att avgöra – tillsammans med andra revisionsbevis – om transaktionerna inte innehåller några väsentliga fel (uttalande utan reservation), om de innehåller väsentliga fel (uttalande med avvikande mening) eller om de väsentliga felen endast påverkar en begränsad del av populationen (uttalande med reservation). |
| --- | --- |

18.

Revisionsrätten bedömer den uppskattade mest sannolika felprocenten i förhållande till en väsentlighetströskel på 2 % för att avgöra – tillsammans med andra revisionsbevis – om transaktionerna inte innehåller några väsentliga fel (uttalande utan reservation), om de innehåller väsentliga fel (uttalande med avvikande mening) eller om de väsentliga felen endast påverkar en begränsad del av populationen (uttalande med reservation).

---

(1)  Inbegripet de förklarande anmärkningarna.

(2)  Särskilt årliga verksamhetsrapporter och förklaringar från kommissionens generaldirektörer (se punkterna 16–17) och den sammanfattande rapporten.

(3)  I vissa fall innehåller utgiftsprogram rättsliga krav som stödmottagare ska uppfylla men anger samtidigt att mottagarens rätt till betalning inte påverkas, om kravet inte uppfylls; i stället leder det till en finansiell korrigering eller böter. Ett anmärkningsvärt exempel är „tvärvillkoren” inom jordbruket. Dessa krav härrör från lagstiftning om miljöskydd, folkhälsa, djurhälsa och växtskydd samt djurskydd (föreskrivna verksamhetskrav) och regler om att god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden ska upprätthållas när det gäller jordbruksmark. Om en mottagare av direkta betalningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken inte uppfyller de aktuella tvärvillkoren, minskas eller utesluts beloppet för de direkta betalningarna. När revisionsrätten upptäcker överträdelser i fråga om tvärvillkoren, klassificeras de som icke kvantifierbara fel och de räknas därför inte in i den mest sannolika felprocenten.

(4)  Ytterligare information om dessa processer och länkar till de senaste rapporterna finns på följande adress: http://ec.europa.eu/atwork/sythesis/index_en.htm

---

KAPITEL 2

Inkomster

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskilda kännetecken för budgetområdet

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

Traditionella egna medel

Egna medel från moms och BNI

Transaktionernas korrekthet

Traditionella egna medel

Egna medel från moms och BNI

Övriga inkomster

Systemens ändamålsenlighet

Traditionella egna medel

Egna medel från moms

Egna medel från BNI

Sammanställning av nationalräkenskaper i medlemsstaterna

Allmänna och särskilda reservationer

Kontroll av BNI-förteckningar i medlemsstaterna

Tillförlitligheten i kommissionens skriftliga uttalanden

Slutsatser och rekommendationer

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 2.1 | I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av inkomsterna som består av egna medel och övriga inkomster. Finansiell nyckelinformation om inkomsterna finns i
  tabell 2.1
  . Egna medel är utan jämförelse den viktigaste källan till finansiering av budgetutgifter (94,1 %). |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

2.1

I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av inkomsterna som består av egna medel och övriga inkomster. Finansiell nyckelinformation om inkomsterna finns i
  tabell 2.1
  . Egna medel är utan jämförelse den viktigaste källan till finansiering av budgetutgifter (94,1 %).

Tabell 2.1 —   Inkomster – Nyckelinformation

| (miljoner euro) |
| --- |
| Avdelning i budgeten | Typ av inkomst | Beskrivning | Inkomster 2009 | % |
| 1 | Traditionella egna medel | Produktionsavgifter avseende socker (kapitel 11) | 132 | 0,1 |
| | Tullar (kapitel 12) | 14 397 | 12,3 |
| Egna medel från moms | Egna medel från mervärdesskatt (moms) under innevarande budgetår (kapitel 13) | 13 743 | 11,7 |
| Egna medel från BNI | Egna medel från BNI (bruttonationalinkomst) under innevarande budgetår (kapitel 14) | 82 413 | 70,3 |
| Korrigering av obalanser i budgeten | Förenade kungarikets korrigering (kapitel 15) | – 315 | –0,3 |
| Bruttominskning av det BNI-baserade årliga bidraget | Beviljats till Nederländerna och Sverige (kapitel 16) | 4 | 0,0 |
| | EGNA MEDEL TOTALT | 110 373 | 94,1 |
| 3 | | Överskott, saldon och justeringar | 330 | 0,3 |
| 4 | | Inkomster från personer knutna till institutionerna eller andra gemenskapsorgan | 781 | 0,7 |
| 5 | | Inkomster från institutionernas administrativa verksamhet | 258 | 0,2 |
| 6 | | Avgifter och bidrag inom ramen för olika gemenskapsavtal och gemenskapsprogram | 4 545 | 3,9 |
| 7 | | Dröjsmålsränta och böter | 933 | 0,8 |
| 8 | | Upp- och utlåning | 4 | 0,0 |
| 9 | | Diverse inkomster | 61 | 0,1 |
| | | ÖVRIGA INKOMSTER TOTALT | 6 912 | 5,9 |
| Totala inkomster för året | 117 285 | 100,0 |

(miljoner euro)

Avdelning i budgeten

Typ av inkomst

Beskrivning

Inkomster 2009

%

1

Traditionella egna medel

Produktionsavgifter avseende socker (kapitel 11)

132

0,1

Tullar (kapitel 12)

14 397

12,3

Egna medel från moms

Egna medel från mervärdesskatt (moms) under innevarande budgetår (kapitel 13)

13 743

11,7

Egna medel från BNI

Egna medel från BNI (bruttonationalinkomst) under innevarande budgetår (kapitel 14)

82 413

70,3

Korrigering av obalanser i budgeten

Förenade kungarikets korrigering (kapitel 15)

– 315

–0,3

Bruttominskning av det BNI-baserade årliga bidraget

Beviljats till Nederländerna och Sverige (kapitel 16)

4

0,0

EGNA MEDEL TOTALT

110 373

94,1

3

Överskott, saldon och justeringar

330

0,3

4

Inkomster från personer knutna till institutionerna eller andra gemenskapsorgan

781

0,7

5

Inkomster från institutionernas administrativa verksamhet

258

0,2

6

Avgifter och bidrag inom ramen för olika gemenskapsavtal och gemenskapsprogram

4 545

3,9

7

Dröjsmålsränta och böter

933

0,8

8

Upp- och utlåning

4

0,0

9

Diverse inkomster

61

0,1

ÖVRIGA INKOMSTER TOTALT

6 912

5,9

Totala inkomster för året

117 285

100,0

Källa: Årsredovisningen för 2009.

Särskilda kännetecken för budgetområdet

| 2.2 | Det finns tre kategorier egna medel (1): traditionella egna medel (tullar på import och avgifter för sockerproduktion), egna medel som beräknas på grundval av mervärdesskatt (moms) som uppbärs i medlemsstaterna och egna medel som härrör från medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI). |
| --- | --- |

2.2

Det finns tre kategorier egna medel (1): traditionella egna medel (tullar på import och avgifter för sockerproduktion), egna medel som beräknas på grundval av mervärdesskatt (moms) som uppbärs i medlemsstaterna och egna medel som härrör från medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI).

| 2.3 | Traditionella egna medel fastställs och uppbärs av medlemsstaterna som betalar tre fjärdedelar av beloppen till unionen och behåller en fjärdedel för att täcka uppbördskostnaderna. Varje medlemsstat ska till kommissionen skicka en månatlig rapport med fastställda anspråk (”A-räkenskaperna”) och en kvartalsrapport med de fastställda anspråk som inte ingår däri (”B-räkenskaperna”) (2). |
| --- | --- |

2.3

Traditionella egna medel fastställs och uppbärs av medlemsstaterna som betalar tre fjärdedelar av beloppen till unionen och behåller en fjärdedel för att täcka uppbördskostnaderna. Varje medlemsstat ska till kommissionen skicka en månatlig rapport med fastställda anspråk (”A-räkenskaperna”) och en kvartalsrapport med de fastställda anspråk som inte ingår däri (”B-räkenskaperna”) (2).

| 2.4 | De egna medlen från moms och BNI är bidrag som är resultatet av att enhetliga procentsatser tillämpas på medlemsstaternas teoretiskt harmoniserade bedömningsunderlag för moms respektive på medlemsstaternas BNI som beräknats i enlighet med unionens regler. |
| --- | --- |

2.4

De egna medlen från moms och BNI är bidrag som är resultatet av att enhetliga procentsatser tillämpas på medlemsstaternas teoretiskt harmoniserade bedömningsunderlag för moms respektive på medlemsstaternas BNI som beräknats i enlighet med unionens regler.

| 2.5 | I enlighet med beslut 2007/436/EG, Euratom ska några medlemsstater beviljas en lägre uttagssats för egna medel från mervärdesskatt (3) och en bruttominskning av sina BNI-baserade årliga bidrag (4) under perioden 2007–2013. Vidare beviljas Förenade kungariket en korrigering avseende obalanser i budgeten som innebär att landets betalningar av egna medel baserade på BNI minskar. |
| --- | --- |

2.5

I enlighet med beslut 2007/436/EG, Euratom ska några medlemsstater beviljas en lägre uttagssats för egna medel från mervärdesskatt (3) och en bruttominskning av sina BNI-baserade årliga bidrag (4) under perioden 2007–2013. Vidare beviljas Förenade kungariket en korrigering avseende obalanser i budgeten som innebär att landets betalningar av egna medel baserade på BNI minskar.

| 2.6 | De egna medel som baseras på BNI används till att balansera budgeten. Om en medlemsstats BNI redovisas för lågt påverkar det visserligen inte de totala egna medlen från BNI men leder till att bidragen från de övriga medlemsstaterna ökar till dess att problemet har identifierats och lösts. |
| --- | --- |

2.6

De egna medel som baseras på BNI används till att balansera budgeten. Om en medlemsstats BNI redovisas för lågt påverkar det visserligen inte de totala egna medlen från BNI men leder till att bidragen från de övriga medlemsstaterna ökar till dess att problemet har identifierats och lösts.

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 2.7 | Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  . När det gäller revisionen av inkomster granskades ett representativt statistiskt urval bestående av 62 betalningskrav som hämtades från kommissionens bokföring av alla mottagna inkomster. Urvalet kontrollerades på kommissionsnivå (se
  bilaga 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.7

Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  . När det gäller revisionen av inkomster granskades ett representativt statistiskt urval bestående av 62 betalningskrav som hämtades från kommissionens bokföring av alla mottagna inkomster. Urvalet kontrollerades på kommissionsnivå (se
  bilaga 2.1
  ).

Traditionella egna medel

| 2.8 | Revisionsrättens granskning av de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna kan inte omfatta odeklarerad import eller import som har undgått tullens övervakning. |
| --- | --- |

2.8

Revisionsrättens granskning av de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna kan inte omfatta odeklarerad import eller import som har undgått tullens övervakning.

| 2.9 | Revisionsrätten gjorde en bedömning av systemen för övervakning och kontroll i tre medlemsstater (5) och granskade deras redovisningssystem för traditionella egna medel. Revisionsrätten granskade flödet av tullar från fastställandet till redovisningen till kommissionen för att få rimlig säkerhet om att de bokförda beloppen var korrekta. Revisionsrätten granskade 30 slumpmässigt utvalda importdeklarationer från var och en av de tre medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.9

Revisionsrätten gjorde en bedömning av systemen för övervakning och kontroll i tre medlemsstater (5) och granskade deras redovisningssystem för traditionella egna medel. Revisionsrätten granskade flödet av tullar från fastställandet till redovisningen till kommissionen för att få rimlig säkerhet om att de bokförda beloppen var korrekta. Revisionsrätten granskade 30 slumpmässigt utvalda importdeklarationer från var och en av de tre medlemsstaterna.

| 2.10 | För fem betalningskrav avseende traditionella egna medel i det urval som beskrivs i punkt 2.7 gjorde revisionsrätten en avstämning mellan de utvalda månatliga rapporterna och den underliggande redovisningen i medlemsstaterna (6). |
| --- | --- |

2.10

För fem betalningskrav avseende traditionella egna medel i det urval som beskrivs i punkt 2.7 gjorde revisionsrätten en avstämning mellan de utvalda månatliga rapporterna och den underliggande redovisningen i medlemsstaterna (6).

| 2.11 | Revisionsrätten bedömde systemen för övervakning och kontroll vid kommissionen liksom kommissionens inspektioner i medlemsstaterna. Dessutom bedömdes den övervakningsfunktion som rådgivande kommittén för gemenskapernas egna medel (7) har. |
| --- | --- |

2.11

Revisionsrätten bedömde systemen för övervakning och kontroll vid kommissionen liksom kommissionens inspektioner i medlemsstaterna. Dessutom bedömdes den övervakningsfunktion som rådgivande kommittén för gemenskapernas egna medel (7) har.

| 2.12 | Revisionsrätten tog hänsyn till resultaten av den särskilda granskning som gjordes under 2008 och 2009 av förenklade förfaranden för import i nio medlemsstater (8). |
| --- | --- |

2.12

Revisionsrätten tog hänsyn till resultaten av den särskilda granskning som gjordes under 2008 och 2009 av förenklade förfaranden för import i nio medlemsstater (8).

Egna medel från moms och BNI

| 2.13 | Egna medel från moms och BNI baseras på makroekonomisk statistik för vilken de underliggande transaktionerna inte kan granskas direkt. Därför tog revisionen avstamp i kommissionens mottagande av de makroekonomiska aggregat som medlemsstaterna hade utarbetat. Därefter bedömdes kommissionens system för behandling av uppgifterna för att fastställa de belopp som ska tas upp i de slutliga räkenskaperna. Revisionsrätten kontrollerade sålunda upprättandet av den årliga budgeten och korrektheten i medlemsstaternas bidrag. |
| --- | --- |

2.13

Egna medel från moms och BNI baseras på makroekonomisk statistik för vilken de underliggande transaktionerna inte kan granskas direkt. Därför tog revisionen avstamp i kommissionens mottagande av de makroekonomiska aggregat som medlemsstaterna hade utarbetat. Därefter bedömdes kommissionens system för behandling av uppgifterna för att fastställa de belopp som ska tas upp i de slutliga räkenskaperna. Revisionsrätten kontrollerade sålunda upprättandet av den årliga budgeten och korrektheten i medlemsstaternas bidrag.

| 2.14 | Vid revisionen bedömdes även kommissionens system för övervakning och kontroll, genom vilka säkerhet ska uppnås om att dessa medel beräknas och uppbärs korrekt, samt de roller som rådgivande kommittén för gemenskapernas egna medel och BNI-kommittén (9) har. |
| --- | --- |

2.14

Vid revisionen bedömdes även kommissionens system för övervakning och kontroll, genom vilka säkerhet ska uppnås om att dessa medel beräknas och uppbärs korrekt, samt de roller som rådgivande kommittén för gemenskapernas egna medel och BNI-kommittén (9) har.

TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

| 2.15 | Resultatet av granskningen av transaktioner sammanfattas i
  bilaga 2.1
  . |
| --- | --- |

2.15

Resultatet av granskningen av transaktioner sammanfattas i
  bilaga 2.1
  .

Traditionella egna medel

| 2.16 | Revisionsrätten konstaterade att de rapporter som medlemsstaterna skickade till kommissionen generellt sett inte innehöll några väsentliga fel. |
| --- | --- |

2.16

Revisionsrätten konstaterade att de rapporter som medlemsstaterna skickade till kommissionen generellt sett inte innehöll några väsentliga fel.

Egna medel från moms och BNI

| 2.17 | Revisionsrätten konstaterade att beräkningen av medlemsstaternas bidrag och betalningarna av dem inte innehöll några väsentliga fel. I december 2009 upptäckte dock kommissionen ett fel i sin kalkyl av den preliminära beräkningen av Förenade kungarikets korrigering för åren 2008 och 2009 som motsvarade en överskattning på 138 miljoner euro respektive 458 miljoner euro. Eftersom korrigeringen för Förenade kungariket för år 2008 fördes in budgeten för 2009 betalade medlemsstaterna som finansierar budgeten ett högre bidrag än nödvändigt 2009. Detta korrigeras först när reviderade beräkningar förs in i budgeten för kommande år. |
| --- | --- |

2.17

Revisionsrätten konstaterade att beräkningen av medlemsstaternas bidrag och betalningarna av dem inte innehöll några väsentliga fel. I december 2009 upptäckte dock kommissionen ett fel i sin kalkyl av den preliminära beräkningen av Förenade kungarikets korrigering för åren 2008 och 2009 som motsvarade en överskattning på 138 miljoner euro respektive 458 miljoner euro. Eftersom korrigeringen för Förenade kungariket för år 2008 fördes in budgeten för 2009 betalade medlemsstaterna som finansierar budgeten ett högre bidrag än nödvändigt 2009. Detta korrigeras först när reviderade beräkningar förs in i budgeten för kommande år.

| 2.17 | Medlemsstaterna och domstolen underrättades om de avvikelser som kommissionen upptäckt. Samtliga medlemsstater enades om att nödvändiga åtgärder ska vidtas som ett led i rutinförfarandena för revisioner och uppdateringar. |
| --- | --- |

2.17

Övriga inkomster

| 2.18 | Revisionsrätten konstaterade att de transaktioner som kontrollerades avseende övriga inkomster generellt sett inte innehöll några väsentliga fel. |
| --- | --- |

2.18

Revisionsrätten konstaterade att de transaktioner som kontrollerades avseende övriga inkomster generellt sett inte innehöll några väsentliga fel.

SYSTEMENS ÄNDAMÅLSENLIGHET

| 2.19 | Resultatet av granskningen av systemen sammanfattas i
  bilaga 2.2
  . |
| --- | --- |

2.19

Resultatet av granskningen av systemen sammanfattas i
  bilaga 2.2
  .

Traditionella egna medel

| 2.20 | Liksom tidigare år (10) fokuserade revisionsrätten på de problem i förfaranden och system som påverkar beloppen i B-räkenskaperna och som bör åtgärdas. Problemen gällde framför allt att tullar uppbars sent och återvunna belopp tillhandahölls sent (11) samt att tullar skrevs av utan motivering (12). |
| --- | --- |

2.20

Liksom tidigare år (10) fokuserade revisionsrätten på de problem i förfaranden och system som påverkar beloppen i B-räkenskaperna och som bör åtgärdas. Problemen gällde framför allt att tullar uppbars sent och återvunna belopp tillhandahölls sent (11) samt att tullar skrevs av utan motivering (12).

| 2.20 | Kommissionen kommer att uppmana de berörda medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att hantera de brister som upptäckts och när det krävs kommer de traditionella egna medel som betalats med för låga belopp att begäras in, tillika med eventuell upplupen dröjsmålsränta. |
| --- | --- |

2.20

| 2.21 | I två av medlemsstaterna (13) kunde inte de granskade nationella myndigheterna fullt ut försvara de belopp som hade bokförts i B-räkenskaperna eftersom de inte överensstämde med de underliggande dokumenten. Dessutom identifierade revisionsrätten liknande avvikelser vid sin avstämning av A-räkenskaperna (14). |
| --- | --- |

2.21

I två av medlemsstaterna (13) kunde inte de granskade nationella myndigheterna fullt ut försvara de belopp som hade bokförts i B-räkenskaperna eftersom de inte överensstämde med de underliggande dokumenten. Dessutom identifierade revisionsrätten liknande avvikelser vid sin avstämning av A-räkenskaperna (14).

| 2.21 | De berörda medlemsstaterna kommer att anmodas att motivera beloppen på kontona, för att gottgöra eventuella upptäckter av traditionella egna medel som betalats med för låga belopp, och i de fall där beloppen har tillhandahållits för sent kommer upplupen dröjsmålsränta att begäras. |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | Kommissionen har ansett att det inte finns något krav på att den uppkomna tullskulden ska bokföras i B-räkenskaperna när varor som på ett olagligt sätt har förts in på gemenskapens tullområde har beslagtagits. I sin dom från april 2009 (15) ansåg domstolen att sådana varubeslag ska ske innan varorna har passerat det första tullkontoret som är beläget inom detta område för att tullskulden ska upphöra. Revisionsrätten anser därför att den skuld som uppstår på varor som beslagtas efter detta skede alltså bör bokföras i räkenskaperna. |
| --- | --- |

2.22

Kommissionen har ansett att det inte finns något krav på att den uppkomna tullskulden ska bokföras i B-räkenskaperna när varor som på ett olagligt sätt har förts in på gemenskapens tullområde har beslagtagits. I sin dom från april 2009 (15) ansåg domstolen att sådana varubeslag ska ske innan varorna har passerat det första tullkontoret som är beläget inom detta område för att tullskulden ska upphöra. Revisionsrätten anser därför att den skuld som uppstår på varor som beslagtas efter detta skede alltså bör bokföras i räkenskaperna.

| 2.22 | Kommissionens ståndpunkt bygger på artikel 867 a i förordning (EG) nr 2454/93 om inrättande av en tullkodex enligt vilken varor som tas i beslag och förverkas ska anses ha hänförts till tullagerförfarandet. För varor som förs in enligt detta förfarande fastställs och bokförs ingen tullskuld. I domstolens dom från 2009 omfattades inte betydelsen av artikel 867a vid behandlingen av tullskuld för beslagtagna varor och därför avvaktade kommissionen en dom i ett annat liknande ärende (C-230/08). Kommissionen bedömer konsekvenserna av den senaste domen i detta ärende och den uppföljning som ska göras. När den moderniserade tullkodexen träder i kraft kommer tullskulden för varor som tas i beslag att upphöra att gälla, oavsett på vilken plats varorna har tagits i beslag. |
| --- | --- |

2.22

| 2.23 | Vid revisionsrättens granskningar på plats konstaterades brister i den nationella tullens övervakning, i synnerhet när det gällde genomförandet av riskanalys för urvalet av de handlare och den import som ska undergå tullkontroll (16). Detta ökar risken för att oriktigheter inte upptäcks, vilket kan leda till förlust av traditionella egna medel. |
| --- | --- |

2.23

Vid revisionsrättens granskningar på plats konstaterades brister i den nationella tullens övervakning, i synnerhet när det gällde genomförandet av riskanalys för urvalet av de handlare och den import som ska undergå tullkontroll (16). Detta ökar risken för att oriktigheter inte upptäcks, vilket kan leda till förlust av traditionella egna medel.

| 2.23 | Det åligger medlemsstaterna att fastställa sina tullkontrollsystem, vilka baseras på lämpliga metoder för riskanalys. De brister som revisionsrätten hänvisar till avser tre medlemsstater. I en av dessa gjordes identiska iakttagelser i revisionsrättens revision av de förenklade förfarandena och kommissionen följer upp den åtgärd som har vidtagits. I de två andra avser iakttagelserna frånvaron av ett slumpmässigt element i systemet för urval av deklarationer och handlare. De nationella myndigheterna har vidtagit lämpliga åtgärder i ett av fallen. I det andra användes ett slumpmässigt urval, men som inte fördes in i det automatiska systemet för urval av importdeklarationer och handlare som ska kontrolleras. |
| --- | --- |

2.23

| 2.24 | Vidare rapporterade revisionsrätten nyligen i sin särskilda rapport (17) om förenklade förfaranden för import (18) om de stora brister i kontrollerna som konstaterades i alla de medlemsstater som besöktes och om den höga felfrekvensen i merparten av dem. Med tanke på att dessa medlemsstater står för över hälften av de totalt uppburna traditionella egna medlen och att två tredjedelar av alla tulldeklarationer i EU görs med användning av förenklade förfaranden inverkar dessa brister i kontrollerna på hur medlemsstaternas system för övervakning och kontroll fungerar när det gäller traditionella egna medel. Detta innebär i sin tur en risk för att felaktiga belopp för traditionella egna medel kan komma att uppbäras. |
| --- | --- |

2.24

Vidare rapporterade revisionsrätten nyligen i sin särskilda rapport (17) om förenklade förfaranden för import (18) om de stora brister i kontrollerna som konstaterades i alla de medlemsstater som besöktes och om den höga felfrekvensen i merparten av dem. Med tanke på att dessa medlemsstater står för över hälften av de totalt uppburna traditionella egna medlen och att två tredjedelar av alla tulldeklarationer i EU görs med användning av förenklade förfaranden inverkar dessa brister i kontrollerna på hur medlemsstaternas system för övervakning och kontroll fungerar när det gäller traditionella egna medel. Detta innebär i sin tur en risk för att felaktiga belopp för traditionella egna medel kan komma att uppbäras.

| 2.24 | Kommissionen instämmer med revisionsrätten att tullkontrollerna kan förbättras och att de behöver utvecklas mot bakgrund av gjorda erfarenheter och bästa praxis.

  Kommissionen har vidtagit åtgärder för att hjälpa medlemsstaterna att utveckla förfarandena. Detaljerade riktlinjer har lämnats, liksom utbildning i hur man bäst tillämpar dem. Resultaten kommer att granskas vid de kontrollbesök som ska göras under 2010 och 2011. Vidare har kommissionen under 2009 och 2010 utfört särskilda inspektioner av tullkontrollstrategierna i var och en av medlemsstaterna. På grundval av dessa inspektioner och revisionsrättens iakttagelser vid revisionen har kommissionen redan efterfrågat lämpliga åtgärder. Under loppet av 2010 kommer den att utarbeta en tematisk rapport om tullkontrollstrategin i medlemsstaterna, i vilken såväl iakttagelser från revisionsrätten som från kommissionen ska inkluderas. Detta kommer att diskuteras med medlemsstaterna i rådgivande kommittén för gemenskapens egna medel i syfte att sträva efter förbättringar på området. |
| --- | --- |

2.24

Kommissionen har vidtagit åtgärder för att hjälpa medlemsstaterna att utveckla förfarandena. Detaljerade riktlinjer har lämnats, liksom utbildning i hur man bäst tillämpar dem. Resultaten kommer att granskas vid de kontrollbesök som ska göras under 2010 och 2011. Vidare har kommissionen under 2009 och 2010 utfört särskilda inspektioner av tullkontrollstrategierna i var och en av medlemsstaterna. På grundval av dessa inspektioner och revisionsrättens iakttagelser vid revisionen har kommissionen redan efterfrågat lämpliga åtgärder. Under loppet av 2010 kommer den att utarbeta en tematisk rapport om tullkontrollstrategin i medlemsstaterna, i vilken såväl iakttagelser från revisionsrätten som från kommissionen ska inkluderas. Detta kommer att diskuteras med medlemsstaterna i rådgivande kommittén för gemenskapens egna medel i syfte att sträva efter förbättringar på området.

Egna medel från moms

| 2.25 | Utgångspunkten för beräkningen av egna medel från moms är den moms som faktiskt uppbärs i medlemsstaterna (19). I en studie för att kvantifiera och analysera mervärdesskattegapet i medlemsstaterna i EU-25 (utom Cypern) (20), som kommissionen offentliggjorde i september 2009, beräknades gapet mellan upplupna momsintäkter och en teoretisk nettomomsskuld vara i genomsnitt 13 % för perioden 2004–2006. Om mervärdesskattegapet försvann skulle de medlemsstater vars momsbas saknar tak (21) få en ökning av sitt momsbaserade bidrag till EU-budgeten. Detta skulle minska de BNI-baserade bidragen även om konsekvenserna för enskilda medlemsstater skulle variera. |
| --- | --- |

2.25

Utgångspunkten för beräkningen av egna medel från moms är den moms som faktiskt uppbärs i medlemsstaterna (19). I en studie för att kvantifiera och analysera mervärdesskattegapet i medlemsstaterna i EU-25 (utom Cypern) (20), som kommissionen offentliggjorde i september 2009, beräknades gapet mellan upplupna momsintäkter och en teoretisk nettomomsskuld vara i genomsnitt 13 % för perioden 2004–2006. Om mervärdesskattegapet försvann skulle de medlemsstater vars momsbas saknar tak (21) få en ökning av sitt momsbaserade bidrag till EU-budgeten. Detta skulle minska de BNI-baserade bidragen även om konsekvenserna för enskilda medlemsstater skulle variera.

| 2.25 | Revisionsrätten medger att utgångspunkten för beräkningen av det årliga momsunderlaget, på grundval av vilket beloppet för de egna medel som härrör från mervärdesskatt i sin tur fastställs, är värdet av de momsintäkter som faktiskt uppbärs under året i fråga. Även om en minskning i mervärdesskattegapet teoretiskt sett kan leda till en ökning av de egna medel från moms som betalas valde lagstiftaren en metod enligt vilken en eventuell ökning i de egna medlen från moms, ur budgetmässig synvinkel, skulle komma att neutraliseras genom motsvarande minskning i det belopp som härrör från BNI-medel. |
| --- | --- |

2.25

| 2.26 | Reservationer är ett sätt att hålla oklara delar av medlemsstaternas momsredovisningar öppna för korrigering efter den lagstadgade tidsgränsen på fyra år. Under 2009 gjordes 67 reservationer och 63 hävdes. Vid årets slut fanns det totalt 167 reservationer (se
  tabell 2.2
  ). Även om revisionsrätten konstaterade förbättringar när det gällde sedan länge utestående reservationer kvarstod fortfarande 20 sådana reservationer i slutet av 2009 som gällde år före 2000, jämfört med 34 i slutet av 2008. |
| --- | --- |

2.26

Reservationer är ett sätt att hålla oklara delar av medlemsstaternas momsredovisningar öppna för korrigering efter den lagstadgade tidsgränsen på fyra år. Under 2009 gjordes 67 reservationer och 63 hävdes. Vid årets slut fanns det totalt 167 reservationer (se
  tabell 2.2
  ). Även om revisionsrätten konstaterade förbättringar när det gällde sedan länge utestående reservationer kvarstod fortfarande 20 sådana reservationer i slutet av 2009 som gällde år före 2000, jämfört med 34 i slutet av 2008.

| 2.26 | Arbetet med föregripande åtgärder för att häva sedan länge utestående reservationer fortsätter. Under 2008 kategoriserade kommissionen, baserad på risk, alla sedan länge utestående reservationer och började tillsammans med de berörda medlemsstaterna att lösa posterna med beaktande av dessa relativa prioriteringar. Strategin började ge resultat under 2009 och fortsätter: ytterligare sju av de längst utestående reservationerna har hävts under 2010. Kommissionen anser att goda framsteg har uppnåtts. Ytterligare ledningsmöten planeras under 2010 och 2011. |
| --- | --- |

2.26

Tabell 2.2 —   Momsreservationer den 31 december 2009

| Medlemsstat | Antalet utestående reservationer 31.12.2008 | Reservationer som gjordes 2009 | Reservationer som hävdes 2009 | Antalet utestående reservationer 31.12.2009 | Tidigaste år som reservationerna gällde den 31.12.2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 8 | 0 | 5 | 3 | 2000 |
| Bulgarien | 0 | 1 | 0 | 1 | 2007 |
| Tjeckien | 8 | 1 | 0 | 9 | 2004 |
| Danmark | 0 | 5 | 0 | 5 | 2004 |
| Tyskland | 18 | 1 | 15 | 4 | 2001 |
| Estland | 8 | 0 | 0 | 8 | 2004 |
| Irland | 16 | 1 | 0 | 17 | 1998 |
| Grekland | 10 | 4 | 3 | 11 | 1998 |
| Spanien | 3 | 0 | 1 | 2 | 2001 |
| Frankrike | 4 | 6 | 0 | 10 | 1993 |
| Italien | 14 | 2 | 7 | 9 | 1995 |
| Cypern | 3 | 1 | 1 | 3 | 2004 |
| Lettland | 2 | 4 | 1 | 5 | 2004 |
| Litauen | 2 | 12 | 7 | 7 | 2005 |
| Luxemburg | 2 | 1 | 0 | 3 | 2004 |
| Ungern | 5 | 3 | 4 | 4 | 2004 |
| Malta | 6 | 4 | 0 | 10 | 2004 |
| Nederländerna | 5 | 3 | 1 | 7 | 2002 |
| Rumänien | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| Österrike | 11 | 4 | 10 | 5 | 2002 |
| Polen | 3 | 3 | 0 | 6 | 2004 |
| Portugal | 9 | 1 | 0 | 10 | 1996 |
| Slovenien | 0 | 3 | 0 | 3 | 2004 |
| Slovakien | 5 | 0 | 2 | 3 | 2004 |
| Finland | 8 | 4 | 2 | 10 | 1995 |
| Sverige | 9 | 2 | 4 | 7 | 1995 |
| Förenade kungariket | 4 | 1 | 0 | 5 | 1998 |
| Totalt | 163 | 67 | 63 | 167 | |

Medlemsstat

Antalet utestående reservationer 31.12.2008

Reservationer som gjordes 2009

Reservationer som hävdes 2009

Antalet utestående reservationer 31.12.2009

Tidigaste år som reservationerna gällde den 31.12.2009

Belgien

8

0

5

3

2000

Bulgarien

0

1

0

1

2007

Tjeckien

8

1

0

9

2004

Danmark

0

5

0

5

2004

Tyskland

18

1

15

4

2001

Estland

8

0

0

8

2004

Irland

16

1

0

17

1998

Grekland

10

4

3

11

1998

Spanien

3

0

1

2

2001

Frankrike

4

6

0

10

1993

Italien

14

2

7

9

1995

Cypern

3

1

1

3

2004

Lettland

2

4

1

5

2004

Litauen

2

12

7

7

2005

Luxemburg

2

1

0

3

2004

Ungern

5

3

4

4

2004

Malta

6

4

0

10

2004

Nederländerna

5

3

1

7

2002

Rumänien

0

0

0

0

—

Österrike

11

4

10

5

2002

Polen

3

3

0

6

2004

Portugal

9

1

0

10

1996

Slovenien

0

3

0

3

2004

Slovakien

5

0

2

3

2004

Finland

8

4

2

10

1995

Sverige

9

2

4

7

1995

Förenade kungariket

4

1

0

5

1998

Totalt

163

67

63

167

Källa: Europeiska kommissionen.

Egna medel från BNI

Sammanställning av nationalräkenskaper i medlemsstaterna

| 2.27 | I sin rapport om Greklands statistiska uppgifter om landets offentliga underskott och skuld (22) till Ekofinrådet ifrågasatte kommissionen kvaliteten på Greklands makroekonomiska statistik, inklusive den som gällde nationalräkenskaperna. Kommissionen och rådet uttryckte tvivel om huruvida systemen för övervakning och kontroll vid Greklands nationella statistikkontor, som också tar fram BNI-uppgifter för beräkningen av egna medel, fungerar ändamålsenligt. |
| --- | --- |

2.27

I sin rapport om Greklands statistiska uppgifter om landets offentliga underskott och skuld (22) till Ekofinrådet ifrågasatte kommissionen kvaliteten på Greklands makroekonomiska statistik, inklusive den som gällde nationalräkenskaperna. Kommissionen och rådet uttryckte tvivel om huruvida systemen för övervakning och kontroll vid Greklands nationella statistikkontor, som också tar fram BNI-uppgifter för beräkningen av egna medel, fungerar ändamålsenligt.

| 2.27 | Den rapport som nämns innehåller uppgifter om offentliga underskott och skuld i Grekland. Det påvisades att BNP- eller BNI-nivåerna inte skulle komma att påverkas i någon betydande utsträckning till följd av den grundliga analysen av den eventuella inverkan som de frågeställningar som uppstod vid kontrollen av underskottet och skulden skulle kunna ge upphov till.

  Grekland har börjat lösa de frågor som togs upp i kommissionens rapport av den 8 januari 2010 genom antagandet av en ny lag om Greklands statistiska system inklusive inrättandet av en ny statistikmyndighet (Elstat) för att garantera statistikuppgifternas integritet och oberoende. |
| --- | --- |

2.27

Grekland har börjat lösa de frågor som togs upp i kommissionens rapport av den 8 januari 2010 genom antagandet av en ny lag om Greklands statistiska system inklusive inrättandet av en ny statistikmyndighet (Elstat) för att garantera statistikuppgifternas integritet och oberoende.

| 2.28 | I tidigare årsrapporter (23) har revisionsrätten redovisat sin ståndpunkt att skillnader i systemen för övervakning och kontroll vid medlemsstaternas nationella statistikkontor skulle kunna underminera nationalräkenskapernas jämförbarhet, tillförlitlighet och fullständighet. Eurostat har ännu inte avslutat sin bedömning av de nationella statistikkontorens system för övervakning och kontroll och ännu inte antagit riktlinjer om tillämpningen av sådana system i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.28

I tidigare årsrapporter (23) har revisionsrätten redovisat sin ståndpunkt att skillnader i systemen för övervakning och kontroll vid medlemsstaternas nationella statistikkontor skulle kunna underminera nationalräkenskapernas jämförbarhet, tillförlitlighet och fullständighet. Eurostat har ännu inte avslutat sin bedömning av de nationella statistikkontorens system för övervakning och kontroll och ännu inte antagit riktlinjer om tillämpningen av sådana system i medlemsstaterna.

| 2.28 | Kommissionen anser att tillförlitligheten hos nationalräkenskaperna främst beror på de statistiska källor och metoder som har använts, och har grundat sin BNI-validering på en verifiering och förbättring av dessa. Väl utformade system för övervakning och kontroll vid de nationella statistikkontoren i medlemsstaterna kan bidra till att identifiera och minska riskerna för fel. Kommissionen har redan beaktat revisionsrättens anmärkningar om systemen för övervakning och kontroll på de sätt som nämns i svaren på punkt 4.24 i 2008 års rapport. Vidare samlade kommissionen under BNI-valideringen in information om medlemsstaternas praxis, särskilt för den workshop som kommissionen organiserade i december 2009. I enlighet med syftena med denna workshop kommer kommissionen att fastställa och utveckla bästa praxis för användning i medlemsstaterna, samt förfaranden för bedömning på detta område. |
| --- | --- |

2.28

Allmänna och särskilda reservationer

| 2.29 | Allmänna reservationer (24) fanns i slutet av 2009 mot BNI-uppgifter från medlemsstaterna i EU-15 som avsåg perioden 2002–2006, och mot medlemsstaterna i EU-10 som avsåg perioden 2004–2006, i avvaktan på slutförandet av analysen av de uppdaterade eller nya BNI-förteckningarna. |
| --- | --- |

2.29

Allmänna reservationer (24) fanns i slutet av 2009 mot BNI-uppgifter från medlemsstaterna i EU-15 som avsåg perioden 2002–2006, och mot medlemsstaterna i EU-10 som avsåg perioden 2004–2006, i avvaktan på slutförandet av analysen av de uppdaterade eller nya BNI-förteckningarna.

| 2.30 | I början av 2009 fanns det tio utestående särskilda BNI-reservationer (25) som avsåg perioden 1995–2001. Under 2009 hävde kommissionen sex reservationer som gällde Grekland, vilket innebar att det återstod fyra (26) vid årets slut. |
| --- | --- |

2.30

I början av 2009 fanns det tio utestående särskilda BNI-reservationer (25) som avsåg perioden 1995–2001. Under 2009 hävde kommissionen sex reservationer som gällde Grekland, vilket innebar att det återstod fyra (26) vid årets slut.

| 2.30 | Kommissionen fortsätter sitt samarbete med de två länder som fortfarande har BNI-reservationer för perioden 1995–2001 (1 för Grekland och 3 för Förenade kungariket) så att dessa reservationer kan hävas. |
| --- | --- |

2.30

Kontroll av BNI-förteckningar i medlemsstaterna

| 2.31 | Under 2009 besökte kommissionen (Eurostat) 16 medlemsstater för att kontrollera BNI-förteckningar (27) och gjorde direkta kontroller. Dessa begränsades dock till ett mycket litet antal BNI-komponenter i de besökta medlemsstaterna. Enligt anvisningarna i Eurostats riktlinjer är det normalt inte tänkt att detta tillvägagångssätt med direkta kontroller ska leda till slutsatser om alla delar av BNI-beräkningar. |
| --- | --- |

2.31

Under 2009 besökte kommissionen (Eurostat) 16 medlemsstater för att kontrollera BNI-förteckningar (27) och gjorde direkta kontroller. Dessa begränsades dock till ett mycket litet antal BNI-komponenter i de besökta medlemsstaterna. Enligt anvisningarna i Eurostats riktlinjer är det normalt inte tänkt att detta tillvägagångssätt med direkta kontroller ska leda till slutsatser om alla delar av BNI-beräkningar.

| 2.31 | Kommissionen tillämpar direkt kontroll som ett komplement till den kontroll av ländernas BNI-förteckningar som baseras på frågeformulär för bedömning av BNI-dokumentation (GIAQ). Kommissionen anser att det antal komponenter den hade valt ut var tillräckligt för syftena med direkt kontroll i enlighet med riktlinjerna för direkt kontroll, vilka har godkänts av BNI-kommittén. |
| --- | --- |

2.31

TILLFÖRLITLIGHETEN I KOMMISSIONENS SKRIFTLIGA UTTALANDEN

| 2.32 | Resultatet av granskningen av kommissionens skriftliga uttalanden sammanfattas i
  bilaga 2.3
  . Revisionsrätten vill här nämna den nyligen offentliggjorda särskilda rapporten om förenklade förfaranden för import som omtalas i punkt 2.24. Kommissionen bör i sin årliga verksamhetsrapport 2010 ta hänsyn till slutsatserna från denna rapport och till uppföljningen av resultaten från sina egna inspektioner av förenklade förfaranden och medlemsstaternas kontrollstrategi. |
| --- | --- |

2.32

Resultatet av granskningen av kommissionens skriftliga uttalanden sammanfattas i
  bilaga 2.3
  . Revisionsrätten vill här nämna den nyligen offentliggjorda särskilda rapporten om förenklade förfaranden för import som omtalas i punkt 2.24. Kommissionen bör i sin årliga verksamhetsrapport 2010 ta hänsyn till slutsatserna från denna rapport och till uppföljningen av resultaten från sina egna inspektioner av förenklade förfaranden och medlemsstaternas kontrollstrategi.

| 2.32 | Vid sina inspektioner av de förenklade förfarandena och medlemsstaternas kontrollstrategier har kommissionen också funnit brister i kontrollförfarandena i medlemsstaterna och kommer att fortsätta att följa upp både revisionsrättens och sina egna iakttagelser. Så snart denna uppföljning har avslutats kommer kommssionen att ha en mer omfattande grund för en bedömning. |
| --- | --- |

2.32

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 2.33 | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att






  — | medlemsstaternas redovisningar och betalningar av traditionella egna medel, |
| --- | --- | --- |

2.33

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att

—

medlemsstaternas redovisningar och betalningar av traditionella egna medel,

| — | kommissionens beräkning av medlemsstaternas bidrag utifrån de uppgifter om moms och BNI som tagits emot från medlemsstaterna, och |
| --- | --- |

—

kommissionens beräkning av medlemsstaternas bidrag utifrån de uppgifter om moms och BNI som tagits emot från medlemsstaterna, och

| — | övriga inkomster |
| --- | --- |

—

övriga inkomster

för det budgetår som slutade den 31 december 2009 inte innehöll några väsentliga fel.

| 2.34 | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll var ändamålsenliga när det gällde att garantera att inkomsterna var korrekta. Revisionsrätten lyfter dock fram de brister som, även om de inte väsentligt påverkar systemens ändamålsenlighet som helhet, kräver åtgärder enligt nedan. |
| --- | --- |

2.34

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll var ändamålsenliga när det gällde att garantera att inkomsterna var korrekta. Revisionsrätten lyfter dock fram de brister som, även om de inte väsentligt påverkar systemens ändamålsenlighet som helhet, kräver åtgärder enligt nedan.

Traditionella egna medel

| 2.35 | Revisionsrättens revisioner visar på fortsatta problem med användningen av B-räkenskaperna, och därför rekommenderar revisionsrätten att kommissionen fortsätter sina ansträngningar för att se till att de används korrekt, i synnerhet när det gäller att i tid fastställa tullar och göra dem tillgängliga (punkt 2.20). |
| --- | --- |

2.35

Revisionsrättens revisioner visar på fortsatta problem med användningen av B-räkenskaperna, och därför rekommenderar revisionsrätten att kommissionen fortsätter sina ansträngningar för att se till att de används korrekt, i synnerhet när det gäller att i tid fastställa tullar och göra dem tillgängliga (punkt 2.20).

| 2.35 | Kommissionen kommer att fortsätta sina regelbundna undersökningar av B-räkenskaperna för att fastställa eventuella brister som kan göra att de traditionella egna medlen inte fastställs och tillhandahålls i tid. |
| --- | --- |

2.35

| 2.36 | De brister som identifierades vid revisionsrättens särskilda revision av ändamålsenligheten i kontrollerna av förenklade förfaranden och vid det övriga revisionsarbetet under 2009 gör att revisionsrätten drar slutsatsen att medlemsstaternas system för övervakning och kontroll inom området traditionella egna medel var endast delvis ändamålsenliga när det gällde att garantera att den tull som redovisades var fullständig och korrekt (punkterna 2.23 och 2.24). |
| --- | --- |

2.36

De brister som identifierades vid revisionsrättens särskilda revision av ändamålsenligheten i kontrollerna av förenklade förfaranden och vid det övriga revisionsarbetet under 2009 gör att revisionsrätten drar slutsatsen att medlemsstaternas system för övervakning och kontroll inom området traditionella egna medel var endast delvis ändamålsenliga när det gällde att garantera att den tull som redovisades var fullständig och korrekt (punkterna 2.23 och 2.24).

| 2.36 | Kommissionen kommer att följa upp dessa brister tillsammans med de iakttagelser den gör vid sina egna inspektioner. |
| --- | --- |

2.36

Egna medel från moms

| 2.37 | Det kvarstår fortfarande reservationer som länge har varit utestående. Kommissionen bör fortsätta att utöva press på medlemsstaterna för att snabbt få adekvat information så att den kan häva dessa reservationer så snart som möjligt och göra eventuella nödvändiga korrigeringar av medlemsstaternas beräkningsunderlag för moms (punkt 2.26). |
| --- | --- |

2.37

Det kvarstår fortfarande reservationer som länge har varit utestående. Kommissionen bör fortsätta att utöva press på medlemsstaterna för att snabbt få adekvat information så att den kan häva dessa reservationer så snart som möjligt och göra eventuella nödvändiga korrigeringar av medlemsstaternas beräkningsunderlag för moms (punkt 2.26).

| 2.37 | Hittills har ytterligare sju av de längst utestående reservationerna hävts under 2010. Ytterligare ledningsmöten planeras under 2010 och 2011. |
| --- | --- |

2.37

Egna medel från BNI

| 2.38 | Kommissionen har ännu inte utarbetat bedömningsrapporter om medlemsstaternas BNI och angett särskilda reservationer för perioden 2002 och framåt. För att göra detta bör kommissionen slutföra sin kontroll av BNI-förteckningar i medlemsstaterna och ta hänsyn till sin utvärdering av systemen för övervakning och kontroll vid de nationella statistikkontoren för sammanställningen av nationalräkenskaper (punkterna 2.28 och 2.31). Kommissionen bör även klargöra omfattningen av det uttalande som den avger i sin bedömning av medlemsstaternas BNI-uppgifter (punkt 2.31). |
| --- | --- |

2.38

Kommissionen har ännu inte utarbetat bedömningsrapporter om medlemsstaternas BNI och angett särskilda reservationer för perioden 2002 och framåt. För att göra detta bör kommissionen slutföra sin kontroll av BNI-förteckningar i medlemsstaterna och ta hänsyn till sin utvärdering av systemen för övervakning och kontroll vid de nationella statistikkontoren för sammanställningen av nationalräkenskaper (punkterna 2.28 och 2.31). Kommissionen bör även klargöra omfattningen av det uttalande som den avger i sin bedömning av medlemsstaternas BNI-uppgifter (punkt 2.31).

| 2.38 | Kommissionen kommer att avsluta kontrollen av medlemsstaternas BNI-förteckningar och utarbeta bedömningsrapporter i slutet av 2010 eller början på 2011. Kommissionen anser att den metod den tillämpar (dokumentkontroller av BNI-formulär, kontroll av BNI-förteckningar genom användning av frågeformulären för bedömning av BNI-dokumentation (GIAQ) kompletterad med en direkt kontroll) är lämplig för en slutlig bedömning av medlemsstaternas BNI. I detta sammanhang är systemen för övervakning och kontroll av organisatorisk art och ger inga särskilda indikationer om räkenskapernas tillförlitlighet, vilken främst är beroende av de statistiska källor och metoder som används, även om systemen kan bidra till att minska riskerna för felaktigheter i nationalräkenskaperna. |
| --- | --- |

2.38

| 2.39 | En uppföljning av tidigare iakttagelser finns i
  bilaga 2.4
  . |
| --- | --- |

2.39

En uppföljning av tidigare iakttagelser finns i
  bilaga 2.4
  .

---

(1)  Se rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (EUT L 163, 23.6.2007, s. 17) och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 om genomförande av beslut 2007/436/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel (EGT L 130, 31.5.2000, s. 1), senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 105/2009 (EUT L 36, 5.2.2009, s. 1).

(2)  När tullar och avgifter inte har betalats och ingen säkerhet har ställts, eller när säkerhet har ställts men invändningar har rests mot fastställda anspråk, kan medlemsstaterna hålla inne dessa medel genom att bokföra dem på ett särskilt konto (”B-räkenskaperna”).

(3)  Tyskland, Nederländerna, Österrike och Sverige.

(4)  Nederländerna och Sverige.

(5)  Tyskland, Irland och Lettland.

(6)  Tyskland, Frankrike, Italien, Slovenien och Förenade kungariket.

(7)  Rådgivande kommittén för egna medel: artikel 20 i förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 i dess ändrade lydelse.

(8)  Belgien, Irland, Frankrike, Italien, Ungern, Nederländerna, Slovenien, Sverige och Förenade kungariket.

(9)  Artikel 4 i förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003: ”BNI-förordningen” (EUT L 181, 19.7.2003, s. 1).

(10)  Till exempel punkt 4.14 i årsrapporten för 2008.

(11)  Tyskland, Irland, Italien och Lettland.

(12)  Tyskland.

(13)  Irland och Lettland.

(14)  Irland.

(15)  Mål nummer C-459/07 av den 2 april 2009.

(16)  Tyskland, Irland och Lettland.

(17)  Särskild rapport nr 1/2010.

(18)  Den förenklade deklarationen och det lokala klareringsförfarandet för varors övergång till fri omsättning. Enligt dessa förfaranden kan ekonomiska aktörer få ut varor för fri omsättning genom att bara lämna in endast delvis ifyllda tulldeklarationer eller göra en notering i sina handlingar. En komplett tulldeklaration med alla detaljer och tullbetalningen görs vanligen under den följande månaden.

(19)  Artikel 3 i rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 (EGT L 155, 7.6.1989, s. 9).

(20)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/tax_cooperation/combating_tax_fraud/reckon_report_sep2009.pdf

(21)  I enlighet med artikel 2.1 b i beslut 2007/436/EG, Euratom.

(22)  KOM(2010) 1 slutlig av den 8 januari 2010 och protokoll från Ekofinrådets sammanträde den 19 januari 2010.

(23)  Punkterna 3.47–3.49 i årsrapporten för 2004, punkterna 4.23–4.25 i årsrapporten för 2005 och punkterna 4.23 och 4.24 i årsrapporten för 2008.

(24)  I artikel 10.7 i förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000, i dess ändrade lydelse, fastställs att efter den 30 september det fjärde året efter ett givet budgetår ska förändringar av bruttonationalinkomsten inte längre beaktas, såvida inte rättelserna avser punkter som har anmälts inom denna tid av kommissionen eller den berörda medlemsstaten. Dessa punkter kallas reservationer. En allmän reservation gäller alla uppgifter från en medlemsstat.

(25)  En särskild reservation gäller specifika delar av BNI-förteckningen.

(26)  Dessa utestående reservationer gäller Grekland och Förenade kungariket och avser främst metod- och sammanställningsaspekter.

(27)  Enligt artikel 3 i BNI-förordningen ska medlemsstaterna förse kommissionen (Eurostat) med en förteckning över de förfaranden och statistiska grunduppgifter som används för att beräkna BNI och dess komponenter enligt ENS 95.

BILAGA 2.1

RESULTATET AV GRANSKNINGEN AV TRANSAKTIONER AVSEENDE INKOMSTER

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Traditionella egna medel | Moms/BNI/Korrigeringen för Förenade kungariket | Övrigt | Totalt |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| Totalt antal transaktioner (varav): | 5 | 43 | 14 | 62 | 60 | 66 |
| betalningskrav | 5 | 43 | 14 | 62 | 60 | 66 |
| RESULTAT AV GRANSKNINGEN |
| (i procent och antal transaktioner) |
| Transaktioner som inte innehåller fel | 80 % | {4} | 100 % | {43} | 86 % | {12} | 95 % | {59} | 100 % | 100 % |
| Transaktioner som innehåller fel | 20 % | {1} | 0 % | {0} | 14 % | {2} | 5 % | {3} | 0 % | 0 % |
| BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| Mest sannolik felprocent: | | |
| < 2 % | X | X | X |
| 2–5 % | | | |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

Traditionella egna medel

Moms/BNI/Korrigeringen för Förenade kungariket

Övrigt

Totalt

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal transaktioner (varav):

5

43

14

62

60

66

betalningskrav

5

43

14

62

60

66

RESULTAT AV GRANSKNINGEN

(i procent och antal transaktioner)

Transaktioner som inte innehåller fel

80 %

{4}

100 %

{43}

86 %

{12}

95 %

{59}

100 %

100 %

Transaktioner som innehåller fel

20 %

{1}

0 %

{0}

14 %

{2}

5 %

{3}

0 %

0 %

BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Mest sannolik felprocent:

< 2 %

X

X

X

2–5 %

> 5 %

BILAGA 2.2

RESULTATET AV GRANSKNINGEN AV SYSTEMEN AVSEENDE INKOMSTER

Bedömning av utvalda system för övervakning och kontroll

| Inkomsttyp | Nyckelinternkontroll (kommissionen) | Nyckelinternkontroller i de granskade medlemsstaterna |
| --- | --- | --- |
| Kommissionens kontroller i medlemsstaterna | Kommissionens skrivbordsgranskningar och inkomsförvaltning | Kommissionens förvaltning av reservationer |
| Traditionella egna medel | | | e.t | (1) |
| Moms | | | | e.t |
| BNI | | | | e.t |

Inkomsttyp

Nyckelinternkontroll (kommissionen)

Nyckelinternkontroller i de granskade medlemsstaterna

Kommissionens kontroller i medlemsstaterna

Kommissionens skrivbordsgranskningar och inkomsförvaltning

Kommissionens förvaltning av reservationer

Traditionella egna medel

e.t

(1)

Moms

e.t

BNI

e.t

Samlad bedömning av systemen för övervakning och kontroll

| Samlad bedömning | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Samlad bedömning

2009

2008

2007

Teckenförklaring:

| | Ändamålsenligt |
| --- | --- |
| | Delvis ändamålsenligt |
| | Ej ändamålsenligt |
| e.t. | Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts |

Ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Ej ändamålsenligt

e.t.

Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts

---

(1)  När det gäller traditionella egna medel har revisionsrätten tagit hänsyn till de brister som konstaterades vid arbetet med revisionsförklaringen 2009 och som rapporterades i särskild rapport nr 1/2010 om förenklade förfaranden vid import (punkterna 2.23, 2.24 och 2.36).

BILAGA 2.3

RESULTATET AV GRANSKNINGEN AV KOMMISSIONENS SKRIFTLIGA UTTALANDEN AVSEENDE INKOMSTER

| Granskade generaldirektorat | Typ av förklaring från generaldirektören
   (1) | Reservation | Revisionsrättens iakttagelser | Samlad bedömning av tillförlitligheten |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| GD Budget | Utan resevation när det gäller egna medel | e.t. | — | A |
| A: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |

Granskade generaldirektorat

Typ av förklaring från generaldirektören
   (1)

Reservation

Revisionsrättens iakttagelser

Samlad bedömning av tillförlitligheten

GD Budget

Utan resevation när det gäller egna medel

e.t.

—

A

A:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| B: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| C: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

---

(1)  Generaldirektören har enligt sin revisionsförklaring uppnått rimlig säkerhet om att de kontrollförfaranden som införts ger nödvändiga garantier för att transaktionerna är korrekta.

| A: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

A:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| B: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| C: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

BILAGA 2.4

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE IAKTTAGELSER AVSEENDE INKOMSTER

| Revisionsrättens iakttagelser | Vidtagna åtgärder | Revisionsrättens analys | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Traditionella egna medel: Potentiella tullar som kommissionen och Tyskland diskuterar |
| I punkt 3.23 i årsrapporten för 2004 påpekade revisionsrätten att Tyskland 2003 hade strukit poster på sammanlagt 40,1 miljoner euro i sina B-räkenskaper utan att ge en fullständig förklaring till minskningen.
  År 2005 uppgav revisionsrätten att en diskussion fortfarande pågick mellan kommissionen och Tyskland om 22,7 miljoner euro i potentiella tullar. | Saldot på 22,7 miljoner euro diskuterades fortfarande i slutet av 2009. | Det slutliga belopp som ska återvinnas bör fastställas snarast så att denna fråga kan lösas slutgiltigt. | År 2009 var kommissionen fortfarande tvungen att be Tyskland om förtydliganden när det gällde en liten andel av de berörda transaktionerna. Efter att ha fått svar drog kommissionen slutsatsen att det fanns rimlig säkerhet om att inga ytterligare belopp av traditionella egna medel och räntor, utöver dem som redan betalats av Tyskland, var utestående och har därför bordlagt denna fråga. |
| Egna medel från moms: Förseningar som gäller överträdelseförfarandet |
| I årsrapporterna för 2008 och 2007 (punkterna 4.19 respektive 4.24) kommenterade revisionsrätten de långa överträdelseförfarandena som skulle kunna få konsekvenser för de egna medlen från moms. | Kommissionen har ändrat sina förfaranden för att möjliggöra ett snabbare beslutsfattande för att förkorta processen. | Under 2009 noterades förseningar i överträdelseförfarandet på olika nivåer i processen, vilket skulle kunna försena betalningen av korrekta belopp för egna medel från moms.
  Revisionsrätten håller fast vid sin ståndpunkt att kommissionen bör förkorta tiden från det att överträdelseärenden registreras i ett särskilt register över potentiella överträdelser till att ärenden hänskjuts till Europeiska unionens domstol. | Kommissionen bekräftar igen att den har ändrat sina förfaranden för att möjliggöra ett snabbare beslutsfattande och därmed förkorta processen. Dessa ändrade förfaranden kommer att få effekt men det tar viss tid innan de positiva effekterna av ändringarna blir synliga.


  Av totalt åtta överträdelseärenden som tas upp i punkterna 4.19 och 4.24 i årsrapporterna för 2008 respektive 2007 har faktiskt fem ärenden avslutats. |
| Egna medel från BNI: EU:s revideringspolicy (inklusive uppföljning av den grekiska revideringen) |
| I årsrapporten för 2006 gjorde revisionsrätten iakttagelser om revideringen av de grekiska BNI-uppgifterna (punkterna 4.24–4.26) och rekommenderade i punkt 4.32 kommissionen att | | | |
| a) | fastställa regler för hur medlemsstaterna ska meddela BNI-revideringar, så att kommissionen och BNI-kommittén förvarnas om större revideringar, |

Revisionsrättens iakttagelser

Vidtagna åtgärder

Revisionsrättens analys

Kommissionens svar

Traditionella egna medel: Potentiella tullar som kommissionen och Tyskland diskuterar

I punkt 3.23 i årsrapporten för 2004 påpekade revisionsrätten att Tyskland 2003 hade strukit poster på sammanlagt 40,1 miljoner euro i sina B-räkenskaper utan att ge en fullständig förklaring till minskningen.

År 2005 uppgav revisionsrätten att en diskussion fortfarande pågick mellan kommissionen och Tyskland om 22,7 miljoner euro i potentiella tullar.

Saldot på 22,7 miljoner euro diskuterades fortfarande i slutet av 2009.

Det slutliga belopp som ska återvinnas bör fastställas snarast så att denna fråga kan lösas slutgiltigt.

År 2009 var kommissionen fortfarande tvungen att be Tyskland om förtydliganden när det gällde en liten andel av de berörda transaktionerna. Efter att ha fått svar drog kommissionen slutsatsen att det fanns rimlig säkerhet om att inga ytterligare belopp av traditionella egna medel och räntor, utöver dem som redan betalats av Tyskland, var utestående och har därför bordlagt denna fråga.

Egna medel från moms: Förseningar som gäller överträdelseförfarandet

I årsrapporterna för 2008 och 2007 (punkterna 4.19 respektive 4.24) kommenterade revisionsrätten de långa överträdelseförfarandena som skulle kunna få konsekvenser för de egna medlen från moms.

Kommissionen har ändrat sina förfaranden för att möjliggöra ett snabbare beslutsfattande för att förkorta processen.

Under 2009 noterades förseningar i överträdelseförfarandet på olika nivåer i processen, vilket skulle kunna försena betalningen av korrekta belopp för egna medel från moms.

Revisionsrätten håller fast vid sin ståndpunkt att kommissionen bör förkorta tiden från det att överträdelseärenden registreras i ett särskilt register över potentiella överträdelser till att ärenden hänskjuts till Europeiska unionens domstol.

Kommissionen bekräftar igen att den har ändrat sina förfaranden för att möjliggöra ett snabbare beslutsfattande och därmed förkorta processen. Dessa ändrade förfaranden kommer att få effekt men det tar viss tid innan de positiva effekterna av ändringarna blir synliga.

Av totalt åtta överträdelseärenden som tas upp i punkterna 4.19 och 4.24 i årsrapporterna för 2008 respektive 2007 har faktiskt fem ärenden avslutats.

Egna medel från BNI: EU:s revideringspolicy (inklusive uppföljning av den grekiska revideringen)

I årsrapporten för 2006 gjorde revisionsrätten iakttagelser om revideringen av de grekiska BNI-uppgifterna (punkterna 4.24–4.26) och rekommenderade i punkt 4.32 kommissionen att

a)

fastställa regler för hur medlemsstaterna ska meddela BNI-revideringar, så att kommissionen och BNI-kommittén förvarnas om större revideringar,

| a) | Fyra medlemsstater gjorde större revideringar i sina BNI-enkäter och kvalitetsrapporter 2009. Belgien och Estland sände ingen officiell skrivelse för att meddela den större revideringen av nationalräkenskaperna trots att Eurostat skickade påminnelser. Malta och Lettland skickade officiella skrivelser efter den angivna tidsfristen. |
| --- | --- |

a)

Fyra medlemsstater gjorde större revideringar i sina BNI-enkäter och kvalitetsrapporter 2009. Belgien och Estland sände ingen officiell skrivelse för att meddela den större revideringen av nationalräkenskaperna trots att Eurostat skickade påminnelser. Malta och Lettland skickade officiella skrivelser efter den angivna tidsfristen.

| a) | Inte i något av de fyra fallen tillämpades de riktlinjer för meddelande av större statistiska revideringar som antagits av kommittén för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik. Eurostat bör vidta lämpliga åtgärder för att se till att medlemsstaterna följer dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

a)

Inte i något av de fyra fallen tillämpades de riktlinjer för meddelande av större statistiska revideringar som antagits av kommittén för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik. Eurostat bör vidta lämpliga åtgärder för att se till att medlemsstaterna följer dessa riktlinjer.

| a) | Kommissionen (Eurostat) påminner hela tiden medlemsstaterna om att de måste tillämpa riktlinjerna, särskilt vid möten inom BNI-kommittén och i bilaterala kontakter. När det gäller de revideringar som avslutades under 2009 och som tas upp av revisionsrätten lämnade de aktuella medlemsstaterna viss information på förhand under mötena inom BNI-kommittén, men kommissionen fortsätter ändå att övervaka och betona vikten av att medlemsstaterna följer detta förfarande. |
| --- | --- |

a)

| b) | införa en samordnad policy för revidering av nationella räkenskapsuppgifter med krav på regelbunden riktmärkning, |
| --- | --- |

b)

införa en samordnad policy för revidering av nationella räkenskapsuppgifter med krav på regelbunden riktmärkning,

| b) | Då kommittén för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik sammanträdde i juli 2009 lade kommissionen och Europeiska centralbanken fram ett förslag om en konkret gemensam policy för revidering av nationalräkenskaper och betalningsbalanser.
  Kommitténs ledamöter beslutade att medlemsstaterna skulle göra en bedömning av effekterna av den föreslagna EU-policyn för revidering på produktionen av nationell statistik. |
| --- | --- |

b)

Då kommittén för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik sammanträdde i juli 2009 lade kommissionen och Europeiska centralbanken fram ett förslag om en konkret gemensam policy för revidering av nationalräkenskaper och betalningsbalanser.

Kommitténs ledamöter beslutade att medlemsstaterna skulle göra en bedömning av effekterna av den föreslagna EU-policyn för revidering på produktionen av nationell statistik.

| b) | Trots de framsteg som har gjorts, krävs det ytterligare arbete av kommissionen och medlemsstaterna för att en gemensam revideringspolicy ska kunna införas i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

b)

Trots de framsteg som har gjorts, krävs det ytterligare arbete av kommissionen och medlemsstaterna för att en gemensam revideringspolicy ska kunna införas i Europeiska unionen.

| b) | Kommissionen fortsätter arbetet och diskussionerna med medlemsstaterna för att införa en gemensam policy för revideringar inom EU med beaktande av revisionsrättens anmärkningar. |
| --- | --- |

b)

| c) | se till att slutsatserna från kontrollen av Greklands förteckning finns tillgängliga i tid så att de rättade uppgifterna kan tas med i räkenskaperna för budgetåret 2007. |
| --- | --- |

c)

se till att slutsatserna från kontrollen av Greklands förteckning finns tillgängliga i tid så att de rättade uppgifterna kan tas med i räkenskaperna för budgetåret 2007.

| c) | I juli 2009 hävde kommissionen sex av de sju särskilda reservationer som gällde Grekland. |
| --- | --- |

c)

I juli 2009 hävde kommissionen sex av de sju särskilda reservationer som gällde Grekland.

| c) | Kommissionen (Eurostat) bör fortsätta sitt arbete 2010, i samarbete med Grekland, för att slutföra kontrollen av Greklands BNI-uppgifter för perioden 1995–2001. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen (Eurostat) bör fortsätta sitt arbete 2010, i samarbete med Grekland, för att slutföra kontrollen av Greklands BNI-uppgifter för perioden 1995–2001.

| c) | Kommissionen (Eurostat) fortsätter sitt samarbete med de grekiska myndigheterna för att kunna häva den återstående BNI-reservationen för perioden 1995–2001. |
| --- | --- |

c)

I årsrapporterna för 2007, 2008 och 2009 noterade revisionsrätten de framsteg som kommissionen gjort och det ytterligare arbete som krävs för att i samarbete med medlemsstaterna genomföra de ovan nämnda rekommendationerna.

Egna medel från BNI: Mätning av illegal verksamhet i nationalräkenskaperna

I ENS 95 (1) anges i artikel 1.13 g och artikel 3.08 att illegal verksamhet, som uppfyller kriterierna för en ekonomisk transaktion, ska ingå i BNP/BNI-måttet.

I årsrapporten för 2004 (punkt 3.54 c) rekommenderade revisionsrätten att kommissionen ser till att alla medlemsstater följer kraven i ENS 95 som gäller illegal verksamhet.

BNI-kommittén diskuterade mätningen av illegal verksamhet i nationalräkenskaperna i mars 2004. På grund av de stora svårigheterna att fastställa riktlinjer för detta område rekommenderade BNI-kommittén att man inte inför specifika justeringar för illegal verksamhet förrän det finns bättre sammanställningsmetoder och bättre källor.

I april 2008 och april 2009 behandlade BNI-kommittén frågor om mätning av vissa kategorier av illegal verksamhet på grundval av aktuella studier som hade gjorts av några medlemsstater.

Kommissionen (Eurostat) planerade att slutföra genomgången av hur långt man kommit när det gäller beräkning av illegal verksamhet i nationalräkenskaper och föreslå riktlinjer för medlemsstaterna under 2010 och då ta hänsyn till de yttranden som lämnats av BNI-kommittén.

Trots de framsteg som skett när det gäller mätning av illegal verksamhet i nationalräkenskaper krävs det ytterligare arbete av kommissionen och i medlemsstaterna.

BNI-kommittén diskuterade vid sitt möte den 29 april 2010 frågor som gällde den senaste kategorin av illegal verksamhet som konstaterats när det gällde nationalräkenskaperna. Kommissionen kommer även att föreslå lösningar på problemet med mätningen av illegal verksamhet i nationalräkenskaperna under första halvan av 2011.

Egna medel från BNI: Indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster (Fisim)

Indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster (Fisim) utgör en del av finansinstitutens produktion som inte levereras i form av direktförsäljning av tjänster till ett fast pris utan genom att en högre ränta tas ut på lån än på insatta medel.

Fördelningen av Fisim inom ramen för ESA 95 fastställdes genom rådets förordning (EG) nr 448/98 (2) och genomfördes från och med den 1 januari 2005 genom kommissionens förordning (EG) nr 1889/2002 (3). Som ett undantag anges i artikel 8.1 i den första förordningen att beslutet att fördela Fisim för gemenskapens budget och dess egna medel ska antas av rådet genom enhälligt beslut på förslag av kommissionen.

I årsrapporten för 2005 (punkt 4.30 e) rekommenderade revisionsrätten kommissionen att lägga fram ett förslag som innebär att Fisim ingår i den BNI som används vid beräkningen av egna medel.

Då medlemsstaterna i september/oktober 2008 överlämnade ENS 95-uppgifter hade alla fördelat Fisim i sina nationalräkenskapsuppgifter (vilket ökade medlemsstaternas BNI med över 1 % i genomsnitt).

I maj 2009 lade kommissionen fram ett förslag till rådets beslut, med retroaktiv verkan från den 1 januari 2005, om fördelning av Fisim vid fastställandet av den BNI som används för egna medel.

Rådets arbetsgrupp om egna medel diskuterade detta förslag från kommissionen och uttryckte betänkligheter när det gällde metoden för beräkning av Fisim, tidpunkten för när förslaget skulle träda i kraft och det faktum att det skulle ha retroaktiv verkan.

I oktober 2009 lades ett reviderat förslag från ordförandeskapet fram om att rådets beslut skulle träda i kraft den 1 januari 2010. I mars 2010 antogs rådets beslut 2010/196/EG, Euratom (4).

Revisionsrätten kommer i kommande revisioner att följa upp fördelningen av Fisim vid beräkningen av BNI för egna medel.

---

(1)  Rådets förordning (EG) nr 2223/96 (EGT L 310, 30.11.1996, s. 1) i dess ändrade lydelse.

(2)  EGT L 58, 27.2.1998, s. 1.

(3)  EGT L 286, 24.10.2002, s. 11.

(4)  EUT L 87, 7.4.2010, s. 31.

---

KAPITEL 3

Jordbruk och naturresurser

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskilda kännetecken för verksamhetsområdet

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

Transaktionernas korrekthet

Jordbruk och landsbygdsutveckling

Miljö, havsfrågor och fiske samt hälsa och konsumentskydd

Systemens ändamålsenlighet

Politikområdet jordbruk och landsbygdsutveckling

System som gäller transaktionernas korrekthet

System som gäller återkrav och finansiella korrigeringar

Politikområdena miljö, havsfrågor och fiske och hälsa och konsumentskydd

Tillförlitligheten i kommissionens skriftliga uttalanden

Slutsatser och rekommendationer

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 3.1 | I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser, som innefattar följande politikområden: 05 – Jordbruk och landsbygdens utveckling, 07 – Miljö, 11 – Havsfrågor och fiske och 17 – Hälsa och konsumentskydd. Nyckelinformation om vilka verksamheter som har granskats och om hur stora utgifterna har varit under 2009 finns i
  tabell 3.1
  . |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

3.1

I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser, som innefattar följande politikområden: 05 – Jordbruk och landsbygdens utveckling, 07 – Miljö, 11 – Havsfrågor och fiske och 17 – Hälsa och konsumentskydd. Nyckelinformation om vilka verksamheter som har granskats och om hur stora utgifterna har varit under 2009 finns i
  tabell 3.1
  .

Tabell 3.1 —   Jordbruk och naturresurser – Nyckelinformation

| (miljoner euro) |
| --- |
| Avdelning i budgeten | Politikområde | Beskrivning | Betalningar 2009 | Budgetförvaltnings-metod |
| 5 | Jordbruk och landsbygdsutveckling | Administrativa utgifter | 128 | Direkt central |
| Interventioner på jordbruksmarknaderna | 7 006 | Delad |
| Direktstöd | 39 114 | Delad |
| Landsbygdsutveckling | 8 738 | Delad |
| Föranslutningsåtgärder | 254 | Decentraliserad |
| Övrigt | –31 | Delad |
| | 55 209 | |
| 7 | Miljö | Administrativa utgifter | 87 | Direkt central |
| Driftsutgifter | 269 | Direkt central/Indirekt central |
| | 356 | |
| 11 | Havsfrågor och fiske | Administrativa utgifter | 39 | Direkt central |
| Driftsutgifter | 553 | Central/Delad |
| | 592 | |
| 17 | Hälsa och konsumentskydd | Administrativa utgifter | 111 | Direkt central |
| Driftsutgifter | 416 | Direkt central/Indirekt central |
| | 526 | |
| Totala administrativa utgifter (38) | 366 | |
| Totala driftsutgifter (varav) | 56 318 | |
| – förskott | 518 | |
| – mellanliggande betalningar/slutbetalningar | 55 800 | |
| Totala betalningar för året | 56 684 | |
| Totala åtaganden för året | 62 165 | |
| Källa: Årsredovisningen för 2009. |

(miljoner euro)

Avdelning i budgeten

Politikområde

Beskrivning

Betalningar 2009

Budgetförvaltnings-metod

5

Jordbruk och landsbygdsutveckling

Administrativa utgifter

128

Direkt central

Interventioner på jordbruksmarknaderna

7 006

Delad

Direktstöd

39 114

Delad

Landsbygdsutveckling

8 738

Delad

Föranslutningsåtgärder

254

Decentraliserad

Övrigt

–31

Delad

55 209

7

Miljö

Administrativa utgifter

87

Direkt central

Driftsutgifter

269

Direkt central/Indirekt central

356

11

Havsfrågor och fiske

Administrativa utgifter

39

Direkt central

Driftsutgifter

553

Central/Delad

592

17

Hälsa och konsumentskydd

Administrativa utgifter

111

Direkt central

Driftsutgifter

416

Direkt central/Indirekt central

526

Totala administrativa utgifter (38)

366

Totala driftsutgifter (varav)

56 318

– förskott

518

– mellanliggande betalningar/slutbetalningar

55 800

Totala betalningar för året

56 684

Totala åtaganden för året

62 165

Källa: Årsredovisningen för 2009.

| 3.2 | Enligt fördraget har kommissionen det övergripande ansvaret för genomförandet av EU-budgeten. När det gäller så gott som samtliga utgifter för politikområdet jordbruk och landsbygdsutveckling används delad förvaltning, vilket innebär att genomförandet av budgeten delegeras till medlemsstaterna. När det gäller de övriga politikområdena genomförs budgetanslagen enligt kommissionens direkta eller indirekta förvaltning, med undantag för Europeiska fiskerifonden där man använder delad förvaltning på grundval av fleråriga program. |
| --- | --- |

3.2

Enligt fördraget har kommissionen det övergripande ansvaret för genomförandet av EU-budgeten. När det gäller så gott som samtliga utgifter för politikområdet jordbruk och landsbygdsutveckling används delad förvaltning, vilket innebär att genomförandet av budgeten delegeras till medlemsstaterna. När det gäller de övriga politikområdena genomförs budgetanslagen enligt kommissionens direkta eller indirekta förvaltning, med undantag för Europeiska fiskerifonden där man använder delad förvaltning på grundval av fleråriga program.

Särskilda kännetecken för verksamhetsområdet

Politikområdet jordbruk och landsbygdsutveckling

| 3.3 | Målen (1) för den gemensamma jordbrukspolitiken enligt fördraget är att höja produktiviteten inom jordbruket och på så sätt tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard, stabilisera marknaderna, trygga försörjningen och tillförsäkra konsumenterna tillgång till varor till skäliga priser. |
| --- | --- |

3.3

Målen (1) för den gemensamma jordbrukspolitiken enligt fördraget är att höja produktiviteten inom jordbruket och på så sätt tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard, stabilisera marknaderna, trygga försörjningen och tillförsäkra konsumenterna tillgång till varor till skäliga priser.

| 3.4 | EU-budgetens finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken kanaliseras främst genom två fonder (2): Europeiska garantifonden för jordbruket (nedan kallad EGFJ), som helt och hållet finansierar EU:s direktstöd och marknadsåtgärder (3) vilket förklaras nedan, och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (nedan kallad EJFLU), som medfinansierar program för landsbygdsutveckling i varierande grad. |
| --- | --- |

3.4

EU-budgetens finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken kanaliseras främst genom två fonder (2): Europeiska garantifonden för jordbruket (nedan kallad EGFJ), som helt och hållet finansierar EU:s direktstöd och marknadsåtgärder (3) vilket förklaras nedan, och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (nedan kallad EJFLU), som medfinansierar program för landsbygdsutveckling i varierande grad.

| 3.5 | De viktigaste åtgärderna som finansieras genom EGFJ är följande:






  — | Stödordningen för direktstöd ”Systemet med samlat gårdsstöd” infördes för att betalningarna till jordbrukare skulle frikopplas från produktionen (”frikoppling”). För att kvalificera sig för det samlade gårdsstödet måste jordbrukare först få ”stödrättigheter” (4). Varje stödrättighet, tillsammans med en hektar av stödberättigande mark som redovisas av jordbrukaren, ger rätt till en betalning inom systemet med samlat gårdsstöd åtminstone fram till 2013 (5). Det samlade gårdsstödet har ökat i betydelse och stod 2009 för utgifter på 28 806 miljoner euro. |
| --- | --- | --- |

3.5

De viktigaste åtgärderna som finansieras genom EGFJ är följande:

—

Stödordningen för direktstöd ”Systemet med samlat gårdsstöd” infördes för att betalningarna till jordbrukare skulle frikopplas från produktionen (”frikoppling”). För att kvalificera sig för det samlade gårdsstödet måste jordbrukare först få ”stödrättigheter” (4). Varje stödrättighet, tillsammans med en hektar av stödberättigande mark som redovisas av jordbrukaren, ger rätt till en betalning inom systemet med samlat gårdsstöd åtminstone fram till 2013 (5). Det samlade gårdsstödet har ökat i betydelse och stod 2009 för utgifter på 28 806 miljoner euro.

| — | Stödordningen för direktstöd ”Systemet för enhetlig arealersättning”. Med detta system betalas ett enhetligt belopp per hektar stödberättigande jordbruksmark. Systemet för enhetlig arealersättning tillämpas för närvarande i tio av de nya medlemsstaterna (6) och det stod 2009 för utgifter på 3 723 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

Stödordningen för direktstöd ”Systemet för enhetlig arealersättning”. Med detta system betalas ett enhetligt belopp per hektar stödberättigande jordbruksmark. Systemet för enhetlig arealersättning tillämpas för närvarande i tio av de nya medlemsstaterna (6) och det stod 2009 för utgifter på 3 723 miljoner euro.

| — | Andra ordningar för direktstöd (kopplat stöd) som är utformade för att produktionen ska bevaras i områden där det annars finns risk för att produktionen upphör. De aktuella beloppen, som i allmänhet blir allt mindre på grund av alltmer stöd frikopplas och andra stödordningar införlivas i systemet för samlat gårdsstöd, stod för utgifter på 6 585 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

Andra ordningar för direktstöd (kopplat stöd) som är utformade för att produktionen ska bevaras i områden där det annars finns risk för att produktionen upphör. De aktuella beloppen, som i allmänhet blir allt mindre på grund av alltmer stöd frikopplas och andra stödordningar införlivas i systemet för samlat gårdsstöd, stod för utgifter på 6 585 miljoner euro.

3.5

| — | Interventioner på jordbruksområdet: De huvudsakliga åtgärderna är interventionslagring och exportbidrag och andra åtgärder som särskilt stöd till vin-, frukt- och grönsaks- och livsmedelsprogrammen (totalt 3 988 miljoner euro) samt sockeromstruktureringsfonden (3 018 miljoner euro). |
| --- | --- |

—

Interventioner på jordbruksområdet: De huvudsakliga åtgärderna är interventionslagring och exportbidrag och andra åtgärder som särskilt stöd till vin-, frukt- och grönsaks- och livsmedelsprogrammen (totalt 3 988 miljoner euro) samt sockeromstruktureringsfonden (3 018 miljoner euro).

| — | Utbetalningarna från omstruktureringsfonden för sockersektorn finansierades genom bidrag från producenter med kvoter där inkomsterna avsatts till Europeiska garantifonden för jordbruket (nedan kallad EGFJ). |
| --- | --- |

—

Utbetalningarna från omstruktureringsfonden för sockersektorn finansierades genom bidrag från producenter med kvoter där inkomsterna avsatts till Europeiska garantifonden för jordbruket (nedan kallad EGFJ).

| 3.6 | Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) medfinansierar utgifterna för landsbygdsutveckling som täcker ett stort antal åtgärder såsom program för miljövänligt jordbruk, kompensationsbidrag för jordbruk i mindre gynnade områden, investeringar i gårdar samt infrastruktur i landsbygdsområden (8 992 miljoner euro) (7). Inom ramen för den så kallade hälsokontrollen av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (8) och den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa (9) kanaliserades kompletterande finansiering via landsbygdsutveckling för att finansiera prioriteringar som infrastruktur för bredbandsinternet, klimatförändringar, förnybar energi, vattenvård, biologisk mångfald och åtgärder som följer med omstruktureringen av mjölksektorn. Inga utgifter uppkom dock för dessa åtgärder under 2009. |
| --- | --- |

3.6

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) medfinansierar utgifterna för landsbygdsutveckling som täcker ett stort antal åtgärder såsom program för miljövänligt jordbruk, kompensationsbidrag för jordbruk i mindre gynnade områden, investeringar i gårdar samt infrastruktur i landsbygdsområden (8 992 miljoner euro) (7). Inom ramen för den så kallade hälsokontrollen av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (8) och den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa (9) kanaliserades kompletterande finansiering via landsbygdsutveckling för att finansiera prioriteringar som infrastruktur för bredbandsinternet, klimatförändringar, förnybar energi, vattenvård, biologisk mångfald och åtgärder som följer med omstruktureringen av mjölksektorn. Inga utgifter uppkom dock för dessa åtgärder under 2009.

| 3.6 | Medlemsstaterna började tillämpa de nya prioriteringarna i den så kallade hälsokontrollen och den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa redan 2009. Utgifterna redovisades emellertid för kommissionen först efter utgången av år 2009 eftersom programändringarna inte hade godkänts tidigare.

  Siffran (8 992 miljoner euro) avser betalningsbemyndiganden för kapitlen 0504 och 0505, som omfattar







  — | operativt tekniskt stöd, |
| --- | --- | --- |

3.6

Siffran (8 992 miljoner euro) avser betalningsbemyndiganden för kapitlen 0504 och 0505, som omfattar

—

operativt tekniskt stöd,

| — | åtgärder som avser genetiska resurser, |
| --- | --- |

—

åtgärder som avser genetiska resurser,

| — | återvinningar från före detta EUGFJ:s garantiprogram (EU15), |
| --- | --- |

—

återvinningar från före detta EUGFJ:s garantiprogram (EU15),

| — | föranslutningsinstrument (Sapard), som inte ingår i Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (nedan kallad EJFLU) och som i själva verket hamnar under en separat budgetrubrik och en annan rubrik i budgetplanen. |
| --- | --- |

—

föranslutningsinstrument (Sapard), som inte ingår i Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (nedan kallad EJFLU) och som i själva verket hamnar under en separat budgetrubrik och en annan rubrik i budgetplanen.

| 3.7 | Enligt alla EGFJ-stödordningar för direktstöd som omfattas av rådets förordning (EG) nr 1782/2003 (10) och vissa EJFLU-stödordningar måste mottagare av EU-stöd uppfylla ”tvärvillkoren”. Villkoren gäller miljöskydd, folkhälsa, djurhälsa, växtskydd och djurskydd (föreskrivna verksamhetskrav) och ansvar för att jordbruksmark hålls i god jordbrukshävd och miljön bevaras (11). När villkoren inte är uppfyllda ska enligt EU-lagstiftningen en minskning eller uteslutning (12) göras på det totalbelopp i direktstöd som beviljats när det gäller stödansökningar som lämnats in under det kalenderår då konstaterandet gjordes. Revisionsrättens granskning av betalningar till jordbrukare omfattar endast ett begränsat antal tvärvillkor (se punkt 3.17 tredje stycket). När överträdelser konstateras klassificeras de som icke kvantifierbara fel och ingår därför inte i beräkningen av felprocent. |
| --- | --- |

3.7

Enligt alla EGFJ-stödordningar för direktstöd som omfattas av rådets förordning (EG) nr 1782/2003 (10) och vissa EJFLU-stödordningar måste mottagare av EU-stöd uppfylla ”tvärvillkoren”. Villkoren gäller miljöskydd, folkhälsa, djurhälsa, växtskydd och djurskydd (föreskrivna verksamhetskrav) och ansvar för att jordbruksmark hålls i god jordbrukshävd och miljön bevaras (11). När villkoren inte är uppfyllda ska enligt EU-lagstiftningen en minskning eller uteslutning (12) göras på det totalbelopp i direktstöd som beviljats när det gäller stödansökningar som lämnats in under det kalenderår då konstaterandet gjordes. Revisionsrättens granskning av betalningar till jordbrukare omfattar endast ett begränsat antal tvärvillkor (se punkt 3.17 tredje stycket). När överträdelser konstateras klassificeras de som icke kvantifierbara fel och ingår därför inte i beräkningen av felprocent.

| 3.8 | Endast jordbrukare har rätt till arealstöd från EU. En jordbrukare definieras som en person som bedriver jordbruksverksamhet. Jordbruksverksamhet definieras som produktion, uppfödning eller odling av jordbruksprodukter inbegripet skörd, mjölkning, uppfödning och hållande av djur för animalieproduktion, eller verksamhet för att hålla marken i god jordbrukshävd och bevara miljön (13). Enligt gällande EU-regler utgör arbetet för att hålla jordbruksmarken i god jordbrukshävd och bevara miljön, om ingen annan jordbruksverksamhet bedrivs av den sökande, det minimikrav på jordbruksverksamhet som krävs för att den sökande ska komma i fråga för stöd. |
| --- | --- |

3.8

Endast jordbrukare har rätt till arealstöd från EU. En jordbrukare definieras som en person som bedriver jordbruksverksamhet. Jordbruksverksamhet definieras som produktion, uppfödning eller odling av jordbruksprodukter inbegripet skörd, mjölkning, uppfödning och hållande av djur för animalieproduktion, eller verksamhet för att hålla marken i god jordbrukshävd och bevara miljön (13). Enligt gällande EU-regler utgör arbetet för att hålla jordbruksmarken i god jordbrukshävd och bevara miljön, om ingen annan jordbruksverksamhet bedrivs av den sökande, det minimikrav på jordbruksverksamhet som krävs för att den sökande ska komma i fråga för stöd.

| 3.9 | Utgifter inom båda fonderna kanaliseras via cirka 80 nationella eller regionala utbetalande organ. Innan dessa utbetalande organ kan begära betalningar från EU-budgeten måste de bli godkända på grundval av de kriterier som kommissionen har fastställt. De utbetalande organen gör utbetalningar till stödmottagarna och innan de gör det måste de antingen direkt eller via delegerade organ försäkra sig om att stödansökningarna är stödberättigande. De utbetalande organens räkenskaper och utbetalningar granskas av oberoende revisionsorgan (attesterande organ) som rapporterar till kommissionen i februari året efter. |
| --- | --- |

3.9

Utgifter inom båda fonderna kanaliseras via cirka 80 nationella eller regionala utbetalande organ. Innan dessa utbetalande organ kan begära betalningar från EU-budgeten måste de bli godkända på grundval av de kriterier som kommissionen har fastställt. De utbetalande organen gör utbetalningar till stödmottagarna och innan de gör det måste de antingen direkt eller via delegerade organ försäkra sig om att stödansökningarna är stödberättigande. De utbetalande organens räkenskaper och utbetalningar granskas av oberoende revisionsorgan (attesterande organ) som rapporterar till kommissionen i februari året efter.

| 3.9 | I enlighet med artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 885/2006 granskar och godkänner oberoende attesterande organ varje år de utbetalande organens interna kontrollförfaranden, förutom deras årliga räkenskaper. |
| --- | --- |

3.9

Politikområdena miljö, havsfrågor och fiske och hälsa och konsumentskydd

| 3.10 | Unionens miljöpolitik ska bidra till att skydda och förbättra kvaliteten på miljön och folkhälsan och till ett rationellt utnyttjande av naturresurserna, också på internationell nivå. Det finansiella instrumentet för miljön (Life) (14) är det största instrumentet i fråga om finansiering och omfattar EU:s bidrag till projekt i medlemsstaterna till förmån för naturen och den biologiska mångfalden samt miljöpolitik, styrning, information och kommunikation. |
| --- | --- |

3.10

Unionens miljöpolitik ska bidra till att skydda och förbättra kvaliteten på miljön och folkhälsan och till ett rationellt utnyttjande av naturresurserna, också på internationell nivå. Det finansiella instrumentet för miljön (Life) (14) är det största instrumentet i fråga om finansiering och omfattar EU:s bidrag till projekt i medlemsstaterna till förmån för naturen och den biologiska mångfalden samt miljöpolitik, styrning, information och kommunikation.

| 3.11 | Europeiska fiskerifonden (EFF) (15) är huvudinstrumentet för politikområdet havsfrågor och fiske. Den gemensamma fiskeripolitiken har samma mål som den gemensamma jordbrukspolitiken (se punkt 3.3). |
| --- | --- |

3.11

Europeiska fiskerifonden (EFF) (15) är huvudinstrumentet för politikområdet havsfrågor och fiske. Den gemensamma fiskeripolitiken har samma mål som den gemensamma jordbrukspolitiken (se punkt 3.3).

| 3.12 | När det gäller hälsa och konsumentskydd bidrar EU å ena sidan till folkhälsa, djur- och växtskydd och å andra sidan till konsumenters välbefinnande. |
| --- | --- |

3.12

När det gäller hälsa och konsumentskydd bidrar EU å ena sidan till folkhälsa, djur- och växtskydd och å andra sidan till konsumenters välbefinnande.

Förskott, mellanliggande betalningar och slutbetalningar

| 3.13 | Inom EGFJ består utgifterna i första hand av ersättningar av stöd som medlemsstaterna har betalat till jordbrukare och andra stödmottagare. |
| --- | --- |

3.13

Inom EGFJ består utgifterna i första hand av ersättningar av stöd som medlemsstaterna har betalat till jordbrukare och andra stödmottagare.

| 3.14 | Inom EJFLU och EFF betalades ett förskott på motsvarande 7 % av EU:s bidrag till varje program efter det att programmet hade antagits av kommissionen (16). År 2009 gällde de betalningar som belastade EJFLU endast mellanliggande betalningar, medan de även omfattade förskott inom EFF. |
| --- | --- |

3.14

Inom EJFLU och EFF betalades ett förskott på motsvarande 7 % av EU:s bidrag till varje program efter det att programmet hade antagits av kommissionen (16). År 2009 gällde de betalningar som belastade EJFLU endast mellanliggande betalningar, medan de även omfattade förskott inom EFF.

| 3.15 | I betalningarna till hälsa och konsumentskydd ingår inte förskott utan medlemsstaterna ersätts på grundval av sina redovisade kostnader. När det gäller miljö planeras en förhandsfinansiering på upp till 40 % av EU-bidraget till ett Life-projekt, såsom fastställs i bidragsöverenskommelsen. |
| --- | --- |

3.15

I betalningarna till hälsa och konsumentskydd ingår inte förskott utan medlemsstaterna ersätts på grundval av sina redovisade kostnader. När det gäller miljö planeras en förhandsfinansiering på upp till 40 % av EU-bidraget till ett Life-projekt, såsom fastställs i bidragsöverenskommelsen.

Genomförande av budgeten

| 3.16 | På området för EJFLU förföll budgetanslag på 1 650 miljoner euro vid utgången av 2009 (17) främst som en följd av en nedgång i medlemsstaterna utgifter på grund av svårigheter att tillhandahålla nationell medfinansiering och när det gällde Rumänien och Bulgarien bristande erfarenhet av att genomföra program för landsbygdsutveckling (18). |
| --- | --- |

3.16

På området för EJFLU förföll budgetanslag på 1 650 miljoner euro vid utgången av 2009 (17) främst som en följd av en nedgång i medlemsstaterna utgifter på grund av svårigheter att tillhandahålla nationell medfinansiering och när det gällde Rumänien och Bulgarien bristande erfarenhet av att genomföra program för landsbygdsutveckling (18).

| 3.16 | Att budgetanslag på området för EJFLU på 1 650 miljoner euro förföll i slutet av 2009 berodde också på att program godkändes sent i ett antal fall. Omplanering för att ta hänsyn till återhämtningsplanen och återhämtningspaketet för Europa kan också ha lett till vissa förseningar i lanseringen av nya projekt i medlemsstaterna i avvaktan på att de reviderade programmen för landsbygdsutveckling skulle antas. |
| --- | --- |

3.16

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 3.17 | Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  . Vid revisionen av verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser vidtogs följande revisionsåtgärder:






  — | Ett urval av 241 betalningar granskades. |
| --- | --- | --- |

3.17

Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  . Vid revisionen av verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser vidtogs följande revisionsåtgärder:

—

Ett urval av 241 betalningar granskades.

| — | Bedömningen av systemen för övervakning och kontroll omfattade, när det gällde EJFLU, utvalda utbetalande organ i fyra medlemsstater som tillämpar systemet för enhetlig arealersättning – Cypern, Lettland, Litauen och Slovakien – och i fyra medlemsstater som tillämpar systemet med samlat gårdsstöd: Malta, Grekland, Italien (Emilia-Romagna) och Spanien (Baskien). När det gäller Malta omfattade revisionen även tilldelningen av stödrättigheter efter det att systemet med samlat gårdsstöd infördes 2007. När det gäller utgifter för landsbygdsutveckling granskade revisionsrätten systemen för övervakning och kontroll i Österrike, Tyskland (Bayern), Förenade kungariket (England), Grekland, Tjeckien, Rumänien, Bulgarien och Frankrike. När det gäller hälsa och konsumentskydd granskade revisionsrätten de system för övervakning och kontroll som avser program för utrotning av djursjukdomar och övervakning. |
| --- | --- |

—

Bedömningen av systemen för övervakning och kontroll omfattade, när det gällde EJFLU, utvalda utbetalande organ i fyra medlemsstater som tillämpar systemet för enhetlig arealersättning – Cypern, Lettland, Litauen och Slovakien – och i fyra medlemsstater som tillämpar systemet med samlat gårdsstöd: Malta, Grekland, Italien (Emilia-Romagna) och Spanien (Baskien). När det gäller Malta omfattade revisionen även tilldelningen av stödrättigheter efter det att systemet med samlat gårdsstöd infördes 2007. När det gäller utgifter för landsbygdsutveckling granskade revisionsrätten systemen för övervakning och kontroll i Österrike, Tyskland (Bayern), Förenade kungariket (England), Grekland, Tjeckien, Rumänien, Bulgarien och Frankrike. När det gäller hälsa och konsumentskydd granskade revisionsrätten de system för övervakning och kontroll som avser program för utrotning av djursjukdomar och övervakning.

| — | När det gäller tvärvillkor: vid revisionen av arealrelaterade betalningar begränsar revisionsrätten sin granskning till kraven på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (minimikrav för marktäckning, oönskad vegetation som inkräktar på odlingsmark) för vilka bevis kan inhämtas och en slutsats uppnås vid själva granskningsbesöket. Vissa föreskrivna verksamhetskrav (skydd av grundvatten och mark mot förorening, djuridentifiering och djurs välbefinnande) granskades när det gällde EJFLU-betalningar. Dessutom analyserade revisionsrätten, i samband med sina revisioner av IACS-systemen, genomförandet på nationell nivå av normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden och de kontrollsystem som medlemsstaterna har infört. |
| --- | --- |

—

När det gäller tvärvillkor: vid revisionen av arealrelaterade betalningar begränsar revisionsrätten sin granskning till kraven på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (minimikrav för marktäckning, oönskad vegetation som inkräktar på odlingsmark) för vilka bevis kan inhämtas och en slutsats uppnås vid själva granskningsbesöket. Vissa föreskrivna verksamhetskrav (skydd av grundvatten och mark mot förorening, djuridentifiering och djurs välbefinnande) granskades när det gällde EJFLU-betalningar. Dessutom analyserade revisionsrätten, i samband med sina revisioner av IACS-systemen, genomförandet på nationell nivå av normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden och de kontrollsystem som medlemsstaterna har infört.

| — | Dessutom granskade revisionsrätten 60 av de attesterande organens intyg och rapporter avseende 54 utbetalande organ (19) för att kunna bedöma grunden för kommissionens beslut om finansiellt godkännande. |
| --- | --- |

—

Dessutom granskade revisionsrätten 60 av de attesterande organens intyg och rapporter avseende 54 utbetalande organ (19) för att kunna bedöma grunden för kommissionens beslut om finansiellt godkännande.

TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

| 3.18 | Resultatet av transaktionsgranskningen sammanfattas i
  bilaga 3.1
  . På grundval av denna granskning uppskattar revisionsrätten att den mest sannolika felprocenten för jordbruk och naturresurser ligger mellan 2 % och 5 %. |
| --- | --- |

3.18

Resultatet av transaktionsgranskningen sammanfattas i
  bilaga 3.1
  . På grundval av denna granskning uppskattar revisionsrätten att den mest sannolika felprocenten för jordbruk och naturresurser ligger mellan 2 % och 5 %.

| 3.18 | Kommissionen anser att en felprocent som under de senaste åren legat kring 1 % bekräftar det allmänt positiva omdömet från tidigare år.

  Risken för EU:s budget täcks dessutom i tillräcklig omfattning av förfarandet för att kontrollera överensstämmelse. |
| --- | --- |

3.18

Risken för EU:s budget täcks dessutom i tillräcklig omfattning av förfarandet för att kontrollera överensstämmelse.

| 3.19 | År 2009 granskades 241 transaktioner, varav 66 (27 %) (20) innehöll fel. 42 (64 %) (21) av dessa transaktioner innehöll kvantifierbara fel, främst avseende stödberättigande och exakthet. Exempel på feltyper ges nedan. |
| --- | --- |

3.19

År 2009 granskades 241 transaktioner, varav 66 (27 %) (20) innehöll fel. 42 (64 %) (21) av dessa transaktioner innehöll kvantifierbara fel, främst avseende stödberättigande och exakthet. Exempel på feltyper ges nedan.

Jordbruk och landsbygdsutveckling

| 3.20 | Inom EGFJ innehöll 35 (24 %) (22) av de 148 transaktionerna i urvalet fel. 24 (69 %) av dessa transaktioner innehöll kvantifierbara fel. När det gäller utgifterna för landsbygdsutveckling innehöll 25 (31 %) av de 80 transaktionerna i urvalet fel. 16 (64 %) av dessa transaktioner innehöll kvantifierbara fel. |
| --- | --- |

3.20

Inom EGFJ innehöll 35 (24 %) (22) av de 148 transaktionerna i urvalet fel. 24 (69 %) av dessa transaktioner innehöll kvantifierbara fel. När det gäller utgifterna för landsbygdsutveckling innehöll 25 (31 %) av de 80 transaktionerna i urvalet fel. 16 (64 %) av dessa transaktioner innehöll kvantifierbara fel.

| 3.20 | Kommissionen konstaterar att de flesta av de kvantifierbara felen är relativt små i finansiella termer och i huvudsak gäller obetydliga skillnader i samband med revisionsrättens ommätning av skiften (se punkt 3.22). Medlemsstaterna hade dessutom redan påpekat flera av felen före revisionsrättens revision. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Exempel på fel avseende stödberättigande som revisionsrätten konstaterade är följande: |
| --- | --- |

3.21

Exempel på fel avseende stödberättigande som revisionsrätten konstaterade är följande:

3.21

Exempel inom EGFJ

En betalning inom systemet för enhetlig arealersättning gjordes till en stödmottagare utan att det fanns något bevis för att denne bedrev någon jordbruksverksamhet. stödmottagaren, som var ett aktiebolag som ägdes av kommunen, begärde stöd enligt systemet för enhetlig arealersättning för mer än 530 hektar av ängs- och betesmarker. Inga bevis kunde lämnas till revisorerna för att företaget hade rätt till stöd genom att det bedrev jordbruksverksamhet, det vill säga produktion eller odling av jordbruksprodukter, djuruppfödning eller djurhållning i jordbrukssyfte eller hållande av mark i god jordbrukshävd, vilket innebar att utbetalningen av stödet (30 000 euro) inte var berättigad. Revisionsrätten anser att detta är ytterligare ett exempel på det problem som revisionsrätten påtalade redan i årsrapporten för 2008 (23).

En betalning inom systemet för samlat gårdsstöd gjordes till en stödmottagare som felaktigt redovisade en areal av arrenderad dålig betesmark. Den aktuella marken var offentlig mark för vilken en annan jordbrukare (utarrenderaren) uppgav att han hade betesrätt som beviljats av kommunen. Stödmottagaren, en pensionerad jordbrukare, som hade gjort sig av med sitt ursprungliga jordbruksföretag men behållit en del av sina stödrättigheter, ingick två särskilda kontrakt med utarrenderaren till synes för att uppfylla kraven i förordningen:

| — | Ett hyreskontrakt avseende 57 hektar av den betesmark som nämns ovan. |
| --- | --- |

—

Ett hyreskontrakt avseende 57 hektar av den betesmark som nämns ovan.

| — | Ett back-to-back-kontrakt som ger rätten till bete tillbaka till utarrenderaren. |
| --- | --- |

—

Ett back-to-back-kontrakt som ger rätten till bete tillbaka till utarrenderaren.

Kommunen hade dock inte beviljat någon rätt till bete till utarrenderaren för det aktuella skiftet. Hursomhelst är det uttryckligen förbjudet att arrendera ut (helt eller delvis) betesrätt i andra hand enligt kommunbestämmelserna.

Därmed förfogade varken utarrenderaren eller stödmottagaren över marken. Bestämmelserna i EU-lagstiftningen (24) följdes därmed inte.

Det senare exemplet anses vara ett klart brott mot bestämmelserna i artikel 29 i den gällande förordningen som föreskriver att ”(...) inga utbetalningar [får] göras till stödmottagare för vilka det har fastställts att de på ett konstlat sätt har skapat de förutsättningar som krävs för att få sådana utbetalningar (...)”.

Exempel inom EGFJ

Fysiska eller juridiska personer har rätt att erhålla bidrag inom systemet för enhetlig arealersättning om de bedriver jordbruksverksamhet eller håller marken i god jordbrukshävd (37). Följaktligen krävs det ingen specifik jordbruksaktivitet. Det räcker att stödmottagaren respekterar kravet på att hålla marken i god jordbrukshävd.

Fallet gäller inte om utbetalningen var korrekt enligt EU:s bestämmelser utan snarare det politiska val som EU:s lagstiftare gjorde under hälsokontrollen genom att överlåta till medlemsstaterna att bestämma om de skulle bevilja direktbidrag till fysiska eller juridiska personer vilkas huvudsakliga verksamhet inte är att bedriva jordbruksverksamhet eller vilkas jordbruksverksamhet är obetydlig. Denna punkt kommer att diskuteras vidare i samband med reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013.

Av dokumentationen i samband med utbetalningen framgår att de berörda nationella myndigheterna kontrollerade marken på plats i september 2008, inklusive några av de skiften som inspekterades av revisionsrätten, och bestämde utbetalningens storlek på grundval av den areal som de ansåg förvaltades enligt god jordbrukshävd. Under ett besök på plats i maj 2010 kunde kommissionen bekräfta att den areal som fått bidrag fortfarande hålls i god jordbrukshävd.

| 3.22 | De flesta av de kvantifierbara felen var fel avseende exakthet (87 % inom EGFJ och 81 % inom landsbygdsutveckling) och dessutom gällde de flesta av felen avseende exakthet stödberättigande mark som redovisats som större än vad den var. Andra exempel på fel avseende exakthet som revisionsrätten konstaterade redovisas nedan: |
| --- | --- |

3.22

De flesta av de kvantifierbara felen var fel avseende exakthet (87 % inom EGFJ och 81 % inom landsbygdsutveckling) och dessutom gällde de flesta av felen avseende exakthet stödberättigande mark som redovisats som större än vad den var. Andra exempel på fel avseende exakthet som revisionsrätten konstaterade redovisas nedan:

3.22

Exempel inom EGFJ

I 2 av de 12 transaktioner som granskades i en medlemsstat beräknades betalningarna på grundval av oriktiga stödrättigheter som registrerats i databasen, vilket ledde till 20 % för höga betalningar i båda fallen.

I en annan medlemsstat beräknades en betalning inom systemet för samlat gårdsstöd på grundval av det genomsnittliga värdet av de stödrättigheter som jordbrukaren hade och inte på grundval av det genomsnittliga värdet av de stödrättigheter som jordbrukaren redovisade i sin ansökan såsom krävs enligt EU-lagstiftningen, vilket ledde till en för låg betalning på cirka 20 %.

Exempel inom EGFJ

I båda fallen hade de nationella myndigheterna redan före revisionsrätten upptäckt att utbetalningarna beräknats på grundval av oriktiga stödrättigheter och att alla för höga utbetalningar måste återvinnas.

Kommissionen beklagar att de för lågt utbetalade beloppen, som inte medför någon förlust för EU:s budget, extrapoleras till de totala utgifterna på ett sådant sätt att den totala felprocenten ökar, vilket ger ett felaktigt intryck av att felprocenten skulle visa storleken på de för höga utbetalningar som gjorts.

| 3.23 | När det gäller icke kvantifierbara fel upptäckte revisionsrätten till exempel inom EGFJ att skiften inte var tydligt identifierade i ansökan, att betalningar gjordes efter den rättsliga tidsfristen och att det datum då de sökande måste använda det skifte som de begär ersättning för exklusivt inte specificerades. Inom EJFLU konstaterade revisionsrätten ett fall där vissa villkor som gällde för ett stöd som betalades för ekologiskt jordbruk inte hade uppfyllts fullt ut. |
| --- | --- |

3.23

När det gäller icke kvantifierbara fel upptäckte revisionsrätten till exempel inom EGFJ att skiften inte var tydligt identifierade i ansökan, att betalningar gjordes efter den rättsliga tidsfristen och att det datum då de sökande måste använda det skifte som de begär ersättning för exklusivt inte specificerades. Inom EJFLU konstaterade revisionsrätten ett fall där vissa villkor som gällde för ett stöd som betalades för ekologiskt jordbruk inte hade uppfyllts fullt ut.

| 3.23 | Kommissionen kontrollerar systematiskt att tidsfristerna för utbetalningar av direktstöd efterlevs och gör vid behov de nödvändiga finansiella korrigeringarna. De övriga fel som nämns avser formalia och får inga finansiella konsekvenser. |
| --- | --- |

3.23

Miljö, havsfrågor och fiske samt hälsa och konsumentskydd

| 3.24 | När det gäller miljö, havsfrågor och fiske samt hälsa och konsumentskydd innehöll 6 (46 %) av de 13 transaktionerna i urvalet fel. 2 (33 %) av dessa transaktioner innehöll kvantifierbara fel. |
| --- | --- |

3.24

När det gäller miljö, havsfrågor och fiske samt hälsa och konsumentskydd innehöll 6 (46 %) av de 13 transaktionerna i urvalet fel. 2 (33 %) av dessa transaktioner innehöll kvantifierbara fel.

| 3.24 | När kommissionen beslutade om sina utbetalningar till medlemsstaterna enligt principen om delad förvaltning var den inte medveten om några eventuella fel som identifierats av revisionsrätten på slutmottagarnivå. Kommissionen har emellertid inrättat ett kontrollsystem för att försäkra sig om att medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem fungerar tillräckligt effektivt för att förebygga sådana fel.

  När det gällde den enda transaktionen inom havsfrågor och fiske utgjorde kommissionens beräkning av de mellanliggande betalningarna ett exempel på korrekt tillämpning av gällande regler för beräkning av sådana betalningar enligt artikel 76 i rådets förordning (EG) nr 1198/2006 som inte medger att kommissionen efter egen bedömning använder en annan beräkningsmetod. |
| --- | --- |

3.24

När det gällde den enda transaktionen inom havsfrågor och fiske utgjorde kommissionens beräkning av de mellanliggande betalningarna ett exempel på korrekt tillämpning av gällande regler för beräkning av sådana betalningar enligt artikel 76 i rådets förordning (EG) nr 1198/2006 som inte medger att kommissionen efter egen bedömning använder en annan beräkningsmetod.

| 3.25 | När det gäller Fonden för fiskets utveckling (FFU) upptäckte revisionsrätten fall då projekt hade avslutats efter den stödberättigande perioden. |
| --- | --- |

3.25

När det gäller Fonden för fiskets utveckling (FFU) upptäckte revisionsrätten fall då projekt hade avslutats efter den stödberättigande perioden.

| 3.25 | Kommissionen drar av upptäckta icke stödberättigade belopp från framtida ersättningskrav (om några sådana återstår) eller åtminstone innan programmet avslutas. |
| --- | --- |

3.25

Exempel

Nationella myndigheter ersatte utgifter som hade uppkommit nio månader efter den tidsfrist som hade fastställts för byggandet av en fiskebåt. Med hänsyn till lagstiftningen är dessa utgifter icke stödberättigande eftersom det endast är vid ”force majeure” som uppstått under projekttiden som man kan bortse från tidsfristen.

Exempel

I samband med att räkenskaperna avslutas kommer kommissionen att vidta alla nödvändiga åtgärder för att dra av de icke stödberättigade beloppen från slutredovisningen och kravet på slutbetalning.

| 3.26 | Revisionsrätten upptäckte även icke kvantifierbara fel. |
| --- | --- |

3.26

Revisionsrätten upptäckte även icke kvantifierbara fel.

3.26

Exempel

Fonden för fiskets utveckling (FFU): en slutlig stödmottagare redovisade bland annat kostnader för egen personal och maskiner som uppskattades på grundval av försäljningspriserna och inte på grundval av de kostnader som faktiskt hade uppkommit vid genomförandet av projektet. Eftersom de faktiska kostnader som stödmottagaren hade haft inte kunde styrkas har felet klassificerats som ett icke kvantifierbart fel.

GD Hälso- och konsumentfrågor: när det gällde en betalning för sändningen av tevereklam för en kampanj mot rökning konstaterade revisionsrätten att kommissionen inte hade kontrollerat ordentligt att alla tjänster som man betalade för verkligen hade levererats.

Exempel

Fonden för fiskets utveckling (nedan kallad FFU): I samband med att räkenskaperna avslutas kommer kommissionen att vidta alla nödvändiga åtgärder för att dra av de icke stödberättigade beloppen från slutredovisningen och kravet på slutbetalning.

GD Hälso- och konsumentfrågor: Kommissionens avdelningar utförde ett antal kontroller som kunde styrka att TV-reklamen hade sänts. Ytterligare kontroller kommer att göras i framtiden.

SYSTEMENS ÄNDAMÅLSENLIGHET

Politikområdet jordbruk och landsbygdsutveckling

System som gäller transaktionernas korrekthet

| 3.27 | Det huvudsakliga kontrollsystem som ska garantera transaktionernas korrekthet är det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) (25). |
| --- | --- |

3.27

Det huvudsakliga kontrollsystem som ska garantera transaktionernas korrekthet är det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) (25).

| 3.28 | IACS består i varje medlemsstat av databaser över jordbruksföretag, stödansökningar, jordbruksskiften och, där betalningarna fortfarande är kopplade till antalet djur, en databas över djur samt ett register över stödrättigheter i de medlemsstater som tillämpar systemet med samlat gårdsstöd. I systemet ingår flera kontroller av stödberättigande: en administrativ kontroll av alla betalningsansökningar, korskontroller mot databaser för att förhindra att samma mark/djur uppges i flera betalningsansökningar och kontroller på jordbruksföretaget som utförs av de utbetalande organen och som omfattar minst 5 %. |
| --- | --- |

3.28

IACS består i varje medlemsstat av databaser över jordbruksföretag, stödansökningar, jordbruksskiften och, där betalningarna fortfarande är kopplade till antalet djur, en databas över djur samt ett register över stödrättigheter i de medlemsstater som tillämpar systemet med samlat gårdsstöd. I systemet ingår flera kontroller av stödberättigande: en administrativ kontroll av alla betalningsansökningar, korskontroller mot databaser för att förhindra att samma mark/djur uppges i flera betalningsansökningar och kontroller på jordbruksföretaget som utförs av de utbetalande organen och som omfattar minst 5 %.

| 3.29 | IACS täcker systemet med samlat gårdsstöd, systemet för enhetlig arealersättning samt alla arealrelaterade ordningar för kopplat stöd och också djurbidragssystem. Inom EJFLU, och framför allt när det gäller miljöåtgärder inom jordbruket och mindre gynnade områden, kontrolleras vissa grundläggande delar såsom areal och antal djur i IACS medan andra omfattas av särskilt utformade kontroller (26). |
| --- | --- |

3.29

IACS täcker systemet med samlat gårdsstöd, systemet för enhetlig arealersättning samt alla arealrelaterade ordningar för kopplat stöd och också djurbidragssystem. Inom EJFLU, och framför allt när det gäller miljöåtgärder inom jordbruket och mindre gynnade områden, kontrolleras vissa grundläggande delar såsom areal och antal djur i IACS medan andra omfattas av särskilt utformade kontroller (26).

| 3.30 | Revisionsrätten bedömde åtta IACS-system inom EGFJ och åtta särskilda kontrollsystem inom EJFLU (se punkt 3.17). |
| --- | --- |

3.30

Revisionsrätten bedömde åtta IACS-system inom EGFJ och åtta särskilda kontrollsystem inom EJFLU (se punkt 3.17).

| 3.31 | Revisionsrättens revision omfattade efterlevnad av bestämmelserna i relevanta förordningar och en bedömning av ändamålsenligheten i de system som ska garantera transaktionernas korrekthet. Följande delar granskades: |
| --- | --- |

3.31

Revisionsrättens revision omfattade efterlevnad av bestämmelserna i relevanta förordningar och en bedömning av ändamålsenligheten i de system som ska garantera transaktionernas korrekthet. Följande delar granskades:

3.31

| I) | Administrativa förfaranden och kontroller som ska garantera korrekta betalningar, inbegripet kvalitet på databaser. |
| --- | --- |

I)

Administrativa förfaranden och kontroller som ska garantera korrekta betalningar, inbegripet kvalitet på databaser.

| II) | Kontrollsystem som baseras på kontroller på plats. |
| --- | --- |

II)

Kontrollsystem som baseras på kontroller på plats.

| III) | System som ska garantera tillämpning och kontroll av tvärvillkor. |
| --- | --- |

III)

System som ska garantera tillämpning och kontroll av tvärvillkor.

| III) | Kommissionen påminner om att jordbrukarna inte måste uppfylla kriterierna för tvärvillkor för att vara stödberättigade och att kontrollen av de kriterierna därför inte avser de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Jordbrukare som inte uppfyller kriterierna har rätt att erhålla stöd, men de drabbas av påföljder som fastställs på grundval av hur allvarlig, omfattande, varaktig och upprepad den icke-efterlevnad är som konstaterats samt graden av försummelse eller avsikt hos den berörda stödmottagaren. |
| --- | --- |

III)

| 3.32 | IACS-systemen är i princip väl utformade, men de årliga revisioner av IACS-systemen som revisionsrätten har genomfört de senaste åren visar att ändamålsenligheten i IACS påverkas negativt av oriktiga uppgifter i databaserna, ofullständiga korskontroller eller otillfredsställande eller ofullständig uppföljning av anomalier. När det gäller budgetåren 2006–2008 granskade revisionsrätten hur IACS-systemen med avseende på systemet med samlat gårdsstöd eller systemet med enhetlig arealersättning fungerade vid 20 utbetalande organ i 17 medlemsstater och redogjorde för resultaten i sina årsrapporter. IACS-systemet bedömdes vara ändamålsenligt vid ett utbetalande organ, vid 12 bedömdes det vara delvis ändamålsenligt och vid 7 upptäcktes betydande brister, vilket fick revisionsrätten att dra slutsatsen att systemet inte var ändamålsenligt. |
| --- | --- |

3.32

IACS-systemen är i princip väl utformade, men de årliga revisioner av IACS-systemen som revisionsrätten har genomfört de senaste åren visar att ändamålsenligheten i IACS påverkas negativt av oriktiga uppgifter i databaserna, ofullständiga korskontroller eller otillfredsställande eller ofullständig uppföljning av anomalier. När det gäller budgetåren 2006–2008 granskade revisionsrätten hur IACS-systemen med avseende på systemet med samlat gårdsstöd eller systemet med enhetlig arealersättning fungerade vid 20 utbetalande organ i 17 medlemsstater och redogjorde för resultaten i sina årsrapporter. IACS-systemet bedömdes vara ändamålsenligt vid ett utbetalande organ, vid 12 bedömdes det vara delvis ändamålsenligt och vid 7 upptäcktes betydande brister, vilket fick revisionsrätten att dra slutsatsen att systemet inte var ändamålsenligt.

| 3.33 | Vid revisionen 2009 av åtta utbetalande organ konstaterade revisionsrätten att systemen var ändamålsenliga när det gällde att garantera betalningarnas korrekthet endast vid ett utbetalande organ, delvis ändamålsenliga vid fyra utbetalande organ och icke ändamålsenliga vid de återstående tre (Grekland, Cypern och Malta). |
| --- | --- |

3.33

Vid revisionen 2009 av åtta utbetalande organ konstaterade revisionsrätten att systemen var ändamålsenliga när det gällde att garantera betalningarnas korrekthet endast vid ett utbetalande organ, delvis ändamålsenliga vid fyra utbetalande organ och icke ändamålsenliga vid de återstående tre (Grekland, Cypern och Malta).

| 3.32 och 3.33 | Kommissionen anser fortfarande att IACS i regel är ett effektivt kontrollsystem för att begränsa risken för fel eller inkorrekta utgifter, under förutsättning att systemet tillämpas korrekt. Detta är också något som revisionsrätten påpekat i sina tidigare årsrapporter sedan 2005.

  Att IACS är ett effektivt system som hela tiden förbättras bekräftas av resultaten från de kontroller av överensstämmelse som kommissionen har genomfört under de senaste åren i samtliga medlemsstater utom Luxemburg samt av den låga felprocent som anges i kontrollstatistiken som kommissionen erhåller från medlemsstaterna och som kontrolleras och bekräftas av de attesterande organen. Denna låga felprocent ligger i linje med den som gäller revisionsrätten själv i dess årsrapport för 2008.


  Kommissionen fann betydande brister i IACS i Bulgarien och Rumänien för ansökningsåret 2008. Som ett resultat av detta inrättade dessa båda medlemsstater handlingsplaner 2009 som har övervakats noga av kommissionen.


  Andra medlemsstater har smärre brister i sina IACS som inte gör deras system ineffektiva utan snarare lämnar utrymme för förbättringar. De har också vidtagit eller vidtar åtgärder.


  Alla dessa brister följs upp genom förfaranden för att godkänna överensstämmelse som på ett adekvat sätt täcker riskerna för EU:s budget. |
| --- | --- |

3.32 och 3.33

Att IACS är ett effektivt system som hela tiden förbättras bekräftas av resultaten från de kontroller av överensstämmelse som kommissionen har genomfört under de senaste åren i samtliga medlemsstater utom Luxemburg samt av den låga felprocent som anges i kontrollstatistiken som kommissionen erhåller från medlemsstaterna och som kontrolleras och bekräftas av de attesterande organen. Denna låga felprocent ligger i linje med den som gäller revisionsrätten själv i dess årsrapport för 2008.

Kommissionen fann betydande brister i IACS i Bulgarien och Rumänien för ansökningsåret 2008. Som ett resultat av detta inrättade dessa båda medlemsstater handlingsplaner 2009 som har övervakats noga av kommissionen.

Andra medlemsstater har smärre brister i sina IACS som inte gör deras system ineffektiva utan snarare lämnar utrymme för förbättringar. De har också vidtagit eller vidtar åtgärder.

Alla dessa brister följs upp genom förfaranden för att godkänna överensstämmelse som på ett adekvat sätt täcker riskerna för EU:s budget.

| 3.34 | När det gäller de åtta system för övervakning och kontroll inom landsbygdsutveckling som granskades konstaterade revisionsrätten att tre av de kontrollsystem som införts var ändamålsenliga och att fem av dem var endast delvis ändamålsenliga när det gällde att garantera betalningarnas korrekthet. |
| --- | --- |

3.34

När det gäller de åtta system för övervakning och kontroll inom landsbygdsutveckling som granskades konstaterade revisionsrätten att tre av de kontrollsystem som införts var ändamålsenliga och att fem av dem var endast delvis ändamålsenliga när det gällde att garantera betalningarnas korrekthet.

| 3.34 | De svaga punkterna i övervaknings- och kontrollsystemen för landsbygdsutvecklingen i Bulgarien och Rumänien beror på brister i IACS. Generaldirektören för jordbruk och landsbygdsutveckling gör en reservation om detta i sin årliga verksamhetsrapport för 2009.

  Kontrollsystemet för de övriga medlemsstater som granskades av kommissionen under 2009 befanns vara effektiva. Det finns emellertid utrymme för förbättringar på följande punkter:







  — | Respekten för de allmänna riktlinjerna i arbetsdokumentet om åtaganden inom jordbruk och livsmedelsproduktion och deras kontrollerbarhet, där det sägs att flera olika kontrollinstrument måste användas samtidigt. |
| --- | --- | --- |

3.34

Kontrollsystemet för de övriga medlemsstater som granskades av kommissionen under 2009 befanns vara effektiva. Det finns emellertid utrymme för förbättringar på följande punkter:

—

Respekten för de allmänna riktlinjerna i arbetsdokumentet om åtaganden inom jordbruk och livsmedelsproduktion och deras kontrollerbarhet, där det sägs att flera olika kontrollinstrument måste användas samtidigt.

| — | Fortsatta insatser krävs för att tillhandahålla enkla och tydliga behörighetskriterier och för att informera stödmottagarna om deras skyldigheter på ett klart och otvetydigt sätt. |
| --- | --- |

—

Fortsatta insatser krävs för att tillhandahålla enkla och tydliga behörighetskriterier och för att informera stödmottagarna om deras skyldigheter på ett klart och otvetydigt sätt.

| — | Tillämpning av omfattande administrativa kontroller, framför allt vad gäller åtgärder inom jordbruk och miljö. |
| --- | --- |

—

Tillämpning av omfattande administrativa kontroller, framför allt vad gäller åtgärder inom jordbruk och miljö.

| — | Förbättrad kvalitet på kontrollrapporterna för att medge bättre spårbarhet och tydliga slutsatser från de kontroller som utförs. |
| --- | --- |

—

Förbättrad kvalitet på kontrollrapporterna för att medge bättre spårbarhet och tydliga slutsatser från de kontroller som utförs.

| 3.35 | Revisionsrättens viktigaste granskningsresultat beskrivs i de punkter som följer. Resultatet av granskningen av systemen sammanfattas i
  bilaga 3.2
  . |
| --- | --- |

3.35

Revisionsrättens viktigaste granskningsresultat beskrivs i de punkter som följer. Resultatet av granskningen av systemen sammanfattas i
  bilaga 3.2
  .

I)   Administrativa förfaranden och kontroller som ska garantera korrekta betalningar, inbegripet kvalitet på databaser

| 3.36 | Administrativa kontroller ska göras av samtliga ansökningar om stöd och om utbetalningar, och de ska omfatta alla uppgifter som det är möjligt och lämpligt att kontrollera på administrativ väg (27). I möjligaste mån ska korskontroller ingå i de administrativa kontrollerna, bland annat mot uppgifter från IACS. Vid revisionen kontrollerade revisionsrätten huruvida databaserna var fullständiga och tillförlitliga och undersökte också hur lämpliga kontrollerna var när det gällde att upptäcka anomalier och vidta korrigerande åtgärder. De största bristerna i systemen redovisas nedan. |
| --- | --- |

3.36

Administrativa kontroller ska göras av samtliga ansökningar om stöd och om utbetalningar, och de ska omfatta alla uppgifter som det är möjligt och lämpligt att kontrollera på administrativ väg (27). I möjligaste mån ska korskontroller ingå i de administrativa kontrollerna, bland annat mot uppgifter från IACS. Vid revisionen kontrollerade revisionsrätten huruvida databaserna var fullständiga och tillförlitliga och undersökte också hur lämpliga kontrollerna var när det gällde att upptäcka anomalier och vidta korrigerande åtgärder. De största bristerna i systemen redovisas nedan.

EGFJ

| 3.37 | Systemet för identifiering av jordbruksskiften är en databas där all jordbruksmark (referensskiften) i medlemsstaterna finns registrerad. Revisionsrätten fann betydande brister i systemet för identifiering av jordbruksskiften i tre medlemsstater som inverkar på korskontrollernas ändamålsenlighet, vilket illustreras nedan:
  Exempel
  Tekniken för systemet för identifiering av jordbruksskiften (LPIS) – geografiskt informationssystem (GIS) – blev obligatorisk 2005. I Grekland innehöll inte LPIS-GIS fram till och med ansökningsåret 2008 någon grafisk information (ortofoton) som visade de faktiska stödberättigande referensskiften som registrerats. LPIS-GIS var fortfarande inte helt operativt när det gällde att göra de korskontroller som krävs i december 2009.
  I Litauen upptäckte revisionsrätten att myndigheterna inte hade tagit bort de delar som var icke stödberättigande på en total areal på 13 700 ha från den stödberättigande arealen av skiften som registrerades som 100 % stödberättigande i systemet för identifiering av jordbruksskiften.
  Nya ortofoton togs och analyserades på Cypern under 2008. Analysen visade att mer än 39 000 referensskiften påverkades av förändringar i markanvändningen och att den stödberättigande arealen enligt systemet för enhetlig arealersättning därför sjönk med mer än 7 000 ha (dvs. 5 % av jordbruksmarken). Trots att det fanns aktuella uppgifter beslutade de cypriotiska myndigheterna att grunda betalningarna för ansökningsåret 2008 på inaktuella ortofoton från 2003. |
| --- | --- |

3.37

Systemet för identifiering av jordbruksskiften är en databas där all jordbruksmark (referensskiften) i medlemsstaterna finns registrerad. Revisionsrätten fann betydande brister i systemet för identifiering av jordbruksskiften i tre medlemsstater som inverkar på korskontrollernas ändamålsenlighet, vilket illustreras nedan:

Exempel

Tekniken för systemet för identifiering av jordbruksskiften (LPIS) – geografiskt informationssystem (GIS) – blev obligatorisk 2005. I Grekland innehöll inte LPIS-GIS fram till och med ansökningsåret 2008 någon grafisk information (ortofoton) som visade de faktiska stödberättigande referensskiften som registrerats. LPIS-GIS var fortfarande inte helt operativt när det gällde att göra de korskontroller som krävs i december 2009.

I Litauen upptäckte revisionsrätten att myndigheterna inte hade tagit bort de delar som var icke stödberättigande på en total areal på 13 700 ha från den stödberättigande arealen av skiften som registrerades som 100 % stödberättigande i systemet för identifiering av jordbruksskiften.

Nya ortofoton togs och analyserades på Cypern under 2008. Analysen visade att mer än 39 000 referensskiften påverkades av förändringar i markanvändningen och att den stödberättigande arealen enligt systemet för enhetlig arealersättning därför sjönk med mer än 7 000 ha (dvs. 5 % av jordbruksmarken). Trots att det fanns aktuella uppgifter beslutade de cypriotiska myndigheterna att grunda betalningarna för ansökningsåret 2008 på inaktuella ortofoton från 2003.

| 3.37 | Generellt sett förbättras tekniken i systemet för identifiering av jordbruksskiften i medlemsstaterna, vilket också framgår av kommissionens svar på de exempel som revisionsrätten tar upp. Från och med ansökningsåret 2010 är medlemsstaterna dessutom skyldiga att utföra årliga kvalitetskontroller av systemet för identifiering av jordbruksskiften – geografiskt informationssystem enligt i förväg fastställda förfaranden och att rapportera resultaten och de åtgärder som i förekommande fall övervägs för att förbättra situationen.

  Kommissionen håller med om att det var problem med Greklands IACS under ansökningsåret. Den finansiella risken för tidigare transaktioner omfattas emellertid av förfarandet för godkännande av överensstämmelse genom vilket hittills cirka 866 miljoner euro har undantagits eller kommer att undantas från EU:s finansiering.


  Systemet för identifiering av jordbruksskiften – geografiskt informationssystem blev tillgängligt den 31 december 2008 i enlighet med handlingsplanen. Systemet introducerades innan ansökningsperioden 2009 startade. Problemet under 2009 orsakades av att jordbrukarna digitaliserade sina skiften sent. Åtgärder har sedan dess vidtagits för att rätta till situationen genom att fastställa ett slutdatum för digitaliseringen.


  Kommissionen följer upp bristerna som har funnits i det litauiska systemet för identifiering av jordbruksskiften – geografiskt informationssystem sedan 2005 genom förfaranden för kontroll av överensstämmelse. De litauiska myndigheterna har emellertid under tiden informerat kommissionen om att korrigerande åtgärder infördes i systemet i december 2009.


  Kommissionen har bevakat bristerna i det cypriotiska systemet för identifiering av jordbruksskiften – geografiskt informationssystem sedan 2005. Som en följd av de besök som gjordes vidtog Cypern korrigerande åtgärder. Från och med 2009 kan systemet därför anses vara effektivt. Situationen följs upp i samband med förfarandet för kontroll av överensstämmelse. |
| --- | --- |

3.37

Kommissionen håller med om att det var problem med Greklands IACS under ansökningsåret. Den finansiella risken för tidigare transaktioner omfattas emellertid av förfarandet för godkännande av överensstämmelse genom vilket hittills cirka 866 miljoner euro har undantagits eller kommer att undantas från EU:s finansiering.

Systemet för identifiering av jordbruksskiften – geografiskt informationssystem blev tillgängligt den 31 december 2008 i enlighet med handlingsplanen. Systemet introducerades innan ansökningsperioden 2009 startade. Problemet under 2009 orsakades av att jordbrukarna digitaliserade sina skiften sent. Åtgärder har sedan dess vidtagits för att rätta till situationen genom att fastställa ett slutdatum för digitaliseringen.

Kommissionen följer upp bristerna som har funnits i det litauiska systemet för identifiering av jordbruksskiften – geografiskt informationssystem sedan 2005 genom förfaranden för kontroll av överensstämmelse. De litauiska myndigheterna har emellertid under tiden informerat kommissionen om att korrigerande åtgärder infördes i systemet i december 2009.

Kommissionen har bevakat bristerna i det cypriotiska systemet för identifiering av jordbruksskiften – geografiskt informationssystem sedan 2005. Som en följd av de besök som gjordes vidtog Cypern korrigerande åtgärder. Från och med 2009 kan systemet därför anses vara effektivt. Situationen följs upp i samband med förfarandet för kontroll av överensstämmelse.

| 3.38 | Revisionsrätten upptäckte också att i två medlemsstater (Italien och Spanien) använde man inte de senaste ortofotona för att utjämna de stödberättigande arealerna vid beräkningen av betalningarna.
  Exempel
  I Italien (Emilia Romagna) och Spanien (Baskien) grundas stödberättigandesatsen för dålig betesmark inte på de senaste uppgifterna (ortofoton eller inspektioner på plats) utan på det jordbrukaren hade ansökt om innan systemet med samlat gårdsstöd infördes. I de fall som granskades fick både italienska och spanska jordbrukare begära den högre tidigare stödberättigandesatsen för dålig betesmark som på de senaste ortofotona visar betydligt lägre stödberättigandesatser. Skillnaderna har lett till att stöd beviljas för betydligt mer än den faktiska stödberättigande arealen. |
| --- | --- |

3.38

Revisionsrätten upptäckte också att i två medlemsstater (Italien och Spanien) använde man inte de senaste ortofotona för att utjämna de stödberättigande arealerna vid beräkningen av betalningarna.

Exempel

I Italien (Emilia Romagna) och Spanien (Baskien) grundas stödberättigandesatsen för dålig betesmark inte på de senaste uppgifterna (ortofoton eller inspektioner på plats) utan på det jordbrukaren hade ansökt om innan systemet med samlat gårdsstöd infördes. I de fall som granskades fick både italienska och spanska jordbrukare begära den högre tidigare stödberättigandesatsen för dålig betesmark som på de senaste ortofotona visar betydligt lägre stödberättigandesatser. Skillnaderna har lett till att stöd beviljas för betydligt mer än den faktiska stödberättigande arealen.

| 3.38 | Det bör understrykas att en hel del arbete fortfarande krävs innan nya ortofoton faktiskt kan anses vara ”operativa” i systemet. De måste behandlas, digitaliseras och resultaten måste kontrolleras innan de kan användas för korskontroller på ett effektivt sätt. Den processen tar tid. Kommissionen anser emellertid att det är mycket lämpligt att medlemsstaterna ställer sina ortofoton till jordbrukarnas förfogande i ett tidigt skede för användning i ansökningsförfarandet och till kontrollanternas förfogande när de gör sina kontroller på plats.

  Medlemsstaterna är skyldiga att återvinna alla belopp från tidigare år om man som resultat av uppdaterade ortofoton i efterhand upptäcker att för stora arealer redovisats. I de fall där kommissionen anser att en medlemsstat inte är tillräckligt proaktiv när det gäller att skydda EU:s budget följer den upp situationen enligt förfarandet för kontroll av överensstämmelse.


  Italien håller för närvarande på att slutföra en total uppdatering av sitt system för identifiering av jordbruksmark. Avsikten är att nya ortofoton ska täcka hela landet, att bilderna ska förnyas vart tredje år och att referensskiftena ska utvärderas systematiskt, vid behov inklusive fältbesök. Återvinning sker i de fall där det efter uppdateringen konstateras att för stor areal har redovisats. Kommissionen anser att denna strategi innebär ett stort framsteg.


  När det gäller Spanien granskade revisionsrätten bilder som ännu inte hade behandlats. De bilderna ställdes till jordbrukarnas förfogande för deras ansökningar under 2008.


  Kommissionen följer aktivt upp de åtgärder som vidtagits för att korrigera tidigare fall av redovisning av för stor areal. |
| --- | --- |

3.38

Medlemsstaterna är skyldiga att återvinna alla belopp från tidigare år om man som resultat av uppdaterade ortofoton i efterhand upptäcker att för stora arealer redovisats. I de fall där kommissionen anser att en medlemsstat inte är tillräckligt proaktiv när det gäller att skydda EU:s budget följer den upp situationen enligt förfarandet för kontroll av överensstämmelse.

Italien håller för närvarande på att slutföra en total uppdatering av sitt system för identifiering av jordbruksmark. Avsikten är att nya ortofoton ska täcka hela landet, att bilderna ska förnyas vart tredje år och att referensskiftena ska utvärderas systematiskt, vid behov inklusive fältbesök. Återvinning sker i de fall där det efter uppdateringen konstateras att för stor areal har redovisats. Kommissionen anser att denna strategi innebär ett stort framsteg.

När det gäller Spanien granskade revisionsrätten bilder som ännu inte hade behandlats. De bilderna ställdes till jordbrukarnas förfogande för deras ansökningar under 2008.

Kommissionen följer aktivt upp de åtgärder som vidtagits för att korrigera tidigare fall av redovisning av för stor areal.

| 3.39 | I flera medlemsstater (Cypern, Grekland, Italien, Slovakien och Litauen) konstaterade revisionsrätten att databasen över stödansökningar inte gjorde det möjligt att identifiera karaktären på och tidpunkten för ändringar eller korrigeringar som gjorts. Eftersom det saknas en tillförlitlig verifieringskedja kan revisionsrätten inte bedöma om EU-påföljder tillämpas korrekt.
  Exempel
  I Grekland görs merparten av de administrativa korskontrollerna och de nödvändiga korrigeringarna av ansökningsuppgifterna enligt ett förfarande som inte lämnar någon verifieringskedja efter sig och inte leder till att påföljder tillämpas. På Cypern upptäcktes motstridiga uppgifter om datum och innehåll i ändringarna av ansökningarna i dokumenten och i databasen. |
| --- | --- |

3.39

I flera medlemsstater (Cypern, Grekland, Italien, Slovakien och Litauen) konstaterade revisionsrätten att databasen över stödansökningar inte gjorde det möjligt att identifiera karaktären på och tidpunkten för ändringar eller korrigeringar som gjorts. Eftersom det saknas en tillförlitlig verifieringskedja kan revisionsrätten inte bedöma om EU-påföljder tillämpas korrekt.

Exempel

I Grekland görs merparten av de administrativa korskontrollerna och de nödvändiga korrigeringarna av ansökningsuppgifterna enligt ett förfarande som inte lämnar någon verifieringskedja efter sig och inte leder till att påföljder tillämpas. På Cypern upptäcktes motstridiga uppgifter om datum och innehåll i ändringarna av ansökningarna i dokumenten och i databasen.

| 3.39 | För Cypern, Grekland och Slovakien ingick resultat som liknar revisionsrättens i de attesterande organens rapport för budgetåret 2009 och i samtliga tre fall svarade de utbetalande organen att åtgärder hade inletts för att lösa problemen.

  I kommittén för jordbruksfonderna har medlemsstaterna blivit påminda om att de ska garantera en fullständig verifieringskedja i sina IT-applikationer. |
| --- | --- |

3.39

I kommittén för jordbruksfonderna har medlemsstaterna blivit påminda om att de ska garantera en fullständig verifieringskedja i sina IT-applikationer.

| 3.40 | En tillförlitlig databas över stödrättigheter är en förutsättning för korrekta betalningar inom systemet med samlat gårdsstöd. Medlemsstaterna är också skyldiga att hålla sig inom de övergripande nationella taken både för systemet med samlat gårdsstöd och för systemet för enhetlig arealersättning. Revisionsrätten träffade på ett fall där taket hade överskridits (Cypern) även om detta inte påverkade EU-budgeten, och ett fall där stödrättigheter hade tilldelats felaktigt (Malta). |
| --- | --- |

3.40

En tillförlitlig databas över stödrättigheter är en förutsättning för korrekta betalningar inom systemet med samlat gårdsstöd. Medlemsstaterna är också skyldiga att hålla sig inom de övergripande nationella taken både för systemet med samlat gårdsstöd och för systemet för enhetlig arealersättning. Revisionsrätten träffade på ett fall där taket hade överskridits (Cypern) även om detta inte påverkade EU-budgeten, och ett fall där stödrättigheter hade tilldelats felaktigt (Malta).

3.40

Exempel

När Malta införde systemet med samlat gårdsstöd 2007 tilldelades alla djuruppfödare och mjölkbönder särskilda stödrättigheter, inklusive dem som hade stödberättigande hektar, vilket strider mot EU-lagstiftningen. EU-lagstiftningen undantog Malta från kravet att den sökande måste bevara åtminstone 50 % av den tidigare djuruppfödningsverksamheten för att få betalning för en särskild stödrättighet. Malta beslutade att inte fastställa några minimikrav avseende boskap på nationell nivå för aktivering av särskilda stödrättigheter. Jordbrukare som markant minskade sin djurbesättning efter det att systemet med samlat gårdsstöd hade införts är därför fortfarande stödberättigade och får full betalning för sina särskilda stödrättigheter.

Cypern överskred taket för EU-stöd inom systemet med samlat gårdsstöd med 1,44 %. De cypriotiska myndigheterna tillämpade inte en proportionell minskning. Detta ledde till för höga utbetalningar på 1,44 % när det gällde alla enskilda betalningar, även om dessa finansierades av den nationella budgeten och inte av EU-budgeten.

Exempel

Malta har en betydande intensiv djuruppfödning utan mark. Rådet beslutade att göra ett undantag för Malta vad gällde skyldigheten att bibehålla minst 50 procent av den jordbruksaktivitet som bedrevs före övergången till systemet med samlat gårdsstöd.

Cypern driver denna fråga som ett led i granskningen av ansökningarna för 2008 i syfte att återvinna de belopp det gäller.

| 3.41 | När det gäller betalningarnas korrekthet upptäckte revisionsrätten stora brister i en medlemsstat som hade lett till fall där skog hävdades vara permanent betesmark (Grekland). Vidare fortsätter Grekland att tillåta att den areal som mottagaren begär ersättning för överskrider den stödberättigande areal av referensskiftet som registrerats i systemet för identifiering av jordbruksmark genom att tillämpa en toleransmarginal på 5 % som inte anges i förordningen. Revisionsrätten gjorde denna iakttagelse redan 2005. Dessutom fann revisionsrätten fall då betalningar gjordes till stödmottagare utan att kända anomalier hade åtgärdats (Italien) och utan att man hade korskontrollerat den areal som mottagaren begärde ersättning för mot den stödberättigande areal som var registrerad i systemet för identifiering av jordbruksmark (Spanien). Dessutom upptäcktes exempel på systematisk felaktig beräkning av stöd och felaktig tillämpning av påföljder för felaktig redovisning av arealer och vid sena ansökningar. |
| --- | --- |

3.41

När det gäller betalningarnas korrekthet upptäckte revisionsrätten stora brister i en medlemsstat som hade lett till fall där skog hävdades vara permanent betesmark (Grekland). Vidare fortsätter Grekland att tillåta att den areal som mottagaren begär ersättning för överskrider den stödberättigande areal av referensskiftet som registrerats i systemet för identifiering av jordbruksmark genom att tillämpa en toleransmarginal på 5 % som inte anges i förordningen. Revisionsrätten gjorde denna iakttagelse redan 2005. Dessutom fann revisionsrätten fall då betalningar gjordes till stödmottagare utan att kända anomalier hade åtgärdats (Italien) och utan att man hade korskontrollerat den areal som mottagaren begärde ersättning för mot den stödberättigande areal som var registrerad i systemet för identifiering av jordbruksmark (Spanien). Dessutom upptäcktes exempel på systematisk felaktig beräkning av stöd och felaktig tillämpning av påföljder för felaktig redovisning av arealer och vid sena ansökningar.

| 3.41 | De italienska myndigheterna bekräftar att de regionala myndigheterna utför alla administrativa kontroller för att styrka behörighet, lösa avvikelser och göra resultaten tillgängliga för jordbrukarna innan de gör några utbetalningar. I de fall där kommissionen upptäcker systemsvagheter som medför risk för obefogade utbetalningar följs de upp i förfarandet för att godkänna räkenskaperna.

  De spanska myndigheterna bekräftar att systemet för identifiering av jordbruksskiften – geografiskt informationssystem faktiskt enbart användes för en del av de korsvisa kontrollerna under ansökningsåret 2008 men hävdar att de har åtgärdat situationen från och med ansökningsåret 2009. |
| --- | --- |

3.41

De spanska myndigheterna bekräftar att systemet för identifiering av jordbruksskiften – geografiskt informationssystem faktiskt enbart användes för en del av de korsvisa kontrollerna under ansökningsåret 2008 men hävdar att de har åtgärdat situationen från och med ansökningsåret 2009.

Exempel

I Grekland hävdades arealer som registrerats som skog i systemet för identifiering av jordbruksmark vara permanent betesmark och stödmottagaren fick stöd enligt systemet för samlat gårdsstöd, trots att ortofoton tydligt visar att det var fråga om mycket tät skog och klippor.

Vidare konstaterade revisionsrätten att Grekland systematiskt beräknade stöd enligt systemet för samlat gårdsstöd på ett felaktigt sätt i fall där den fastställda arealen är otillräcklig för att alla stödrättigheter som begärs av jordbrukaren ska kunna betalas och där dessa stödrättigheter har olika enhetsvärden. Ett liknande problem konstaterades på Malta där en felaktig beräkningsmetod i ett fall ledde till en betalning som var 69 % för hög.

På Cypern tillämpades inte de påföljder för redovisning av för stor areal som fastställs i EU-lagstiftningen 2007, och under 2008 tillämpades de felaktigt.

Exempel

Kommissionen håller med om att det varit problem med Greklands IACS tidigare. Men i och med att det nya systemet för identifiering av jordbruksskiften – geografiskt informationssystem tagits i drift har risken minskats från och med ansökningsåret 2009. Den finansiella risken för tidigare åtaganden täcks av förfarandet för kontroll av överensstämmelse. Genom det har hittills cirka 866 miljoner euro undantagits från eller kommer att undantas från EU-finansiering.

Kommissionen instämmer i revisionsrättens påpekanden. De grekiska myndigheterna har uppgett att de kommer att åtgärda problemet. Detta är emellertid en fråga av begränsad betydelse. Samma sak kan sägas om Malta, där ärendet påverkar totalt 519 jordbrukare eller en areal på 203 hektar.

Kommissionen är medveten om situationen för 2007 och Cypern utvärderade de finansiella effekterna under granskningen av ansökningarna för 2007. Vad gäller ansökningsåret 2008 bekräftade de cypriotiska myndigheterna att förfarandet ändrats.

EJFLU

| 3.42 | Vid de administrativa kontrollerna undersöker man om redovisningarna från de sökande gör är korrekta och om de krav avseende stödberättigande för beviljande av stödet är uppfyllda (28). Sådana kontroller omfattar korskontroller mot uppgifter som redan finns tillgängliga för administrationen, till exempel i IACS-databaserna. |
| --- | --- |

3.42

Vid de administrativa kontrollerna undersöker man om redovisningarna från de sökande gör är korrekta och om de krav avseende stödberättigande för beviljande av stödet är uppfyllda (28). Sådana kontroller omfattar korskontroller mot uppgifter som redan finns tillgängliga för administrationen, till exempel i IACS-databaserna.

| 3.43 | Vid revisionen upptäckte revisionsrätten fel som gällde hur man hade fastställt den växelkurs som användes för att konvertera de stödbelopp som betalats ut i nationell valuta till euro (Förenade kungariket och Tjeckien) och brister som gällde hur man hade beräknat minskningar av stödet efter kontroller på plats (Tyskland (Bayern)). Brister konstaterades också i de tekniska kontrollerna av minskning av nitratföroreningar (Grekland) och efterlevnad av ett särskilt villkor för stödberättigande nämligen lämpligheten i de jordbruksmaskiner som används för den brukade marken (Bulgarien). |
| --- | --- |

3.43

Vid revisionen upptäckte revisionsrätten fel som gällde hur man hade fastställt den växelkurs som användes för att konvertera de stödbelopp som betalats ut i nationell valuta till euro (Förenade kungariket och Tjeckien) och brister som gällde hur man hade beräknat minskningar av stödet efter kontroller på plats (Tyskland (Bayern)). Brister konstaterades också i de tekniska kontrollerna av minskning av nitratföroreningar (Grekland) och efterlevnad av ett särskilt villkor för stödberättigande nämligen lämpligheten i de jordbruksmaskiner som används för den brukade marken (Bulgarien).

| 3.43 | Den finansiella effekten av dessa fel har redan korrigerats i senare utgiftsredogörelser (Tjeckien, Förenade kungariket) eller övervakas i förfaranden för kontroll av överensstämmelse. Dessa belopp kan dessutom betraktas som försumbara i jämförelse med de utbetalningar som gjorts (långt under 1 %).

  Revisionsrättens påpekande om Tyskland (Bayern) påverkar inte EU:s budget, eftersom minskningen av den del av stödet som betalas ut från EU:s budget beräknades korrekt.


  Den brist som revisionsrätten upptäckte i Bulgarien följs upp genom ett förfarande för kontroll av överensstämmelse. |
| --- | --- |

3.43

Revisionsrättens påpekande om Tyskland (Bayern) påverkar inte EU:s budget, eftersom minskningen av den del av stödet som betalas ut från EU:s budget beräknades korrekt.

Den brist som revisionsrätten upptäckte i Bulgarien följs upp genom ett förfarande för kontroll av överensstämmelse.

II)   Kontrollsystem som baseras på kontroller på plats

| 3.44 | Medlemsstaterna måste varje år genomföra kontroller på plats som för de flesta stödordningar ska omfatta minst 5 % av alla stödmottagare (29). Revisionsrättens revision gällde framför allt om den riskanalys som användes för att välja ut stödmottagare för dessa kontroller var fullgod, vilken kvalitet kontrollerna höll och om lämpliga korrigeringar gjordes. Vid revisionen konstaterade revisionsrätten specifika brister i kontrollerna på plats. |
| --- | --- |

3.44

Medlemsstaterna måste varje år genomföra kontroller på plats som för de flesta stödordningar ska omfatta minst 5 % av alla stödmottagare (29). Revisionsrättens revision gällde framför allt om den riskanalys som användes för att välja ut stödmottagare för dessa kontroller var fullgod, vilken kvalitet kontrollerna höll och om lämpliga korrigeringar gjordes. Vid revisionen konstaterade revisionsrätten specifika brister i kontrollerna på plats.

| 3.45 | Inom EGFJ upptäckte revisionsrätten fall där mätningstoleranser hade tillämpats felaktigt (Malta och Italien), där kvaliteten var bristfällig och där omfattningen av inspektionerna på plats var otillräcklig (Grekland). |
| --- | --- |

3.45

Inom EGFJ upptäckte revisionsrätten fall där mätningstoleranser hade tillämpats felaktigt (Malta och Italien), där kvaliteten var bristfällig och där omfattningen av inspektionerna på plats var otillräcklig (Grekland).

| 3.45 | Enligt de maltesiska myndigheterna har korrigerande åtgärder vidtagits för 2008 och dessutom tillämpats för 2009. De italienska myndigheterna bekräftade att de tillämpade korrekta förfaranden för ansökning om toleranser under ansökningsåret 2009. |
| --- | --- |

3.45

Exempel

I Grekland upptäcktes vid revisionen att inspektionerna på plats inte alltid uppfyllde det rättsliga kravet att minst 50 % av skiftena ska mätas och att gräsmark i regel inte inspekterades eller endast inspekterades visuellt. I flera fall som granskades av revisionsrätten ingick inte de skiften som man hade begärt ersättning för men som enligt ortofotona bestod av skog eller buskmark i det urval av skiften som inspekterades på plats. I flera av de inspektionsrapporter som analyserades av revisionsrätten motsvarades dessutom inte de geografiska koordinater som rapporterats för det skifte som mättes på plats platserna för det digitaliserade skiftet i LPIS-GIS (olika platser, olika användningar, olika former och perimetrar).

Exempel

Kommissionen håller med om att det varit problem med det grekiska IACS tidigare. Men i och med att det nya systemet för identifiering av jordbruksskiften – geografiskt informationssystem tagits i drift har risken minskat från och med ansökningsåret 2009. Den finansiella risken för tidigare utbetalningar täcks av förfarandet för kontroll av överensstämmelse genom vilket hittills cirka 866 miljoner euro har undantagits från eller kommer att undantas från EU-finansiering.

| 3.46 | Inom EJFLU upptäckte revisionsrätten brister som gällde kontrollrapporternas exakthet och fullständighet (Tyskland (Bayern) och Rumänien), den samlade utvärderingen av kontrollresultaten (Bulgarien) och efterlevnaden av tidsfristerna för rapportering till kommissionen om de kontroller som genomförts (Tyskland (Bayern) och Frankrike). |
| --- | --- |

3.46

Inom EJFLU upptäckte revisionsrätten brister som gällde kontrollrapporternas exakthet och fullständighet (Tyskland (Bayern) och Rumänien), den samlade utvärderingen av kontrollresultaten (Bulgarien) och efterlevnaden av tidsfristerna för rapportering till kommissionen om de kontroller som genomförts (Tyskland (Bayern) och Frankrike).

| 3.46 | Den brist som revisionsrätten påpekar gäller en hjälpkontroll snarare än en nyckelkontroll. Vad gäller tidsfristerna för rapportering skickades informationen till kommissionen i tillräckligt god tid för att beaktas i den årliga verksamhetsrapporten för 2009 från generaldirektören för jordbruk och landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

3.46

III)   System som ska garantera tillämpning och kontroll av tvärvillkor

| 3.47 | Tvärvillkoren består av föreskrivna verksamhetskrav och normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (se punkt 3.7). De föreskrivna verksamhetskraven specificeras i olika EU-direktiv och EU-förordningar medan normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden fastställs på nationell nivå. |
| --- | --- |

3.47

Tvärvillkoren består av föreskrivna verksamhetskrav och normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (se punkt 3.7). De föreskrivna verksamhetskraven specificeras i olika EU-direktiv och EU-förordningar medan normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden fastställs på nationell nivå.

| 3.48 | Revisionsrätten konstaterade att det fanns brister i definitionen av vad som krävs för att hålla marken i god jordbrukshävd och bevara miljön och i kontrollen av dessa villkor. |
| --- | --- |

3.48

Revisionsrätten konstaterade att det fanns brister i definitionen av vad som krävs för att hålla marken i god jordbrukshävd och bevara miljön och i kontrollen av dessa villkor.

| 3.48 | Svagheter när det gäller att definiera och kontrollera normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden har påvisats i de revisioner av tvärvillkor som utförts av kommissionen och följs upp i samband med förfarandet för kontroll av överensstämmelse. |
| --- | --- |

3.48

Exempel

I Italien räknades samma får för två olika jordbrukare för att de skulle uppfylla minimikravet på djurtäthet.

Exempel

Kommissionen håller med revisionsrätten om att normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden med avseende på minimikravet på djurtäthet i detta enskilda fall inte har respekterats och att motsvarande påföljd avseende tvärvillkor borde ha tillämpats.

| 3.49 | Under sina besök på plats konstaterade revisionsrätten, på grundval av den begränsade revisionen (se punkt 3.17 tredje stycket), överträdelser mot tvärvillkoren i cirka 5 % av de betalningar där man är skyldig att följa tvärvillkoren. De överträdelser som konstaterades gäller både föreskrivna verksamhetskrav (förorening av grundvatten, registrering av djur, djurs välbefinnande och felaktig användning av växtskyddsmedel) och normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (oönskad vegetation som inkräktar på jordbruksmark). |
| --- | --- |

3.49

Under sina besök på plats konstaterade revisionsrätten, på grundval av den begränsade revisionen (se punkt 3.17 tredje stycket), överträdelser mot tvärvillkoren i cirka 5 % av de betalningar där man är skyldig att följa tvärvillkoren. De överträdelser som konstaterades gäller både föreskrivna verksamhetskrav (förorening av grundvatten, registrering av djur, djurs välbefinnande och felaktig användning av växtskyddsmedel) och normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (oönskad vegetation som inkräktar på jordbruksmark).

| 3.49 | Revisionsrättens resultat bekräftas av kontrollstatistik som kommissionen erhållit från medlemsstaterna. Av den statistiken framgår att påföljder tillämpas. |
| --- | --- |

3.49

System som gäller återkrav och finansiella korrigeringar

Återvinning av gamla skulder

| 3.50 | 50 % av alla felaktiga betalningar som medlemsstaterna inte har återvunnit från stödmottagarna inom fyra år eller inom åtta år om återvinningen ingår i ett rättsligt förfarande belastar automatiskt deras nationella budget (30) (den så kallade 50/50-regeln) (31). Medlemsstaterna måste fortsätta sina återvinningsförfaranden. Under 2009 tillämpades 50/50-regeln (32) och därför avslutades de belopp som inte hade återvunnits från 2000 eller 2004 (åtta respektive fyra år gamla): 31,4 miljoner euro debiterades medlemsstaterna medan 20,1 miljoner euro betalades från EU-budgeten. |
| --- | --- |

3.50

50 % av alla felaktiga betalningar som medlemsstaterna inte har återvunnit från stödmottagarna inom fyra år eller inom åtta år om återvinningen ingår i ett rättsligt förfarande belastar automatiskt deras nationella budget (30) (den så kallade 50/50-regeln) (31). Medlemsstaterna måste fortsätta sina återvinningsförfaranden. Under 2009 tillämpades 50/50-regeln (32) och därför avslutades de belopp som inte hade återvunnits från 2000 eller 2004 (åtta respektive fyra år gamla): 31,4 miljoner euro debiterades medlemsstaterna medan 20,1 miljoner euro betalades från EU-budgeten.

| 3.50 | Kommissionen vill framhålla att beloppet 20,1 miljoner euro betalades från EU:s budget på grund av låntagarens insolvens och följaktligen var omöjligt att återvinna innan tidsfristen på 4–8 år hade löpt ut. |
| --- | --- |

3.50

| 3.51 | I sin årliga verksamhetsrapport för 2009 (33) uppger generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling att det vid utgången av budgetåret 2009 hade uppnått en total återvinningssats på 42 % av de 1 266 miljoner euro som var utestående vid utgången av budgetåret 2006. Enligt kommissionen återvann medlemsstaterna 121 miljoner euro direkt från stödmottagarna under perioden 2007–2009, och ytterligare 411 miljoner euro återvanns från medlemsstaterna av kommissionen med hjälp av 50/50-regeln. Revisionsrätten konstaterar att de 121 miljoner euro som återvunnits från stödmottagarna motsvarade mindre än 10 % av de totala återvinningarna. |
| --- | --- |

3.51

I sin årliga verksamhetsrapport för 2009 (33) uppger generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling att det vid utgången av budgetåret 2009 hade uppnått en total återvinningssats på 42 % av de 1 266 miljoner euro som var utestående vid utgången av budgetåret 2006. Enligt kommissionen återvann medlemsstaterna 121 miljoner euro direkt från stödmottagarna under perioden 2007–2009, och ytterligare 411 miljoner euro återvanns från medlemsstaterna av kommissionen med hjälp av 50/50-regeln. Revisionsrätten konstaterar att de 121 miljoner euro som återvunnits från stödmottagarna motsvarade mindre än 10 % av de totala återvinningarna.

| 3.51 | Återvinningsförfaranden försenas ofta av långdragna förfaranden i de nationella domstolarna. Enligt principen om delad förvaltning, så som den definieras i artikel 53 b 2 c i budgetförordningen och artikel 9.1 a iii i rådets förordning (EG) nr 1290/2005, är sådana rättsliga förfaranden uteslutande medlemsstaternas ansvar. Detta är skälet till att den nya mekanismen för att avsluta fall av oegentligheter infördes. Som en följd av den mekanismen har det utestående beloppet i EU:s budget minskat med 60 %. Enligt kommissionen visar det resultatet att denna nya mekanism är ett effektivt sätt att avsluta fall av oegentligheter och skydda EU:s finansiella intressen. Det innebär också en kraftig stimulans för medlemsstaterna att påskynda sina återvinningsförfaranden. |
| --- | --- |

3.51

Kommissionens förfaranden för avslutande av räkenskaperna

| 3.52 | Eftersom förvaltningen av jordbruksutgifterna huvudsakligen delas mellan medlemsstaterna och kommissionen betalas stödet ut av medlemsstaterna som sedan ersätts av kommissionen (34). Det slutliga godkännandet av utgifterna fastställs genom ett förfarande i två steg som kallas avslutnande av räkenskaperna. De två stegen består av ett årligt finansiellt beslut och fleråriga beslut om överensstämmelse som fattas av kommissionen. |
| --- | --- |

3.52

Eftersom förvaltningen av jordbruksutgifterna huvudsakligen delas mellan medlemsstaterna och kommissionen betalas stödet ut av medlemsstaterna som sedan ersätts av kommissionen (34). Det slutliga godkännandet av utgifterna fastställs genom ett förfarande i två steg som kallas avslutnande av räkenskaperna. De två stegen består av ett årligt finansiellt beslut och fleråriga beslut om överensstämmelse som fattas av kommissionen.

Finansiellt godkännande för budgetåret 2009

| 3.53 | Den 30 april 2010 fattade kommissionen tre beslut om finansiellt godkännande av utgifter som betalats inom EGFJ, EJFLU och det tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling och godkände räkenskaperna för alla utbetalande organ, utom för dem som anges i
  bilaga 3.5
  . Dessa beslut bygger huvudsakligen på intyg från oberoende revisorer (attesterande organ). Vid revisionsrättens granskning upptäcktes inga utgifter som hade godkänts på felaktig grund i besluten om finansiellt godkännande. |
| --- | --- |

3.53

Den 30 april 2010 fattade kommissionen tre beslut om finansiellt godkännande av utgifter som betalats inom EGFJ, EJFLU och det tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling och godkände räkenskaperna för alla utbetalande organ, utom för dem som anges i
  bilaga 3.5
  . Dessa beslut bygger huvudsakligen på intyg från oberoende revisorer (attesterande organ). Vid revisionsrättens granskning upptäcktes inga utgifter som hade godkänts på felaktig grund i besluten om finansiellt godkännande.

| 3.54 | Revisionsrätten konstaterade att det under de senaste tre åren hade funnits brister när det gällde tillförlitligheten i redovisningen av fordringar. Till budgetåret 2009 påbörjade kommissionen finansiella korrigeringar när det gällde 13 utbetalande organ i 10 medlemsstater för 14,8 miljoner euro, vilket motsvarar ungefär 1,43 % av de 1 037 miljoner euro som skulle ha återvunnits vid utgången av budgetåret 2009. |
| --- | --- |

3.54

Revisionsrätten konstaterade att det under de senaste tre åren hade funnits brister när det gällde tillförlitligheten i redovisningen av fordringar. Till budgetåret 2009 påbörjade kommissionen finansiella korrigeringar när det gällde 13 utbetalande organ i 10 medlemsstater för 14,8 miljoner euro, vilket motsvarar ungefär 1,43 % av de 1 037 miljoner euro som skulle ha återvunnits vid utgången av budgetåret 2009.

| 3.54 | Kommissionen fick tillräckligt med information om fordringarna för att kunna godkänna räkenskaperna. Kommissionen föreslog korrigeringarna på 14,8 miljoner euro utifrån en bedömning av informationen som de attesterande organen lämnade i sina rapporter. De finansiella fel som upptäcks behandlas enligt de normala förfarandena för att avsluta räkenskaperna. |
| --- | --- |

3.54

Kontroll av överensstämmelse

| 3.55 | Beslut om överensstämmelse fattas efter det att kommissionen har utfört ytterligare kontroller av de utgifter som medlemsstaterna redovisar. De omfattar ett antal år och ska undanta utgifter från EU-finansiering om kommissionen konstaterar att de ”inte har betalats enligt EU-reglerna” (35). |
| --- | --- |

3.55

Beslut om överensstämmelse fattas efter det att kommissionen har utfört ytterligare kontroller av de utgifter som medlemsstaterna redovisar. De omfattar ett antal år och ska undanta utgifter från EU-finansiering om kommissionen konstaterar att de ”inte har betalats enligt EU-reglerna” (35).

| 3.56 | Revisionsrätten har i sina tidigare årsrapporter kritiserat det faktum att det är medlemsstaternas förvaltningar och inte de slutliga stödmottagarna som betalar de finansiella korrigeringarna. Kommissionens metod att beräkna korrigeringar i överensstämmelsebesluten baseras dessutom till stor del på schablonkorrigeringar, vilket innebär att de belopp som därmed återvinns inte är direkt kopplade till det faktiska beloppet för oriktiga betalningar. Systemet för kontroll av överensstämmelse var oförändrat under 2009. |
| --- | --- |

3.56

Revisionsrätten har i sina tidigare årsrapporter kritiserat det faktum att det är medlemsstaternas förvaltningar och inte de slutliga stödmottagarna som betalar de finansiella korrigeringarna. Kommissionens metod att beräkna korrigeringar i överensstämmelsebesluten baseras dessutom till stor del på schablonkorrigeringar, vilket innebär att de belopp som därmed återvinns inte är direkt kopplade till det faktiska beloppet för oriktiga betalningar. Systemet för kontroll av överensstämmelse var oförändrat under 2009.

| 3.56 | Det revisionsrätten kritiserar i systemet för kontroll av överensstämmelse är en integrerad del av systemet och ingen av parterna som deltog i antagandet av rådets förordning (EG) nr 1290/2005 hade något att invända.

  Systemet för kontroll av överensstämmelse har utformats för att utesluta utgifter som inte uppfyller EU:s bestämmelser från EU:s finansiering. Däremot är det inte en mekanism för att återvinna felaktiga utbetalningar till stödmottagare. Enligt principen om delad förvaltning är detta uteslutande medlemsstaternas ansvar.


  Om felaktiga utbetalningar till stödmottagare upptäcks i samband med kontrollen av överensstämmelse måste medlemsstaterna följa upp med återvinningsförfaranden gentemot de stödmottagare det gäller. Men även om det inte krävs någon återvinning eftersom den finansiella korrigeringen enbart avser brister i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem och inte felaktiga betalningar, utgör dessa korrigeringar ett viktigt sätt att förbättra medlemsstaternas system och därmed förebygga och återvinna felaktiga utbetalningar till stödmottagare.


  Finansiella korrigeringar beslutas på grundval av typen av överträdelse, hur allvarlig överträdelsen är och den finansiella skadan för EU. Beloppet beräknas på grundval av den förlust som faktiskt uppkommit eller utifrån en extrapolering. Om detta är omöjligt tillämpas schablonbelopp som tar hänsyn till hur allvarliga bristerna är i de nationella kontrollsystemen för att återspegla den finansiella risken för EU. Kommissionen anser därför att det finns en giltig koppling mellan denna typ av finansiella korrigeringar och nivån på de felaktiga betalningarna till de slutgiltiga stödmottagarna.


  Enligt EU-domstolen är det acceptabelt att använda schablonbelopp och förfarandet uppfyller de lagstadgade bestämmelser som styr arbetet med att kontrollera överensstämmelse. De har också, under vissa förhållanden, fått stöd av Europaparlamentet i dess resolution om ansvarsfriheten för 2007 (punkt 83).


  Bestämmelserna som styr systemet för kontroll av överensstämmelse har visserligen förblivit oförändrade. Trots det har kommissionen vidtagit åtgärder för att förbättra systemets funktion, bland annat utfärdat nya riktlinjer om finansiella korrigeringar och lagt fram det förslag om en förstärkning av kontrollerna som revisionsrätten hänvisar till i punkt 3.62. |
| --- | --- |

3.56

Systemet för kontroll av överensstämmelse har utformats för att utesluta utgifter som inte uppfyller EU:s bestämmelser från EU:s finansiering. Däremot är det inte en mekanism för att återvinna felaktiga utbetalningar till stödmottagare. Enligt principen om delad förvaltning är detta uteslutande medlemsstaternas ansvar.

Om felaktiga utbetalningar till stödmottagare upptäcks i samband med kontrollen av överensstämmelse måste medlemsstaterna följa upp med återvinningsförfaranden gentemot de stödmottagare det gäller. Men även om det inte krävs någon återvinning eftersom den finansiella korrigeringen enbart avser brister i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem och inte felaktiga betalningar, utgör dessa korrigeringar ett viktigt sätt att förbättra medlemsstaternas system och därmed förebygga och återvinna felaktiga utbetalningar till stödmottagare.

Finansiella korrigeringar beslutas på grundval av typen av överträdelse, hur allvarlig överträdelsen är och den finansiella skadan för EU. Beloppet beräknas på grundval av den förlust som faktiskt uppkommit eller utifrån en extrapolering. Om detta är omöjligt tillämpas schablonbelopp som tar hänsyn till hur allvarliga bristerna är i de nationella kontrollsystemen för att återspegla den finansiella risken för EU. Kommissionen anser därför att det finns en giltig koppling mellan denna typ av finansiella korrigeringar och nivån på de felaktiga betalningarna till de slutgiltiga stödmottagarna.

Enligt EU-domstolen är det acceptabelt att använda schablonbelopp och förfarandet uppfyller de lagstadgade bestämmelser som styr arbetet med att kontrollera överensstämmelse. De har också, under vissa förhållanden, fått stöd av Europaparlamentet i dess resolution om ansvarsfriheten för 2007 (punkt 83).

Bestämmelserna som styr systemet för kontroll av överensstämmelse har visserligen förblivit oförändrade. Trots det har kommissionen vidtagit åtgärder för att förbättra systemets funktion, bland annat utfärdat nya riktlinjer om finansiella korrigeringar och lagt fram det förslag om en förstärkning av kontrollerna som revisionsrätten hänvisar till i punkt 3.62.

Godkännande av medlemsstaternas kontroller och inspektionsresultat

| 3.57 | I rapporten om inspektionsresultaten, som de utbetalande organen lämnar till kommissionen, bedöms korrektheten i de ansökningar som jordbrukarna har lämnat in, och resultaten ska sedan 2007 kontrolleras av de attesterande organen. Å ena sidan ska de attesterande organen uttala sig om kvaliteten på inspektionerna på plats genom att kontrollera ett urval av minst 10 inspektioner för var och en av följande fyra populationer: EGFJ-IACS, EGFJ som inte omfattas av IACS, EJFLU-IACS och EJFLU som inte omfattas av IACS. Å andra sidan ombeds de kontrollera och godkänna medlemsstaternas kontrollstatistik. I sin årliga verksamhetsrapport för 2009 uppger generaldirektören för generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling att de attesterande organens kontroll av kvaliteten på inspektionerna på plats till övervägande del (cirka 90 %) var positiv för de olika populationerna och att när det gäller exaktheten i kontrollstatistiken var de attesterande organens uttalande positivt för 70 % av EGFJ-populationen och för endast 54 % av EJFLU-populationen. |
| --- | --- |

3.57

I rapporten om inspektionsresultaten, som de utbetalande organen lämnar till kommissionen, bedöms korrektheten i de ansökningar som jordbrukarna har lämnat in, och resultaten ska sedan 2007 kontrolleras av de attesterande organen. Å ena sidan ska de attesterande organen uttala sig om kvaliteten på inspektionerna på plats genom att kontrollera ett urval av minst 10 inspektioner för var och en av följande fyra populationer: EGFJ-IACS, EGFJ som inte omfattas av IACS, EJFLU-IACS och EJFLU som inte omfattas av IACS. Å andra sidan ombeds de kontrollera och godkänna medlemsstaternas kontrollstatistik. I sin årliga verksamhetsrapport för 2009 uppger generaldirektören för generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling att de attesterande organens kontroll av kvaliteten på inspektionerna på plats till övervägande del (cirka 90 %) var positiv för de olika populationerna och att när det gäller exaktheten i kontrollstatistiken var de attesterande organens uttalande positivt för 70 % av EGFJ-populationen och för endast 54 % av EJFLU-populationen.

| 3.58 | Enligt kommissionens riktlinjer får de attesterande organen antingen följa med på eller göra om 10 inspektioner på plats. De rapporter från attesterande organen som har analyserats av revisionsrätten visade att 6 gjorde om inspektioner medan 23 följde med på inspektioner, och i de återstående fallen anges inte vilken metod som användes. Revisionsrätten anser att en upprepning av en tidigare inspektion skulle ge en bättre grund för bedömningen av kvaliteten på inspektionsrutinerna eftersom det attesterande organets närvaro kan påverka beteendet hos de inspektörer som bedöms. |
| --- | --- |

3.58

Enligt kommissionens riktlinjer får de attesterande organen antingen följa med på eller göra om 10 inspektioner på plats. De rapporter från attesterande organen som har analyserats av revisionsrätten visade att 6 gjorde om inspektioner medan 23 följde med på inspektioner, och i de återstående fallen anges inte vilken metod som användes. Revisionsrätten anser att en upprepning av en tidigare inspektion skulle ge en bättre grund för bedömningen av kvaliteten på inspektionsrutinerna eftersom det attesterande organets närvaro kan påverka beteendet hos de inspektörer som bedöms.

| 3.58 | Även om kommissionen håller med om att en upprepad kontroll kan ge en bättre uppfattning om kvaliteten på kontrollerna på plats om den utförs i rätt tid, är det ändå möjligt att utvärdera kontrollmiljön genom inspektioner där det attesterande organet följer med. I vissa fall kanske det inte ens är möjligt att genomföra en kontroll i rätt tid. Dessa begränsningar utgör en integrerad del av vissa kontroller i efterhand som utförs av externa revisorer. I sådana situationer är inspektioner där de attesterande organen följer med ett bra alternativ. De medför också den fördelen att de minskar de administrativa bördorna för jordbrukaren.

  En analys av de attesterande organens rapporter för budgetåret 2009 visar att de attesterande organen totalt kontrollerade cirka 3 700 kontroller. I de fall där de attesterande organen utförde de begärda kontrollerna







  — | gjordes kontrollerna om i cirka 25 % av fallen, |
| --- | --- | --- |

3.58

En analys av de attesterande organens rapporter för budgetåret 2009 visar att de attesterande organen totalt kontrollerade cirka 3 700 kontroller. I de fall där de attesterande organen utförde de begärda kontrollerna

—

gjordes kontrollerna om i cirka 25 % av fallen,

| — | följde de attesterande organen med i ytterligare 50 % av fallen, |
| --- | --- |

—

följde de attesterande organen med i ytterligare 50 % av fallen,

| — | tillämpades båda strategierna i cirka 5 % av fallen (upprepning av kontrollerna för vissa populationer och inspektioner där de attesterande organen följde med för andra populationer), |
| --- | --- |

—

tillämpades båda strategierna i cirka 5 % av fallen (upprepning av kontrollerna för vissa populationer och inspektioner där de attesterande organen följde med för andra populationer),

| — | gjorde de attesterande organen ingen tydlig åtskillnad mellan de båda metoderna i ytterligare 20 % av fallen. Det framgår emellertid av tabellerna i rapporterna att dessa organ även kontrollerade inspektionernas kvalitet med hjälp av minst en metod. |
| --- | --- |

—

gjorde de attesterande organen ingen tydlig åtskillnad mellan de båda metoderna i ytterligare 20 % av fallen. Det framgår emellertid av tabellerna i rapporterna att dessa organ även kontrollerade inspektionernas kvalitet med hjälp av minst en metod.

| 3.59 | Vidare lämnar inte de attesterande organen alltid detaljerad information om resultatet av de inspektioner som gjordes om. Revisionsrätten anser att sådan information skulle vara värdefull för kommissionen och göra det möjligt för den att bedöma kvaliteten på det arbete som utförts av de attesterade organen på ett tillförlitligt sätt. |
| --- | --- |

3.59

Vidare lämnar inte de attesterande organen alltid detaljerad information om resultatet av de inspektioner som gjordes om. Revisionsrätten anser att sådan information skulle vara värdefull för kommissionen och göra det möjligt för den att bedöma kvaliteten på det arbete som utförts av de attesterade organen på ett tillförlitligt sätt.

| 3.59 | De attesterande organen måste föra en tillräckligt detaljerad verifieringskedja för varje kontroll de gör. Kommissionen kräver emellertid inte att de attesterande organen ska lämna detaljerad information om alla kontroller som görs (totalt cirka 3 700 varje år) i de rapporter som skickas till kommissionen. I stället ska de lämna en sammanfattande rapport över det arbete som utförts och redovisa sina allmänna slutsatser. De attesterande organen har uppmanats att lämna mer detaljerad information från och med budgetåret 2010. |
| --- | --- |

3.59

| 3.60 | Revisionsrätten noterar att när det gäller ett antal utbetalande organ kunde de attesterande organen inte bekräfta att kontrollstatistiken var tillförlitlig antingen på grund av att rapporterna var ofullständiga eller inte gjordes tillgängliga. |
| --- | --- |

3.60

Revisionsrätten noterar att när det gäller ett antal utbetalande organ kunde de attesterande organen inte bekräfta att kontrollstatistiken var tillförlitlig antingen på grund av att rapporterna var ofullständiga eller inte gjordes tillgängliga.

| 3.60 | De attesterande organen har uppfyllt sina skyldigheter på ett tillfredsställande sätt genom att antingen rapportera och redovisa sina slutsatser om det utförda arbetet eller genom att meddela när detta inte var möjligt. Frågan behandlades utförligt i den årliga verksamhetsberättelsen för 2009 från generaldirektören för jordbruk och landsbygdsutveckling. Frågan följs också upp av kommissionen som har begärt att de utbetalande organen i de medlemsstater det gäller ska vidta nödvändiga åtgärder för att garantera att korrekt information lämnas i rätt tid i framtiden. |
| --- | --- |

3.60

| 3.61 | År 2009 gav kommissionen medlemsstaterna möjlighet att be de attesterande organen att göra om ett representativt urval av kontroller och kontrollera att dessa kontroller på plats har följts upp på lämpligt sätt. Om det attesterande organet på denna grund kan bekräfta att en medlemsstats kontrollstatistik är riktig kommer kommissionen sedan att godta att den återstående felprocenten motsvarar högsta möjliga risk, det vill säga att de finansiella korrigeringarna för det aktuella året aldrig kan överstiga den nivån. Dessa bestämmelser planeras träda i kraft under 2010 för budgetåren 2011 och framåt. |
| --- | --- |

3.61

År 2009 gav kommissionen medlemsstaterna möjlighet att be de attesterande organen att göra om ett representativt urval av kontroller och kontrollera att dessa kontroller på plats har följts upp på lämpligt sätt. Om det attesterande organet på denna grund kan bekräfta att en medlemsstats kontrollstatistik är riktig kommer kommissionen sedan att godta att den återstående felprocenten motsvarar högsta möjliga risk, det vill säga att de finansiella korrigeringarna för det aktuella året aldrig kan överstiga den nivån. Dessa bestämmelser planeras träda i kraft under 2010 för budgetåren 2011 och framåt.

| 3.61 | När detta skrivs har flera medlemsstater angett att de kommer att uppmana de attesterande organen att utföra det arbete som krävs eller överväger att göra detta.

  Kommissionen vill också påpeka att de förnyade kontrollerna inte skulle vara begränsade till kontroller på plats, utan skulle omfatta hela hanteringen av ärendet, från mottagandet av stödansökan till beräkning och utförande av slutbetalningen, inklusive påförande av eventuella sanktioner (substansgranskning). |
| --- | --- |

3.61

Kommissionen vill också påpeka att de förnyade kontrollerna inte skulle vara begränsade till kontroller på plats, utan skulle omfatta hela hanteringen av ärendet, från mottagandet av stödansökan till beräkning och utförande av slutbetalningen, inklusive påförande av eventuella sanktioner (substansgranskning).

Politikområdena miljö, havsfrågor och fiske och hälsa och konsumentskydd

| 3.62 | Politikområdena miljö, havsfrågor och fiske och hälsa och konsumentskydd förvaltas direkt av kommissionen inom särskilda kontrollsystem. Revisionsrätten granskade internkontrollsystemet för programmen för utrotning och övervakning av djursjukdomar (36), som förvaltas av generaldirektoratet för hälso- och konsumentfrågor. |
| --- | --- |

3.62

Politikområdena miljö, havsfrågor och fiske och hälsa och konsumentskydd förvaltas direkt av kommissionen inom särskilda kontrollsystem. Revisionsrätten granskade internkontrollsystemet för programmen för utrotning och övervakning av djursjukdomar (36), som förvaltas av generaldirektoratet för hälso- och konsumentfrågor.

Internkontrollsystemet för programmen för utrotning och övervakning av djursjukdomar

| 3.63 | I detta sammanhang granskades 30 slumpmässigt utvalda betalningar för program för utrotning och övervakning av djursjukdomar. Revisionen visade att det varken finns en systematisk åtskillnad av funktioner eller en tydlig definition och åtskillnad av roller och uppgifter för tjänstemän som tar initiativ till och kontrollerar transaktioner. Samma sak gäller för ansvariga för veterinärtjänster och ekonomiansvariga. Dessutom görs inte nyckelkontroller på grundval av en formell riskanalys som ses över regelbundet. |
| --- | --- |

3.63

I detta sammanhang granskades 30 slumpmässigt utvalda betalningar för program för utrotning och övervakning av djursjukdomar. Revisionen visade att det varken finns en systematisk åtskillnad av funktioner eller en tydlig definition och åtskillnad av roller och uppgifter för tjänstemän som tar initiativ till och kontrollerar transaktioner. Samma sak gäller för ansvariga för veterinärtjänster och ekonomiansvariga. Dessutom görs inte nyckelkontroller på grundval av en formell riskanalys som ses över regelbundet.

| 3.63 | Tjänstemännens roller och skyldigheter (finansiellt ansvariga och kontrollanter, operativt ansvariga och kontrollanter) framgår av arbetsbeskrivningen. Kommissionen kommer att förtydliga rollfördelningen mellan de olika tjänstemännen ytterligare. Av de årliga besluten om EU:s beräknade bidrag till programmen för utrotning eller övervakning av sjukdomar framgår också att lagstiftningen utvecklas som en funktion av behoven på fältet och riskerna (maximibelopp ökas eller minskas, stödberättigade åtgärder anpassas och definieras bättre, rapporteringskraven uppdateras och finjusteras). |
| --- | --- |

3.63

| 3.64 | Vissa viktiga kontrollrutiner överlåts åt enskilda tjänstemän. Eftersom internkontrollerna inte är standardiserade finns det en risk för att viktiga kontroller inte genomförs. De ansvariga för veterinärtjänster har inte utarbetat någon standardrapport om genomförandet av de operativa programmen och inte heller några standardiserade checklistor för de kontroller som genomförs. Slutligen bidrar inte det lilla antalet efterhandsrevisioner tillräckligt till att ge säkerhet om att betalningarna inte innehåller några väsentliga fel. |
| --- | --- |

3.64

Vissa viktiga kontrollrutiner överlåts åt enskilda tjänstemän. Eftersom internkontrollerna inte är standardiserade finns det en risk för att viktiga kontroller inte genomförs. De ansvariga för veterinärtjänster har inte utarbetat någon standardrapport om genomförandet av de operativa programmen och inte heller några standardiserade checklistor för de kontroller som genomförs. Slutligen bidrar inte det lilla antalet efterhandsrevisioner tillräckligt till att ge säkerhet om att betalningarna inte innehåller några väsentliga fel.

| 3.64 | Även om programmen till sin natur inte är helt jämförbara (utrotning jämfört med övervakning) förutsätts maximal standardisering av interna kontroller, rapporter och granskningar. Man bör beakta att finansiellt ansvariga och ansvariga för veterinärtjänster är erfarna och agerar under noggrann uppsikt från sina direkt överordnade.

  På grund av bristen på personal under 2009 och nödvändigheten av att prioritera förhandsrevisioner av katastroffonden kunde endast ett begränsat antal efterhandsrevisioner utföras. Trots detta och eftersom efterhandskontrollerna sker på tvåårsbas kunde över 35 % av de utbetalade beloppen kontrolleras i efterhand. Kommissionen vill understryka att samtliga byggstenar tillsammans ger rimliga garantier (ledningens utvärdering av hela det interna kontrollsystemet, revisionsresultat, uppföljning av föregående års reservations- och handlingsplan för revisioner från tidigare år och försäkringar från andra utanordnare vid korsvis delegering). |
| --- | --- |

3.64

På grund av bristen på personal under 2009 och nödvändigheten av att prioritera förhandsrevisioner av katastroffonden kunde endast ett begränsat antal efterhandsrevisioner utföras. Trots detta och eftersom efterhandskontrollerna sker på tvåårsbas kunde över 35 % av de utbetalade beloppen kontrolleras i efterhand. Kommissionen vill understryka att samtliga byggstenar tillsammans ger rimliga garantier (ledningens utvärdering av hela det interna kontrollsystemet, revisionsresultat, uppföljning av föregående års reservations- och handlingsplan för revisioner från tidigare år och försäkringar från andra utanordnare vid korsvis delegering).

TILLFÖRLITLIGHETEN I KOMMISSIONENS SKRIFTLIGA UTTALANDEN

| 3.65 | Revisionsrätten granskade kommissionens skriftliga uttalanden, särskilt generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar för kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling, generaldirektoratet för miljö, generaldirektoratet för havsfrågor och fiske och generaldirektoratet för hälso- och konsumentfrågor. Resultatet av granskningen sammanfattas i
  bilaga 3.3
  . |
| --- | --- |

3.65

Revisionsrätten granskade kommissionens skriftliga uttalanden, särskilt generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar för kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling, generaldirektoratet för miljö, generaldirektoratet för havsfrågor och fiske och generaldirektoratet för hälso- och konsumentfrågor. Resultatet av granskningen sammanfattas i
  bilaga 3.3
  .

| 3.66 | I sin årliga verksamhetsrapport drar generaldirektören för jordbruk och landsbygdsutveckling slutsatsen att det inte finns bevis på några större problem som kan påverka generaldirektörens säkerhet. Med hänvisning till generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutvecklings egna granskningsresultat och resultatet av de inspektioner på plats som genomförts av medlemsstaterna drar han slutsatsen att den kvarstående felprocenten för direktstöd, marknadsinterventioner och åtgärder för landsbygdsutveckling ligger under 2 %. |
| --- | --- |

3.66

I sin årliga verksamhetsrapport drar generaldirektören för jordbruk och landsbygdsutveckling slutsatsen att det inte finns bevis på några större problem som kan påverka generaldirektörens säkerhet. Med hänvisning till generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutvecklings egna granskningsresultat och resultatet av de inspektioner på plats som genomförts av medlemsstaterna drar han slutsatsen att den kvarstående felprocenten för direktstöd, marknadsinterventioner och åtgärder för landsbygdsutveckling ligger under 2 %.

| 3.66 | Den årliga verksamhetsrapporten och förklaringen från generaldirektören för jordbruk och landsbygdsutveckling har utarbetats i enlighet med kommissionens interna riktlinjer. Av de anledningar som anges i kommissionens svar på punkterna 3.67–3.69 ger de en rättvisande bild av den finansiella förvaltningen med avseende på jordbruksutgifternas korrekthet.

  Reservationen för åtgärder som avser landsbygdsutveckling inom prioriterat område 2 bygger på kommissionens riktlinjer. Enligt dem ska väsentligheten bedömas på EU-nivå per aktivitet i den aktivitetsbaserade budgeten. Vad gäller att häva reservationen för Grekland – se kommissionens svar på punkt 3.69.


  I sin årliga verksamhetsrapport för 2009 nämner generaldirektören för jordbruk och landsbygdsutveckling att den kvarstående felprocenten för jordbruksutgifter som helhet ligger under 2 %, medan den ligger strax över 2 % för EJFLU. |
| --- | --- |

3.66

Reservationen för åtgärder som avser landsbygdsutveckling inom prioriterat område 2 bygger på kommissionens riktlinjer. Enligt dem ska väsentligheten bedömas på EU-nivå per aktivitet i den aktivitetsbaserade budgeten. Vad gäller att häva reservationen för Grekland – se kommissionens svar på punkt 3.69.

I sin årliga verksamhetsrapport för 2009 nämner generaldirektören för jordbruk och landsbygdsutveckling att den kvarstående felprocenten för jordbruksutgifter som helhet ligger under 2 %, medan den ligger strax över 2 % för EJFLU.

| 3.67 | Revisionsrätten godkänner inte den metod som används av generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling som begränsar begreppet om kvarstående fel till anomalier som fastställts under inspektionerna på plats. Med denna metod bortser man från kvarstående fel som härrör från korskontroller som gjorts på grundval av felaktiga databaser eller otillräcklig uppföljning av anomalier. Revisionsrätten använder en integrerad revisionsmetod som för varje transaktion omfattar båda komponenterna av det kvarstående felet. Revisionsrättens revision visade att de administrativa kontrollerna inte lyckades upptäcka fel i ett flertal transaktioner. Dessa brister i de administrativa kontrollerna bekräftas också av revisionsrättens granskningsresultat avseende IACS-systemen. Vidare visade revisionsrättens revision att endast begränsad tilltro kan sättas till kvaliteten på de inspektioner på plats som genomförs av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.67

Revisionsrätten godkänner inte den metod som används av generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling som begränsar begreppet om kvarstående fel till anomalier som fastställts under inspektionerna på plats. Med denna metod bortser man från kvarstående fel som härrör från korskontroller som gjorts på grundval av felaktiga databaser eller otillräcklig uppföljning av anomalier. Revisionsrätten använder en integrerad revisionsmetod som för varje transaktion omfattar båda komponenterna av det kvarstående felet. Revisionsrättens revision visade att de administrativa kontrollerna inte lyckades upptäcka fel i ett flertal transaktioner. Dessa brister i de administrativa kontrollerna bekräftas också av revisionsrättens granskningsresultat avseende IACS-systemen. Vidare visade revisionsrättens revision att endast begränsad tilltro kan sättas till kvaliteten på de inspektioner på plats som genomförs av medlemsstaterna.

| 3.67 | Medlemsstaterna ska enligt gällande EU-regler göra administrativa kontroller av alla stödansökningar som tas emot. I princip är utbetalningarna följaktligen fria från alla eventuella fel som kan upptäckas genom sådana administrativa kontroller. Strategin att fastställa kvarstående felprocent på grundval av slumpmässigt gjorda kontroller på plats som tillämpas av GD Jordbruk och landsbygdsutveckling är därför i allt väsentligt korrekt.

  Kommissionen är medveten om att brister i de administrativa kontrollerna eller kontrollerna på plats medför en risk för att felprocenten i kontrollstatistiken som den får från medlemsstaterna är för låg. För att motverka den risken tillämpade GD Jordbruk och landsbygdsutveckling en säkerhetsmarginal motsvarande en ökning på 25 % av den angivna felprocenten. |
| --- | --- |

3.67

Kommissionen är medveten om att brister i de administrativa kontrollerna eller kontrollerna på plats medför en risk för att felprocenten i kontrollstatistiken som den får från medlemsstaterna är för låg. För att motverka den risken tillämpade GD Jordbruk och landsbygdsutveckling en säkerhetsmarginal motsvarande en ökning på 25 % av den angivna felprocenten.

| 3.68 | Den årliga verksamhetsrapporten från generaldirektören för jordbruk och landsbygdsutveckling innehåller en reservation om utgifterna inom IACS i Bulgarien och Rumänien. Dessa reservationer stämmer visserligen överens med revisionsrättens resultat av den granskning av system som genomfördes 2008, men revisionsrätten upprepar sin tidigare iakttagelse att det var för tidigt att häva den reservation om IACS i Grekland som funnits sedan länge. |
| --- | --- |

3.68

Den årliga verksamhetsrapporten från generaldirektören för jordbruk och landsbygdsutveckling innehåller en reservation om utgifterna inom IACS i Bulgarien och Rumänien. Dessa reservationer stämmer visserligen överens med revisionsrättens resultat av den granskning av system som genomfördes 2008, men revisionsrätten upprepar sin tidigare iakttagelse att det var för tidigt att häva den reservation om IACS i Grekland som funnits sedan länge.

| 3.68 | Reservationen för Grekland motiverades av den höga ryktesrisken för kommissionen på grund av bristfällig tillämpning av IACS i Grekland, inte av den finansiella risken för EU:s budget på grund av bristerna som alltid har täckts av de finansiella korrigeringar som införts för Grekland genom förfaranden för kontroll av överensstämmelse. Sedan Grekland hade slutfört sin handlingsplan för att åtgärda bristerna i slutet av 2008 existerade inte längre denna höga ryktesrisk och det var därför motiverat att häva reservationen. Dessutom täcks den finansiella risken från tidigare brister i tillräcklig grad av förfarandet för kontroll av överensstämmelse, genom vilket hittills cirka 866 miljoner euro har undantagits från eller undantas från EU-finansiering. |
| --- | --- |

3.68

| 3.69 | De årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektörerna för miljö och för havsfrågor och fiske innehåller reservationer som stämmer överens med revisionsrättens tidigare iakttagelser. Den årliga verksamhetsrapporten från generaldirektören för hälso- och konsumentfrågor innehåller inte någon reservation, men felen inom verksamheten för livsmedels- och fodersäkerhet, utöver en otillräcklig revisionstäckning, borde ha lett till en reservation. |
| --- | --- |

3.69

De årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektörerna för miljö och för havsfrågor och fiske innehåller reservationer som stämmer överens med revisionsrättens tidigare iakttagelser. Den årliga verksamhetsrapporten från generaldirektören för hälso- och konsumentfrågor innehåller inte någon reservation, men felen inom verksamheten för livsmedels- och fodersäkerhet, utöver en otillräcklig revisionstäckning, borde ha lett till en reservation.

| 3.69 | Tack vare ytterligare personal och med utnyttjande av extra kapacitet genom att externalisera vissa revisioner har en betydande del av det totala belopp som ska betalas under 2010 reviderats eller kommer att revideras. Förhandsrevisioner genomförs för nästan 40 procent av detta belopp. Dessutom kommer över 35 % av beloppet att bli föremål för efterhandsrevisioner. Detta kommer att leda till en mycket hög täckningsgrad. |
| --- | --- |

3.69

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 3.70 | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att betalningarna för det år som slutade den 31 december 2009 för jordbruk och naturresurser innehöll väsentliga fel. |
| --- | --- |

3.70

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att betalningarna för det år som slutade den 31 december 2009 för jordbruk och naturresurser innehöll väsentliga fel.

| 3.70 | Kommissionen anser att en felprocent som under de senaste åren har legat kring 2 % bekräftar den totalt sett positiva bedömningen från tidigare år.

  Risken för EU:s budget täcks dessutom i tillräcklig grad av förfarandet för att kontrollera överensstämmelse. |
| --- | --- |

3.70

Risken för EU:s budget täcks dessutom i tillräcklig grad av förfarandet för att kontrollera överensstämmelse.

| 3.71 | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll inom verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser generellt sett var på sin höjd delvis ändamålsenliga när det gällde att garantera att betalningarna var korrekta. |
| --- | --- |

3.71

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll inom verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser generellt sett var på sin höjd delvis ändamålsenliga när det gällde att garantera att betalningarna var korrekta.

| 3.72 | När det gäller IACS drar revisionsrätten slutsatsen att det krävs stora förbättringar framför allt vid tre av de åtta utbetalande organ som granskades (se punkt 3.33). |
| --- | --- |

3.72

När det gäller IACS drar revisionsrätten slutsatsen att det krävs stora förbättringar framför allt vid tre av de åtta utbetalande organ som granskades (se punkt 3.33).

| 3.71 och 3.72 | Kommissionen anser fortfarande att IACS i regel är ett effektivt kontrollsystem för att begränsa risken för fel eller felaktiga utbetalningar, under förutsättning att systemet tillämpas korrekt (se också kommissionens svar på punkterna 3.32 och 3.33), något som också revisionsrätten påpekat i sina tidigare årsrapporter sedan 2005.

  Kommissionen fann att det förelåg betydande brister i IACS i Bulgarien och Rumänien för ansökningsåret 2008. Som ett resultat av detta inrättade dessa båda medlemsstater handlingsplaner 2009 som har övervakats noga av kommissionen. Eftersom dessa handlingsplaner ska vara slutförda först 2011 och det redan föreligger vissa förseningar i genomförandet av de enskilda åtgärderna reserverade sig generaldirektören för GD Jordbruk och landsbygdsutveckling för IACS i Bulgarien och Rumänien i sin årliga verksamhetsrapport för 2009 på grund av ryktesrisken för kommissionen.


  Andra medlemsstater har smärre brister i sina IACS, vilket inte gör deras system ineffektiva utan snarare ger möjlighet till förbättring. De har också vidtagit eller vidtar åtgärder för att åtgärda bristerna i systemen.


  Alla dessa brister följs upp genom förfaranden för att godkänna överensstämmelse som på ett adekvat sätt täcker riskerna för EU:s budget.


  Systemet för identifiering av jordbruksskiften är alltid i behov av uppdatering eftersom både de tekniska möjligheterna och verkligheten på fältet hela tiden utvecklas. Numera finns det dessutom en juridisk skyldighet för medlemsstaterna att årligen granska kvaliteten hos sina system för identifiering av jordbruksskiften. Resultatet av kvalitetskontrollen kommer att visa om en uppdatering behövs. |
| --- | --- |

3.71 och 3.72

Kommissionen fann att det förelåg betydande brister i IACS i Bulgarien och Rumänien för ansökningsåret 2008. Som ett resultat av detta inrättade dessa båda medlemsstater handlingsplaner 2009 som har övervakats noga av kommissionen. Eftersom dessa handlingsplaner ska vara slutförda först 2011 och det redan föreligger vissa förseningar i genomförandet av de enskilda åtgärderna reserverade sig generaldirektören för GD Jordbruk och landsbygdsutveckling för IACS i Bulgarien och Rumänien i sin årliga verksamhetsrapport för 2009 på grund av ryktesrisken för kommissionen.

Andra medlemsstater har smärre brister i sina IACS, vilket inte gör deras system ineffektiva utan snarare ger möjlighet till förbättring. De har också vidtagit eller vidtar åtgärder för att åtgärda bristerna i systemen.

Alla dessa brister följs upp genom förfaranden för att godkänna överensstämmelse som på ett adekvat sätt täcker riskerna för EU:s budget.

Systemet för identifiering av jordbruksskiften är alltid i behov av uppdatering eftersom både de tekniska möjligheterna och verkligheten på fältet hela tiden utvecklas. Numera finns det dessutom en juridisk skyldighet för medlemsstaterna att årligen granska kvaliteten hos sina system för identifiering av jordbruksskiften. Resultatet av kvalitetskontrollen kommer att visa om en uppdatering behövs.

| 3.73 | Revisionsrätten rekommenderar att de konstaterade systembristerna åtgärdas. I detta avseende, när det gäller brister som måste åtgärdas inom systemet för enhetlig arealersättning och systemet med samlat gårdsstöd, är följande åtgärder de mest brådskande: |
| --- | --- |

3.73

Revisionsrätten rekommenderar att de konstaterade systembristerna åtgärdas. I detta avseende, när det gäller brister som måste åtgärdas inom systemet för enhetlig arealersättning och systemet med samlat gårdsstöd, är följande åtgärder de mest brådskande:

3.73

| a) | Åtgärda de systembrister som leder till fel avseende stödberättigande, för högt redovisade arealer eller felaktiga stödrättigheter, framför allt genom att förbättra tillförlitligheten och fullständigheten i de uppgifter som registreras i systemet för identifiering av jordbruksskiften (t.ex. de senaste ortofotona). |
| --- | --- |

a)

Åtgärda de systembrister som leder till fel avseende stödberättigande, för högt redovisade arealer eller felaktiga stödrättigheter, framför allt genom att förbättra tillförlitligheten och fullständigheten i de uppgifter som registreras i systemet för identifiering av jordbruksskiften (t.ex. de senaste ortofotona).

| a) | Kommissionen arbetar hela tiden tillsammans med medlemsstaterna på åtgärder för att förbättra pålitligheten för informationen i systemet för identifiering av jordbruksskiften – geografiskt informationssystem. Från och med ansökningsåret 2010 är medlemsstaterna skyldiga att varje år kvalitetskontrollera systemet för identifiering av jordbruksskiften – geografiskt informationssystem enligt i förväg fastställda förfaranden och att rapportera resultaten och de åtgärder som i förekommande fall övervägs för att förbättra situationen. |
| --- | --- |

a)

| b) | Se till att alla IACS-databaser ger en tillförlitlig och fullständig verifieringskedja när det gäller alla ändringar som gjorts. |
| --- | --- |

b)

Se till att alla IACS-databaser ger en tillförlitlig och fullständig verifieringskedja när det gäller alla ändringar som gjorts.

| b) | Enligt bilaga I till förordning (EG) nr 885/2006 är förekomsten av en verifieringskedja redan ett av attesteringskriterierna. Dessa kriterier kontrolleras årligen av de attesterande organen. |
| --- | --- |

b)

| c) | Klargöra och skärpa bestämmelserna så att direktstöd från EU inte betalas ut till sökande som varken har använt marken för jordbruksverksamhet eller hållit den i god jordbrukshävd och bevarat miljön. |
| --- | --- |

c)

Klargöra och skärpa bestämmelserna så att direktstöd från EU inte betalas ut till sökande som varken har använt marken för jordbruksverksamhet eller hållit den i god jordbrukshävd och bevarat miljön.

| c) | Frågan om att definiera ”jordbrukare” som nämns av revisionsrätten har tagits upp i samband med hälsokontrollen genom att medlemsstaterna har fått en möjlighet att utesluta fysiska eller juridiska personer från systemen för direktstöd vilkas huvudsakliga verksamhet inte är att bedriva jordbruksverksamhet eller vilkas jordbruksverksamhet är obetydlig (artikel 28.2 i förordning (EG) nr 73/2009).

  Denna fråga kan komma att diskuteras vidare i samband med revideringen av den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013. Det är viktigt att man undviker komplicerade regler som skulle skapa ett komplext system vars genomförande skulle bli dyrt och stå i strid mot kommissionens strävanden att förenkla. |
| --- | --- |

c)

Denna fråga kan komma att diskuteras vidare i samband med revideringen av den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013. Det är viktigt att man undviker komplicerade regler som skulle skapa ett komplext system vars genomförande skulle bli dyrt och stå i strid mot kommissionens strävanden att förenkla.

| d) | Fastställa årliga EU-minimikrav för bevarande av gräsmarker som måste uppfyllas för att man ska ha rätt till EU:s direktstöd. |
| --- | --- |

d)

Fastställa årliga EU-minimikrav för bevarande av gräsmarker som måste uppfyllas för att man ska ha rätt till EU:s direktstöd.

| d) | Det nuvarande systemet ger en gemensam rättslig ram inom vilken medlemsstaterna har ansvaret för att definiera underhållskriterierna enligt normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. Tack vare det kan man ta hänsyn till mångfalden vad gäller jordbruksmark och traditioner inom EU. |
| --- | --- |

d)

| 3.74 | Revisionsrätten upprepar också att ytterligare ansträngningar krävs på området för landsbygdsutveckling för att ytterligare förenkla reglerna och villkoren. |
| --- | --- |

3.74

Revisionsrätten upprepar också att ytterligare ansträngningar krävs på området för landsbygdsutveckling för att ytterligare förenkla reglerna och villkoren.

| 3.74 | Kommissionen har redan infört förenklingar i den gemensamma jordbrukspolitiken, inklusive landsbygdsutveckling, för perioden 2007–2013 och kommer att göra det även i framtiden. Sådan fortsatt förenkling kommer emellertid inte att vara tillräcklig för att sänka felprocenten inom vissa områden av landsbygdsutvecklingen under revisionsrättens tröskel på 2 % utan risk för att man äventyrar de politiska målen. Kommissionen har därför föreslagit att den acceptabla risknivån för fel i samband med EJFLU-utgifter ska ligga i intervallet mellan 2 % och 5 %. En felprocent någonstans i mitten av det intervallet skulle vara acceptabel och motiverad. Ovanför den nivån skulle ytterligare åtgärder vidtas för att minska felprocenten genom ökade kontroller och genom att åtgärda de viktigaste felkällorna. |
| --- | --- |

3.74

| 3.75 | Vidare anser revisionsrätten att kommissionens riktlinjer om det arbete som attesterande organ ska utföra måste ses över i fråga om typ, omfattning och rapporteringsskyldigheter, särskilt det arbete som gäller godkännande av medlemsstaternas kontroll- och inspektionsstatistik. |
| --- | --- |

3.75

Vidare anser revisionsrätten att kommissionens riktlinjer om det arbete som attesterande organ ska utföra måste ses över i fråga om typ, omfattning och rapporteringsskyldigheter, särskilt det arbete som gäller godkännande av medlemsstaternas kontroll- och inspektionsstatistik.

| 3.75 | Kommissionen anser att den övergripande strukturen och rapporteringskraven är lämpliga, framför allt som en grund för beslutet om finansiellt godkännande (se också punkt 3.54). De reviderade riktlinjerna för budgetåret 2010 delades ut under mötet med utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling den 18 juni 2010. Förändringarna begränsades till rapporteringsmetoderna och påverkade inte de attesterande organens arbete.

  Vad gäller arbetet i samband med kontroll- och inspektionsstatistik har kommissionen nyligen presenterat ett system som ger medlemsstaterna möjlighet att förstärka de övergripande ramarna för att få rimliga garantier för transaktionernas laglighet och korrekthet på slutmottagarnivå. De attesterande organen bör därför utsträcka sitt arbete bortom de nuvarande kraven genom att för en viss utgiftspopulation på nytt gå igenom ett representativt urval av transaktioner som det utbetalande organet i fråga har kontrollerat på plats. Arbetet skulle omfatta hela hanteringen av ärendet, från mottagande av stödansökan till beräkning och slutbetalning. |
| --- | --- |

3.75

Vad gäller arbetet i samband med kontroll- och inspektionsstatistik har kommissionen nyligen presenterat ett system som ger medlemsstaterna möjlighet att förstärka de övergripande ramarna för att få rimliga garantier för transaktionernas laglighet och korrekthet på slutmottagarnivå. De attesterande organen bör därför utsträcka sitt arbete bortom de nuvarande kraven genom att för en viss utgiftspopulation på nytt gå igenom ett representativt urval av transaktioner som det utbetalande organet i fråga har kontrollerat på plats. Arbetet skulle omfatta hela hanteringen av ärendet, från mottagande av stödansökan till beräkning och slutbetalning.

| 3.76 | Slutligen måste ändamålsenliga åtgärder vidtas tillsammans med berörda nationella myndigheter så att man undviker att ersättning för icke stödberättigande utgifter betalas ut till fiskeprojekt. Internkontrollerna av betalningar för program för utrotning och övervakning av djursjukdomar till medlemsstaterna förutsätter att man gör en tydlig åtskillnad av funktioner mellan kommissionens avdelningar och att lämpliga formella kontrollrutiner utarbetas. |
| --- | --- |

3.76

Slutligen måste ändamålsenliga åtgärder vidtas tillsammans med berörda nationella myndigheter så att man undviker att ersättning för icke stödberättigande utgifter betalas ut till fiskeprojekt. Internkontrollerna av betalningar för program för utrotning och övervakning av djursjukdomar till medlemsstaterna förutsätter att man gör en tydlig åtskillnad av funktioner mellan kommissionens avdelningar och att lämpliga formella kontrollrutiner utarbetas.

| 3.76 | För programperioden 2000–2006 har kommissionen vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att korrigera felaktiga belopp. När räkenskaperna avslutas kommer kommissionen att se till att alla felaktiga belopp dras av från sluträkningen.

  Inom ramen för den utvidgade lånemöjligheten har kontrollmiljön förstärkts med nya bestämmelser om ett effektivt fungerande system för att förhindra och korrigera felaktiga utbetalningar. Kommissionen utövar en övervakande roll och kontrollerar pålitligheten för det arbete som utförs av medlemsstaternas revisionsmyndigheter. Enligt den delade förvaltningen är det medlemsstaterna som har ansvaret för fältkontrollerna. Den kontrollmiljö som beskrivs ovan garanterar att medlemsstaterna tar i bruk pålitliga och effektiva förvaltnings- och kontrollsystem för att förhindra och korrigera icke-stödberättigande utgifter.


  Generaldirektoratet för havsfrågor och fiske utfärdar dessutom regelbundet, tillsammans med övriga generaldirektorat med ansvar för strukturfonderna, vägledande meddelanden om frågor av allmänt intresse för att förbättra effektiviteten för de förvaltnings- och kontrollsystem som är i bruk. |
| --- | --- |

3.76

Inom ramen för den utvidgade lånemöjligheten har kontrollmiljön förstärkts med nya bestämmelser om ett effektivt fungerande system för att förhindra och korrigera felaktiga utbetalningar. Kommissionen utövar en övervakande roll och kontrollerar pålitligheten för det arbete som utförs av medlemsstaternas revisionsmyndigheter. Enligt den delade förvaltningen är det medlemsstaterna som har ansvaret för fältkontrollerna. Den kontrollmiljö som beskrivs ovan garanterar att medlemsstaterna tar i bruk pålitliga och effektiva förvaltnings- och kontrollsystem för att förhindra och korrigera icke-stödberättigande utgifter.

Generaldirektoratet för havsfrågor och fiske utfärdar dessutom regelbundet, tillsammans med övriga generaldirektorat med ansvar för strukturfonderna, vägledande meddelanden om frågor av allmänt intresse för att förbättra effektiviteten för de förvaltnings- och kontrollsystem som är i bruk.

| 3.77 | Uppföljningen av tidigare iakttagelser sammanfattas i
  bilaga 3.4
  . |
| --- | --- |

3.77

Uppföljningen av tidigare iakttagelser sammanfattas i
  bilaga 3.4
  .

| 3.77 | Se kommissionens svar i bilaga 3.4. |
| --- | --- |

3.77

---

(1)  Artikel 39 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (EUT L 209, 11.8.2005, s. 1).

(3)  Med undantag av vissa åtgärder, till exempel säljfrämjande åtgärder och programmet för frukt i skolan, som medfinansieras.

(4)  Varje jordbrukares antal stödrättigheter och värdet på dem beräknades av de nationella myndigheterna utifrån en av de modeller som fastställs i EU-lagstiftningen. Med den historiska modellen baseras varje jordbrukares stödrättigheter på det genomsnittliga stödbelopp som har mottagits och den genomsnittliga areal som använts för jordbruk under referensperioden 2000–2002. Med regionmodellen har alla stödrättigheter inom en region samma schablonvärde och jordbrukaren beviljas en stödrättighet för varje stödberättigande hektar som uppgivits det första ansökningsåret. Blandmodellen är en kombination av en historisk del och ett schablonmässigt belopp och om den är dynamisk minskar den historiska delen varje år tills modellen blir ett övervägande schablonbaserat system.

(5)  Enligt artikel 137 i rådets förordning (EG) nr 73/2009 (EUT L 30, 31.1.2009, s. 16) ska stödrättigheter som tilldelats jordbrukare före den 1 januari 2009 betraktas som lagliga och korrekta från och med den 1 januari 2010, utom i fall då stödrättigheter har tilldelats på grundval av formellt inkorrekta ansökningar om jordbrukaren rimligtvis inte kunde ha upptäckt felet.

(6)  Bulgarien, Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Polen, Rumänien och Slovakien.

(7)  Detta belopp innefattar utgifter som gäller den föregående programperioden och även föranslutningsinstrument.

(8)  Rådets förordning (EG) nr 74/2009 (EUT L 30, 31.1.2009, s. 100).

(9)  Rådets förordning (EG) nr 473/2009 (EUT L 144, 9.6.2009, s. 3).

(10)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 1.

(11)  Medan normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden, som anges i bilaga IV till förordning (EG) nr 1782/2003, gäller i samtliga medlemsstater är de föreskrivna verksamhetskrav, som anges i bilaga III till samma förordning, endast obligatoriska i EU-15. När det gäller EU-10 införs de föreskrivna verksamhetskraven mellan 2009 och 2013 och när det gäller EU-2 mellan 2012 och 2014.

(12)  Enligt artiklarna 66 och 67 i kommissionens förordning (EG) nr 796/2004 (EUT L 141, 30.4.2004, s. 18) kan minskningen per föreskrivet verksamhetskrav eller krav på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden variera mellan 1 % och 5 % vid försummelse och kan leda till att jordbrukaren helt utesluts från stödsystemet vid avsiktlig överträdelse.

(13)  Se artiklarna 1 och 2 a och 2 c i förordning (EG) nr 1782/2003.

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 614/2007 (EUT L 149, 9.6.2007, s. 1).

(15)  Fonden för fiskets utveckling (FFU) har ersatts av Europeiska fiskerifonden (EFF) till den nya programperioden (2007–2013) – rådets förordning (EG) nr 1198/2006 (EUT L 223, 15.8.2006, s. 1).

(16)  När det gäller EFF betalades en andra förhandsfinansiering på 7 % på begäran i enlighet med rådets förordning (EG) nr 744/2008 (EUT L 202, 31.7.2008, s. 1).

(17)  Ändringsbudget nr 10, antagen av Europaparlamentet den 16 december 2009.

(18)  Budgetpost 05 04 05 01: betalningarna uppgick till totalt 8 209,4 miljoner euro 2009. De disponibla betalningsbemyndigandena i ursprungsbudgeten uppgick till 9 135,3 miljoner euro och ytterligare 774,9 miljoner euro hade förts över från 2008.

(19)  Antalet utbetalande organ i DAS-urvalet uppgick till 56 för EGFJ och 7 för EJFLU. När det gäller tre utbetalande organ (två för EGFJ och ett för EJFLU) lämnades dock inget intyg och ingen rapport in i tid av de behöriga attesterande organen, och därför gjordes ingen granskning. Av samma skäl avskilde kommissionen räkenskaperna för dessa tre utbetalande organ.

(20)  År 2008 var motsvarande siffra 66 (32 %).

(21)  År 2008 var motsvarande siffra 45 (68 %).

(22)  En transaktion i urvalet var föremål för ett förfarande för kontroll av överensstämmelse enligt artikel 11 i kommissionens förordning (EG) nr 885/2006 (EUT L 171, 23.6.2006, s. 90) och därför var det inte möjligt att göra en slutlig bedömning vid revisionen.

(23)  I årsrapporten för 2008 (punkt 5.17) rapporterade revisionsrätten om betalningar inom systemet för enhetlig arealersättning till stödmottagare som inte uppfyllde definitionen på jordbrukare eftersom de inte bedrev någon jordbruksverksamhet. Ett exempel som revisionsrätten gav var kommuner som fick stöd inom systemet med enhetlig arealersättning för vanlig gräsmark som lokala jordbrukare använde som betesmark för sina djur.

(24)  Artiklarna 44.1 och 44.3 i förordning (EG) nr 1782/2003.

(25)  Förordning (EG) nr 73/2009 och förordning (EG) nr 796/2004.

(26)  Kommissionens förordning (EG) nr 1975/2006 av den 7 december 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 i fråga om kontroller och tvärvillkor i samband med stöd för landsbygdsutveckling (EUT L 368, 23.12.2006, s. 74).

(27)  Artikel 11 i förordning (EG) nr 1975/2006 och artikel 24 i förordning (EG) nr 796/2004.

(28)  Kraven för de administrativa kontrollerna avseende åtgärder för landsbygdutveckling under programperioden 2007–2013 fastställs i detalj i förordning (EG) nr 1975/2006.

(29)  Artikel 12 i förordning (EG) nr 1975/2006 och artikel 26 i förordning (EG) nr 796/2004.

(30)  Förordning (EG) nr 1290/2005.

(31)  Felaktiga betalningar som beror på administrativa fel som begåtts av nationella myndigheter utesluts från EU-finansiering.

(32)  Kommissionens beslut 2009/367/EG (EUT L 111, 5.5.2009, s. 44).

(33)  Årlig verksamhetsrapport 2009 från generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling, s. 60.

(34)  Varje månad inom EGFJ och varje kvartal inom EJFLU.

(35)  Artikel 31 i förordning (EG) nr 1290/2005.

(36)  Budgetpost nr 17 04 01 01.

(37)  Se kommissionens svar på punkt 5.17 i revisionsrättens årsrapport för 2008.

(38)  Revisionen av administrativa utgifter redovisas i kapitel 9.

Källa: Årsredovisningen för 2009.

BILAGA 3.1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN AVSEENDE JORDBRUK OCH NATURRESURSER

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| EGFJ | Landsbygdsutveckling | Hälso- och konsumentfrågor, miljö, havsfrågor och fiske | Totalt |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| Totalt antal transaktioner (varav): | 148 | 80 | 13 | 241 | 204 | 196 |
| | Förskott | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Mellanliggande betalningar/Slutbetalningar | 148 | 80 | 13 | 241 | 204 | 196 |
| RESULTAT AV GRANSKNINGEN |
| (i procent och antal transaktioner) |
| Transaktioner som inte innehåller fel | 76 % | {113} | 69 % | {55} | 54 % | {7} | 73 % | {175} | 68 % | 69 % |
| Transaktioner som innehåller fel | 24 % | {35} | 31 % | {25} | 46 % | {6} | 27 % | {66} | 32 % | 31 % |
| ANALYS AV DE TRANSAKTIONER SOM INNEHÅLLER FEL |
| (i procent och antal transaktioner) |
| Analys per feltyp |
| Icke kvantifierbara fel | 31 % | {11} | 36 % | {9} | 67 % | {4} | 36 % | {24} | 32 % | 36 % |
| Kvantifierbara fel | 69 % | {24} | 64 % | {16} | 33 % | {2} | 64 % | {42} | 68 % | 64 % |
| avseende | stödberättigande | 13 % | {3} | 13 % | {2} | 100 % | {2} | 17 % | {7} | 20 % | 36 % |
| inträffande | 0 % | {0} | 6 % | {1} | 0 % | {0} | 2 % | {1} | 2 % | 3 % |
| riktighet | 87 % | {21} | 81 % | {13} | 0 % | {0} | 81 % | {34} | 78 % | 61 % |
| BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| Mest sannolik felprocent |
| < 2 % | | X | |
| 2–5 % | X | | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

EGFJ

Landsbygdsutveckling

Hälso- och konsumentfrågor, miljö, havsfrågor och fiske

Totalt

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal transaktioner (varav):

148

80

13

241

204

196

Förskott

0

0

0

0

0

0

Mellanliggande betalningar/Slutbetalningar

148

80

13

241

204

196

RESULTAT AV GRANSKNINGEN

(i procent och antal transaktioner)

Transaktioner som inte innehåller fel

76 %

{113}

69 %

{55}

54 %

{7}

73 %

{175}

68 %

69 %

Transaktioner som innehåller fel

24 %

{35}

31 %

{25}

46 %

{6}

27 %

{66}

32 %

31 %

ANALYS AV DE TRANSAKTIONER SOM INNEHÅLLER FEL

(i procent och antal transaktioner)

Analys per feltyp

Icke kvantifierbara fel

31 %

{11}

36 %

{9}

67 %

{4}

36 %

{24}

32 %

36 %

Kvantifierbara fel

69 %

{24}

64 %

{16}

33 %

{2}

64 %

{42}

68 %

64 %

avseende

stödberättigande

13 %

{3}

13 %

{2}

100 %

{2}

17 %

{7}

20 %

36 %

inträffande

0 %

{0}

6 %

{1}

0 %

{0}

2 %

{1}

2 %

3 %

riktighet

87 %

{21}

81 %

{13}

0 %

{0}

81 %

{34}

78 %

61 %

BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Mest sannolik felprocent

< 2 %

X

2–5 %

X

X

> 5 %

BILAGA 3.2

RESULTAT AV GRANSKNINGEN AV SYSTEMEN AVSEENDE JORDBRUK OCH NATURRESURSER

Bedömning av utvalda system för övervakning och kontroll – EGFJ

| Medlemsstat


  (utbetalande organ) | System | IACS-relaterade utgifter i


  (miljoner euro) | Administrativa förfaranden och kontroller som ska garantera korrekta utbetalningar inbegripet kvalitet på databaser | Metoder för inspektioner på plats, urval, genomförande, kvalitetskontroll och rapportering av enskilda resultat | Tillämpning och kontroll av normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden/tvärvillkor | Samlad bedömning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Litauen | SAPS | 183,5 | 2 | | | |
| Lettland | SAPS | 69,5 | | | | |
| Slovakien | SAPS | 179,7 | 1, 2, 4, 5 | A, B, C | a | |
| Cypern | SAPS | 24,6 | 1, 2, 3, 4, 7, 8 | A, D | | |
| Italien (AGREA) | SPS | 409,0 | 6, 7, 9 | A | b, c | |
| Malta | SPS | 2,7 | 3, 4, 5, 7, 10 | A | | |
| Grekland | SPS | 2 077,1 | 2, 3, 5, 6, 7, 9, 11, 12 | A, E, F, D | b, d | |
| Spanien (Baskien) | SPS | 30,0 | 1, 5, 6, 7, 13 | | | |

Medlemsstat

(utbetalande organ)

System

IACS-relaterade utgifter i

(miljoner euro)

Administrativa förfaranden och kontroller som ska garantera korrekta utbetalningar inbegripet kvalitet på databaser

Metoder för inspektioner på plats, urval, genomförande, kvalitetskontroll och rapportering av enskilda resultat

Tillämpning och kontroll av normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden/tvärvillkor

Samlad bedömning

Litauen

SAPS

183,5

2

Lettland

SAPS

69,5

Slovakien

SAPS

179,7

1, 2, 4, 5

A, B, C

a

Cypern

SAPS

24,6

1, 2, 3, 4, 7, 8

A, D

Italien (AGREA)

SPS

409,0

6, 7, 9

A

b, c

Malta

SPS

2,7

3, 4, 5, 7, 10

A

Grekland

SPS

2 077,1

2, 3, 5, 6, 7, 9, 11, 12

A, E, F, D

b, d

Spanien (Baskien)

SPS

30,0

1, 5, 6, 7, 13

Teckenförklaring

| | Ändamålsenligt |
| --- | --- |
| | Delvis ändamålsenligt |
| | Ej ändamålsenligt |

Ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Ej ändamålsenligt

| 1 | Icke stödberättigande delar har inte uteslutits/den stödberättigande arealen har redovisats för högt i systemet för identifiering av jordbruksskiften. |
| --- | --- |
| 2 | Otillräcklig verifieringskedja. |
| 3 | Förfarandet för att registrera ersättningsanspråk är inte helt tillförlitligt. |
| 4 | Stödberättigande arealer uppdateras inte i systemet för identifiering av jordbruksskiften på grundval av nya ortofoton och/eller OTS. |
| 5 | Inga korskontroller (i efterhand) på grundval av uppdaterad information om referensskiften. |
| 6 | Brister i fastställandet av stödberättigande areal för permanent betesmark och gemensam betesmark. |
| 7 | Felaktig tillämpning av påföljder. |
| 8 | Taket för systemet för enhetlig arealersättning (SAPS) överskreds med ungefär 1,44 % och ingen minskningskoefficient användes. |
| 9 | SPS-betalningar (systemet för samlat gårdsstöd) görs innan de anomalier som upptäcks har åtgärdats. |
| 10 | Särskilda stödrättigheter fördelades i strid med EU-lagstiftningen till jordbrukare som förfogar över stödberättigande arealer under det år då SPS införs. |
| 11 | Stora förseningar i att införa systemet för identifiering av jordbruksskiften – GIS, vilket påverkar kvaliteten på korskontrollerna, och platsen för och formen på jordbruksskiftena i systemet för jordbruksskiften – GIS är inte tillförlitliga. |
| 12 | Felaktig tillämpning av 5 %-toleransen när det gällde administrativa korskontroller. |
| 13 | De administrativa förfarandena för att fastställa de stödrättigheter som ska avstås till den nationella reserven har ingen rättslig grund. |

1

Icke stödberättigande delar har inte uteslutits/den stödberättigande arealen har redovisats för högt i systemet för identifiering av jordbruksskiften.

2

Otillräcklig verifieringskedja.

3

Förfarandet för att registrera ersättningsanspråk är inte helt tillförlitligt.

4

Stödberättigande arealer uppdateras inte i systemet för identifiering av jordbruksskiften på grundval av nya ortofoton och/eller OTS.

5

Inga korskontroller (i efterhand) på grundval av uppdaterad information om referensskiften.

6

Brister i fastställandet av stödberättigande areal för permanent betesmark och gemensam betesmark.

7

Felaktig tillämpning av påföljder.

8

Taket för systemet för enhetlig arealersättning (SAPS) överskreds med ungefär 1,44 % och ingen minskningskoefficient användes.

9

SPS-betalningar (systemet för samlat gårdsstöd) görs innan de anomalier som upptäcks har åtgärdats.

10

Särskilda stödrättigheter fördelades i strid med EU-lagstiftningen till jordbrukare som förfogar över stödberättigande arealer under det år då SPS införs.

11

Stora förseningar i att införa systemet för identifiering av jordbruksskiften – GIS, vilket påverkar kvaliteten på korskontrollerna, och platsen för och formen på jordbruksskiftena i systemet för jordbruksskiften – GIS är inte tillförlitliga.

12

Felaktig tillämpning av 5 %-toleransen när det gällde administrativa korskontroller.

13

De administrativa förfarandena för att fastställa de stödrättigheter som ska avstås till den nationella reserven har ingen rättslig grund.

| A | Mättoleranser tillämpas felaktigt/tillämpas inte. |
| --- | --- |
| B | Inga uppgifter tillgängliga om kontroll- och inspektionsrapporter för ansökningsåret 2008. |
| C | Ingen utjämning av arealöverskott och arealunderskott konstaterades inom en odlingsgrupp. |
| D | De inspektioner på plats som genomfördes av revisionsrätten visade på stora skillnader. |
| E | Stödmottagare som begärde ersättning för dålig betesmark har inte inspekterats och arealer som redovisades och betalades som dålig betesmark visade sig inte ha utnyttjats till bete. |
| F | Kvaliteten på inspektionerna på plats konstaterades vara otillräckliga, vilket ledde till otillförlitliga resultat. |

A

Mättoleranser tillämpas felaktigt/tillämpas inte.

B

Inga uppgifter tillgängliga om kontroll- och inspektionsrapporter för ansökningsåret 2008.

C

Ingen utjämning av arealöverskott och arealunderskott konstaterades inom en odlingsgrupp.

D

De inspektioner på plats som genomfördes av revisionsrätten visade på stora skillnader.

E

Stödmottagare som begärde ersättning för dålig betesmark har inte inspekterats och arealer som redovisades och betalades som dålig betesmark visade sig inte ha utnyttjats till bete.

F

Kvaliteten på inspektionerna på plats konstaterades vara otillräckliga, vilket ledde till otillförlitliga resultat.

| a | Ofullständiga/inte tillräckligt detaljerade inspektionsrapporter om kontroller av god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. |
| --- | --- |
| b | Otillräckliga nationella krav avseende god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden för gräsmark och dålig betesmark. |
| c | Kontrollerna avseende god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden görs endast med hjälp av fjärranalys. |
| d | Påföljder avseende tvärvillkoren tillämpades felaktigt. |

a

Ofullständiga/inte tillräckligt detaljerade inspektionsrapporter om kontroller av god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden.

b

Otillräckliga nationella krav avseende god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden för gräsmark och dålig betesmark.

c

Kontrollerna avseende god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden görs endast med hjälp av fjärranalys.

d

Påföljder avseende tvärvillkoren tillämpades felaktigt.

Bedömning av utvalda system för övervakning och kontroll – landsbygdsutveckling

| Medlemsstat


  (utbetalande organ) | Fond | Administrativa förfaranden och kontroller som ska garantera korrekta utbetalningar inbegripet kvalitet på databaser | Metoder för inspektioner på plats, urval, genomförande, kvalitetskontroll och rapportering av enskilda resultat | Tillämpning och kontroll av normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden/tvärvillkor | Samlad bedömning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Österrike | EJFLU | | | | |
| Bulgarien | EJFLU | | | | |
| Tjeckien | EJFLU | | | | |
| Tyskland (Bayern) | EJFLU | | | | |
| Frankrike | EJFLU | | | | |
| Grekland | EJFLU | | | | |
| Rumänien | SAPARD | | | e.t. | |
| Förenade kungariket (England) | EJFLU | | | | |

Medlemsstat

(utbetalande organ)

Fond

Administrativa förfaranden och kontroller som ska garantera korrekta utbetalningar inbegripet kvalitet på databaser

Metoder för inspektioner på plats, urval, genomförande, kvalitetskontroll och rapportering av enskilda resultat

Tillämpning och kontroll av normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden/tvärvillkor

Samlad bedömning

Österrike

EJFLU

Bulgarien

EJFLU

Tjeckien

EJFLU

Tyskland (Bayern)

EJFLU

Frankrike

EJFLU

Grekland

EJFLU

Rumänien

SAPARD

e.t.

Förenade kungariket (England)

EJFLU

Samlad bedömning av systemen för övervakning och kontroll

| Samlad bedömning | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Samlad bedömning

2009

2008

2007

Teckenförklaring

| | Ändamålsenligt |
| --- | --- |
| | Delvis ändamålsenligt |
| | Ej ändamålsenligt |
| e.t. | Ej tillämpligt: tvärvillkoren gäller inte för de granskade betalningarna |

Ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Ej ändamålsenligt

e.t.

Ej tillämpligt: tvärvillkoren gäller inte för de granskade betalningarna

BILAGA 3.3

RESULTAT AV GRANSKNINGEN AV KOMMISSIONENS SKRIFTLIGA UTTALANDEN AVSEENDE JORDBRUK OCH NATURRESURSER

| Granskat generaldirektorat | Typ av förklaring från generaldirektören
   (1) | Reservation | Revisionsrättens iakttagelser | Samlad bedömning av tillförlitligheten |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| GD Jordbruk och landsbygdsutveckling | med reservation | Allvarliga brister i IACS i Bulgarien och Rumänien.
  Utgifterna för åtgärder för landsbygdsutveckling inom axel 2 (förbättra miljön och landsbygden) för programperioden 2007–2013. | Revisionsrättens granskning av system som genomfördes inom ramen för DAS 2009 bekräftade att IACS i Grekland fortfarande inte är ändamålsenligt när det gäller att garantera betalningarnas korrekthet; dvs. särskilt när det gäller gräsmarker är de stödberättigandesatser som är registrerade i systemet för identifiering av jordbruksskiften inte tillförlitliga (se punkt 3.38), databasen över ansökningar innehåller allvarliga brister när det gäller verifieringskedjan (se punkt 3.40) och inspektionerna på plats är inte tillräckligt omfattande och av bristande kvalitet (se punkt 3.46). Dessutom uppger kommissionen i sin årliga verksamhetsrapport för 2009 att godkännandet av det grekiska utbetalande organet har begränsats till EJFLU-åtgärder från och med ansökningsåret 2010. Revisionsrätten anser under dessa förhållanden att reservationen för Grekland inte borde ha hävts.
  Reservationen grundar sig på de felprocenter som är ett resultat av kontroller på plats som utförts av medlemsstaterna under 2008. Dessa felprocenter varierar kraftigt från en medlemsstat till en annan. Generaldirektören förklarar inte varför hans reservation gäller för alla transaktioner som gjorts inom Europeiska unionen och inte enbart för de transaktioner som gjorts i medlemsstater där felprocenten var särskilt hög under 2008. Revisionsrätten instämmer dock i att oriktigheter generellt är mer sannolika när det gäller transaktioner inom axel 2 än när det gäller transaktioner inom andra axlar. | B |
| GD Miljö | med reservation | Stöberättigande när det gäller utgifter som redovisats av bidragsmottagare. | Reservationen stämmer överens med revisionsrättens tidigare iakttagelser. Det bör noteras att GD Miljö beräknade sin ”felprocent” på en icke standardiserad grund (riskbaserad). |
| GD Havsfrågor och fiske | med reservation | Förvaltnings- och kontrollsystem för identifierade operativa program och åtgärder inom FFU (Tyskland, Förenade kungariket, Spanien och Frankrike).
  Stödberättigande när det gäller betalningar som gjorts till medlemsstater som kompensation för kompletterande kostnader för marknadsföring av vissa fiskeprodukter från de yttersta randområdena. | Reservationerna bygger på generaldirektoratets revisionsarbete. De stämde överens med revisionsrättens iakttagelser. |
| GD Hälso- och konsumentfrågor | utan reservation | e.t. | GD Hälso- och konsumentfrågor anser att ett kvarstående fel skulle vara väsentligt om dess ekonomiska inverkan på årsredovisningen vore högre än 2 % av generaldirektoratets årsbudget. Det är dock endast budgeten för den motsvarande verksamheten (verksamhetsbaserad budget) som bör beaktas, såsom GD Budget anger. På grundval av resultatet av efterhandskontrollen 2009 och med hänsyn till den återkommande höga nivån av upptäckta fel över väsentlighetströskeln (6 %) borde en reservation ha lämnats för de livsmedels- och fodersäkerhetsverksamheter (verksamhetsbaserad budget) som hade en felprocent på 6,9 %. |
| A: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |

Granskat generaldirektorat

Typ av förklaring från generaldirektören
   (1)

Reservation

Revisionsrättens iakttagelser

Samlad bedömning av tillförlitligheten

GD Jordbruk och landsbygdsutveckling

med reservation

Allvarliga brister i IACS i Bulgarien och Rumänien.

Utgifterna för åtgärder för landsbygdsutveckling inom axel 2 (förbättra miljön och landsbygden) för programperioden 2007–2013.

Revisionsrättens granskning av system som genomfördes inom ramen för DAS 2009 bekräftade att IACS i Grekland fortfarande inte är ändamålsenligt när det gäller att garantera betalningarnas korrekthet; dvs. särskilt när det gäller gräsmarker är de stödberättigandesatser som är registrerade i systemet för identifiering av jordbruksskiften inte tillförlitliga (se punkt 3.38), databasen över ansökningar innehåller allvarliga brister när det gäller verifieringskedjan (se punkt 3.40) och inspektionerna på plats är inte tillräckligt omfattande och av bristande kvalitet (se punkt 3.46). Dessutom uppger kommissionen i sin årliga verksamhetsrapport för 2009 att godkännandet av det grekiska utbetalande organet har begränsats till EJFLU-åtgärder från och med ansökningsåret 2010. Revisionsrätten anser under dessa förhållanden att reservationen för Grekland inte borde ha hävts.

Reservationen grundar sig på de felprocenter som är ett resultat av kontroller på plats som utförts av medlemsstaterna under 2008. Dessa felprocenter varierar kraftigt från en medlemsstat till en annan. Generaldirektören förklarar inte varför hans reservation gäller för alla transaktioner som gjorts inom Europeiska unionen och inte enbart för de transaktioner som gjorts i medlemsstater där felprocenten var särskilt hög under 2008. Revisionsrätten instämmer dock i att oriktigheter generellt är mer sannolika när det gäller transaktioner inom axel 2 än när det gäller transaktioner inom andra axlar.

B

GD Miljö

med reservation

Stöberättigande när det gäller utgifter som redovisats av bidragsmottagare.

Reservationen stämmer överens med revisionsrättens tidigare iakttagelser. Det bör noteras att GD Miljö beräknade sin ”felprocent” på en icke standardiserad grund (riskbaserad).

GD Havsfrågor och fiske

med reservation

Förvaltnings- och kontrollsystem för identifierade operativa program och åtgärder inom FFU (Tyskland, Förenade kungariket, Spanien och Frankrike).

Stödberättigande när det gäller betalningar som gjorts till medlemsstater som kompensation för kompletterande kostnader för marknadsföring av vissa fiskeprodukter från de yttersta randområdena.

Reservationerna bygger på generaldirektoratets revisionsarbete. De stämde överens med revisionsrättens iakttagelser.

GD Hälso- och konsumentfrågor

utan reservation

e.t.

GD Hälso- och konsumentfrågor anser att ett kvarstående fel skulle vara väsentligt om dess ekonomiska inverkan på årsredovisningen vore högre än 2 % av generaldirektoratets årsbudget. Det är dock endast budgeten för den motsvarande verksamheten (verksamhetsbaserad budget) som bör beaktas, såsom GD Budget anger. På grundval av resultatet av efterhandskontrollen 2009 och med hänsyn till den återkommande höga nivån av upptäckta fel över väsentlighetströskeln (6 %) borde en reservation ha lämnats för de livsmedels- och fodersäkerhetsverksamheter (verksamhetsbaserad budget) som hade en felprocent på 6,9 %.

A:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| B: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| C: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

---

(1)  Generaldirektören har enligt sin revisionsförklaring uppnått rimlig säkerhet om att de kontrollförfaranden som införts ger nödvändiga garantier för att transaktionerna är korrekta.

| A: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

A:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| B: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| C: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

BILAGA 3.4

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE IAKTTAGELSER OM JORDBRUK OCH NATURRESURSER

| Generaldirektorat | Revisionsrättens iakttagelser | Vidtagna åtgärder | Revisionsrättens analys | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Landsbygdsutveckling |
| Jordbruk och landsbygdsutveckling | Räntesubventioner: de förfaranden som finns säkrar inte adekvata verifieringskedjor, vilket leder till att man inte kan kontrollera om EU-stödet som betalats ut till stödmottagaren var korrekt (Frankrike) (punkt 5.15 (1)). | Enligt kommissionen har Frankrike infört ett nytt administrativt system som från 2008 och framåt gör det lättare att spåra lånet från banken till den slutliga stödmottagaren. Det attesterande organet granskade alla betalningar som gjorts under 2009 till banker som beviljade minskade räntesatser. Det attesterande organet konstaterade att betalningarna var korrekta men noterade att det nya systemet fortfarande inte garanterade en fullständig spårbarhet av alla enskilda lån som en bankfaktura hänvisar till. Kommissionen följde upp frågan genom särskilda kontroller i Frankrike. | År 2009 var det fortfarande svårt att fastställa en koppling mellan en bankfaktura för det belopp för räntesänkningar som banken beviljat under en bestämd period och de enskilda lånen till slutliga stödmottagare. | Kommissionen anser, på grundval av sin egen revidering, att verifieringskedjan faktiskt kan följas. |
| Landsbygdsutveckling |
| Jordbruk och landsbygdsutveckling | Ytterligare kraftansträngningar behövs på området för landsbygdsutveckling och för att ytterligare förenkla reglerna och villkoren (punkt 5.66 (2)). | Åtgärder vidtogs under 2009 av rådet och kommissionen. Konkreta förslag till förenkling av olika aspekter av den gemensamma jordbrukspolitiken lämnades in av 16 medlemsstater till rådet. Vissa förslag gällde förenklingen av regler och kontroller avseende tvärvillkoren och var därför relevanta för landsbygdsutveckling. Kommissionens avdelningar granskade förslagen och planerade att lämna in lämpliga ändringar av de aktuella reglerna till rådet under 2010. Vid sitt möte den 14–16 december 2009 uttryckte rådet tillfredsställelse över kommissionens avsikt att följa upp ett antal förslag och uppmanade kommissionen att lämna in de föreslagna ändringarna och fortsätta att arbeta med pågående förenklingsprojekt. | De åtgärder som vidtogs under 2009 visar att man uppmärksammade det faktum att vissa regler och villkor avseende landsbygdsutveckling måste förenklas. Eftersom utgifter för landsbygdsutveckling också styrs av nationella regler påminner revisionsrätten, i enlighet med rådets rekommendation om beviljandet av ansvarsfrihet för budgetåret 2008, att förenkling också måste uppnås på nationell nivå. | Se kommissionens svar på punkt 3.74. |
| IACS |
| Jordbruk och landsbygdsutveckling | Grekland

  I många år har revisionsrätten påtalat problemet med otillräckligt genomförande av IACS i Grekland. I Grekland är systemet för identifiering av jordbruksskiften inte fullständigt och innehåller fel i hänvisningarna till skiftena. Dessutom konstaterades brister i de administrativa kontrollerna och kontrollerna på plats. | Den årliga verksamhetsrapporten från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling innehöll fram till år 2007 en reservation om IACS i Grekland. År 2008 bestämde kommissionen att från och med ansökningsförfarandet 2009 finns alla delar av IACS i Grekland på plats och är operativa och att reservationen kan hävas. | Revisionsrättens granskning av system som genomfördes inom ramen för DAS 2009 bekräftade att IACS i Grekland fortfarande inte är ändamålsenligt när det gäller att garantera betalningarnas korrekthet; dvs. systemet för identifiering av jordbruksskiften – GIS i Grekland är fortfarande inte operativt, databasen över ansökningar innehåller en otillförlitlig verifieringskedja och kontrollerna på plats är inte tillräckligt omfattande och har bristande kvalitet (punkterna 3.37, 3.39 och 3.45 (3)).
  GD Jordbruk och landsbygdsutveckling gjorde en revision av underlaget för ackreditering av OPEKEPE-organet 2009 som visade på allvarliga brister när det gällde förvaltningen av EGFJ-fonden (Den årliga verksamhetsrapporten från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling 2009, A.1.3, s. 29)
  Resultatet av de åtgärder som kommissionen och medlemsstaterna har vidtagit kan ännu inte bedömas. Handlingsplanerna kommer inte att slutföras förrän 2011 och enskilda åtgärder genomförs redan med en del förseningar. (Den årliga verksamhetsrapporten från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling 2009)
  Resultatet av de åtgärder som kommissionen och medlemsstaterna har vidtagit kan ännu inte bedömas.
  När det gäller ansökningsåret 2008 noterades brister i systemet för identifiering av jordbruksskiften i Grekland, Cypern, Litauen, Italien och Spanien (punkterna 3.37 och 3.38 (3)).
  Revisionsrätten noterade återigen brister i det system som behandlar tillämpningen av påföljder.
  Revisionsrätten rekommenderar att de konstaterade systembristerna åtgärdas. | Kommissionen håller med om att det tidigare varit problem med Greklands IACS. Med det nya systemet för identifiering av jordbruksskiften – geografiskt informationssystem i drift har problemen emellertid lösts, eftersom risken har minskats från ansökningsåret 2009.


  När det gällde attesteringsrevisionen av OPEKEPE 2009 gällde de allvarliga brister som upptäcktes av GD Jordbruk och landsbygdsutveckling EJFLU snarare än EGFJ. Godkännandet av OPEKEPE har följaktligen begränsats till EJFLU-åtgärderna, för vilka ett riktigt kontrollsystem och förfaranden har införts.


  Kommissionen fann att det förelåg betydande brister i Bulgarien och Rumänien för ansökningsåret 2008. Som ett resultat av detta inrättade dessa medlemsstater handlingsplaner 2009 som har övervakats noga av kommissionen. Eftersom handlingsplanerna ska slutföras under 2011 och kommissionen redan har kunnat konstatera förseningar lämnade generaldirektören för GD Jordbruk och landsbygdsutveckling en reservation i sin rapport om inspektionsresultaten på grund av ryktesrisken.


  Andra medlemsstater har mindre allvarliga problem i sina IACS som inte gör deras system ineffektiva utan snarare möjliga att förbättra. För dessa medlemsstater har handlingsplaner utarbetats och problemen som upptäcktes under tidigare år har rättats till eller man gör tillräckliga framsteg i den riktningen.


  För Grekland, Italien, Spanien och Portugal är svagheterna i de administrativa kontrollerna en del av de pågående överensstämmelseförfarandena. |
| Övriga medlemsstater

  Stora brister konstaterades när det gällde hur viktiga delar av systemet tillämpades i Förenade kungariket (Skottland), Bulgarien och Rumänien. Följaktligen anser revisionsrätten att IACS inte är ändamålsenligt i dessa medlemsstater för att garantera betalningarnas korrekthet (punkt 5.32 (2)). | Bulgarien och Rumänien har utarbetat handlingsplaner som godkändes av kommissionen 2009 för att åtgärda bristerna.
  Kommissionen anser att den brist som konstaterades i Förenade kungariket har mycket begränsad inverkan på systemet.
  Kommissionen håller på att följa upp de fall som har rapporterats inom ramen för förfarandena för beslut om överensstämmelse. |
| Systemet för identifiering av jordbruksskiften

  Revisionsrätten fann betydande brister i systemet för identifiering av jordbruksskiften i två medlemsstater som allvarligt inverkar på korskontrollernas ändamålsenlighet (BG, UK). I en annan medlemsstat (ES) hade icke stödberättigande arealer (delvis skogsbevuxen betesmark och/eller betesmark i bergsområden) godkänts för betalning på grund av de generösa koefficienter som tillämpades (punkt 5.36 (2)).
  I några länder innehåller det geografiska lagret inom systemet för identifiering av jordbruksskiften (GIS) inaktuella flygfoton (punkterna 5.30 b och c (1)).
  Revisionsrätten konstaterade också i en medlemsstat att korrekta tak inte användes för betalningar baserade på ortofoton (PL). | Kommissionen ändrade förordning (EG) nr 1122/2009 (ändring i förordning (EG) nr 146/2010) och införde kravet att medlemsstaterna ska göra en årlig bedömning av kvaliteten på sina system för identifiering av jordbruksskiften och vid behov utarbeta en handlingsplan för att komma till rätta med konstaterade brister. (Den årliga verksamhetsrapporten från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling 2009, s. 48.)
  Kommissionen håller på att följa upp de fall som har rapporterats inom ramen för förfarandena för beslut om överensstämmelse. |
| Administrativa kontroller

  Brister vid administrativa kontroller i det kopplade direktstödet konstaterades i DAS 2007 i Grekland, Italien, Spanien och Portugal: felaktig registrering av ansökningsuppgifter, betalningar genom flera sinsemellan oförenliga stödsystem för samma skifte och underlåtenhet att korrekt tillämpa påföljder och sanktioner, vilket ledde till för höga betalningar (punkt 5.27 a (1)). | Kommissionen håller på att följa upp de fall som har rapporterats inom ramen för förfarandena för beslut om överensstämmelse. |
| Systemet med samlat gårdsstöd |
| Jordbruk och landsbygdsutveckling | Vid revisionen konstaterades att det förekom systematiska brister i beräkningen av stödrättigheterna (punkterna 5.22–5.26 (1), 5.38 (2)).
  När revisionsrätten upprepade redan utförda kontroller upptäcktes ett antal specifika kvalitetsbrister när det gäller hur inspektionerna på plats genomfördes. Områden eller skiften som inte var stödberättigande och som borde ha uteslutits av nationella inspektörer upptäcktes också (Grekland, Italien, Spanien och Portugal) (punkt 5.28 (1)). | Kommissionen håller på att följa upp de fall som har rapporterats inom ramen för förfarandena för beslut om överensstämmelse. | Vid revisionerna fortsätter revisionsrätten att upptäcka brister i beräkningen av stödrättigheterna och brister i kontrollerna (punkterna 3.40 och 3.41 och 3.44 och 3.45 (3)). | Kommissionen övervakar de brister som identifierats i samband med förfarandet för att kontrollera räkenskapernas överensstämmelse. |
| Krav på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden |
| Jordbruk och landsbygdsutveckling | Revisionsrätten konstaterade att det fanns brister i medlemsstaternas definition av jordbrukare och vad som krävs för att hålla marken i god jordbrukshävd och bevara miljön, som innebär att vissa stödmottagare får ersättning inom systemet med samlat gårdsstöd eller systemet för enhetlig arealersättning utan att göra någonting alls med den aktuella marken (punkt 5.49 (2)). | I artikel 28 i förordning (EG) nr 73/2009 infördes en bestämmelse – som är frivillig för medlemsstaten – som innebär att fysiska eller juridiska personer som endast bedriver en obetydlig jordbruksverksamhet kan uteslutas från betalningssystemen. Å andra sidan – med hänsyn markvården – anser kommissionen att det nuvarande systemet ger tillräckliga garantier för att marken förvaltas med iakttagande av normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. (Den årliga verksamhetsrapporten från generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling 2009) Därför planerar inte kommissionen att vidta några kompletterande åtgärder i detta avseende. | Revisionsrätten rekommenderar att bestämmelserna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden och minimimarkvård skärps (3.73 c och 3.73 d (3)). | Se kommissionens svar på punkt 3.73. |
| Miljö | När det gäller åtgärder på miljöområdet innehöll projekt som finansierades genom den största fonden (Life-projekt) icke stödberättigande utgifter (punkt 5.49 (1)). | GD Miljö utarbetade en handlingsplan för att förbättra stödberättigandet när det gäller de utgifter som redovisades av bidragsmottagare under 2008. En kompletterande handlingsplan för att öka stödmottagarnas medvetenhet och antalet förebyggande åtgärder ska antas under 2010. | Vilken inverkan dessa handlingsplaner får återstår att se, men GD Miljö har lämnat en reservation avseende redovisade icke stödberättigande utgifter. | Revisionsrättens beräkning bygger på revisionsrapporterna från 2009. Eftersom ett stort antal försenade rapporter offentliggjordes under 2009 på grund av ansträngningarna att minska eftersläpningen ökar antalet försenade rapporter automatiskt. |
| Det förekom fortfarande betydande förseningar med de avslutande revisionerna. Situationen förbättrades dock under 2007 (punkt 5.49 (1)). | GD Miljö uppgav att det hade ansträngt sig för att förkorta förseningarna. | Den genomsnittliga förseningen för revisionsrapporter har ökat från 191,6 dagar 2006 till 230,5 dagar 2009 (från den dag då granskningsbesöket gjordes till det datum då revisionsrapporten lämnas in). Bevis visar att GD Miljö ännu inte har lyckats komma till rätta med detta problem. | Kommissionen är övertygad om att förseningen kommer att minska under 2010, eftersom den för närvarande är 116,56 dagar för de rapporter som offentliggörs i år. |
| Havsfrågor och fiske | När det gäller politikområdet fiske leder bristen på lämplig lagstiftning och dåligt underlag avseende utgifter för datainsamling för fiskeriförvaltning till att risken för oriktiga betalningar ökar (punkt 5.49 (1)). | Kommissionen uppgav att de rättsliga bestämmelserna skulle ändras 2008. Den nya rättsliga grunden skulle innehålla tydliga regler och innebära att man åtgärdar de problem som revisionsrätten har påtalat. | I förordning (EG) nr 1078/2008 som trädde i kraft den 1 januari 2009 beskrivs kriterierna för stödberättigande och den dokumentation som måste lämnas in tillsammans med ersättningsanspråken. Brister upptäcktes dock i de förvaltnings- och kontrollsystem som införts av de nationella myndigheterna och icke stödberättigande utgifter upptäcktes fortfarande under 2009 vid kommissionens revisioner. | Det stämmer att svagheter påträffades i förvaltnings- och kontrollsystemet för genomförande av de nationella programmen för datainsamling och att felaktiga utbetalningar påträffades. Samtliga revisioner av genomförandet av dessa program gjordes emellertid enligt den tidigare rättsliga ramen som upphörde att gälla i slutet av 2008. Revisioner som ingår i den nya rättsliga ramen, inklusive kommissionens förordning (EG) nr 1078/2008 har planerats till nästa år, dvs. sedan slutbetalningarna har gjorts för första året av tillämpningen av den nya rättsliga ramen. |
| Ekonomiska förpliktelser som uppkommit på grund av vissa fall av förnyade bilaterala fiskeavtal har inte lett till att man i tid gjort åtaganden för motsvarande anslag (punkt 5.49 (1)). | Kommissionen ansåg att ett budgetåtagande som omfattar fiskeavtal kan göras endast efter det att den rättsliga grunden (rådets beslut och/eller förordning) har antagits. | Kommissionen håller på att införa en policy som innebär att förfarandet för att omförhandla protokoll och avtal kan inledas tidigt så att budgetåtagandet kan göras innan det rättsliga åtagandet träder i kraft. | Kommissionen inleder förfarandet för att omförhandla protokollen så snart som möjligt, långt innan protokollen löper ut. Detta är också beroende av berörda tredjeländers vilja att inleda omförhandlingar i ett tidigt skede. |
| När det gäller Europeiska fiskerifonden (EFF) upptäckte revisionsrätten icke stödberättigande kostnader (punkt 5.25 (2)). | Kommissionen har infört en kontrollstrategi och genomför efterhandsrevisioner för att kontrollera att medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem fungerar ändamålsenligt när det gäller att förebygga sådana fel. | År 2009 ledde den väsentlighetsnivå på icke stödberättigande kostnader som kommissionen upptäckte till en reservation i den årliga verksamhetsrapporten från GD Havsfrågor och fiske. | I samband med att räkenskaperna avslutas kommer kommissionen att vidta alla lämpliga åtgärder för att dra av samtliga felaktigt utbetalade belopp från den slutliga kostnadsredovisningen och kravet på slutbetalning, oavsett om de identifierats i kommissionens revisioner, genom externa revisionsaktiviteter eller på annat sätt. |
| Hälso- och konsument-frågor | På området hälsa och konsumentskydd gjordes betalningar för veterinära åtgärder trots att inget nödvändigt verifierande underlag fanns (punkt 5.49 (1)). | Kommissionen har infört en klausul för nya kontrakt som föreskriver att producenter av vaccin måste bevisa att vaccinet har skickats till den plats som kommissionen hade fastställt. | Kommissionen har vidtagit korrigerande åtgärder. Hur ändamålsenliga dessa åtgärder är måste utvärderas. | |

Generaldirektorat

Revisionsrättens iakttagelser

Vidtagna åtgärder

Revisionsrättens analys

Kommissionens svar

Landsbygdsutveckling

Jordbruk och landsbygdsutveckling

Räntesubventioner: de förfaranden som finns säkrar inte adekvata verifieringskedjor, vilket leder till att man inte kan kontrollera om EU-stödet som betalats ut till stödmottagaren var korrekt (Frankrike) (punkt 5.15 (1)).

Enligt kommissionen har Frankrike infört ett nytt administrativt system som från 2008 och framåt gör det lättare att spåra lånet från banken till den slutliga stödmottagaren. Det attesterande organet granskade alla betalningar som gjorts under 2009 till banker som beviljade minskade räntesatser. Det attesterande organet konstaterade att betalningarna var korrekta men noterade att det nya systemet fortfarande inte garanterade en fullständig spårbarhet av alla enskilda lån som en bankfaktura hänvisar till. Kommissionen följde upp frågan genom särskilda kontroller i Frankrike.

År 2009 var det fortfarande svårt att fastställa en koppling mellan en bankfaktura för det belopp för räntesänkningar som banken beviljat under en bestämd period och de enskilda lånen till slutliga stödmottagare.

Kommissionen anser, på grundval av sin egen revidering, att verifieringskedjan faktiskt kan följas.

Landsbygdsutveckling

Jordbruk och landsbygdsutveckling

Ytterligare kraftansträngningar behövs på området för landsbygdsutveckling och för att ytterligare förenkla reglerna och villkoren (punkt 5.66 (2)).

Åtgärder vidtogs under 2009 av rådet och kommissionen. Konkreta förslag till förenkling av olika aspekter av den gemensamma jordbrukspolitiken lämnades in av 16 medlemsstater till rådet. Vissa förslag gällde förenklingen av regler och kontroller avseende tvärvillkoren och var därför relevanta för landsbygdsutveckling. Kommissionens avdelningar granskade förslagen och planerade att lämna in lämpliga ändringar av de aktuella reglerna till rådet under 2010. Vid sitt möte den 14–16 december 2009 uttryckte rådet tillfredsställelse över kommissionens avsikt att följa upp ett antal förslag och uppmanade kommissionen att lämna in de föreslagna ändringarna och fortsätta att arbeta med pågående förenklingsprojekt.

De åtgärder som vidtogs under 2009 visar att man uppmärksammade det faktum att vissa regler och villkor avseende landsbygdsutveckling måste förenklas. Eftersom utgifter för landsbygdsutveckling också styrs av nationella regler påminner revisionsrätten, i enlighet med rådets rekommendation om beviljandet av ansvarsfrihet för budgetåret 2008, att förenkling också måste uppnås på nationell nivå.

Se kommissionens svar på punkt 3.74.

IACS

Jordbruk och landsbygdsutveckling

Grekland

I många år har revisionsrätten påtalat problemet med otillräckligt genomförande av IACS i Grekland. I Grekland är systemet för identifiering av jordbruksskiften inte fullständigt och innehåller fel i hänvisningarna till skiftena. Dessutom konstaterades brister i de administrativa kontrollerna och kontrollerna på plats.

Den årliga verksamhetsrapporten från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling innehöll fram till år 2007 en reservation om IACS i Grekland. År 2008 bestämde kommissionen att från och med ansökningsförfarandet 2009 finns alla delar av IACS i Grekland på plats och är operativa och att reservationen kan hävas.

Revisionsrättens granskning av system som genomfördes inom ramen för DAS 2009 bekräftade att IACS i Grekland fortfarande inte är ändamålsenligt när det gäller att garantera betalningarnas korrekthet; dvs. systemet för identifiering av jordbruksskiften – GIS i Grekland är fortfarande inte operativt, databasen över ansökningar innehåller en otillförlitlig verifieringskedja och kontrollerna på plats är inte tillräckligt omfattande och har bristande kvalitet (punkterna 3.37, 3.39 och 3.45 (3)).

GD Jordbruk och landsbygdsutveckling gjorde en revision av underlaget för ackreditering av OPEKEPE-organet 2009 som visade på allvarliga brister när det gällde förvaltningen av EGFJ-fonden (Den årliga verksamhetsrapporten från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling 2009, A.1.3, s. 29)

Resultatet av de åtgärder som kommissionen och medlemsstaterna har vidtagit kan ännu inte bedömas. Handlingsplanerna kommer inte att slutföras förrän 2011 och enskilda åtgärder genomförs redan med en del förseningar. (Den årliga verksamhetsrapporten från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling 2009)

Resultatet av de åtgärder som kommissionen och medlemsstaterna har vidtagit kan ännu inte bedömas.

När det gäller ansökningsåret 2008 noterades brister i systemet för identifiering av jordbruksskiften i Grekland, Cypern, Litauen, Italien och Spanien (punkterna 3.37 och 3.38 (3)).

Revisionsrätten noterade återigen brister i det system som behandlar tillämpningen av påföljder.

Revisionsrätten rekommenderar att de konstaterade systembristerna åtgärdas.

Kommissionen håller med om att det tidigare varit problem med Greklands IACS. Med det nya systemet för identifiering av jordbruksskiften – geografiskt informationssystem i drift har problemen emellertid lösts, eftersom risken har minskats från ansökningsåret 2009.

När det gällde attesteringsrevisionen av OPEKEPE 2009 gällde de allvarliga brister som upptäcktes av GD Jordbruk och landsbygdsutveckling EJFLU snarare än EGFJ. Godkännandet av OPEKEPE har följaktligen begränsats till EJFLU-åtgärderna, för vilka ett riktigt kontrollsystem och förfaranden har införts.

Kommissionen fann att det förelåg betydande brister i Bulgarien och Rumänien för ansökningsåret 2008. Som ett resultat av detta inrättade dessa medlemsstater handlingsplaner 2009 som har övervakats noga av kommissionen. Eftersom handlingsplanerna ska slutföras under 2011 och kommissionen redan har kunnat konstatera förseningar lämnade generaldirektören för GD Jordbruk och landsbygdsutveckling en reservation i sin rapport om inspektionsresultaten på grund av ryktesrisken.

Andra medlemsstater har mindre allvarliga problem i sina IACS som inte gör deras system ineffektiva utan snarare möjliga att förbättra. För dessa medlemsstater har handlingsplaner utarbetats och problemen som upptäcktes under tidigare år har rättats till eller man gör tillräckliga framsteg i den riktningen.

För Grekland, Italien, Spanien och Portugal är svagheterna i de administrativa kontrollerna en del av de pågående överensstämmelseförfarandena.

Övriga medlemsstater

Stora brister konstaterades när det gällde hur viktiga delar av systemet tillämpades i Förenade kungariket (Skottland), Bulgarien och Rumänien. Följaktligen anser revisionsrätten att IACS inte är ändamålsenligt i dessa medlemsstater för att garantera betalningarnas korrekthet (punkt 5.32 (2)).

Bulgarien och Rumänien har utarbetat handlingsplaner som godkändes av kommissionen 2009 för att åtgärda bristerna.

Kommissionen anser att den brist som konstaterades i Förenade kungariket har mycket begränsad inverkan på systemet.

Kommissionen håller på att följa upp de fall som har rapporterats inom ramen för förfarandena för beslut om överensstämmelse.

Systemet för identifiering av jordbruksskiften

Revisionsrätten fann betydande brister i systemet för identifiering av jordbruksskiften i två medlemsstater som allvarligt inverkar på korskontrollernas ändamålsenlighet (BG, UK). I en annan medlemsstat (ES) hade icke stödberättigande arealer (delvis skogsbevuxen betesmark och/eller betesmark i bergsområden) godkänts för betalning på grund av de generösa koefficienter som tillämpades (punkt 5.36 (2)).

I några länder innehåller det geografiska lagret inom systemet för identifiering av jordbruksskiften (GIS) inaktuella flygfoton (punkterna 5.30 b och c (1)).

Revisionsrätten konstaterade också i en medlemsstat att korrekta tak inte användes för betalningar baserade på ortofoton (PL).

Kommissionen ändrade förordning (EG) nr 1122/2009 (ändring i förordning (EG) nr 146/2010) och införde kravet att medlemsstaterna ska göra en årlig bedömning av kvaliteten på sina system för identifiering av jordbruksskiften och vid behov utarbeta en handlingsplan för att komma till rätta med konstaterade brister. (Den årliga verksamhetsrapporten från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling 2009, s. 48.)

Kommissionen håller på att följa upp de fall som har rapporterats inom ramen för förfarandena för beslut om överensstämmelse.

Administrativa kontroller

Brister vid administrativa kontroller i det kopplade direktstödet konstaterades i DAS 2007 i Grekland, Italien, Spanien och Portugal: felaktig registrering av ansökningsuppgifter, betalningar genom flera sinsemellan oförenliga stödsystem för samma skifte och underlåtenhet att korrekt tillämpa påföljder och sanktioner, vilket ledde till för höga betalningar (punkt 5.27 a (1)).

Kommissionen håller på att följa upp de fall som har rapporterats inom ramen för förfarandena för beslut om överensstämmelse.

Systemet med samlat gårdsstöd

Jordbruk och landsbygdsutveckling

Vid revisionen konstaterades att det förekom systematiska brister i beräkningen av stödrättigheterna (punkterna 5.22–5.26 (1), 5.38 (2)).

När revisionsrätten upprepade redan utförda kontroller upptäcktes ett antal specifika kvalitetsbrister när det gäller hur inspektionerna på plats genomfördes. Områden eller skiften som inte var stödberättigande och som borde ha uteslutits av nationella inspektörer upptäcktes också (Grekland, Italien, Spanien och Portugal) (punkt 5.28 (1)).

Kommissionen håller på att följa upp de fall som har rapporterats inom ramen för förfarandena för beslut om överensstämmelse.

Vid revisionerna fortsätter revisionsrätten att upptäcka brister i beräkningen av stödrättigheterna och brister i kontrollerna (punkterna 3.40 och 3.41 och 3.44 och 3.45 (3)).

Kommissionen övervakar de brister som identifierats i samband med förfarandet för att kontrollera räkenskapernas överensstämmelse.

Krav på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden

Jordbruk och landsbygdsutveckling

Revisionsrätten konstaterade att det fanns brister i medlemsstaternas definition av jordbrukare och vad som krävs för att hålla marken i god jordbrukshävd och bevara miljön, som innebär att vissa stödmottagare får ersättning inom systemet med samlat gårdsstöd eller systemet för enhetlig arealersättning utan att göra någonting alls med den aktuella marken (punkt 5.49 (2)).

I artikel 28 i förordning (EG) nr 73/2009 infördes en bestämmelse – som är frivillig för medlemsstaten – som innebär att fysiska eller juridiska personer som endast bedriver en obetydlig jordbruksverksamhet kan uteslutas från betalningssystemen. Å andra sidan – med hänsyn markvården – anser kommissionen att det nuvarande systemet ger tillräckliga garantier för att marken förvaltas med iakttagande av normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. (Den årliga verksamhetsrapporten från generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling 2009) Därför planerar inte kommissionen att vidta några kompletterande åtgärder i detta avseende.

Revisionsrätten rekommenderar att bestämmelserna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden och minimimarkvård skärps (3.73 c och 3.73 d (3)).

Se kommissionens svar på punkt 3.73.

Miljö

När det gäller åtgärder på miljöområdet innehöll projekt som finansierades genom den största fonden (Life-projekt) icke stödberättigande utgifter (punkt 5.49 (1)).

GD Miljö utarbetade en handlingsplan för att förbättra stödberättigandet när det gäller de utgifter som redovisades av bidragsmottagare under 2008. En kompletterande handlingsplan för att öka stödmottagarnas medvetenhet och antalet förebyggande åtgärder ska antas under 2010.

Vilken inverkan dessa handlingsplaner får återstår att se, men GD Miljö har lämnat en reservation avseende redovisade icke stödberättigande utgifter.

Revisionsrättens beräkning bygger på revisionsrapporterna från 2009. Eftersom ett stort antal försenade rapporter offentliggjordes under 2009 på grund av ansträngningarna att minska eftersläpningen ökar antalet försenade rapporter automatiskt.

Det förekom fortfarande betydande förseningar med de avslutande revisionerna. Situationen förbättrades dock under 2007 (punkt 5.49 (1)).

GD Miljö uppgav att det hade ansträngt sig för att förkorta förseningarna.

Den genomsnittliga förseningen för revisionsrapporter har ökat från 191,6 dagar 2006 till 230,5 dagar 2009 (från den dag då granskningsbesöket gjordes till det datum då revisionsrapporten lämnas in). Bevis visar att GD Miljö ännu inte har lyckats komma till rätta med detta problem.

Kommissionen är övertygad om att förseningen kommer att minska under 2010, eftersom den för närvarande är 116,56 dagar för de rapporter som offentliggörs i år.

Havsfrågor och fiske

När det gäller politikområdet fiske leder bristen på lämplig lagstiftning och dåligt underlag avseende utgifter för datainsamling för fiskeriförvaltning till att risken för oriktiga betalningar ökar (punkt 5.49 (1)).

Kommissionen uppgav att de rättsliga bestämmelserna skulle ändras 2008. Den nya rättsliga grunden skulle innehålla tydliga regler och innebära att man åtgärdar de problem som revisionsrätten har påtalat.

I förordning (EG) nr 1078/2008 som trädde i kraft den 1 januari 2009 beskrivs kriterierna för stödberättigande och den dokumentation som måste lämnas in tillsammans med ersättningsanspråken. Brister upptäcktes dock i de förvaltnings- och kontrollsystem som införts av de nationella myndigheterna och icke stödberättigande utgifter upptäcktes fortfarande under 2009 vid kommissionens revisioner.

Det stämmer att svagheter påträffades i förvaltnings- och kontrollsystemet för genomförande av de nationella programmen för datainsamling och att felaktiga utbetalningar påträffades. Samtliga revisioner av genomförandet av dessa program gjordes emellertid enligt den tidigare rättsliga ramen som upphörde att gälla i slutet av 2008. Revisioner som ingår i den nya rättsliga ramen, inklusive kommissionens förordning (EG) nr 1078/2008 har planerats till nästa år, dvs. sedan slutbetalningarna har gjorts för första året av tillämpningen av den nya rättsliga ramen.

Ekonomiska förpliktelser som uppkommit på grund av vissa fall av förnyade bilaterala fiskeavtal har inte lett till att man i tid gjort åtaganden för motsvarande anslag (punkt 5.49 (1)).

Kommissionen ansåg att ett budgetåtagande som omfattar fiskeavtal kan göras endast efter det att den rättsliga grunden (rådets beslut och/eller förordning) har antagits.

Kommissionen håller på att införa en policy som innebär att förfarandet för att omförhandla protokoll och avtal kan inledas tidigt så att budgetåtagandet kan göras innan det rättsliga åtagandet träder i kraft.

Kommissionen inleder förfarandet för att omförhandla protokollen så snart som möjligt, långt innan protokollen löper ut. Detta är också beroende av berörda tredjeländers vilja att inleda omförhandlingar i ett tidigt skede.

När det gäller Europeiska fiskerifonden (EFF) upptäckte revisionsrätten icke stödberättigande kostnader (punkt 5.25 (2)).

Kommissionen har infört en kontrollstrategi och genomför efterhandsrevisioner för att kontrollera att medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem fungerar ändamålsenligt när det gäller att förebygga sådana fel.

År 2009 ledde den väsentlighetsnivå på icke stödberättigande kostnader som kommissionen upptäckte till en reservation i den årliga verksamhetsrapporten från GD Havsfrågor och fiske.

I samband med att räkenskaperna avslutas kommer kommissionen att vidta alla lämpliga åtgärder för att dra av samtliga felaktigt utbetalade belopp från den slutliga kostnadsredovisningen och kravet på slutbetalning, oavsett om de identifierats i kommissionens revisioner, genom externa revisionsaktiviteter eller på annat sätt.

Hälso- och konsument-frågor

På området hälsa och konsumentskydd gjordes betalningar för veterinära åtgärder trots att inget nödvändigt verifierande underlag fanns (punkt 5.49 (1)).

Kommissionen har infört en klausul för nya kontrakt som föreskriver att producenter av vaccin måste bevisa att vaccinet har skickats till den plats som kommissionen hade fastställt.

Kommissionen har vidtagit korrigerande åtgärder. Hur ändamålsenliga dessa åtgärder är måste utvärderas.

---

(1)  Punkt i revisionsrättens årsrapport för 2007.

(2)  Punkt i revisionsrättens årsrapport för 2008.

(3)  Punkt i revisionsrättens årsrapport för 2009.

BILAGA 3.5

UTBETALANDE ORGAN FÖR VILKA RÄKENSKAPERNA HAR AVSKILTS 2009

| (miljoner euro) |
| --- |
| Medlemsstat | Utbetalande organ | Avskilda räkenskaper (1) |
| EGFJ | EJFLU | Tillfälligt instrument för landsbygdsutveckling |
| Tyskland | Baden-Württemberg | 428 | 82 | |
| Tyskland | Bayern StMELF | | 194 | |
| Tyskland | Hessen | 222 | 16 | |
| Tyskland | IBH | 1 | 12 | |
| Tyskland | Helaba | 4 | 5 | |
| Tyskland | Rheinland-Pfalz | | 36 | |
| Tyskland | Thüringen | | 73 | |
| Estland | PRIA | | | 3 |
| Italien | AGEA | 3 005 | | |
| Italien | Basilicata (ARBEA) | 110 | 17 | |
| Rumänien | PARDF | | 565 | |
| Rumänien | PIAA | 581 | | |
| Spanien | Andalusien | | 85 | |
| Spanien | Asturien | | 36 | |
| Totalt | 4 351 | 1 121 | 3 |
| Källa: Kommissionens beslut 2010/257/EU, 2010/258/EU och 2010/263/EU (EUT L 112, 5.5.2010, EUT L 113, 6.5.2010). |

(miljoner euro)

Medlemsstat

Utbetalande organ

Avskilda räkenskaper (1)

EGFJ

EJFLU

Tillfälligt instrument för landsbygdsutveckling

Tyskland

Baden-Württemberg

428

82

Tyskland

Bayern StMELF

194

Tyskland

Hessen

222

16

Tyskland

IBH

1

12

Tyskland

Helaba

4

5

Tyskland

Rheinland-Pfalz

36

Tyskland

Thüringen

73

Estland

PRIA

3

Italien

AGEA

3 005

Italien

Basilicata (ARBEA)

110

17

Rumänien

PARDF

565

Rumänien

PIAA

581

Spanien

Andalusien

85

Spanien

Asturien

36

Totalt

4 351

1 121

3

Källa: Kommissionens beslut 2010/257/EU, 2010/258/EU och 2010/263/EU (EUT L 112, 5.5.2010, EUT L 113, 6.5.2010).

---

(1)  Räkenskaper som kommissionen inte ansåg sig kunna godkänna i sina beslut av den 30 april 2010 av anledningar som kan tillskrivas de berörda medlemsstaterna och som kräver kompletterande utredning.

Källa: Kommissionens beslut 2010/257/EU, 2010/258/EU och 2010/263/EU (EUT L 112, 5.5.2010, EUT L 113, 6.5.2010).

---

KAPITEL 4

Sammanhållning

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskilda kännetecken för verksamhetsområdet

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

Transaktionernas korrekthet

Iakttagelser om system

System som gäller transaktionernas korrekthet

System som gäller återkrav och finansiella korrigeringar

Tillförlitligheten i kommissionens skriftliga uttalanden

Slutsatser och rekommendationer

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 4.1 | I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet sammanhållning, som innefattar politikområdena: 4 – Sysselsättning och socialpolitik och 13 – Regionalpolitik. Nyckelinformation om vilka verksamheter som har granskats och om hur stora utgifterna har varit under 2009 finns i
  tabell 4.1 |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

4.1

I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet sammanhållning, som innefattar politikområdena: 4 – Sysselsättning och socialpolitik och 13 – Regionalpolitik. Nyckelinformation om vilka verksamheter som har granskats och om hur stora utgifterna har varit under 2009 finns i
  tabell 4.1

| 4.1 | Kommissionen konstaterar att politikområdena 4 och 13 omfattar mer än sammanhållningspolitik, t.ex. frågor som social dialog, jämställdhet, stöd inför anslutningen och operativa anslag till EU-byråer. |
| --- | --- |

4.1

Tabell 4.1 —   Sammanhållning – Nyckelinformation

| (miljoner euro) |
| --- |
| Avdelning i budgeten | Politikområde | Beskrivning | Betalningar 2009 | Budgetförvaltnings-metod |
| 4 | Sysslesättning och sociala frågor | Administrativa utgifter | 97 | Direkt central |
| Europeiska socialfonden | 8 562 | Delad |
| Arbeta i Europa – Social dialog och rörlighet | 57 | Direkt central |
| Sysselsättning, social solidaritet och jämställdhet | 113 | Direkt central |
| Europeiska fonden för justering av globaliseringseffekter | 12 | Delad |
| Instrumentet för stöd inför anslutningen | 65 | Decentraliserad |
| | 8 906 | |
| 13 | Regionalpolitik | Administrativa utgifter | 83 | Direkt central |
| Europeiska regionala utvecklingsfonden och annan regional verksamhet | 18 250 | Delad |
| Sammanhållningsfonden (bl.a. f.d. ISPA) | 7 080 | Delad |
| Föranslutningsverksamhet med anknytning till strukturpolitiken | 705 | Decentraliserad |
| Solidaritetsfonden | 623 | Delad |
| | 26 741 | |
| Totala administrativa utgifter (14) | 180 | |
| Totala driftsutgifter (15)
  (varav): | 35 467 | |
| — | förhandsfinansiering |

(miljoner euro)

Avdelning i budgeten

Politikområde

Beskrivning

Betalningar 2009

Budgetförvaltnings-metod

4

Sysslesättning och sociala frågor

Administrativa utgifter

97

Direkt central

Europeiska socialfonden

8 562

Delad

Arbeta i Europa – Social dialog och rörlighet

57

Direkt central

Sysselsättning, social solidaritet och jämställdhet

113

Direkt central

Europeiska fonden för justering av globaliseringseffekter

12

Delad

Instrumentet för stöd inför anslutningen

65

Decentraliserad

8 906

13

Regionalpolitik

Administrativa utgifter

83

Direkt central

Europeiska regionala utvecklingsfonden och annan regional verksamhet

18 250

Delad

Sammanhållningsfonden (bl.a. f.d. ISPA)

7 080

Delad

Föranslutningsverksamhet med anknytning till strukturpolitiken

705

Decentraliserad

Solidaritetsfonden

623

Delad

26 741

Totala administrativa utgifter (14)

180

Totala driftsutgifter (15)
  (varav):

35 467

—

12 386

| — | mellanliggande betalningar/slutbetalningar |
| --- | --- |

—

23 081

Totala betalningar för året

35 647

Totala åtaganden för året

49 719

| Anmärkning: | Detaljuppgifter om budgetgenomförandet 2009 finns i del II i Europeiska gemenskapernas årsredovisning, budgetåret 2009, och i följande dokument från kommissionens generaldirektorat för budget: Report on budgetary and financial management – Financial year 2009 (rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen för budgetåret 2009) och Report on the Analysis of the budgetary implementation of the Structural and Cohesion Funds in 2009 (rapporten om analysen av budgetgenomförandet inom strukturfonderna och Sammanhållningsfonden under 2009). |
| --- | --- |

Anmärkning:

Detaljuppgifter om budgetgenomförandet 2009 finns i del II i Europeiska gemenskapernas årsredovisning, budgetåret 2009, och i följande dokument från kommissionens generaldirektorat för budget: Report on budgetary and financial management – Financial year 2009 (rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen för budgetåret 2009) och Report on the Analysis of the budgetary implementation of the Structural and Cohesion Funds in 2009 (rapporten om analysen av budgetgenomförandet inom strukturfonderna och Sammanhållningsfonden under 2009).

| Anmärkning: | Detta kapitel omfattar också instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA) och det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (ISPA), politiska åtgärder för social dialog och rörlighet samt åtgärder för jämställdhet för båda perioderna, även om dessa inte i egentlig mening ingår i sammanhållningspolitiken. Utgifter för landsbygdens utveckling och fiske redovisas under politikområdena 5 – Jordbruk och landsbygdens utveckling och 11 – Fiske. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Detta kapitel omfattar också instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA) och det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (ISPA), politiska åtgärder för social dialog och rörlighet samt åtgärder för jämställdhet för båda perioderna, även om dessa inte i egentlig mening ingår i sammanhållningspolitiken. Utgifter för landsbygdens utveckling och fiske redovisas under politikområdena 5 – Jordbruk och landsbygdens utveckling och 11 – Fiske.

Källa: Årsredovisningen för 2009.

Särskilda kännetecken för verksamhetsområdet

Politiska mål och instrument

| 4.2 | Sammanhållningspolitiken syftar till att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen inom Europeiska unionen och minska skillnaderna i utveckling mellan olika regioner. |
| --- | --- |

4.2

Sammanhållningspolitiken syftar till att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen inom Europeiska unionen och minska skillnaderna i utveckling mellan olika regioner.

| 4.3 | Följande tre fonder står för den allra största delen av utgifterna:






  a) | Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) tillhandahåller finansiering till infrastrukturinvesteringar, skapande eller bevarande av arbetstillfällen, lokala utvecklingsinitiativ och små och medelstora företags verksamhet. |
| --- | --- | --- |

4.3

Följande tre fonder står för den allra största delen av utgifterna:

a)

Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) tillhandahåller finansiering till infrastrukturinvesteringar, skapande eller bevarande av arbetstillfällen, lokala utvecklingsinitiativ och små och medelstora företags verksamhet.

| b) | Europeiska socialfonden (ESF) tillhandahåller ekonomiskt stöd till arbetslöshetsbekämpning, utveckling av personalresurser och främjande av integrering på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

b)

Europeiska socialfonden (ESF) tillhandahåller ekonomiskt stöd till arbetslöshetsbekämpning, utveckling av personalresurser och främjande av integrering på arbetsmarknaden.

| c) | Sammanhållningsfonden finansierar infrastrukturinvesteringar på området för miljö och transport i de medlemsstater vars BNI per capita ligger under 90 % av genomsnittet i EU. |
| --- | --- |

c)

Sammanhållningsfonden finansierar infrastrukturinvesteringar på området för miljö och transport i de medlemsstater vars BNI per capita ligger under 90 % av genomsnittet i EU.

| 4.4 | Förvaltningen av utgifterna för sammanhållning delas med medlemsstaterna som också medfinansierar de berörda projekten. Utgifterna för sammanhållning planeras i fleråriga “programperioder”. Betalningarna är kopplade till utgifter som har uppkommit inom stödberättigandeperioden (1). Till följd av detta kan betalningarna fortsätta några år efter det att programperioden i fråga har löpt ut. De programperioder som är relevanta för detta kapitel är 2000–2006 och 2007–2013. |
| --- | --- |

4.4

Förvaltningen av utgifterna för sammanhållning delas med medlemsstaterna som också medfinansierar de berörda projekten. Utgifterna för sammanhållning planeras i fleråriga “programperioder”. Betalningarna är kopplade till utgifter som har uppkommit inom stödberättigandeperioden (1). Till följd av detta kan betalningarna fortsätta några år efter det att programperioden i fråga har löpt ut. De programperioder som är relevanta för detta kapitel är 2000–2006 och 2007–2013.

| 4.5 | Betalningarna görs genom ett stort antal fleråriga ‘operativa program’ (2) till de enskilda medlemsstaterna eller regioner inom dem. Kommissionen godkänner de operativa programmen på grundval av förslag från medlemsstaterna. Medlemsstaterna väljer ut de enskilda projekt som ska ingå i de operativa programmen. Projekten genomförs av olika typer av projektansvariga (enskilda privatpersoner, föreningar, privata eller offentliga företag eller lokala, regionala eller nationella organ). Vid programmens start betalar kommissionen ut förhandsfinansiering till medlemsstaterna. De projektansvariga begär ersättning för sina stödberättigande kostnader från de ansvariga myndigheterna i medlemsstaterna. Medlemsstaten begär sedan ersättning från kommissionen med hjälp av attesterade utgiftsredovisningar som ligger till grund för ansökningar om mellanliggande betalningar eller slutbetalningar. |
| --- | --- |

4.5

Betalningarna görs genom ett stort antal fleråriga ‘operativa program’ (2) till de enskilda medlemsstaterna eller regioner inom dem. Kommissionen godkänner de operativa programmen på grundval av förslag från medlemsstaterna. Medlemsstaterna väljer ut de enskilda projekt som ska ingå i de operativa programmen. Projekten genomförs av olika typer av projektansvariga (enskilda privatpersoner, föreningar, privata eller offentliga företag eller lokala, regionala eller nationella organ). Vid programmens start betalar kommissionen ut förhandsfinansiering till medlemsstaterna. De projektansvariga begär ersättning för sina stödberättigande kostnader från de ansvariga myndigheterna i medlemsstaterna. Medlemsstaten begär sedan ersättning från kommissionen med hjälp av attesterade utgiftsredovisningar som ligger till grund för ansökningar om mellanliggande betalningar eller slutbetalningar.

| 4.6 | Utgifterna för 2009 för Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF bestod huvudsakligen av mellanliggande betalningar och slutbetalningar (se
  tabell 4.1
  ). För programperioden 2007–2013 betalades 14,1 miljarder euro ut som mellanliggande betalningar och 11,3 miljarder euro som förhandsfinansiering. Dessutom uppgick de mellanliggande betalningarna och slutbetalningarna för perioden 2000–2006 till 8,4 miljarder euro. |
| --- | --- |

4.6

Utgifterna för 2009 för Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF bestod huvudsakligen av mellanliggande betalningar och slutbetalningar (se
  tabell 4.1
  ). För programperioden 2007–2013 betalades 14,1 miljarder euro ut som mellanliggande betalningar och 11,3 miljarder euro som förhandsfinansiering. Dessutom uppgick de mellanliggande betalningarna och slutbetalningarna för perioden 2000–2006 till 8,4 miljarder euro.

Övervakning och kontroll av utgifterna för sammanhållning

| 4.7 | Medlemsstaterna ansvarar för genomförandet av Eruf, ESF och Sammanhållningsfonden. Ansvaret för den löpande förvaltningen och de mest grundläggande kontrollerna som ska förebygga eller upptäcka och korrigera felaktiga ersättningar av projektkostnader eller andra oriktigheter ligger hos förvaltningsmyndigheterna och de förmedlande organen. De attesterande organen utför ytterligare kontroller innan de överlämnar betalningsansökningarna till kommissionen. |
| --- | --- |

4.7

Medlemsstaterna ansvarar för genomförandet av Eruf, ESF och Sammanhållningsfonden. Ansvaret för den löpande förvaltningen och de mest grundläggande kontrollerna som ska förebygga eller upptäcka och korrigera felaktiga ersättningar av projektkostnader eller andra oriktigheter ligger hos förvaltningsmyndigheterna och de förmedlande organen. De attesterande organen utför ytterligare kontroller innan de överlämnar betalningsansökningarna till kommissionen.

| 4.8 | Bestämmelserna om revision och kontroll för programperioden 2007–2013 har skärpts (3). Medlemsstaterna är skyldiga att lämna in en rapport och ett uttalande om varje operativt program till kommissionen för godkännande. Rapporten ska visa om förvaltnings- och kontrollsystemen följer de gällande bestämmelserna (‘rapport om överensstämmelsebedömning’). Revisionsorganet ska lämna in en revisionsstrategi senast nio månader efter det att programmet har godkänts. Dessutom ansvarar revisionsorganet för att ge kommissionen rimlig säkerhet om att programmets förvaltnings- och kontrollsystem fungerar ändamålsenligt – och därmed om att de attesterade utgifterna är korrekta (4) – genom årliga kontrollrapporter (5) och årliga uttalanden. |
| --- | --- |

4.8

Bestämmelserna om revision och kontroll för programperioden 2007–2013 har skärpts (3). Medlemsstaterna är skyldiga att lämna in en rapport och ett uttalande om varje operativt program till kommissionen för godkännande. Rapporten ska visa om förvaltnings- och kontrollsystemen följer de gällande bestämmelserna (‘rapport om överensstämmelsebedömning’). Revisionsorganet ska lämna in en revisionsstrategi senast nio månader efter det att programmet har godkänts. Dessutom ansvarar revisionsorganet för att ge kommissionen rimlig säkerhet om att programmets förvaltnings- och kontrollsystem fungerar ändamålsenligt – och därmed om att de attesterade utgifterna är korrekta (4) – genom årliga kontrollrapporter (5) och årliga uttalanden.

| 4.9 | Medlemsstaterna har också det främsta ansvaret för att korrigera de oriktiga utgifter som de upptäcker och rapportera detta till kommissionen. Medlemsstaterna måste vidta åtgärder för att återkräva eller återkalla de sammanhållningsbetalningar som gjorts till stödmottagare på felaktiga grunder. |
| --- | --- |

4.9

Medlemsstaterna har också det främsta ansvaret för att korrigera de oriktiga utgifter som de upptäcker och rapportera detta till kommissionen. Medlemsstaterna måste vidta åtgärder för att återkräva eller återkalla de sammanhållningsbetalningar som gjorts till stödmottagare på felaktiga grunder.

| 4.10 | Kommissionen övervakar medlemsstaterna och strävar efter att garantera att deras förvaltnings- och kontrollsystem fungerar som de ska. Om det vid kommissionens revisioner konstateras att medlemsstaterna inte har korrigerat felaktiga utgifter eller att det förekommer allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemen avbryter och/eller håller den inne betalningarna till den berörda medlemsstaten (6). Om medlemsstaten inte återkräver eller återkallar de oriktiga utgifterna (det vill säga byter ut de undantagna utgifterna mot andra stödberättigande utgifter) eller åtgärdar de systemfel som upptäckts får kommissionen göra finansiella korrigeringar och minska EU-finansieringen i enlighet med detta. |
| --- | --- |

4.10

Kommissionen övervakar medlemsstaterna och strävar efter att garantera att deras förvaltnings- och kontrollsystem fungerar som de ska. Om det vid kommissionens revisioner konstateras att medlemsstaterna inte har korrigerat felaktiga utgifter eller att det förekommer allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemen avbryter och/eller håller den inne betalningarna till den berörda medlemsstaten (6). Om medlemsstaten inte återkräver eller återkallar de oriktiga utgifterna (det vill säga byter ut de undantagna utgifterna mot andra stödberättigande utgifter) eller åtgärdar de systemfel som upptäckts får kommissionen göra finansiella korrigeringar och minska EU-finansieringen i enlighet med detta.

| 4.10 | Medlemsstaterna har huvudansvaret för att se till att de utgifter som redovisas till kommissionen är korrekta. Kommissionen utövar sin tillsynsfunktion genom sitt eget revisionsarbete (och beaktar därvid även annan revisionsverksamhet, på unionsnivå och nationell nivå), genom förhandlingar om program, deltagande i arbetet i övervakningskommittéer och i årsmöten med övervakningsmyndigheter och revisionsorgan samt genom att tillhandahålla ingående vägledning och anordna seminarier.

  Kommissionen har förstärkt sin övervakning genom att sätta sin handlingsplan från februari 2008 i verket (En handlingsplan för att stärka kommissionens tillsynsfunktion vid delad förvaltning av strukturåtgärder, KOM(2008) 97 slutligt).


  Under 2009 fattade kommissionen sju beslut om att hålla inne betalningar och fastställde finansiella korrigeringar till ett sammanlagt belopp av 2,3 miljarder euro. |
| --- | --- |

4.10

Kommissionen har förstärkt sin övervakning genom att sätta sin handlingsplan från februari 2008 i verket (En handlingsplan för att stärka kommissionens tillsynsfunktion vid delad förvaltning av strukturåtgärder, KOM(2008) 97 slutligt).

Under 2009 fattade kommissionen sju beslut om att hålla inne betalningar och fastställde finansiella korrigeringar till ett sammanlagt belopp av 2,3 miljarder euro.

Särskilda risker avseende korrekthet

| 4.11 | Den rättsliga ramen för sammanhållning är komplex eftersom den måste överensstämma med EU:s regler på många olika politikområden, till exempel för offentlig upphandling och statligt stöd, liksom de specifika kraven för utgifterna inom verksamhetsområdet sammanhållning. |
| --- | --- |

4.11

Den rättsliga ramen för sammanhållning är komplex eftersom den måste överensstämma med EU:s regler på många olika politikområden, till exempel för offentlig upphandling och statligt stöd, liksom de specifika kraven för utgifterna inom verksamhetsområdet sammanhållning.

| 4.11 | Kommissionen hänvisar till det omfattande arbete med att förenkla den rättsliga ramen för verksamhetsområdet sammanhållning som inleddes under 2008 och slutfördes under 2010 och som gällde specifika krav i sektorsförordningarna.

  Eventuella brister i tillämpningen av EU-reglerna om offentlig upphandling och statligt stöd på nationell, regional och lokal nivå är inte specifikt relaterade till genomförandet av sammanhållningsprojekt. |
| --- | --- |

4.11

Eventuella brister i tillämpningen av EU-reglerna om offentlig upphandling och statligt stöd på nationell, regional och lokal nivå är inte specifikt relaterade till genomförandet av sammanhållningsprojekt.

| 4.12 | Det finns ett stort antal myndigheter som har ansvar för att genomföra sammanhållningspolitiken i medlemsstaterna (nationella myndigheter, regionala myndigheter och förmedlande organ) och ett ännu större antal mottagare av gemenskapsstöd. Det kan tänkas att de aktörer som deltar i genomförandet av de operativa programmen och i projekt på nationell eller regional nivå inte känner till vilka regler som gäller eller är osäkra på hur de ska tolkas. Detta kan leda till att deras redovisningar blir felaktiga eller saknar underlag. |
| --- | --- |

4.12

Det finns ett stort antal myndigheter som har ansvar för att genomföra sammanhållningspolitiken i medlemsstaterna (nationella myndigheter, regionala myndigheter och förmedlande organ) och ett ännu större antal mottagare av gemenskapsstöd. Det kan tänkas att de aktörer som deltar i genomförandet av de operativa programmen och i projekt på nationell eller regional nivå inte känner till vilka regler som gäller eller är osäkra på hur de ska tolkas. Detta kan leda till att deras redovisningar blir felaktiga eller saknar underlag.

| 4.12 | Den rättsliga ramen för programperioden 2007–2013 har förbättrats för att trygga att stödmottagare informeras om alla särskilda finansierings-, genomförande- och rapporteringsvillkor och att förvaltningsmyndigheter innan de godkänner projekt förvissar sig om att stödmottagarna är i stånd att uppfylla dessa villkor.

  Alltsedan inledningen av programperioden har kommissionen i ett tidigt skede och regelbundet tillhandahållit de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna utbildning och vägledning. Särskilda åtgärder för detta fastläggs i kommissionens handlingsplan från februari 2008 (KOM(2008) 97 slutligt) och genomförs regelbundet. |
| --- | --- |

4.12

Alltsedan inledningen av programperioden har kommissionen i ett tidigt skede och regelbundet tillhandahållit de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna utbildning och vägledning. Särskilda åtgärder för detta fastläggs i kommissionens handlingsplan från februari 2008 (KOM(2008) 97 slutligt) och genomförs regelbundet.

| 4.13 | Betalningar från ett operativt program till stödmottagarna för utgifter som uppkommit inom stödberättigandeperioden fortsätter vanligtvis efter det att programperioden har löpt ut till dess att alla projekt har slutförts och programmet har avslutats. När stödberättigandeperioden för 2000–2006 upphörde 2009 kan de nationella myndigheterna ha haft en press på sig att utnyttja de anslagna EU-medlen. Som revisionsrätten redan konstaterade i sin årsrapport för 2008 ökar detta risken för att icke stödberättigande projekt får ersättning med medel från EU:s budget när utgifter som visat sig vara icke stödberättigande byts ut mot nya utgifter (”tillbakadragande av belopp”) utan att en ändamålsenlig förhandskontroll utförs av medlemsstaten före programavslutningen (7). |
| --- | --- |

4.13

Betalningar från ett operativt program till stödmottagarna för utgifter som uppkommit inom stödberättigandeperioden fortsätter vanligtvis efter det att programperioden har löpt ut till dess att alla projekt har slutförts och programmet har avslutats. När stödberättigandeperioden för 2000–2006 upphörde 2009 kan de nationella myndigheterna ha haft en press på sig att utnyttja de anslagna EU-medlen. Som revisionsrätten redan konstaterade i sin årsrapport för 2008 ökar detta risken för att icke stödberättigande projekt får ersättning med medel från EU:s budget när utgifter som visat sig vara icke stödberättigande byts ut mot nya utgifter (”tillbakadragande av belopp”) utan att en ändamålsenlig förhandskontroll utförs av medlemsstaten före programavslutningen (7).

| 4.13 | I den rättsliga ramen för såväl programperioden 2000–2006 som programperioden 2007–2013 anges att anslag för att medlen i fråga inte ska bli föremål för s.k. automatiskt återtagande ska användas inom en period på 2–3 år efter det att det gjorts åtaganden för medlen. Detta tryggar att åtagandena och betalningarna för utgifter sprids ut jämnt under programperioden i stället för att koncentreras till sista året av denna.

  Kommissionen vakar särskilt över att medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem fungerar ändamålsenligt under hela genomförandeperioden fram till programavslutningen och ålägger där så krävs medlemsstaterna finansiella korrigeringar. |
| --- | --- |

4.13

Kommissionen vakar särskilt över att medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem fungerar ändamålsenligt under hela genomförandeperioden fram till programavslutningen och ålägger där så krävs medlemsstaterna finansiella korrigeringar.

Kommissionen är mycket uppmärksam på den risk som revisionsrätten tog upp i sin årsrapport för 2008, särskilt mot bakgrund av avslutningen av programmen för perioden 2000–2006.

| 4.14 | Kommissionens godkännande av medlemsstaternas överensstämmelsebedömning (som medföljer de rapporter där förvaltnings- och kontrollsystemen beskrivs) och revisionsstrategier utgör det första grundläggande elementet i kontrollramen för verksamhetsområdet sammanhållning när det gäller programperioden 2007–2013. Om kommissionen inte har godkänt, eller till dess att den godkänner, överensstämmelsebedömningarna godkänner den inte några mellanliggande betalningar till det berörda programmet. Medlemsstaterna får dock börja göra utbetalningar till stödmottagare genom (icke godkända) system medan de väntar på att kommissionen ska ge sitt godkännande. Under den här perioden är risken större för felaktiga utgifter. |
| --- | --- |

4.14

Kommissionens godkännande av medlemsstaternas överensstämmelsebedömning (som medföljer de rapporter där förvaltnings- och kontrollsystemen beskrivs) och revisionsstrategier utgör det första grundläggande elementet i kontrollramen för verksamhetsområdet sammanhållning när det gäller programperioden 2007–2013. Om kommissionen inte har godkänt, eller till dess att den godkänner, överensstämmelsebedömningarna godkänner den inte några mellanliggande betalningar till det berörda programmet. Medlemsstaterna får dock börja göra utbetalningar till stödmottagare genom (icke godkända) system medan de väntar på att kommissionen ska ge sitt godkännande. Under den här perioden är risken större för felaktiga utgifter.

| 4.14 | Kommissionens förfaranden för godkännande av medlemsstaternas överensstämmelsebedömningar och revisionsstrategier slutfördes inom de fastlagda tidsfristerna. Den risk som revisionsrätten tar upp i sin rapport är förbunden med den i reglerna fastlagda tidsfristen för medlemsstaternas framläggande av överensstämmelsebedömningar och revisionsstrategier.

  Kommissionen anser att det rör sig om en begränsad risk. Även om kommissionen inte skulle ha godkänt en medlemsstats förvaltnings- och kontrollsystem innebär detta inte att de på nationell nivå godkända systemen inte överensstämmer med kraven eller fungerar ändamålsenligt.


  Riskreducerande kontroller har införts och strukturfonds¬generaldirektoraten har tagit risken i beaktande i sin revisionsstrategi och även gjort revisionsorganen uppmärksamma på den. Varje revisionsorgan måste för kommissionen årligen lägga fram slutsatser från revision av ett representativt urval av transaktioner (som avser redovisade utgifter) samt ett årligt yttrande om huruvida förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar ändamålsenligt. |
| --- | --- |

4.14

Kommissionen anser att det rör sig om en begränsad risk. Även om kommissionen inte skulle ha godkänt en medlemsstats förvaltnings- och kontrollsystem innebär detta inte att de på nationell nivå godkända systemen inte överensstämmer med kraven eller fungerar ändamålsenligt.

Riskreducerande kontroller har införts och strukturfonds¬generaldirektoraten har tagit risken i beaktande i sin revisionsstrategi och även gjort revisionsorganen uppmärksamma på den. Varje revisionsorgan måste för kommissionen årligen lägga fram slutsatser från revision av ett representativt urval av transaktioner (som avser redovisade utgifter) samt ett årligt yttrande om huruvida förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar ändamålsenligt.

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 4.15 | Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1.
  Vid revisionen av verksamhetsområdet sammanhållning vidtogs följande revisionsåtgärd: |
| --- | --- |

4.15

Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1.
  Vid revisionen av verksamhetsområdet sammanhållning vidtogs följande revisionsåtgärd:

4.15

| — | Revisionsrätten granskade ett urval av 180 mellanliggande betalningar och slutbetalningar. 69 % av dessa slumpmässigt utvalda betalningar gäller projekt under programperioden 2007–2013. |
| --- | --- |

—

Revisionsrätten granskade ett urval av 180 mellanliggande betalningar och slutbetalningar. 69 % av dessa slumpmässigt utvalda betalningar gäller projekt under programperioden 2007–2013.

| — | Förhandsfinansiering ingick inte i urvalet, eftersom risken för felaktigheter vid denna typ av betalningar betraktas som mycket låg. |
| --- | --- |

—

Förhandsfinansiering ingick inte i urvalet, eftersom risken för felaktigheter vid denna typ av betalningar betraktas som mycket låg.

| — | Kommissionen konstaterar att förhandsfinansiering – som inte är förbunden med i stort sett någon risk – utgjorde en tredjedel av dess betalningar under 2009 inom verksamhetsområdet sammanhållning (se tabell 4.1 i rapporten). |
| --- | --- |

—

| 4.16 | Bedömningen av systemen omfattade förvaltnings- och kontrollsystem som rör






  — | överensstämmelse med vissa viktiga bestämmelser som specificeras i den rättsliga ramen för 16 operativa program under programperioden 2007–2013 i 13 medlemsstater, |
| --- | --- | --- |

4.16

Bedömningen av systemen omfattade förvaltnings- och kontrollsystem som rör

—

överensstämmelse med vissa viktiga bestämmelser som specificeras i den rättsliga ramen för 16 operativa program under programperioden 2007–2013 i 13 medlemsstater,

| — | behandling av och rapportering om återkrav och tillbakadraganden av belopp när det gällde fyra operativa program och ett gemenskapsinitiativ under programperioden 2000–2006 i 6 medlemsstater. |
| --- | --- |

—

behandling av och rapportering om återkrav och tillbakadraganden av belopp när det gällde fyra operativa program och ett gemenskapsinitiativ under programperioden 2000–2006 i 6 medlemsstater.

TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

| 4.17 | Resultatet av transaktionsgranskningen sammanfattas i
  bilaga 4.1. |
| --- | --- |

4.17

Resultatet av transaktionsgranskningen sammanfattas i
  bilaga 4.1.

| 4.18 | Liksom föregående år innehöll ett stort antal projektbetalningar inom verksamhetsområdet sammanhållning fel. För 2009 gällde detta 36 % (8) av de 180 projekt som granskades. |
| --- | --- |

4.18

Liksom föregående år innehöll ett stort antal projektbetalningar inom verksamhetsområdet sammanhållning fel. För 2009 gällde detta 36 % (8) av de 180 projekt som granskades.

| 4.18 | Kommissionen konstaterar att felfrekvensen har följt en nedåtgående trend under de tre senaste åren, från 54 % i revisionsrättens årsrapport för 2007 till 36 % i årsrapporten för 2009, såsom framgår av bilaga 4.1 i rapporten.

  Kommissionen betonar också att 53 % av felen under 2009 var icke kvantifierbara. I vissa fall skulle dessa överensstämmelsefel inte ha haft någon inverkan på ersättningen för de berörda utgifterna även om de hade upptäckts före attesteringen av utgifterna för kommissionen. |
| --- | --- |

4.18

Kommissionen betonar också att 53 % av felen under 2009 var icke kvantifierbara. I vissa fall skulle dessa överensstämmelsefel inte ha haft någon inverkan på ersättningen för de berörda utgifterna även om de hade upptäckts före attesteringen av utgifterna för kommissionen.

| 4.19 | Revisionsrätten bedömer att den mest sannolika felprocenten ligger över 5 % (9). |
| --- | --- |

4.19

Revisionsrätten bedömer att den mest sannolika felprocenten ligger över 5 % (9).

| 4.19 | För 2009 gjorde revisionsrätten uppskattningen att åtminstone 3 % av de utgifter som medlemsstaterna attesterade för kommissionen inte borde ha ersatts (jämfört med åtminstone 11 % för 2008). Den angivna procentuppgiften visar på en väsentlig förbättring i förhållande till de föregående åren (se punkt 1.26). Kommissionen anser att förbättringen återspeglar de skärpta kontrollbestämmelserna i den rättsliga ramen för verksamhetsområdet sammanhållning för perioden 2007–2013 och de första resultaten av kommissionens handlingsplan från februari 2008 för att stärka dess tillsynsfunktion vid delad förvaltning av strukturåtgärder. Kommissionen är fast besluten att arbeta för att få ned antalet fel ytterligare.

  Kommissionen konstaterar att de nationella myndigheterna i åtta Eruf-fall som innehöll ett kvantifierbart fel gjorde proportionerliga finansiella korrigeringar innan de attesterade utgifterna för kommissionen. Till följd av detta uppstod inga negativa konsekvenser för EU:s budget (se även punkt 4.20 d). |
| --- | --- |

4.19

Kommissionen konstaterar att de nationella myndigheterna i åtta Eruf-fall som innehöll ett kvantifierbart fel gjorde proportionerliga finansiella korrigeringar innan de attesterade utgifterna för kommissionen. Till följd av detta uppstod inga negativa konsekvenser för EU:s budget (se även punkt 4.20 d).

| 4.20 | En stor del av den uppskattade felprocenten beror på fel avseende stödberättigande, som är den vanligaste typen av kvantifierbart fel i granskningsurvalet. De konstaterades i 24 granskade projektbetalningar. De främsta orsakerna till fel avseende stödberättigande var att kostnader som inte berättigade till ersättning hade inkluderats och att det förekom allvarliga brister i efterlevnaden av reglerna om offentlig upphandling (se exemplen nedan). |
| --- | --- |

4.20

En stor del av den uppskattade felprocenten beror på fel avseende stödberättigande, som är den vanligaste typen av kvantifierbart fel i granskningsurvalet. De konstaterades i 24 granskade projektbetalningar. De främsta orsakerna till fel avseende stödberättigande var att kostnader som inte berättigade till ersättning hade inkluderats och att det förekom allvarliga brister i efterlevnaden av reglerna om offentlig upphandling (se exemplen nedan).

| 4.20 | Precis som för de föregående rapportåren (se bilaga 4.4 i revisionsrättens rapport) följer kommissionen noggrant upp alla fel som upptäcks av revisionsrätten och ser till att lämpliga korrigeringar görs när detta är nödvändigt.

  Eventuella brister i tillämpningen av EU-reglerna om offentlig upphandling på nationell, regional och lokal nivå är inte specifikt relaterade till genomförandet av sammanhållningsprojekt.


  Kommissionen beaktar felen avseende stödberättigande i riskbedömningen i sitt eget revisionsarbete och har även vidtagit andra åtgärder. Den har t.ex. tillhandahållit särskild utbildning om förfarandena för offentlig upphandling vid ett antal tillfällen och utfärdat vägledningar till programansvariga myndigheter. |
| --- | --- |

4.20

Eventuella brister i tillämpningen av EU-reglerna om offentlig upphandling på nationell, regional och lokal nivå är inte specifikt relaterade till genomförandet av sammanhållningsprojekt.

Kommissionen beaktar felen avseende stödberättigande i riskbedömningen i sitt eget revisionsarbete och har även vidtagit andra åtgärder. Den har t.ex. tillhandahållit särskild utbildning om förfarandena för offentlig upphandling vid ett antal tillfällen och utfärdat vägledningar till programansvariga myndigheter.

Kommissionen noterar att inget av de fel i granskningsurvalet som hänförde sig till reglerna för offentlig upphandling gällde ESF.

4.21

| 4.21 | Enbart de fall där reglerna för offentlig upphandling inte efterlevs utgör 43 % av alla kvantifierbara fel och står för ungefär tre fjärdedelar av den uppskattade felprocenten. |
| --- | --- |

Enbart de fall där reglerna för offentlig upphandling inte efterlevs utgör 43 % av alla kvantifierbara fel och står för ungefär tre fjärdedelar av den uppskattade felprocenten.

| 4.21 | Kommissionen inledde nyligen en efterhandsutvärdering av hur relevant, ändamålsenlig och effektiv den grundläggande EU-lagstiftningen på området offentlig upphandling är. Utvärderingen kommer i första hand att inriktas på att analysera kostnadseffektiviteten hos förfarandena och reglerna för offentlig upphandling. Den kommer också att omfatta en beskrivning av medlemsstaternas förvaltningsstrukturer för genomförande av politiken för offentlig upphandling inbegripet EU-lagstiftningen på detta område. Resultatet av utvärderingen kommer att färdigställas till sommaren 2011.

  En avdelningsövergripande arbetsgrupp inom kommissionen håller dessutom på att undersöka de problem i fråga om offentlig upphandling som är de vanligast förekommande i samband med genomförandet av sammanhållningsprojekt.


  Kommissionen kommer att fortsätta att tillhandahålla de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna utbildning om korrekt tillämpning av reglerna för offentlig upphandling. Den kommer där så är lämpligt även att fortsätta att granska tillämpningen av EU-direktiven om offentlig upphandling, genom att utföra egna undersökningar i vissa fall eller genom att be revisionsorganen i medlemsstaterna att utföra sådana undersökningar för dess räkning.


  Kommissionen hänvisar också till sitt svar på punkt 4.20 i revisionsrättens rapport. |
| --- | --- |

4.21

En avdelningsövergripande arbetsgrupp inom kommissionen håller dessutom på att undersöka de problem i fråga om offentlig upphandling som är de vanligast förekommande i samband med genomförandet av sammanhållningsprojekt.

Kommissionen kommer att fortsätta att tillhandahålla de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna utbildning om korrekt tillämpning av reglerna för offentlig upphandling. Den kommer där så är lämpligt även att fortsätta att granska tillämpningen av EU-direktiven om offentlig upphandling, genom att utföra egna undersökningar i vissa fall eller genom att be revisionsorganen i medlemsstaterna att utföra sådana undersökningar för dess räkning.

Kommissionen hänvisar också till sitt svar på punkt 4.20 i revisionsrättens rapport.

| 4.22 | 53 % av betalningarna med fel innehöll icke kvantifierbara fel och ingår därför inte i uppskattningen av felprocenten. De flesta av dem var fel som gällde andra aspekter av regelefterlevnad, främst brister i förfarandena för upphandling och kontraktstilldelning. |
| --- | --- |

4.22

53 % av betalningarna med fel innehöll icke kvantifierbara fel och ingår därför inte i uppskattningen av felprocenten. De flesta av dem var fel som gällde andra aspekter av regelefterlevnad, främst brister i förfarandena för upphandling och kontraktstilldelning.

| 4.23 | När det gällde åtminstone 30 % av de fel som revisionsrätten konstaterade i årets urval fanns tillräcklig information tillgänglig för att de myndigheter i medlemsstaterna som var ansvariga för att genomföra de operativa programmen skulle ha kunnat upptäcka och korrigera felet innan de attesterade utgifterna till kommissionen. |
| --- | --- |

4.23

När det gällde åtminstone 30 % av de fel som revisionsrätten konstaterade i årets urval fanns tillräcklig information tillgänglig för att de myndigheter i medlemsstaterna som var ansvariga för att genomföra de operativa programmen skulle ha kunnat upptäcka och korrigera felet innan de attesterade utgifterna till kommissionen.

| 4.23 | Vad beträffar de flesta av de kvarstående fel som konstaterats av revisionsrätten anser kommissionen att de nationella myndigheterna inte hade tillräckligt med information för att upptäcka felen innan de attesterade utgifterna för kommissionen. |
| --- | --- |

4.23

IAKTTAGELSER OM SYSTEM

| 4.24 | Resultatet av granskningen av system sammanfattas i
  bilaga 4.2
  . |
| --- | --- |

4.24

Resultatet av granskningen av system sammanfattas i
  bilaga 4.2
  .

System som gäller transaktionernas korrekthet

Medlemsstaterna

| 4.25 | Revisionsrätten bedömde efterlevnaden av centrala bestämmelser i den rättsliga ramen hos 16 förvaltnings- och kontrollsystem i 13 medlemsstater (se
  bilaga 4.2.1
  ). |
| --- | --- |

4.25

Revisionsrätten bedömde efterlevnaden av centrala bestämmelser i den rättsliga ramen hos 16 förvaltnings- och kontrollsystem i 13 medlemsstater (se
  bilaga 4.2.1
  ).

| 4.25 | Kommissionen konstaterar att alla 16 förvaltnings- och kontrollsystemen enligt revisionsrättens bedömning helt eller delvis uppfyllde de granskade nyckelkraven. |
| --- | --- |

4.25

| 4.26 | Revisionsrättens revision visade att för 11 av de 16 operativa program som granskades uppfyllde de kontroller som den förvaltande myndigheten utförde bara delvis de lagstadgade kraven. |
| --- | --- |

4.26

Revisionsrättens revision visade att för 11 av de 16 operativa program som granskades uppfyllde de kontroller som den förvaltande myndigheten utförde bara delvis de lagstadgade kraven.

| 4.26 | Kommissionen delar revisionsrättens uppfattning att förvaltningskontroller är centrala för att förhindra oriktigheter. Förvaltningskontrollerna bör förbättras (särskilt för vissa program) och kommissionen kommer att fortsätta att arbeta för detta, genom rådgivning, utbildning och särskilda granskningar. |
| --- | --- |

4.26

| 4.27 | Revisionsrätten konstaterade förseningar i genomförandet av den godkända nationella revisionsstrategin hos de flesta operativa program som granskades. De flesta revisionsorganen gjorde inte tillräckligt många granskningar av betalningar i tid för den årliga kontrollrapporten för 2009. |
| --- | --- |

4.27

Revisionsrätten konstaterade förseningar i genomförandet av den godkända nationella revisionsstrategin hos de flesta operativa program som granskades. De flesta revisionsorganen gjorde inte tillräckligt många granskningar av betalningar i tid för den årliga kontrollrapporten för 2009.

| 4.28 | Revisionsrätten noterade också väsentliga skillnader när det gällde i vilken omfattning revisionsarbete kopplat till systemen hade utförts vid utgången av 2009. Flera medlemsstater utförde inga systemgranskningar innan utgifterna redovisades till kommissionen (10). |
| --- | --- |

4.28

Revisionsrätten noterade också väsentliga skillnader när det gällde i vilken omfattning revisionsarbete kopplat till systemen hade utförts vid utgången av 2009. Flera medlemsstater utförde inga systemgranskningar innan utgifterna redovisades till kommissionen (10).

| 4.27 och 4.28 | Enligt den rättsliga ramen är revisionsorganen skyldiga att utföra granskningar av transaktioner endast om det redovisats utgifter för kommissionen före slutet av det år som föregår granskningsåret. Endast i 2 av de 16 operativa program som granskades av revisionsrätten hade det redovisats utgifter för kommissionen under 2008. |
| --- | --- |

4.27 och 4.28

| 4.29 | När det gäller 2 av de 16 operativa program som granskades anser revisionsrätten att revisionsorganen bara delvis uppfyllde det viktigaste lagstadgade kravet i fråga om systemgranskningar. |
| --- | --- |

4.29

När det gäller 2 av de 16 operativa program som granskades anser revisionsrätten att revisionsorganen bara delvis uppfyllde det viktigaste lagstadgade kravet i fråga om systemgranskningar.

| 4.29 | Kommissionen konstaterar att 14 av de 16 revisionsorganen enligt revisionsrättens bedömning uppfyllde det granskade nyckelkravet. |
| --- | --- |

4.29

System som gäller återkrav och finansiella korrigeringar

Medlemsstaterna

| 4.30 | Revisionsrätten bedömde systemen för hantering av de fel som konstaterats vid de olika nationella efterhandskontrollerna och rapporteringen om återkrav eller tillbakadraganden av belopp till kommissionen. Detta gjordes för fyra operativa program och ett gemenskapsinitiativ i sex medlemsstater (11). |
| --- | --- |

4.30

Revisionsrätten bedömde systemen för hantering av de fel som konstaterats vid de olika nationella efterhandskontrollerna och rapporteringen om återkrav eller tillbakadraganden av belopp till kommissionen. Detta gjordes för fyra operativa program och ett gemenskapsinitiativ i sex medlemsstater (11).

| 4.31 | Liksom förra året (12) är den minst tillfredsställande aspekten i de granskade systemen den som gäller rapporteringen av korrigeringar till kommissionen (se
  bilaga 4.2.2
  ). I några fall rapporterades inte relevant information till kommissionen; i andra fall var informationen inte tillförlitlig eller presenterades inte enligt de anvisningar som kommissionen hade skickat. Detta innebär att kommissionen i dessa fall inte får tillförlitlig information om återkrav och tillbakadraganden som medlemsstaterna gjort. Dessa brister har också konstaterats av kommissionen (13). |
| --- | --- |

4.31

Liksom förra året (12) är den minst tillfredsställande aspekten i de granskade systemen den som gäller rapporteringen av korrigeringar till kommissionen (se
  bilaga 4.2.2
  ). I några fall rapporterades inte relevant information till kommissionen; i andra fall var informationen inte tillförlitlig eller presenterades inte enligt de anvisningar som kommissionen hade skickat. Detta innebär att kommissionen i dessa fall inte får tillförlitlig information om återkrav och tillbakadraganden som medlemsstaterna gjort. Dessa brister har också konstaterats av kommissionen (13).

| 4.31 | Medlemsstaternas rapportering av korrigeringar till kommissionen är fortfarande inte helt tillfredsställande, men kommissionen anser att de uppgifter för 2009 som medlemsstaterna lade fram för kommissionen under första halvåret 2010 i en del fall är av betydligt högre kvalitet än de uppgifter som lades fram tidigare. De kumulativa uppgifterna offentliggörs i kommissionens slutliga årsredovisning. Kommissionen utförde under 2008 och 2009 inom ramen för sin handlingsplan från 2008 granskningar av 19 medlemsstaters system för återkrav och tillbakadragande av belopp (liknande de granskningar som utförts av revisionsrätten). Systemen i de övriga medlemsstaterna granskas under 2010.

  Under perioden 2007–2013 tillämpas ett standardiserat förfarande för inlämnande av redovisningar av återkrav, via it-systemet SFC2007. Kommissionen förväntar sig att detta rapporteringsförfarande kommer att förbättra kvaliteten på de uppgifter som den får tillgång till. Medlemsstaterna är skyldiga att göra åtskillnad mellan korrigeringar som härrör från deras egna granskningar och korrigeringar som härrör från EU-institutioners granskningar. |
| --- | --- |

4.31

Under perioden 2007–2013 tillämpas ett standardiserat förfarande för inlämnande av redovisningar av återkrav, via it-systemet SFC2007. Kommissionen förväntar sig att detta rapporteringsförfarande kommer att förbättra kvaliteten på de uppgifter som den får tillgång till. Medlemsstaterna är skyldiga att göra åtskillnad mellan korrigeringar som härrör från deras egna granskningar och korrigeringar som härrör från EU-institutioners granskningar.

TILLFÖRLITLIGHETEN I KOMMISSIONENS SKRIFTLIGA UTTALANDEN

| 4.32 | Revisionsrätten bedömde de årliga verksamhetsrapporterna för 2009 med tillhörande förklaringar från generaldirektoratet för regionalpolitik och generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter. |
| --- | --- |

4.32

Revisionsrätten bedömde de årliga verksamhetsrapporterna för 2009 med tillhörande förklaringar från generaldirektoratet för regionalpolitik och generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter.

| 4.33 | Resultatet av granskningen av kommissionens skriftliga uttalanden sammanfattas i
  bilaga 4.3. |
| --- | --- |

4.33

Resultatet av granskningen av kommissionens skriftliga uttalanden sammanfattas i
  bilaga 4.3.

| 4.33 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens bedömning i bilaga 4.3 och punkt 2.8, som visar på en förbättring i förhållande till de föregående åren. |
| --- | --- |

4.33

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 4.34 | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att de mellanliggande betalningarna och slutbetalningarna under det budgetår som slutade den 31 december 2009 inom verksamhetsområdet sammanhållning innehöll väsentliga fel. |
| --- | --- |

4.34

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att de mellanliggande betalningarna och slutbetalningarna under det budgetår som slutade den 31 december 2009 inom verksamhetsområdet sammanhållning innehöll väsentliga fel.

| 4.34 | Kommissionen konstaterar att felprocenten för 2009 var betydligt lägre än de motsvarande uppgifterna för de två föregående åren och att felfrekvensen i revisionsrättens urval gick ned för tredje året i rad.

  Kommissionen anser att dessa förbättringar tyder på att de skärpta kontrollbestämmelserna i den rättsliga ramen för perioden 2007–2013 är ändamålsenliga och att förbättringarna återspeglar de första resultaten av kommissionens handlingsplan från 2008 för att stärka dess tillsynsfunktion vid delad förvaltning av strukturåtgärder. Kommissionen kommer att fortsätta att arbeta för att få ned felprocenten ytterligare. |
| --- | --- |

4.34

Kommissionen anser att dessa förbättringar tyder på att de skärpta kontrollbestämmelserna i den rättsliga ramen för perioden 2007–2013 är ändamålsenliga och att förbättringarna återspeglar de första resultaten av kommissionens handlingsplan från 2008 för att stärka dess tillsynsfunktion vid delad förvaltning av strukturåtgärder. Kommissionen kommer att fortsätta att arbeta för att få ned felprocenten ytterligare.

| 4.35 | Minst 30 % av de fel som konstaterades skulle ha kunnat och borde ha upptäckts och korrigerats av medlemsstaterna innan dessa attesterade utgifterna till kommissionen (se punkt 4.23). |
| --- | --- |

4.35

Minst 30 % av de fel som konstaterades skulle ha kunnat och borde ha upptäckts och korrigerats av medlemsstaterna innan dessa attesterade utgifterna till kommissionen (se punkt 4.23).

| 4.35 | Kommissionen följer upp alla fall där det fastställts brister i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem i syfte att se till att systemen fungerar ändamålsenligt.

  Vad beträffar de flesta av de kvarstående fel som konstaterades av revisionsrätten anser kommissionen att de nationella myndigheterna inte hade tillräckligt med information för att upptäcka felen innan de attesterade utgifterna för kommissionen. |
| --- | --- |

4.35

Vad beträffar de flesta av de kvarstående fel som konstaterades av revisionsrätten anser kommissionen att de nationella myndigheterna inte hade tillräckligt med information för att upptäcka felen innan de attesterade utgifterna för kommissionen.

| 4.36 | För de system som granskades drar revisionsrätten följande slutsatser: |
| --- | --- |

4.36

För de system som granskades drar revisionsrätten följande slutsatser:

4.36.

| a) | Brister som gäller kontroller utförda av de förvaltande myndigheterna och/eller systemgranskningar utförda av revisionsorganen konstaterades i 12 av de 16 operativa program som granskades. Överlag följde systemen för övervakning och kontroll för programperioden 2007–2013 åtminstone delvis de granskade centrala bestämmelserna i den rättsliga ramen (se punkterna 4.25–4.29). |
| --- | --- |

a)

Brister som gäller kontroller utförda av de förvaltande myndigheterna och/eller systemgranskningar utförda av revisionsorganen konstaterades i 12 av de 16 operativa program som granskades. Överlag följde systemen för övervakning och kontroll för programperioden 2007–2013 åtminstone delvis de granskade centrala bestämmelserna i den rättsliga ramen (se punkterna 4.25–4.29).

| a) | Kommissionen konstaterar att de 16 granskade förvaltnings- och kontrollsystemen enligt revisionsrättens bedömning helt eller delvis uppfyllde kraven, vilket är ett uppmuntrande resultat för programperioden 2007–2013.

  Kommissionen hänvisar också till sitt svar på punkterna 4.26 och 4.29 i revisionsrättens rapport. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen hänvisar också till sitt svar på punkterna 4.26 och 4.29 i revisionsrättens rapport.

| b) | Medlemsstaternas system för registrering och korrigering av de fel som de var medvetna om för programperioden 2000–2006 var ändamålsenliga. Systemen för rapportering av återkrav och tillbakadragande av belopp var delvis ändamålsenliga, vilket innebär att kommissionen inte alltid får tillförlitlig information om dessa finansiella korrigeringar från medlemsstaterna (se punkterna 4.30 och 4.31). |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaternas system för registrering och korrigering av de fel som de var medvetna om för programperioden 2000–2006 var ändamålsenliga. Systemen för rapportering av återkrav och tillbakadragande av belopp var delvis ändamålsenliga, vilket innebär att kommissionen inte alltid får tillförlitlig information om dessa finansiella korrigeringar från medlemsstaterna (se punkterna 4.30 och 4.31).

| b) | Kvaliteten på och fullständigheten hos uppgifterna har förbättrats konstant tack vare kommissionens åtgärder inom ramen för handlingsplanen från 2008. Kommissionen kommer under 2010 att slutföra sina granskningar på plats av medlemsstaternas system för återkrav och utfärda rekommendationer för ytterligare förbättring av medlemsstaternas rapportering.

  Den rättsliga ramen för programperioden 2007–2013 har förstärkts och omfattar ett standardiserat förfarande för inlämnande av information, vilket kommer att förbättra kvaliteten på de uppgifter som kommissionen får tillgång till.


  Kommissionen hänvisar också till sitt svar på punkt 4.31 i revisionsrättens rapport. |
| --- | --- |

b)

Den rättsliga ramen för programperioden 2007–2013 har förstärkts och omfattar ett standardiserat förfarande för inlämnande av information, vilket kommer att förbättra kvaliteten på de uppgifter som kommissionen får tillgång till.

Kommissionen hänvisar också till sitt svar på punkt 4.31 i revisionsrättens rapport.

| 4.37 | Revisionsrätten rekommenderar kommissionen att |
| --- | --- |

4.37

Revisionsrätten rekommenderar kommissionen att

4.37

| a) | uppmana de nationella myndigheterna att strikt tillämpa korrigeringsmekanismerna innan de attesterar utgifterna till kommissionen, |
| --- | --- |

a)

uppmana de nationella myndigheterna att strikt tillämpa korrigeringsmekanismerna innan de attesterar utgifterna till kommissionen,

| a) | Kommissionen hänvisar till sina åtgärder inom ramen för handlingsplanen från februari 2008 för att förbättra förvaltningskontrollerna och attesteringen av utgifter för kommissionen. Den bekräftar sitt åtagande att stödja de nationella myndigheterna genom att tillhandahålla rådgivning, utbildning och vägledning och genom att noga följa upp resultatet av granskningar. |
| --- | --- |

a)

| b) | se till att utbytet av icke stödberättigande utgifter med nya utgifter (tillbakadragande av belopp) inte leder till att nya oriktiga utgifter redovisas av medlemsstaterna, |
| --- | --- |

b)

se till att utbytet av icke stödberättigande utgifter med nya utgifter (tillbakadragande av belopp) inte leder till att nya oriktiga utgifter redovisas av medlemsstaterna,

| b) | Kommissionen är mycket uppmärksam på den risk som revisionsrätten tog upp i sin årsrapport för 2008, särskilt mot bakgrund av avslutningen av programmen för perioden 2000–2006. |
| --- | --- |

b)

| c) | genom sin övervakning garantera att de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen för programperioden 2007–2013 fungerar ändamålsenligt. |
| --- | --- |

c)

genom sin övervakning garantera att de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen för programperioden 2007–2013 fungerar ändamålsenligt.

| c) | Kommissionen kommer att fortsätta arbetet inom ramen för handlingsplanen från 2008 för att förbättra förvaltnings- och kontrollsystemen i medlemsstaterna. Den kommer att följa upp revisionsrättens iakttagelser och att med utgångspunkt i sitt eget revisionsarbete och de årliga yttrandena från revisionsorganen fortsätta att kontrollera hur förvaltnings- och kontrollsystemen i medlemsstaterna fungerar. |
| --- | --- |

c)

| 4.38 | När det gäller reglerna för offentlig upphandling (se punkt 4.21) uppmuntrar revisionsrätten kommissionen att noga övervaka att EU-direktiven om offentlig upphandling tillämpas korrekt i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.38

När det gäller reglerna för offentlig upphandling (se punkt 4.21) uppmuntrar revisionsrätten kommissionen att noga övervaka att EU-direktiven om offentlig upphandling tillämpas korrekt i medlemsstaterna.

| 4.38 | Kommissionen inledde nyligen en efterhandsutvärdering av hur relevant, ändamålsenlig och effektiv den grundläggande EU-lagstiftningen på området offentlig upphandling är. Utvärderingen kommer i första hand att inriktas på att analysera kostnadseffektiviteten hos förfarandena och reglerna för offentlig upphandling. Den kommer också att omfatta en beskrivning av medlemsstaternas förvaltningsstrukturer för genomförande av politiken för offentlig upphandling inbegripet EU-lagstiftningen på detta område. Resultatet av utvärderingen kommer att färdigställas till sommaren 2011. En avdelningsövergripande arbetsgrupp inom kommissionen håller dessutom på att undersöka de problem i fråga om offentlig upphandling som är de vanligast förekommande i samband med genomförandet av sammanhållningsprojekt.

  Kommissionen kommer att fortsätta att tillhandahålla de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna utbildning om korrekt tillämpning av reglerna för offentlig upphandling. Den kommer där så är lämpligt även att fortsätta att granska tillämpningen av EU-direktiven om offentlig upphandling, genom att utföra egna undersökningar i vissa fall eller genom att be revisionsorganen i medlemsstaterna att utföra sådana undersökningar för dess räkning. |
| --- | --- |

4.38

Kommissionen kommer att fortsätta att tillhandahålla de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna utbildning om korrekt tillämpning av reglerna för offentlig upphandling. Den kommer där så är lämpligt även att fortsätta att granska tillämpningen av EU-direktiven om offentlig upphandling, genom att utföra egna undersökningar i vissa fall eller genom att be revisionsorganen i medlemsstaterna att utföra sådana undersökningar för dess räkning.

| 4.39 | Uppföljningen av tidigare iakttagelser sammanfattas i
  bilaga 4.4
  . |
| --- | --- |

4.39

Uppföljningen av tidigare iakttagelser sammanfattas i
  bilaga 4.4
  .

| 4.39 | Se kommissionens svar på bilaga 4.4 i revisionsrättens rapport. |
| --- | --- |

4.39

---

(1)  Stödberättigandeperioden inom programperioden 2000–2006 slutade ursprungligen den 31 december 2008. Inom ramen för antikrispaketet förlängdes den till den 30 juni 2009 för alla medlemsstater som ansökte om detta hos kommissionen.

(2)  I ett operativt program fastställs nationella, regionala eller områdesspecifika prioriteringar för tillhandahållandet av stödet.

(3)  Se rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 210, 31.7.2006, s. 25) och kommissionens förordning (EG) nr 1828/2006 (EUT L 371, 27.12.2006, s. 1).

(4)  Se särskilt artikel 62 i förordning (EG) nr 1083/2006.

(5)  Den årliga kontrollrapporten för 2009 (som man var tvungen att lämna in i slutet av 2009) omfattar resultaten från de revisioner som utfördes under perioden juli 2008 till juni 2009. Den gäller de systemrevisioner som utfördes och en transaktionsgranskning avseende de utgifter som redovisades till kommissionen under perioden januari 2007 till december 2008.

(6)  Artikel 39.2 i rådets förordning (EG) nr 1260/1999 (EGT L 161, 26.6.1999, s. 1) och artiklarna 91 och 92 i förordning (EG) nr 1083/2006.

(7)  Se punkterna 6.19 och 6.33 i årsrapporten för 2008.

(8)  Se
  bilaga 4.1
  . För 2008 och 2007 var motsvarande siffror 43 % respektive 54 %.

(9)  Beräkningen av felprocenten baseras på ett representativt statistiskt urval av de mellanliggande betalningarna och slutbetalningarna för 2009 (23 miljarder euro) med en tillförlitlighetsgrad på 95 %, såsom anges i
  tabell 4.1.
  För 2009 beräknar revisionsrätten att åtminstone 3 % av de utgifter som medlemsstaterna attesterade till kommissionen inom sammanhållning inte skulle ha ersatts. Motsvarande uppgift för 2008 (punkt 6.17 i årsrapporten för 2008) och 2007 (punkt 6.27 i årsrapporten för 2007) var 11 %.

(10)  Inom de flesta operativa programmen attesterades de första utgifterna till kommissionen först under andra halvåret 2009.

(11)  Revisionsrätten bedömde inte huruvida medlemsstaternas arbete var ändamålsenligt när det gällde att upptäcka fel.

(12)  Se punkt 6.30 i årsrapporten för 2008.

(13)  Punkt 1.6 i KOM(2010) 52.

(14)  Revisionen av administrativa utgifter redovisas i kapitel 9.

(15)  25,4 miljarder euro (71 %) av driftsutgifterna för perioden 2007–2013 och 8,4 miljarder euro (24 %) för perioden 2000–2006 när det gäller Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF. För perioden 2007–2013 var 11,3 miljarder euro (44 %) förhandsfinansiering.

BILAGA 4.1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN AVSEENDE SAMMANHÅLLNING

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| ESF | Eruf | Sammanhållningsfonden | Totalt |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| Totalt antal transaktioner (varav): | 44 | 118 | 18 | 180 | 170 | 180 |
| | Förhandsfinansiering | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Mellanliggande bet./Slutbet. | 44 | 118 | 18 | 180 | 170 | 180 |
| RESULTAT AV GRANSKNINGEN |
| (i procent och antal transaktioner) |
| Transaktioner som inte innehåller fel | 75 % | {33} | 60 % | {71} | 67 % | {12} | 64 % | {116} | 57 % | 46 % |
| Transaktioner som innehåller fel | 25 % | {11} | 40 % | {47} | 33 % | {6} | 36 % | {64} | 43 % | 54 % |
| ANALYS AV DE TRANSAKTIONER SOM INNEHÅLLER FEL |
| (i procent och antal transaktioner) |
| Analys av transaktioner med fel per feltyp |
| Icke kvantifierbara fel | 0 % | {0} | 62 % | {29} | 83 % | {5} | 53 % | {34} | 38 % | 35 % |
| Kvantifierbara fel | 100 % | {11} | 38 % | {18} | 17 % | {1} | 47 % | {30} | 62 % | 65 % |
| avseende | stödberättigande | 64 % | {7} | 89 % | {16} | 100 % | {1} | 80 % | {24} | 91 % | 79 % |
| inträffande | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | 13 % |
| riktighet | 36 % | {4} | 11 % | {2} | 0 % | {0} | 20 % | {6} | 9 % | 8 % |
| BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| Mest sannolik felprocent: |
| < 2 % | | | |
| 2–5 % | | | |
| > 5 % | X | X | X |
| Anmärkning: Beräkningen av felprocenten baseras på ett representativt statistiskt urval av de mellanliggande betalningarna och slutbetalningarna för 2009 (23 miljarder euro) med en tillförlitlighetsgrad på 95 %. |

2009

2008

2007

ESF

Eruf

Sammanhållningsfonden

Totalt

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal transaktioner (varav):

44

118

18

180

170

180

Förhandsfinansiering

0

0

0

0

0

0

Mellanliggande bet./Slutbet.

44

118

18

180

170

180

RESULTAT AV GRANSKNINGEN

(i procent och antal transaktioner)

Transaktioner som inte innehåller fel

75 %

{33}

60 %

{71}

67 %

{12}

64 %

{116}

57 %

46 %

Transaktioner som innehåller fel

25 %

{11}

40 %

{47}

33 %

{6}

36 %

{64}

43 %

54 %

ANALYS AV DE TRANSAKTIONER SOM INNEHÅLLER FEL

(i procent och antal transaktioner)

Analys av transaktioner med fel per feltyp

Icke kvantifierbara fel

0 %

{0}

62 %

{29}

83 %

{5}

53 %

{34}

38 %

35 %

Kvantifierbara fel

100 %

{11}

38 %

{18}

17 %

{1}

47 %

{30}

62 %

65 %

avseende

stödberättigande

64 %

{7}

89 %

{16}

100 %

{1}

80 %

{24}

91 %

79 %

inträffande

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

13 %

riktighet

36 %

{4}

11 %

{2}

0 %

{0}

20 %

{6}

9 %

8 %

BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Mest sannolik felprocent:

< 2 %

2–5 %

> 5 %

X

X

X

Anmärkning: Beräkningen av felprocenten baseras på ett representativt statistiskt urval av de mellanliggande betalningarna och slutbetalningarna för 2009 (23 miljarder euro) med en tillförlitlighetsgrad på 95 %.

BILAGA 4.2

RESULTAT AV GRANSKNINGEN AV SYSTEMEN AVSEENDE SAMMANHÅLLNING

(1)   Programperioden 2007–2013 – System som gäller transaktionernas korrekthet i medlemsstaterna: efterlevnad av de centrala bestämmelserna i den rättsliga ramen

| | Förvaltningsmyndighet och förmedlande organ (1) | Attesterande organ (2) | Revisionsorgan (3) |
| --- | --- | --- | --- |
| ESF – Portugal – Azorerna Pro-Emprego | | | |
| ESF – Danmark – Fler och bättre arbetstillfällen | | | |
| Eruf – Ungern – Ekonomisk tillväxt | | | |
| Eruf – Grekland – Konkurrenskraft och företagaranda | | | |
| Eruf – Tyskland – Sachsen-Anhalt – Konvergens | | | |
| Eruf – Tyskland – Lüneburger Heide | | | |
| Eruf – Estland – Utveckling av den ekonomiska miljön | | | |
| ESF – Polen – Humankapital | | | |
| ESF – Portugal – Mänsklig potential | | | |
| Eruf – Sverige – Mellersta Norrland | | | |
| Eruf – Frankrike – Loire | | | |
| ESF – Frankrike – Regional konkurrenskraft och sysselsättning | | | |
| Eruf – Litauen – Ekonomisk tillväxt | | | |
| Sammanhållningsfonden – Ungern – Miljö och energi | | | |
| Eruf – Interreg Storbritannien/Irland | | | |
| Eruf – Spanien – Kastilien-La Mancha | | | |
| Teckenförklaring | Uppfyller kraven |
| | Uppfyller delvis kraven |
| | Uppfyller ej kraven |
| e.t. | Ej tillämpligt |

Förvaltningsmyndighet och förmedlande organ (1)

Attesterande organ (2)

Revisionsorgan (3)

ESF – Portugal – Azorerna Pro-Emprego

ESF – Danmark – Fler och bättre arbetstillfällen

Eruf – Ungern – Ekonomisk tillväxt

Eruf – Grekland – Konkurrenskraft och företagaranda

Eruf – Tyskland – Sachsen-Anhalt – Konvergens

Eruf – Tyskland – Lüneburger Heide

Eruf – Estland – Utveckling av den ekonomiska miljön

ESF – Polen – Humankapital

ESF – Portugal – Mänsklig potential

Eruf – Sverige – Mellersta Norrland

Eruf – Frankrike – Loire

ESF – Frankrike – Regional konkurrenskraft och sysselsättning

Eruf – Litauen – Ekonomisk tillväxt

Sammanhållningsfonden – Ungern – Miljö och energi

Eruf – Interreg Storbritannien/Irland

Eruf – Spanien – Kastilien-La Mancha

Teckenförklaring

Uppfyller kraven

Uppfyller delvis kraven

Uppfyller ej kraven

e.t.

Ej tillämpligt

Granskade nyckelkrav

(2)   Programperioden 2000–2006 – System som gäller hantering och rapportering av återkrav och tillbakadragande av belopp i medlemsstaterna

| | Registrering av fel | Korrigering av fel | Registrering av korrigeringar | Rapportering om korrigeringar till kommissionen | Rapportering om oriktigheter till Olaf |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eruf – Grekland – Vägförbindelser | | | | | |
| Eruf – Spanien – Informationssamhället | | | | | |
| Eruf – Luxemburg – Mål 2 | | | | | |
| Eruf – Interreg Tyskland/Tjeckien – System Tyskland | | | | | |
| Eruf – Interreg Tyskland/Tjeckien – System Tjeckien | | | | | |
| Eruf – Polen – Förbättring av konkurrenskraften | | | | | |
| Teckenförklaring | Ändamålsenligt |
| | Delvis ändamålsenligt |
| | Ej ändamålsenligt |
| e.t. | Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts |

Registrering av fel

Korrigering av fel

Registrering av korrigeringar

Rapportering om korrigeringar till kommissionen

Rapportering om oriktigheter till Olaf

Eruf – Grekland – Vägförbindelser

Eruf – Spanien – Informationssamhället

Eruf – Luxemburg – Mål 2

Eruf – Interreg Tyskland/Tjeckien – System Tyskland

Eruf – Interreg Tyskland/Tjeckien – System Tjeckien

Eruf – Polen – Förbättring av konkurrenskraften

Teckenförklaring

Ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Ej ändamålsenligt

e.t.

Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts

---

(1)  Förvaltningskontroller

(2)  Tillförlitliga och väl underbyggda attesteringar

(3)  Tillräcklig granskning av systemen

BILAGA 4.3

RESULTAT AV GRANSKNINGEN AV KOMMISSIONENS SKRIFTLIGA UTTALANDEN AVSEENDE SAMMANHÅLLNING

| Granskat general-direktorat | Typ av förklaring från general-direktören (1) | Reservation | Revisionsrättens iakttagelser | Samlad bedömning av tillförlitligheten |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| GD Regionalpolitik | med reservation | Sammanlagt berördes 138 operativa program under 2009 jämfört med 99 under 2008 och 185 under 2007.
  Generaldirektoraten kvantifierade reservationernas inverkan till 183,7 miljoner euro (jämfört med 201 miljoner euro 2008 och 726 miljoner euro 2007).
  När det gäller GD Regionalpolitik kvantifierades reservationerna till 31,4 miljoner euro för programperioden 2000–2006 (0,44 % av de mellanliggande betalningarna och slutbetalningarna) och 65,2 miljoner euro för programperioden 2007–2013 (0,69 % av de mellanliggande betalningarna).
  När det gäller GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter kvantifierades reservationerna till 11,9 miljoner euro för programperioden 2000–2006 (0,77 % av de mellanliggande betalningarna och slutbetalningarna) och 75,2 miljoner euro för programperioden 2007–2013 (1,77 % av de mellanliggande betalningarna). | När det gäller sammanhållning anser revisionsrätten att generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten har sammanställts i enlighet med de tillämpliga riktlinjerna från kommissionen.
  Revisionsrätten noterar att GD Regionalpolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter har utfärdat reservationer med en kvantifierbar inverkan för båda perioderna. Omfattningen av reservationerna inom verksamhetsområdet sammanhållning ligger närmare slutsatserna i revisionsrättens granskning än de föregående åren. | A |
| GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter | med reservation |
| A: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |

Granskat general-direktorat

Typ av förklaring från general-direktören (1)

Reservation

Revisionsrättens iakttagelser

Samlad bedömning av tillförlitligheten

GD Regionalpolitik

med reservation

Sammanlagt berördes 138 operativa program under 2009 jämfört med 99 under 2008 och 185 under 2007.

Generaldirektoraten kvantifierade reservationernas inverkan till 183,7 miljoner euro (jämfört med 201 miljoner euro 2008 och 726 miljoner euro 2007).

När det gäller GD Regionalpolitik kvantifierades reservationerna till 31,4 miljoner euro för programperioden 2000–2006 (0,44 % av de mellanliggande betalningarna och slutbetalningarna) och 65,2 miljoner euro för programperioden 2007–2013 (0,69 % av de mellanliggande betalningarna).

När det gäller GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter kvantifierades reservationerna till 11,9 miljoner euro för programperioden 2000–2006 (0,77 % av de mellanliggande betalningarna och slutbetalningarna) och 75,2 miljoner euro för programperioden 2007–2013 (1,77 % av de mellanliggande betalningarna).

När det gäller sammanhållning anser revisionsrätten att generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten har sammanställts i enlighet med de tillämpliga riktlinjerna från kommissionen.

Revisionsrätten noterar att GD Regionalpolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter har utfärdat reservationer med en kvantifierbar inverkan för båda perioderna. Omfattningen av reservationerna inom verksamhetsområdet sammanhållning ligger närmare slutsatserna i revisionsrättens granskning än de föregående åren.

A

GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter

med reservation

A:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| B: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| C: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

---

(1)  Generaldirektören har enligt sin revisionsförklaring uppnått rimlig säkerhet om att de kontrollförfaranden som införts ger nödvändiga garantier för att transaktionerna är korrekta.

| A: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

A:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| B: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| C: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

BILAGA 4.4

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE IAKTTAGELSER AVSEENDE SAMMANHÅLLNING

| Revisionsrättens iakttagelser | Vidtagna åtgärder | Revisionsrättens analys | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Revisionsförklaring 2006, 2007 och 2008: Kommissionens uppföljning av revisionsrättens iakttagelser |
| Revisionsrätten har genom sina granskningar de tre senaste åren identifierat systembrister och systemfel i utgiftsredovisningarna hos ett antal operativa program och projekt i de granskade urvalen.
  Alla resultat gäller programperioden 2000–2006. | Kommissionen följde upp de revisioner som revisionsrätten utförde.
  Kommissionen gjorde finansiella korrigeringar på 191,6 miljoner euro, 80 miljoner euro och 0,2 miljoner euro som ett resultat av uppföljningen av revisionsrättens revisioner. | När det gäller de granskningar som revisionsrätten utförde för budgetåret 2006 har kommissionen vidtagit korrigerande åtgärder i enlighet med sina egna regler och förfaranden i samtliga av de granskade fallen, men när det gäller 2007 är två fall fortfarande under övervägande.
  När det gäller de granskningar som revisionsrätten utförde för budgetåret 2008 pågår kommissionens uppföljningsarbete. | Kommissionen välkomnar revisionsrättens positiva bedömning av kommissionens uppföljning av revisionsrättens iakttagelser för 2006, 2007 och 2008. Den välkomnar också revisionsrättens positiva bedömning av kommissionens granskning under 2009 av ett urval av transaktioner (med användning av en metod som liknar en som används av revisionsrätten).


  Detta är ett resultat av en av åtgärderna inom ramen för kommissionens handlingsplan från februari 2008 för att stärka dess tillsynsfunktion. |
| 2.   Kommissionens åtgärder för att stärka sin tillsynsroll vid delad förvaltning av strukturåtgärder |
| Revisionsrätten har bedömt att kontrollsystemen i medlemsstaterna inte är ändamålsenliga eller är delvis ändamålsenliga och har konstaterat att kommissionens egen övervakning inte är ändamålsenlig när det gäller att förhindra fel i medlemsstaterna. | På senare år har kommissionen vidtagit olika åtgärder för att stärka sin tillsynsroll, såsom beskrivs i ”En handlingsplan för att stärka kommissionens tillsynsfunktion vid delad förvaltning av strukturåtgärder” (1).
  Vid utgången av 2008 rapporterades 28 av 37 åtgärder som slutförda. De resterande 9 åtgärderna integrerades i kommissionens gemensamma revisionsstrategi för strukturåtgärder (2).
  Kommissionen antog 2008 dessutom förenklade regler för stödberättigande när det gäller utgifter (som användning av nationella regler för stödberättigande, klumpsummor, standardiserade skalor av enhetskostnader och indirekta kostnader) som kan tillämpas för perioden 2007–2013. | Kommissionens granskning av transaktionerna 2009


  Syftet med kommissionens revisionsarbete under 2009 var bland annat att granska ett representativt statistiskt urval av transaktioner i medlemsstaterna (metoden som användes liknade den som revisionsrätten använder i sin säkerhetsmodell) för att bedöma lagligheten och korrektheten i de attesterade utgifter som redovisats till kommissionen för programperioden 2007–2013.
  Revisionsrätten har analyserat den revisionsmetod som kommissionen använde och granskat arbetspapperen för ett urval av granskningsunderlagen. Revisionsrätten anser att den metod som kommissionen använde överlag var lämplig.
  Som kommissionen har nämnt måste dock dessa resultat tolkas försiktigt med tanke på särdragen i det granskade populationen.


  Förenklade regler för stödberättigande


  Den möjlighet att förenkla de nationella reglerna för stödberättigande som kommissionen har godkänt syftar främst till att hjälpa stödmottagarna vid redovisningen av deras personalkostnader och indirekta kostnader.
  Denna möjlighet fanns 2009 bara för ESF. Vid utgången av 2009 hade 22 av 27 medlemsstater infört någon form av förenkling. Hur ändamålsenliga förenklingarna är kan bedömas först under de kommande åren. | I meddelandet Effekter av handlingsplanen för att stärka kommissionens tillsynsfunktion vid delad förvaltning av strukturåtgärder (KOM(2010) 52 slutligt) anger kommissionen att resultatet av dess granskning under 2009 av ett urval av transaktioner tyder på att de skärpta kontrollbestämmelserna i den rättsliga ramen för 2007–2013 och de förebyggande åtgärder som kommissionen vidtagit utgör steg i rätt riktning. |

Revisionsrättens iakttagelser

Vidtagna åtgärder

Revisionsrättens analys

Kommissionens svar

1.   Revisionsförklaring 2006, 2007 och 2008: Kommissionens uppföljning av revisionsrättens iakttagelser

Revisionsrätten har genom sina granskningar de tre senaste åren identifierat systembrister och systemfel i utgiftsredovisningarna hos ett antal operativa program och projekt i de granskade urvalen.

Alla resultat gäller programperioden 2000–2006.

Kommissionen följde upp de revisioner som revisionsrätten utförde.

Kommissionen gjorde finansiella korrigeringar på 191,6 miljoner euro, 80 miljoner euro och 0,2 miljoner euro som ett resultat av uppföljningen av revisionsrättens revisioner.

När det gäller de granskningar som revisionsrätten utförde för budgetåret 2006 har kommissionen vidtagit korrigerande åtgärder i enlighet med sina egna regler och förfaranden i samtliga av de granskade fallen, men när det gäller 2007 är två fall fortfarande under övervägande.

När det gäller de granskningar som revisionsrätten utförde för budgetåret 2008 pågår kommissionens uppföljningsarbete.

Kommissionen välkomnar revisionsrättens positiva bedömning av kommissionens uppföljning av revisionsrättens iakttagelser för 2006, 2007 och 2008. Den välkomnar också revisionsrättens positiva bedömning av kommissionens granskning under 2009 av ett urval av transaktioner (med användning av en metod som liknar en som används av revisionsrätten).

Detta är ett resultat av en av åtgärderna inom ramen för kommissionens handlingsplan från februari 2008 för att stärka dess tillsynsfunktion.

2.   Kommissionens åtgärder för att stärka sin tillsynsroll vid delad förvaltning av strukturåtgärder

Revisionsrätten har bedömt att kontrollsystemen i medlemsstaterna inte är ändamålsenliga eller är delvis ändamålsenliga och har konstaterat att kommissionens egen övervakning inte är ändamålsenlig när det gäller att förhindra fel i medlemsstaterna.

På senare år har kommissionen vidtagit olika åtgärder för att stärka sin tillsynsroll, såsom beskrivs i ”En handlingsplan för att stärka kommissionens tillsynsfunktion vid delad förvaltning av strukturåtgärder” (1).

Vid utgången av 2008 rapporterades 28 av 37 åtgärder som slutförda. De resterande 9 åtgärderna integrerades i kommissionens gemensamma revisionsstrategi för strukturåtgärder (2).

Kommissionen antog 2008 dessutom förenklade regler för stödberättigande när det gäller utgifter (som användning av nationella regler för stödberättigande, klumpsummor, standardiserade skalor av enhetskostnader och indirekta kostnader) som kan tillämpas för perioden 2007–2013.

Kommissionens granskning av transaktionerna 2009

Syftet med kommissionens revisionsarbete under 2009 var bland annat att granska ett representativt statistiskt urval av transaktioner i medlemsstaterna (metoden som användes liknade den som revisionsrätten använder i sin säkerhetsmodell) för att bedöma lagligheten och korrektheten i de attesterade utgifter som redovisats till kommissionen för programperioden 2007–2013.

Revisionsrätten har analyserat den revisionsmetod som kommissionen använde och granskat arbetspapperen för ett urval av granskningsunderlagen. Revisionsrätten anser att den metod som kommissionen använde överlag var lämplig.

Som kommissionen har nämnt måste dock dessa resultat tolkas försiktigt med tanke på särdragen i det granskade populationen.

Förenklade regler för stödberättigande

Den möjlighet att förenkla de nationella reglerna för stödberättigande som kommissionen har godkänt syftar främst till att hjälpa stödmottagarna vid redovisningen av deras personalkostnader och indirekta kostnader.

Denna möjlighet fanns 2009 bara för ESF. Vid utgången av 2009 hade 22 av 27 medlemsstater infört någon form av förenkling. Hur ändamålsenliga förenklingarna är kan bedömas först under de kommande åren.

I meddelandet Effekter av handlingsplanen för att stärka kommissionens tillsynsfunktion vid delad förvaltning av strukturåtgärder (KOM(2010) 52 slutligt) anger kommissionen att resultatet av dess granskning under 2009 av ett urval av transaktioner tyder på att de skärpta kontrollbestämmelserna i den rättsliga ramen för 2007–2013 och de förebyggande åtgärder som kommissionen vidtagit utgör steg i rätt riktning.

---

(1)  Se KOM(2008) 97, godkänt den 19 februari 2008, och den slutliga rapporten om genomförandet KOM(2009) 42/3.

(2)  Se generaldirektoraten för regionalpolitik, sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter, havsfrågor och fiske samt jordbruk och landsbygdsutveckling, den gemensamma revisionsstrategin för strukturåtgärder 2009–2011, april 2009, första versionen K(2004) 3115 och därefter uppdaterad en gång per år.

---

KAPITEL 5

Forskning, energi och transport

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskilda kännetecken för verksamhetsområdet

Politikmål

Politikinstrument

Risker avseende betalningarnas korrekthet

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

Transaktionernas korrekthet

Systemens ändamålsenlighet

System som gäller transaktionernas korrekthet

Skrivbordsgranskningar på förhand av kostnadsredovisningar

Revisionsintyg för kostnadsredovisningar inom sjätte ramprogrammet

Förhandsattestering av stödmottagarnas metoder för kostnadsberäkning inom sjunde ramprogrammet

Kommissionens strategi för efterhandsrevision

System som gäller återvinning och finansiella korrigeringar

Tillförlitligheten i kommissionens skriftliga uttalanden

Slutsatser och rekommendationer

EU:s gemensamma företag

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 5.1 | I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet forskning, energi och transport som innefattar politikområdena 06 – Energi och transport, 08 – Forskning, 09 – Informationssamhället och medier och 10 – Direkt forskning. Nyckelinformation om vilka verksamheter som har granskats och om hur stora utgifterna har varit under 2009 finns i
  tabell 5.1
  . |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

5.1

I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet forskning, energi och transport som innefattar politikområdena 06 – Energi och transport, 08 – Forskning, 09 – Informationssamhället och medier och 10 – Direkt forskning. Nyckelinformation om vilka verksamheter som har granskats och om hur stora utgifterna har varit under 2009 finns i
  tabell 5.1
  .

Tabell 5.1 –   Forskning, energi och transport – Nyckelinformation

| (miljoner euro) |
| --- |
| Avdelning i budgeten | Politikområde | Beskrivning | Betalningar 2009 | Budgetförvaltnings-metod |
| 6 | Energi och transport | Administrativa utgifter (18) | 143 | Direkt central |
| Land-, luft- och sjötransport | 875 | Direkt central |
| Transeuropeiska nät (TEN) | 839 | Direkt central |
| Konventionella och förnybara energikällor | 67 | Direkt central |
| Kärnenergi | 129 | Direkt central, indirekt central, decentraliserad och delad |
| Forskning om energi och transport (sjunde ramprogrammet) | 131 | Direkt central |
| Slutförande av tidigare ramprogram (femte och sjätte ramprogrammen) | 68 | Direkt central |
| Skydd och säkerhet för energi- och transportanvändare | 1 | Direkt central |
| | 2 253 | |
| 8 | Forskning | Administrativa utgifter (18) | 300 | Direkt central |
| Sjunde ramprogrammet | 2 817 | Direkt central |
| Iter: fusion | 267 | Indirekt central |
| Slutförande av tidigare ramprogram (femte och sjätte ramprogrammen) | 1 388 | Direkt central |
| EKSG – EIT | 54 | Direkt central |
| | 4 826 | |
| 9 | Informationssamhället och medier | Administrativa utgifter (18) | 134 | Direkt central medier |
| Sjunde ramprogrammet | 698 | Direkt central |
| Slutförande av tidigare ramprogram | 314 | Direkt central |
| Media | 105 | Direkt central |
| Ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation med flera | 124 | Direkt central |
| | 1 375 | |
| 10 | Direkt forskning | Personalutgifter, löpande utgifter och investeringar | 321 | Direkt central |
| Sjunde ramprogrammet | 40 | Direkt central |
| Kärnkraftsbördan från tidigare verksamheter | 19 | Direkt central |
| Slutförande av tidigare ramprogram (femte och sjätte ramprogrammen) | 30 | Direkt central |
| | 410 | |
| Totala administrativa utgifter (18) | 898 | |
| Totalt ramprogram | 5 486 | |
| Totalt TEN | 839 | |
| Totalt övriga utgifter | 1 641 | |
| Totala driftsutgifter (varav) | 7 966 | |
| — förskott (19) | 4 543 | |
| — mellanliggande betalningar/slutbetalningar (20) | 3 423 | |
| Totala betalningar för året | 8 864 | |
| Totala åtaganden för året | 11 876 | |
| Källa: Europeiska unionens årsredovisning för 2009. |

(miljoner euro)

Avdelning i budgeten

Politikområde

Beskrivning

Betalningar 2009

Budgetförvaltnings-metod

6

Energi och transport

Administrativa utgifter (18)

143

Direkt central

Land-, luft- och sjötransport

875

Direkt central

Transeuropeiska nät (TEN)

839

Direkt central

Konventionella och förnybara energikällor

67

Direkt central

Kärnenergi

129

Direkt central, indirekt central, decentraliserad och delad

Forskning om energi och transport (sjunde ramprogrammet)

131

Direkt central

Slutförande av tidigare ramprogram (femte och sjätte ramprogrammen)

68

Direkt central

Skydd och säkerhet för energi- och transportanvändare

1

Direkt central

2 253

8

Forskning

Administrativa utgifter (18)

300

Direkt central

Sjunde ramprogrammet

2 817

Direkt central

Iter: fusion

267

Indirekt central

Slutförande av tidigare ramprogram (femte och sjätte ramprogrammen)

1 388

Direkt central

EKSG – EIT

54

Direkt central

4 826

9

Informationssamhället och medier

Administrativa utgifter (18)

134

Direkt central medier

Sjunde ramprogrammet

698

Direkt central

Slutförande av tidigare ramprogram

314

Direkt central

Media

105

Direkt central

Ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation med flera

124

Direkt central

1 375

10

Direkt forskning

Personalutgifter, löpande utgifter och investeringar

321

Direkt central

Sjunde ramprogrammet

40

Direkt central

Kärnkraftsbördan från tidigare verksamheter

19

Direkt central

Slutförande av tidigare ramprogram (femte och sjätte ramprogrammen)

30

Direkt central

410

Totala administrativa utgifter (18)

898

Totalt ramprogram

5 486

Totalt TEN

839

Totalt övriga utgifter

1 641

Totala driftsutgifter (varav)

7 966

— förskott (19)

4 543

— mellanliggande betalningar/slutbetalningar (20)

3 423

Totala betalningar för året

8 864

Totala åtaganden för året

11 876

Källa: Europeiska unionens årsredovisning för 2009.

Särskilda kännetecken för verksamhetsområdet

Politikmål

| 5.2 | Energi och transportpolitiken syftar till att erbjuda unionsmedborgarna konkurrenskraftiga energi- och transportsystem, göra produktionen och förbrukningen av energi mer hållbar, skapa förutsättningar för en kontinuerlig och trygg energiförsörjning och kontinuerliga och trygga transporttjänster för EU, förbättra transport- och energisäkerheten och planera unionens politik för konkurrenskraftig, hållbar, trygg och säker transport och energi på det internationella planet. |
| --- | --- |

5.2

Energi och transportpolitiken syftar till att erbjuda unionsmedborgarna konkurrenskraftiga energi- och transportsystem, göra produktionen och förbrukningen av energi mer hållbar, skapa förutsättningar för en kontinuerlig och trygg energiförsörjning och kontinuerliga och trygga transporttjänster för EU, förbättra transport- och energisäkerheten och planera unionens politik för konkurrenskraftig, hållbar, trygg och säker transport och energi på det internationella planet.

| 5.3 | Forskningspolitiken har som mål att främja forskningsinvesteringar och övergången till en kunskapsbaserad ekonomi i syfte att öka EU:s konkurrenskraft. Den syftar också till att stärka den vetenskapliga och tekniska grunden för det europeiska området för forskningsverksamhet, öka forskningskompetensen i EU och göra det europeiska området för forskningsverksamhet öppnare och mer attraktivt samt maximera fördelarna med det internationella samarbetet. |
| --- | --- |

5.3

Forskningspolitiken har som mål att främja forskningsinvesteringar och övergången till en kunskapsbaserad ekonomi i syfte att öka EU:s konkurrenskraft. Den syftar också till att stärka den vetenskapliga och tekniska grunden för det europeiska området för forskningsverksamhet, öka forskningskompetensen i EU och göra det europeiska området för forskningsverksamhet öppnare och mer attraktivt samt maximera fördelarna med det internationella samarbetet.

| 5.4 | Politiken för informationssamhället och medier har som mål att skapa ett innovativt, öppet och konkurrenskraftigt gemensamt område för informationssamhället och medietjänster och påskynda övergången till framtida nät och Internet. Den syftar till att öka omfånget och effekten av EU:s investeringar i forskning kring, och spridning av, informations- och kommunikationsteknik (IKT) och övervinna den nuvarande splittringen på den gemensamma marknaden för den digitala ekonomin. Politiken syftar också till att skapa ett inkluderande europeiskt informationssamhälle som ger tillväxt och arbetstillfällen som överensstämmer med hållbar utveckling och prioriterar bättre allmänna tjänster och livskvalitet. |
| --- | --- |

5.4

Politiken för informationssamhället och medier har som mål att skapa ett innovativt, öppet och konkurrenskraftigt gemensamt område för informationssamhället och medietjänster och påskynda övergången till framtida nät och Internet. Den syftar till att öka omfånget och effekten av EU:s investeringar i forskning kring, och spridning av, informations- och kommunikationsteknik (IKT) och övervinna den nuvarande splittringen på den gemensamma marknaden för den digitala ekonomin. Politiken syftar också till att skapa ett inkluderande europeiskt informationssamhälle som ger tillväxt och arbetstillfällen som överensstämmer med hållbar utveckling och prioriterar bättre allmänna tjänster och livskvalitet.

| 5.5 | Utgifterna för direkt forskning går till finansiering av forskning och närstående verksamhet vid Gemensamma forskningscentrumet (GFC), ett av kommissionens generaldirektorat. Gemensamma forskningscentrumets syfte är att tillhandahålla kundstyrt vetenskapligt och tekniskt stöd för utformning, utveckling, genomförande och uppföljning av gemenskapens politik samt för att garantera ett långsiktigt program för kärnkraftsavveckling och avfallshantering. |
| --- | --- |

5.5

Utgifterna för direkt forskning går till finansiering av forskning och närstående verksamhet vid Gemensamma forskningscentrumet (GFC), ett av kommissionens generaldirektorat. Gemensamma forskningscentrumets syfte är att tillhandahålla kundstyrt vetenskapligt och tekniskt stöd för utformning, utveckling, genomförande och uppföljning av gemenskapens politik samt för att garantera ett långsiktigt program för kärnkraftsavveckling och avfallshantering.

Politikinstrument

| 5.6 | Merparten av utgifterna för detta verksamhetsområde verkställs av kommissionen genom direkt centraliserad förvaltning och, i allt större utsträckning, genom indirekt centraliserad förvaltning via byråer och gemensamma företag. När det gäller fonder för kärnkraftsavveckling delas förvaltningen med Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD). |
| --- | --- |

5.6

Merparten av utgifterna för detta verksamhetsområde verkställs av kommissionen genom direkt centraliserad förvaltning och, i allt större utsträckning, genom indirekt centraliserad förvaltning via byråer och gemensamma företag. När det gäller fonder för kärnkraftsavveckling delas förvaltningen med Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD).

Forskning

| 5.7 | Ungefär 70 % av driftsutgifterna för detta verksamhetsområde går till forskningsprojekt inom fleråriga ramprogram. Ramprogrammen har flera finansieringssystem och stöder olika temaområden och typer av projekt. Kommissionen gör vanligtvis betalningar till stödmottagare utan inblandning av nationella, regionala eller lokala myndigheter i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.7

Ungefär 70 % av driftsutgifterna för detta verksamhetsområde går till forskningsprojekt inom fleråriga ramprogram. Ramprogrammen har flera finansieringssystem och stöder olika temaområden och typer av projekt. Kommissionen gör vanligtvis betalningar till stödmottagare utan inblandning av nationella, regionala eller lokala myndigheter i medlemsstaterna.

| 5.7 | Ramprogrammen för forskning rymmer tekniskt och finansiellt komplicerade projekt. Kontrollerna omfattar ett stort antal stödmottagare som var och en har sitt eget kontrollsystem.

  Kommissionen har vidtagit åtgärder för att förenkla genomförandet av sjunde ramprogrammet, eftersom nuvarande lagstiftning och kontroll leder till att projektstyrningen blir komplicerad för både stödmottagarna och kommissionen. |
| --- | --- |

5.7

Kommissionen har vidtagit åtgärder för att förenkla genomförandet av sjunde ramprogrammet, eftersom nuvarande lagstiftning och kontroll leder till att projektstyrningen blir komplicerad för både stödmottagarna och kommissionen.

| 5.8 | Stödmottagare kan vara forskningsinstitut, universitet, offentliga förvaltningar, företag eller enskilda individer. Stödmottagarna eller partnerna arbetar vanligtvis som ett konsortium i flera medlemsstater, associerade stater eller andra länder på grundval av en bidragsöverenskommelse med kommissionen. När det gäller sjunde ramprogrammet har varje projekt i genomsnitt sex partner, men beroende på finansieringssystem kan antalet variera från 1 till 64. Partnerna kan delta i flera projekt. |
| --- | --- |

5.8

Stödmottagare kan vara forskningsinstitut, universitet, offentliga förvaltningar, företag eller enskilda individer. Stödmottagarna eller partnerna arbetar vanligtvis som ett konsortium i flera medlemsstater, associerade stater eller andra länder på grundval av en bidragsöverenskommelse med kommissionen. När det gäller sjunde ramprogrammet har varje projekt i genomsnitt sex partner, men beroende på finansieringssystem kan antalet variera från 1 till 64. Partnerna kan delta i flera projekt.

| 5.9 | Fram till slutet av 2009 varierade forskningsbidraget inom sjunde ramprogrammet mellan ungefär 7 500 euro till enskilda forskare och 93 miljoner euro till stora samarbetsprojekt. Antalet stödmottagare överstiger 12 000, men omkring 50 % av EU:s totala bidrag går till de 250 största mottagarna. |
| --- | --- |

5.9

Fram till slutet av 2009 varierade forskningsbidraget inom sjunde ramprogrammet mellan ungefär 7 500 euro till enskilda forskare och 93 miljoner euro till stora samarbetsprojekt. Antalet stödmottagare överstiger 12 000, men omkring 50 % av EU:s totala bidrag går till de 250 största mottagarna.

| 5.10 | Från mitten av 2009 förvaltas delar av sjunde ramprogrammet av genomförandeorganet för forskning och genomförandeorganet för europeiska forskningsrådet. I slutet av 2009 var också fyra gemensamma företag på forskningsområdet verksamma med ett totalt EU-bidrag för året på 288 miljoner euro (1). De gemensamma företagen förvaltar medel som tillhandahålls av EU och andra offentliga och privata partner för specifika forskningsinitiativ. |
| --- | --- |

5.10

Från mitten av 2009 förvaltas delar av sjunde ramprogrammet av genomförandeorganet för forskning och genomförandeorganet för europeiska forskningsrådet. I slutet av 2009 var också fyra gemensamma företag på forskningsområdet verksamma med ett totalt EU-bidrag för året på 288 miljoner euro (1). De gemensamma företagen förvaltar medel som tillhandahålls av EU och andra offentliga och privata partner för specifika forskningsinitiativ.

| 5.10 | Merparten av utgifterna förvaltas direkt av kommissionen men sjunde ramprogrammet gör det också möjligt att genomföra budgeten genom indirekt centraliserad förvaltning, dvs. kommissionen anförtror genomförandeuppgifter till genomförandeorgan, gemensamma företag som inrättats av EU och artikel 185-initiativ, vilka är strukturer som bildats för forskningsprogram som genomförs gemensamt av flera medlemsstater. |
| --- | --- |

5.10

Energi och transport

| 5.11 | Den andra huvudsakliga enskilda utgiftskategorin 2009 (omkring 11 % av de totala utgifterna) gäller större energi- och transportprojekt inom programmet för de transeuropeiska näten (TEN). Stödmottagare är vanligtvis myndigheter i medlemsstater men även offentliga eller privata företag. Projekten är i regel tekniskt komplexa och merparten av dem är gränsöverskridande. |
| --- | --- |

5.11

Den andra huvudsakliga enskilda utgiftskategorin 2009 (omkring 11 % av de totala utgifterna) gäller större energi- och transportprojekt inom programmet för de transeuropeiska näten (TEN). Stödmottagare är vanligtvis myndigheter i medlemsstater men även offentliga eller privata företag. Projekten är i regel tekniskt komplexa och merparten av dem är gränsöverskridande.

| 5.12 | År 2009 pågick genomförandet av 404 transportprojekt (TEN-T) med ett genomsnittligt bidrag på 18,05 miljoner euro och 49 energiprojekt (TEN-E) med ett genomsnittligt bidrag på 1,53 miljoner euro. |
| --- | --- |

5.12

År 2009 pågick genomförandet av 404 transportprojekt (TEN-T) med ett genomsnittligt bidrag på 18,05 miljoner euro och 49 energiprojekt (TEN-E) med ett genomsnittligt bidrag på 1,53 miljoner euro.

| 5.13 | TEN-T-programmet förvaltas av genomförandeorganet för TEN-T, och delar av energi- och transportutgifterna förvaltas av genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation. Det gemensamma företaget Sesar förvaltar utvecklingsfasen i EU-projektet för att modernisera den europeiska flygledningstjänsten och hade en budget på 157 miljoner euro 2009. |
| --- | --- |

5.13

TEN-T-programmet förvaltas av genomförandeorganet för TEN-T, och delar av energi- och transportutgifterna förvaltas av genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation. Det gemensamma företaget Sesar förvaltar utvecklingsfasen i EU-projektet för att modernisera den europeiska flygledningstjänsten och hade en budget på 157 miljoner euro 2009.

Övriga betalningar

| 5.14 | Bland de övriga betalningarna 2009 ingår förskottsbetalningar av kommissionen enligt avtal med Europeiska rymdorganisationen (ESA) för genomförandet av satellitnavigeringssystemet Galileo, bidrag till program för kärnkraftsavveckling och andra specifika utgifter, till exempel betalningar enligt avtal med Europeiska investeringsbanken (EIB) för lånegarantifonden för TEN-T och finansieringsfaciliteten med riskdelning för sjunde ramprogrammet. |
| --- | --- |

5.14

Bland de övriga betalningarna 2009 ingår förskottsbetalningar av kommissionen enligt avtal med Europeiska rymdorganisationen (ESA) för genomförandet av satellitnavigeringssystemet Galileo, bidrag till program för kärnkraftsavveckling och andra specifika utgifter, till exempel betalningar enligt avtal med Europeiska investeringsbanken (EIB) för lånegarantifonden för TEN-T och finansieringsfaciliteten med riskdelning för sjunde ramprogrammet.

Risker avseende betalningarnas korrekthet

| 5.15 | Bidragen till såväl forsknings- som transport- och energiprojekt betalas ut i delbetalningar. Ett förskott betalas när förfarandet för att välja ut projekt har avslutats och när bidragsöverenskommelsen eller finansieringsbeslutet har undertecknats. Därefter följer mellanliggande betalningar och slutbetalningar som syftar till att ersätta de stödberättigande kostnader som rapporterats av stödmottagarna i periodiska kostnadsredovisningar. I detta skede av programcykeln är omkring hälften av betalningarna för forskning förskott till projekt inom sjunde ramprogrammet. Återstoden är mellanliggande betalningar och slutbetalningar för projekt inom sjätte ramprogrammet och mellanliggande betalningar för projekt inom sjunde ramprogrammet. |
| --- | --- |

5.15

Bidragen till såväl forsknings- som transport- och energiprojekt betalas ut i delbetalningar. Ett förskott betalas när förfarandet för att välja ut projekt har avslutats och när bidragsöverenskommelsen eller finansieringsbeslutet har undertecknats. Därefter följer mellanliggande betalningar och slutbetalningar som syftar till att ersätta de stödberättigande kostnader som rapporterats av stödmottagarna i periodiska kostnadsredovisningar. I detta skede av programcykeln är omkring hälften av betalningarna för forskning förskott till projekt inom sjunde ramprogrammet. Återstoden är mellanliggande betalningar och slutbetalningar för projekt inom sjätte ramprogrammet och mellanliggande betalningar för projekt inom sjunde ramprogrammet.

| 5.16 | När det gäller mellanliggande betalningar och slutbetalningar är den största risken att stödmottagarna tar med icke stödberättigande kostnader i sina kostnadsredovisningar, vilket eventuellt inte upptäcks och korrigeras av kommissionens system för övervakning och kontroll innan de redovisade kostnaderna ersätts. Risken ökar genom de komplexa reglerna för att beräkna stödberättigande kostnader, bland annat de många stödkriterierna, och kravet att stödmottagare ska fördela personalkostnader och indirekta kostnader på projekten, samtidigt som avdrag ska göras för olika poster som inte anses berättiga till EU-medfinansiering. Betalningsvillkoren för förskottsbetalningar är mindre komplexa, eftersom dessa betalningar utlöses av undertecknandet av bidragsöverenskommelsen eller finansieringsbeslutet. Förskottsbetalningar har dock innehållit fel tidigare år, även om dessa i regel inte är kvantifierbara och har gällt brister i rutinerna, till exempel försenade betalningar. |
| --- | --- |

5.16

När det gäller mellanliggande betalningar och slutbetalningar är den största risken att stödmottagarna tar med icke stödberättigande kostnader i sina kostnadsredovisningar, vilket eventuellt inte upptäcks och korrigeras av kommissionens system för övervakning och kontroll innan de redovisade kostnaderna ersätts. Risken ökar genom de komplexa reglerna för att beräkna stödberättigande kostnader, bland annat de många stödkriterierna, och kravet att stödmottagare ska fördela personalkostnader och indirekta kostnader på projekten, samtidigt som avdrag ska göras för olika poster som inte anses berättiga till EU-medfinansiering. Betalningsvillkoren för förskottsbetalningar är mindre komplexa, eftersom dessa betalningar utlöses av undertecknandet av bidragsöverenskommelsen eller finansieringsbeslutet. Förskottsbetalningar har dock innehållit fel tidigare år, även om dessa i regel inte är kvantifierbara och har gällt brister i rutinerna, till exempel försenade betalningar.

| 5.16 | Kommissionen instämmer med revisionsrätten. De komplicerade reglerna är den huvudsakliga källan till felaktigheter och icke stödberättigande kostnadskrav. I kommissionens meddelande om förenklat genomförande av ramprogrammen för forskning (13) föreslås åtgärder för att hantera denna risk. Då dessa förslag kommer att genomföras först i nästa ramprogram och kommissionen behöver lösa de problem som förorsakas av de komplicerade kraven för stödberättigande för stödmottagarna antog kommissionen den 26 maj 2010 ett meddelande (14) riktat till övriga institutioner där den föreslår en acceptabel felrisknivå för detta område på 2–5 %. Den föreslagna acceptabla felrisknivån fastställs genom att man tar hänsyn till kontrollernas kostnadseffektivitet och en acceptabel nivå på de fel som kvarstår mot bakgrund av dessa kostnader. |
| --- | --- |

5.16

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 5.17 | Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  . Vid revisionen av verksamhetsområdet forskning, energi och transport vidtogs följande revisionsåtgärder:






  — | Ett urval av 150 transaktioner granskades, bestående av 86 förskott och 64 mellanliggande betalningar och slutbetalningar. |
| --- | --- | --- |

5.17

Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  . Vid revisionen av verksamhetsområdet forskning, energi och transport vidtogs följande revisionsåtgärder:

—

Ett urval av 150 transaktioner granskades, bestående av 86 förskott och 64 mellanliggande betalningar och slutbetalningar.

| — | Bedömningen av system var inriktad på betalningar till forskningsverksamhet och omfattade följande:






  — | Skrivbordsgranskningar på förhand av kostnadsredovisningar som lämnats in av stödmottagare. |
| --- | --- | --- |

—

Bedömningen av system var inriktad på betalningar till forskningsverksamhet och omfattade följande:

—

Skrivbordsgranskningar på förhand av kostnadsredovisningar som lämnats in av stödmottagare.

| — | Revisionsintyg för kostnadsredovisningar utfärdade av oberoende revisorer. |
| --- | --- |

—

Revisionsintyg för kostnadsredovisningar utfärdade av oberoende revisorer.

| — | Förhandsattestering av stödmottagarnas metoder för kostnadsberäkning. |
| --- | --- |

—

Förhandsattestering av stödmottagarnas metoder för kostnadsberäkning.

| — | Redovisningsrevisioner i efterhand av projekt. |
| --- | --- |

—

Redovisningsrevisioner i efterhand av projekt.

| — | Genomförande av återvinning och finansiella korrigeringar. |
| --- | --- |

—

Genomförande av återvinning och finansiella korrigeringar.

TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

| 5.18 | Resultatet av transaktionsgranskningen sammanfattas i
  bilaga 5.1
  . Den mest sannolika felprocent som beräknats av revisionsrätten ligger mellan 2 % och 5 %. |
| --- | --- |

5.18

Resultatet av transaktionsgranskningen sammanfattas i
  bilaga 5.1
  . Den mest sannolika felprocent som beräknats av revisionsrätten ligger mellan 2 % och 5 %.

| 5.19 | Totalt sett konstaterade revisionsrätten att 36 av de 150 transaktionerna i urvalet innehöll fel. I 23 fall gällde felen ersättning av icke stödberättigande eller felaktigt redovisade kostnader i mellanliggande betalningar och slutbetalningar till forskningsprojekt. Den viktigaste källan till fel är fortfarande ersättning av för högt redovisade personalkostnader och indirekta kostnader. Följande två exempel illustrerar detta: |
| --- | --- |

5.19

Totalt sett konstaterade revisionsrätten att 36 av de 150 transaktionerna i urvalet innehöll fel. I 23 fall gällde felen ersättning av icke stödberättigande eller felaktigt redovisade kostnader i mellanliggande betalningar och slutbetalningar till forskningsprojekt. Den viktigaste källan till fel är fortfarande ersättning av för högt redovisade personalkostnader och indirekta kostnader. Följande två exempel illustrerar detta:

5.19

| 5.20 | Revisionsrättens urval för transaktionsgranskning innehöll 13 mellanliggande betalningar till projekt inom sjunde ramprogrammet. Revisionsrätten konstaterade fel, liknande dem som förekom i projekt inom sjätte ramprogrammet, i sex fall. |
| --- | --- |

5.20

Revisionsrättens urval för transaktionsgranskning innehöll 13 mellanliggande betalningar till projekt inom sjunde ramprogrammet. Revisionsrätten konstaterade fel, liknande dem som förekom i projekt inom sjätte ramprogrammet, i sex fall.

| 5.20 | I detta skede av programmet och med tanke på det fåtal mellanliggande betalningar för sjunde ramprogrammet som ingår i revisionsrättens urval är det för tidigt att dra slutsatser om frekvensen och felvärdet i sjunde ramprogrammet jämfört med sjätte ramprogrammet. |
| --- | --- |

5.20

| 5.21 | Generellt sett stämmer resultaten i fråga om transaktionernas korrekthet överens med kommissionens egna revisioner och med de reservationer om riktigheten hos ersättningsanspråken i sjätte ramprogrammet som generaldirektörerna vid generaldirektoraten med ansvar för forskning har gjort i sina årliga verksamhetsrapporter. |
| --- | --- |

5.21

Generellt sett stämmer resultaten i fråga om transaktionernas korrekthet överens med kommissionens egna revisioner och med de reservationer om riktigheten hos ersättningsanspråken i sjätte ramprogrammet som generaldirektörerna vid generaldirektoraten med ansvar för forskning har gjort i sina årliga verksamhetsrapporter.

| 5.22 | När det gäller de 44 transaktioner avseende andra betalningar än betalningar till forskningsverksamhet som granskades (28 förskott och 16 mellanliggande betalningar och slutbetalningar) konstaterade revisionsrätten fel i 6 fall. Bland dessa fall fanns ett TEN-T-projekt där reglerna för offentlig upphandling inte hade följts och ett annat TEN-T-projekt där man hade begärt och fått ersättning för kostnader utanför finansieringsbeslutets tillämpningsområde. |
| --- | --- |

5.22

När det gäller de 44 transaktioner avseende andra betalningar än betalningar till forskningsverksamhet som granskades (28 förskott och 16 mellanliggande betalningar och slutbetalningar) konstaterade revisionsrätten fel i 6 fall. Bland dessa fall fanns ett TEN-T-projekt där reglerna för offentlig upphandling inte hade följts och ett annat TEN-T-projekt där man hade begärt och fått ersättning för kostnader utanför finansieringsbeslutets tillämpningsområde.

SYSTEMENS ÄNDAMÅLSENLIGHET

| 5.23 | Resultatet av revisionsrättens granskning av systemen sammanfattas i
  bilaga 5.2
  . Revisionsrätten konstaterade att systemen var delvis ändamålsenliga när det gällde att garantera att transaktionerna var korrekta. |
| --- | --- |

5.23

Resultatet av revisionsrättens granskning av systemen sammanfattas i
  bilaga 5.2
  . Revisionsrätten konstaterade att systemen var delvis ändamålsenliga när det gällde att garantera att transaktionerna var korrekta.

| 5.24 | Resultaten nedan är främst inriktade på kontrollerna av mellanliggande betalningar och slutbetalningar till forskningsverksamhet. |
| --- | --- |

5.24

Resultaten nedan är främst inriktade på kontrollerna av mellanliggande betalningar och slutbetalningar till forskningsverksamhet.

System som gäller transaktionernas korrekthet

Skrivbordsgranskningar på förhand av kostnadsredovisningar

| 5.25 | Skrivbordsgranskningar på förhand består huvudsakligen i att kommissionen verifierar bokföring och uträkningar avseende kostnadsredovisningar innan den betalar ut ersättningar. I vissa fall kan kontrollerna även omfatta verifiering av enskilda utgiftsposter på grundval av kompletterande information, till exempel fakturor eller lönebesked, som begärs från stödmottagaren. |
| --- | --- |

5.25

Skrivbordsgranskningar på förhand består huvudsakligen i att kommissionen verifierar bokföring och uträkningar avseende kostnadsredovisningar innan den betalar ut ersättningar. I vissa fall kan kontrollerna även omfatta verifiering av enskilda utgiftsposter på grundval av kompletterande information, till exempel fakturor eller lönebesked, som begärs från stödmottagaren.

| 5.26 | Många fel kan visserligen endast upptäckas genom kontroller hos stödmottagaren, men skrivbordsgranskningar bör göra det möjligt att upptäcka grundläggande brister i kostnadsredovisningarna. |
| --- | --- |

5.26

Många fel kan visserligen endast upptäckas genom kontroller hos stödmottagaren, men skrivbordsgranskningar bör göra det möjligt att upptäcka grundläggande brister i kostnadsredovisningarna.

| 5.27 | Revisionsrätten granskade hur kontrollerna fungerade när det gällde hela urvalet på 150 transaktioner. Resultaten av revisionsrättens granskning tyder på att kontrollerna i regel fungerar som planerat. I fyra fall upptäcktes dock inte anomalier i kostnadsredovisningar, till exempel felaktiga omkostnadspålägg, genom kontrollerna, vilket borde ha skett. |
| --- | --- |

5.27

Revisionsrätten granskade hur kontrollerna fungerade när det gällde hela urvalet på 150 transaktioner. Resultaten av revisionsrättens granskning tyder på att kontrollerna i regel fungerar som planerat. I fyra fall upptäcktes dock inte anomalier i kostnadsredovisningar, till exempel felaktiga omkostnadspålägg, genom kontrollerna, vilket borde ha skett.

Revisionsintyg för kostnadsredovisningar inom sjätte ramprogrammet

| 5.28 | Inom sjätte ramprogrammet angavs i regel i bidragsöverenskommelserna att stödmottagarnas redovisningar av kostnader som man begärde ersättning för skulle åtföljas av ett revisionsintyg utfärdat av en oberoende revisor. Revisorn intygar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att de redovisade kostnaderna uppfyller kraven för stödberättigande. |
| --- | --- |

5.28

Inom sjätte ramprogrammet angavs i regel i bidragsöverenskommelserna att stödmottagarnas redovisningar av kostnader som man begärde ersättning för skulle åtföljas av ett revisionsintyg utfärdat av en oberoende revisor. Revisorn intygar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att de redovisade kostnaderna uppfyller kraven för stödberättigande.

| 5.29 | Varje projektpartner ska tillhandahålla minst ett revisionsintyg som täcker projektets hela löptid. Ett intyg krävs alltid när en partner begär ett gemenskapsbidrag som överstiger 750 000 euro för en specifik rapporteringsperiod. |
| --- | --- |

5.29

Varje projektpartner ska tillhandahålla minst ett revisionsintyg som täcker projektets hela löptid. Ett intyg krävs alltid när en partner begär ett gemenskapsbidrag som överstiger 750 000 euro för en specifik rapporteringsperiod.

| 5.30 | När det gäller de 30 transaktioner som granskades hos stödmottagaren och där det fanns ett revisionsintyg (2) jämförde revisionsrätten sina egna granskningsresultat med revisionsintyget. I 13 fall (43 %), som alla rörde sjätte ramprogramet, upptäckte revisionsrätten fel i de kostnadsredovisningar för vilka den attesterande revisorn hade avgett ett uttalande utan reservation innan de lämnats in för ersättning. |
| --- | --- |

5.30

När det gäller de 30 transaktioner som granskades hos stödmottagaren och där det fanns ett revisionsintyg (2) jämförde revisionsrätten sina egna granskningsresultat med revisionsintyget. I 13 fall (43 %), som alla rörde sjätte ramprogramet, upptäckte revisionsrätten fel i de kostnadsredovisningar för vilka den attesterande revisorn hade avgett ett uttalande utan reservation innan de lämnats in för ersättning.

| 5.31 | Detta är i linje med förra årets resultat (3) och med de iakttagelser som redovisas i kapitel 8 (4) och bekräftar behovet av att tillförlitligheten hos dessa kontroller förbättras. |
| --- | --- |

5.31

Detta är i linje med förra årets resultat (3) och med de iakttagelser som redovisas i kapitel 8 (4) och bekräftar behovet av att tillförlitligheten hos dessa kontroller förbättras.

| 5.31 | Kommissionen delar revisionsrättens betänkligheter när det gäller hur korrekta revisionsintygen var i sjätte ramprogrammet. Intygen gav inte den ytterligare säkerhet som väntades. Kommissionen vidhåller att detta instrument var viktigt för att förhindra att fel uppstod, vilket resulterade i en betydande minskning av felnivån i revisionerna av sjätte ramprogrammet jämfört med felnivån i det femte ramprogrammet.

  Kommissionen har vidtagit åtgärder för att förbättra kvaliteten på revisionsintygen i sjunde ramprogrammet. Revisionsintygen inom sjunde ramprogrammet bygger på ”överenskomna förfaranden” som kräver att de attesterande revisorerna genomför i förväg fastställda förfaranden och på grundval av dessa rapporterar faktiska iakttagelser. Denna metod bör leda till en minskning av de fel vid revisorernas tolkning av reglerna för stödberättigande som inträffade under sjätte ramprogrammet.


  Kommissionen kommer att fortsätta att bedöma revisionsintygens tillförlitlighet vid sina egna revisioner.


  Se även kommissionens svar på punkt 5.49. |
| --- | --- |

5.31

Kommissionen har vidtagit åtgärder för att förbättra kvaliteten på revisionsintygen i sjunde ramprogrammet. Revisionsintygen inom sjunde ramprogrammet bygger på ”överenskomna förfaranden” som kräver att de attesterande revisorerna genomför i förväg fastställda förfaranden och på grundval av dessa rapporterar faktiska iakttagelser. Denna metod bör leda till en minskning av de fel vid revisorernas tolkning av reglerna för stödberättigande som inträffade under sjätte ramprogrammet.

Kommissionen kommer att fortsätta att bedöma revisionsintygens tillförlitlighet vid sina egna revisioner.

Se även kommissionens svar på punkt 5.49.

Förhandsattestering av stödmottagarnas metoder för kostnadsberäkning inom sjunde ramprogrammet

| 5.32 | Som revisionsrätten uppmärksammade för 2008 har kommissionen försökt förenkla systemet med revisionsintyg i sjunde ramprogrammet genom att införa förhandsattestering av stödmottagarnas metoder för kostnadsberäkning. |
| --- | --- |

5.32

Som revisionsrätten uppmärksammade för 2008 har kommissionen försökt förenkla systemet med revisionsintyg i sjunde ramprogrammet genom att införa förhandsattestering av stödmottagarnas metoder för kostnadsberäkning.

| 5.33 | Åtgärden är tänkt att gälla mottagare av flera bidrag, vilkas redovisningssystem kan ge rimliga garantier för att de metoder för kostnadsberäkning som de använder följer bestämmelserna i bidragsöverenskommelsen. Stödmottagarna kan få sin metod för att beräkna personalkostnader och indirekta kostnader samt genomsnittliga personalkostnader attesterad. |
| --- | --- |

5.33

Åtgärden är tänkt att gälla mottagare av flera bidrag, vilkas redovisningssystem kan ge rimliga garantier för att de metoder för kostnadsberäkning som de använder följer bestämmelserna i bidragsöverenskommelsen. Stödmottagarna kan få sin metod för att beräkna personalkostnader och indirekta kostnader samt genomsnittliga personalkostnader attesterad.

| 5.32 och 5.33 | Förhandsattesteringen av stödmottagarnas metoder för kostnadsberäkning är bara obligatorisk för dem som önskar tillämpa genomsnittliga personalkostnader i ersättningsanspråken. Den är inte obligatorisk för andra stödmottagare.

  Vidare krävs fortfarande att stödmottagarna lämnar en attestering för den slutbetalning som ska täcka alla perioderna om det sammanlagda begärda bidraget överstiger 375 000 euro. I praktiken minskar förhandsattesteringen den administrativa bördan för stödmottagarna och bidrar till stora kostnadsbesparingar för revisionsavgifter.


  Se även kommissionens svar på punkt 5.36. |
| --- | --- |

5.32 och 5.33

Vidare krävs fortfarande att stödmottagarna lämnar en attestering för den slutbetalning som ska täcka alla perioderna om det sammanlagda begärda bidraget överstiger 375 000 euro. I praktiken minskar förhandsattesteringen den administrativa bördan för stödmottagarna och bidrar till stora kostnadsbesparingar för revisionsavgifter.

Se även kommissionens svar på punkt 5.36.

| 5.34 | I slutet av maj 2010 hade endast 25 av de potentiella 650 stödmottagare som hade rätt att ansöka om attestering faktiskt fått en förhandsattestering av sina metoder för kostnadsberäkning. Ytterligare 16 stödmottagare hade fått avslag på sin ansökan, medan andra föredrog att inte söka, eftersom de räknade med att inte få någon attestering. |
| --- | --- |

5.34

I slutet av maj 2010 hade endast 25 av de potentiella 650 stödmottagare som hade rätt att ansöka om attestering faktiskt fått en förhandsattestering av sina metoder för kostnadsberäkning. Ytterligare 16 stödmottagare hade fått avslag på sin ansökan, medan andra föredrog att inte söka, eftersom de räknade med att inte få någon attestering.

| 5.35 | Kommissionen har insett att de godkännandekriterier (5) som den har fastställt för att få metoden för kostnadsberäkning attesterad är för stränga för merparten av stödmottagarna (6). I själva verket motsvarar inte kriterierna gängse redovisningspraxis på området (till exempel användning av genomsnittliga personalkostnader per kostnadsställe) och i forskningsinstitutioner. |
| --- | --- |

5.35

Kommissionen har insett att de godkännandekriterier (5) som den har fastställt för att få metoden för kostnadsberäkning attesterad är för stränga för merparten av stödmottagarna (6). I själva verket motsvarar inte kriterierna gängse redovisningspraxis på området (till exempel användning av genomsnittliga personalkostnader per kostnadsställe) och i forskningsinstitutioner.

| 5.34 och 5.35 | I sitt meddelande om förenkling föreslår kommissionen att hänsyn ska tas till eventuella metoder med genomsnittliga personalkostnader som stödmottagarna använder som gängse redovisningspraxis, inklusive metoder med kostnadsställen, i den mån som de grundar sig på faktiska personalkostnader som redovisas i räkenskaperna och då ingen dubbelersättning för kostnader under andra utgiftsposter är möjlig.

  I sjunde ramprogrammets regler för deltagande tillåts genomsnittliga personalkostnader som ett undantag till den allmänna regeln om faktiska kostnader, under förutsättning att detta är gängse redovisningspraxis hos stödmottagaren och att de genomsnittliga kostnaderna inte i betydande omfattning avviker från de faktiska kostnaderna. De kriterier som kommissionen fastställt syftar till att ge en rimlig försäkran om att tillämpningen av stödmottagarnas metod inte leder till någon betydande avvikelse från de genomsnittliga kostnader som rapporterats i förhållande till de faktiska kostnaderna. Enligt kommissionen ger dessa kriterier bästa möjliga balans mellan förenkling och redovisningsskyldighet inom det rådande regelverket. |
| --- | --- |

5.34 och 5.35

I sjunde ramprogrammets regler för deltagande tillåts genomsnittliga personalkostnader som ett undantag till den allmänna regeln om faktiska kostnader, under förutsättning att detta är gängse redovisningspraxis hos stödmottagaren och att de genomsnittliga kostnaderna inte i betydande omfattning avviker från de faktiska kostnaderna. De kriterier som kommissionen fastställt syftar till att ge en rimlig försäkran om att tillämpningen av stödmottagarnas metod inte leder till någon betydande avvikelse från de genomsnittliga kostnader som rapporterats i förhållande till de faktiska kostnaderna. Enligt kommissionen ger dessa kriterier bästa möjliga balans mellan förenkling och redovisningsskyldighet inom det rådande regelverket.

| 5.36 | De viktigaste finansieringsreglerna för sjätte ramprogrammet – och de åtföljande riskerna avseende utgifternas korrekthet – har förts över till sjunde ramprogrammet. Riskerna kan ha ökat i det här skedet, eftersom antalet begärda revisionsintyg har minskat betydligt, samtidigt som systemet med förhandsattestering av metoder för kostnadsberäkning, som till stor del är tänkt att ersätta revisionsintygen, inte fungerar som planerat. |
| --- | --- |

5.36

De viktigaste finansieringsreglerna för sjätte ramprogrammet – och de åtföljande riskerna avseende utgifternas korrekthet – har förts över till sjunde ramprogrammet. Riskerna kan ha ökat i det här skedet, eftersom antalet begärda revisionsintyg har minskat betydligt, samtidigt som systemet med förhandsattestering av metoder för kostnadsberäkning, som till stor del är tänkt att ersätta revisionsintygen, inte fungerar som planerat.

| 5.36 | Antalet revisionsintyg som ska lämnas enligt sjunde ramprogrammet har minskat för att minska deltagarnas administrativa börda. Ett redovisningsintyg krävs dock fortfarande för stödmottagare som har tagit emot attestering av sina metoder för kostnadsberäkning, då denna bara tar bort en stödmottagares skyldighet att lämna ett interimsintyg över redovisningen. Ett redovisningsintyg måste lämnas för den senaste rapporteringsperioden om det sammanlagda bidrag som begärs överstiger 375 000 euro. Efter de intensiva revisionskampanjerna i sjätte ramprogrammet har många stödmottagare lärt sig mer och kommissionen förväntar sig att det ska leda till att stödmottagarna kommer att tillämpa en förbättrad praxis vid kostnadsredovisningen av projekt.

  Vid denna tidpunkt är det inte möjligt att dra slutsatsen att den totala felnivån kommer att öka, eftersom de risker som fastställts kan uppvägas av andra åtgärder. |
| --- | --- |

5.36

Vid denna tidpunkt är det inte möjligt att dra slutsatsen att den totala felnivån kommer att öka, eftersom de risker som fastställts kan uppvägas av andra åtgärder.

Kommissionens strategi för efterhandsrevision

| 5.37 | Den andra huvuddelen i kommissionens kontrollsystem för forskningsutgifter är dess program för redovisningsrevisioner i efterhand (det vill säga efter ersättning) hos stödmottagarna. Revisionerna utförs av kommissionens revisorer eller av externa revisionsföretag under överinseende av kommissionen. Syftet med efterhandsrevisioner är att upptäcka och korrigera fel som inte har förebyggts eller upptäckts vid tidigare kontroller. |
| --- | --- |

5.37

Den andra huvuddelen i kommissionens kontrollsystem för forskningsutgifter är dess program för redovisningsrevisioner i efterhand (det vill säga efter ersättning) hos stödmottagarna. Revisionerna utförs av kommissionens revisorer eller av externa revisionsföretag under överinseende av kommissionen. Syftet med efterhandsrevisioner är att upptäcka och korrigera fel som inte har förebyggts eller upptäckts vid tidigare kontroller.

| 5.38 | År 2009 inledde kommissionens generaldirektorat med ansvar för forskning (generaldirektoratet för forskning, generaldirektoratet för informationssamhället, generaldirektoratet för energi och transport och generaldirektoratet för näringsliv) det tredje året av genomförandet av den gemensamma strategin för efterhandsrevision av sjätte ramprogrammet och påbörjade även de första revisionerna enligt strategin för efterhandsrevision av sjunde ramprogrammet. Med hjälp av strategierna är det tänkt att man ska bedöma huruvida utgifterna till forskningsverksamhet är korrekta och få underlag till korrigerande åtgärder och återvinningsåtgärder. |
| --- | --- |

5.38

År 2009 inledde kommissionens generaldirektorat med ansvar för forskning (generaldirektoratet för forskning, generaldirektoratet för informationssamhället, generaldirektoratet för energi och transport och generaldirektoratet för näringsliv) det tredje året av genomförandet av den gemensamma strategin för efterhandsrevision av sjätte ramprogrammet och påbörjade även de första revisionerna enligt strategin för efterhandsrevision av sjunde ramprogrammet. Med hjälp av strategierna är det tänkt att man ska bedöma huruvida utgifterna till forskningsverksamhet är korrekta och få underlag till korrigerande åtgärder och återvinningsåtgärder.

| 5.39 | Andelen utgifter som omfattades av efterhandsrevisioner fortsatte att öka under 2009, och generaldirektoraten med ansvar för forskning utförde det antal revisioner som hade ställts upp som mål för året (
  diagram 5.1
  ). Antalet avslutade revisioner ökade från 1 084 vid utgången av 2008 till 1 905 vid utgången av 2009. |
| --- | --- |

5.39

Andelen utgifter som omfattades av efterhandsrevisioner fortsatte att öka under 2009, och generaldirektoraten med ansvar för forskning utförde det antal revisioner som hade ställts upp som mål för året (
  diagram 5.1
  ). Antalet avslutade revisioner ökade från 1 084 vid utgången av 2008 till 1 905 vid utgången av 2009.

| 5.40 | Generaldirektoraten med ansvar för forskning har fortsatt sina ansträngningar för att få till stånd ett sammanhängande förfarande och en effektiv samordning med hjälp av gemensamma arbetsgrupper och kommittéer. Införandet av nya IT-verktyg under 2009 förväntas ytterligare främja en effektiv samordning. Integreringen av genomförandeorganet för forskning och genomförandeorganet för europeiska forskningsrådet i revisionsverksamheten, och uppdelningen av GD Energi och transport i två generaldirektorat (7), kräver ökade samordningsinsatser. |
| --- | --- |

5.40

Generaldirektoraten med ansvar för forskning har fortsatt sina ansträngningar för att få till stånd ett sammanhängande förfarande och en effektiv samordning med hjälp av gemensamma arbetsgrupper och kommittéer. Införandet av nya IT-verktyg under 2009 förväntas ytterligare främja en effektiv samordning. Integreringen av genomförandeorganet för forskning och genomförandeorganet för europeiska forskningsrådet i revisionsverksamheten, och uppdelningen av GD Energi och transport i två generaldirektorat (7), kräver ökade samordningsinsatser.

| 5.40 | Kommissionen välkomnar den positiva bedömningen av de framsteg som har gjorts. Den är helt medveten om den nivå av samordning som krävs och arbetar i enlighet därmed. |
| --- | --- |

5.40

Diagram 5.1 —   Genomförande av kommissionens gemensamma strategi för efterhandsrevision (1)

Image

System som gäller återvinning och finansiella korrigeringar

| 5.41 | År 2008 konstaterade revisionsrätten en betydande eftersläpning i genomförandet av finansiella korrigeringar sedan efterhandsrevisionerna avslutats. Det belopp för icke stödberättigande kostnader som kommissionen återvann under 2009 ökade visserligen betydligt, men det utestående återvinningsbeloppet uppvisade en liknande ökning och har nästan tredubblats till 31,5 miljoner euro (
  diagram 5.2
  ). |
| --- | --- |

5.41

År 2008 konstaterade revisionsrätten en betydande eftersläpning i genomförandet av finansiella korrigeringar sedan efterhandsrevisionerna avslutats. Det belopp för icke stödberättigande kostnader som kommissionen återvann under 2009 ökade visserligen betydligt, men det utestående återvinningsbeloppet uppvisade en liknande ökning och har nästan tredubblats till 31,5 miljoner euro (
  diagram 5.2
  ).

| 5.41 | Ytterligare insatser kommer att göras för att i tid förbättra genomförandet av revisionsresultaten.

  Förfarandet för återkrav inom ramen för genomförandet av revisionsstrategin har också förenklats (15) för att minska bördan för både kommissionen och stödmottagarna.


  Sedan 2009 har stora framsteg gjorts vad gäller resultatet av återvinningen.


  Merparten av de finansiella korrigeringarna görs genom att dra av det belopp som ska betalas från nästa betalning, vilket är den mest kostnadseffektiva metoden för återvinning. Då betalningarna vanligtvis görs varje år leder det till en tidsförskjutning i återvinningsprocessen.


  Det ökade antalet revisioner har ökat antalet projekt som kräver korrigeringar och justeringar. |
| --- | --- |

5.41

Förfarandet för återkrav inom ramen för genomförandet av revisionsstrategin har också förenklats (15) för att minska bördan för både kommissionen och stödmottagarna.

Sedan 2009 har stora framsteg gjorts vad gäller resultatet av återvinningen.

Merparten av de finansiella korrigeringarna görs genom att dra av det belopp som ska betalas från nästa betalning, vilket är den mest kostnadseffektiva metoden för återvinning. Då betalningarna vanligtvis görs varje år leder det till en tidsförskjutning i återvinningsprocessen.

Det ökade antalet revisioner har ökat antalet projekt som kräver korrigeringar och justeringar.

Diagram 5.2 —   Genomförande av finansiella korrigeringar efter revisioner (1)

Image

| 5.42 | I årsrapporten för 2008 (8) konstaterade revisionsrätten att kommissionen inte hade infört några sanktioner, trots att ett utökat sanktionssystem var en av de viktigaste korrigerande åtgärder som infördes vid sjätte ramprogrammets start 2002 (9). Under 2009 vidtog kommissionen korrigerande åtgärder, och alla generaldirektorat med ansvar för forskning, med undantag av GD Energi och transport, tillämpade sanktioner. Vid utgången av 2009 hade kommissionen infört sanktioner i 34 fall som motsvarade ett belopp på 514 330 euro. |
| --- | --- |

5.42

I årsrapporten för 2008 (8) konstaterade revisionsrätten att kommissionen inte hade infört några sanktioner, trots att ett utökat sanktionssystem var en av de viktigaste korrigerande åtgärder som infördes vid sjätte ramprogrammets start 2002 (9). Under 2009 vidtog kommissionen korrigerande åtgärder, och alla generaldirektorat med ansvar för forskning, med undantag av GD Energi och transport, tillämpade sanktioner. Vid utgången av 2009 hade kommissionen infört sanktioner i 34 fall som motsvarade ett belopp på 514 330 euro.

| 5.42 | Från det att de bildades i mitten av februari 2010 har GD Transport och rörlighet och GD Energi tillämpat avtalsviten på samma sätt som andra generaldirektorat med ansvar för forskning. |
| --- | --- |

5.42

TILLFÖRLITLIGHETEN I KOMMISSIONENS SKRIFTLIGA UTTALANDEN

| 5.43 | Revisionsrätten bedömde generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och åtföljande förklaringar när det gällde GD Forskning, GD Informationssamhället och GD Energi och transport. |
| --- | --- |

5.43

Revisionsrätten bedömde generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och åtföljande förklaringar när det gällde GD Forskning, GD Informationssamhället och GD Energi och transport.

| 5.44 | Resultatet av granskningen av kommissionens skriftliga uttalanden sammanfattas i
  bilaga 5.3
  . Revisionsrätten konstaterade att generaldirektörernas förklaringar och de årliga verksamhetsrapporterna ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

5.44

Resultatet av granskningen av kommissionens skriftliga uttalanden sammanfattas i
  bilaga 5.3
  . Revisionsrätten konstaterade att generaldirektörernas förklaringar och de årliga verksamhetsrapporterna ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| 5.44 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens positiva bedömning av alla de årliga verksamhetsrapporter som omfattas av detta kapitel. |
| --- | --- |

5.44

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 5.45 | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att betalningarna under det budgetår som slutade den 31 december 2009 inom verksamhetsområdet forskning, energi och transport innehöll väsentliga fel. |
| --- | --- |

5.45

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att betalningarna under det budgetår som slutade den 31 december 2009 inom verksamhetsområdet forskning, energi och transport innehöll väsentliga fel.

| 5.45 | Kommissionen understryker att revisionsrättens iakttagelser avseende felnivån ligger i linje med den för förra året och att den mest sannolika felnivån för de politikområden som omfattas av detta kapitel ligger på 2–5 %.

  Resultatet överensstämmer med kommissionens egna iakttagelser. Den 26 maj antog kommissionen ett meddelande (16) där den föreslog en acceptabel felnivå i denna storleksordning (2–5 %). En felnivå i revisionsförklaringen i mitten av detta intervall vore enligt kommissionen acceptabelt och motiverat. Över denna nivå vidtas kompletterande åtgärder för att reducera felnivån genom ökade kontroller som åtgärd mot de viktigaste felkällorna och med hänsyn tagen till utgifternas fleråriga karaktär. Denna nivå bör omfatta alla ramprogrammen för forskning.


  Denna nivå skulle kunna revideras mot bakgrund av omfattande ändringar i kontrollerna som kan påverka felnivån i revisionsförklaringen, särskilt de förenklingsåtgärder som börjar gälla i nästa ramprogram. |
| --- | --- |

5.45

Resultatet överensstämmer med kommissionens egna iakttagelser. Den 26 maj antog kommissionen ett meddelande (16) där den föreslog en acceptabel felnivå i denna storleksordning (2–5 %). En felnivå i revisionsförklaringen i mitten av detta intervall vore enligt kommissionen acceptabelt och motiverat. Över denna nivå vidtas kompletterande åtgärder för att reducera felnivån genom ökade kontroller som åtgärd mot de viktigaste felkällorna och med hänsyn tagen till utgifternas fleråriga karaktär. Denna nivå bör omfatta alla ramprogrammen för forskning.

Denna nivå skulle kunna revideras mot bakgrund av omfattande ändringar i kontrollerna som kan påverka felnivån i revisionsförklaringen, särskilt de förenklingsåtgärder som börjar gälla i nästa ramprogram.

| 5.46 | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll inom verksamhetsområdet forskning, energi och transport var delvis ändamålsenliga när det gällde att garantera att betalningarna var korrekta. |
| --- | --- |

5.46

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll inom verksamhetsområdet forskning, energi och transport var delvis ändamålsenliga när det gällde att garantera att betalningarna var korrekta.

| 5.47 | Dessa resultat är i linje med tidigare års resultat. Den viktigaste felkällan inom detta verksamhetsområde är fortfarande att forskningsprojekt får för högt redovisade personalkostnader och indirekta kostnader ersatta. |
| --- | --- |

5.47

Dessa resultat är i linje med tidigare års resultat. Den viktigaste felkällan inom detta verksamhetsområde är fortfarande att forskningsprojekt får för högt redovisade personalkostnader och indirekta kostnader ersatta.

| 5.48 | I detta sammanhang bekräftade revisionsrätten i sin årsrapport för 2008 (10) att det har skett en minskning av felnivån för verksamhetsområdet på senare år på grund av att internkontrollsystemen förstärkts och finansieringsbestämmelserna för forskningsprojekt förenklats. Revisionsrätten konstaterar att denna trend har fortsatt 2009. Det finns dock en risk för att förändringarnas positiva effekt eventuellt inte består under sjunde ramprogrammet, framför allt på grund av svårigheter med att genomföra förhandsattesteringen av stödmottagarnas metoder för kostnadsberäkning (se punkterna 5.20 och 5.36). |
| --- | --- |

5.48

I detta sammanhang bekräftade revisionsrätten i sin årsrapport för 2008 (10) att det har skett en minskning av felnivån för verksamhetsområdet på senare år på grund av att internkontrollsystemen förstärkts och finansieringsbestämmelserna för forskningsprojekt förenklats. Revisionsrätten konstaterar att denna trend har fortsatt 2009. Det finns dock en risk för att förändringarnas positiva effekt eventuellt inte består under sjunde ramprogrammet, framför allt på grund av svårigheter med att genomföra förhandsattesteringen av stödmottagarnas metoder för kostnadsberäkning (se punkterna 5.20 och 5.36).

| 5.48 | Kommissionen välkomnar den positiva utveckling som revisionsrätten noterat. Den understryker att ändringarna i kraven för revisionsintygen har införts för att förenkla och underlätta stödmottagarnas deltagande.

  Samtidigt som kommissionen medger den begränsade framgång den har haft med metoden med förhandsattestering anser den att alla de interna kontroller som har införts, inklusive revisionsstrategin för sjunde ramprogrammet, kommer att ge de rätta villkoren för en sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

5.48

Samtidigt som kommissionen medger den begränsade framgång den har haft med metoden med förhandsattestering anser den att alla de interna kontroller som har införts, inklusive revisionsstrategin för sjunde ramprogrammet, kommer att ge de rätta villkoren för en sund ekonomisk förvaltning.

| 5.49 | Revisionsrätten uppmanar kommissionen att fortsätta sina ansträngningar för att se till att ändamålsenliga kontrollsystem tillämpas strikt. Mot bakgrund av den nuvarande rättsliga ramen bör kommissionen |
| --- | --- |

5.49

Revisionsrätten uppmanar kommissionen att fortsätta sina ansträngningar för att se till att ändamålsenliga kontrollsystem tillämpas strikt. Mot bakgrund av den nuvarande rättsliga ramen bör kommissionen

| 5.49 | Kommissionens primära mål är att effektivt uppnå forskningspolitikens mål, samtidigt som den säkerställer en sund kontroll av det därtill hörande budgetgenomförandet. |
| --- | --- |

5.49

| a) | se till att de oberoende revisorer som felaktigt har attesterat kostnadsredovisningar uppmärksammas på kriterierna för stödberättigande för de redovisade kostnaderna, |
| --- | --- |

a)

se till att de oberoende revisorer som felaktigt har attesterat kostnadsredovisningar uppmärksammas på kriterierna för stödberättigande för de redovisade kostnaderna,

| a) | Kommissionen fullföljer en politik med aktiv feedback av iakttagelserna vid efterhandsrevisioner till stödmottagarna för att, vid behov, försäkra sig om att förbättringar görs vid revisorernas arbete med att lämna revisionsintyg. Alla stödmottagare ombeds därför att under revisionsförfarandet informera den attesterande revisorn om iakttagelserna vid revisionerna. Kommissionen noterar dock att de huvudsakliga orsakerna till revisionsrättens iakttagelser inte i särskilt stor utsträckning gäller revisionsintygens utformning och koncept, utan snarare att reglerna är relativt komplicerade, som revisionsrätten vederbörligen nämnde i punkt 5.16. Denna inbyggda komplexitet inverkar på det arbete som utförs av de externa revisorer som på uppdrag av stödmottagarna lämnar revisionsintyg. För sjunde ramprogrammet väntas felnivån till följd av sådana misstolkningar minska betydligt när man förlitar sig på överenskomna förfaranden. |
| --- | --- |

a)

| b) | se över hur systemet för attestering av stödmottagarnas metoder för kostnadsberäkning fungerar, |
| --- | --- |

b)

se över hur systemet för attestering av stödmottagarnas metoder för kostnadsberäkning fungerar,

| b) | Intygen om metod (CoM) är bara avsedda för mottagare av flera bidrag. Kriterierna för stödberättigande för intygen om metod sågs över i november 2008 och offentliggjordes i sjunde ramprogrammets vägledning i ekonomiska frågor.

  Kommissionen vidtog nyligen åtgärder för att öka intresset för förhandskontroller av stödmottagarnas metoder för kostnadsberäkning. Kommissionen uttryckte sina åsikter i detta avseende i sitt meddelande om förenkling av den 24 april 2010 samt i sitt förslag om en treårsöversyn av budgetförordningen och dess genomförandebestämmelser som antogs den 28 maj 2010. En genuin förenkling skulle kunna uppnås genom att medge metoder som tillämpas som gängse redovisningspraxis, så länge de bygger på de faktiska personalkostnader som bokförts i räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen vidtog nyligen åtgärder för att öka intresset för förhandskontroller av stödmottagarnas metoder för kostnadsberäkning. Kommissionen uttryckte sina åsikter i detta avseende i sitt meddelande om förenkling av den 24 april 2010 samt i sitt förslag om en treårsöversyn av budgetförordningen och dess genomförandebestämmelser som antogs den 28 maj 2010. En genuin förenkling skulle kunna uppnås genom att medge metoder som tillämpas som gängse redovisningspraxis, så länge de bygger på de faktiska personalkostnader som bokförts i räkenskaperna.

| c) | minska eftersläpningen i återvinningen av felaktigt utbetalda belopp och vid behov införa sanktioner. |
| --- | --- |

c)

minska eftersläpningen i återvinningen av felaktigt utbetalda belopp och vid behov införa sanktioner.

| c) | Kommissionen kommer vidare att fullfölja sina insatser för att se till att revisionsresultaten genomförs i tid och fortsätta att tillämpa sina riktlinjer för tillämpningen av avtalsviten. I meddelandet om förenkling av återvinningsprocessen som antogs den 15 december 2009 anges åtgärder för att förbättra återvinningsprocessens resultat. |
| --- | --- |

c)

| 5.50 | Ramprogrammen för forskning har utvecklats till komplexa finansieringsmekanismer som kommissionen har byggt upp lika omfattande förvaltnings- och kontrollsystem för. Samtidigt som en korrekt redovisning av hur EU-medel används måste fortsätta att vara grundprincipen, står det klart att reglerna för forskningsfinansiering fortfarande kan förenklas ytterligare. |
| --- | --- |

5.50

Ramprogrammen för forskning har utvecklats till komplexa finansieringsmekanismer som kommissionen har byggt upp lika omfattande förvaltnings- och kontrollsystem för. Samtidigt som en korrekt redovisning av hur EU-medel används måste fortsätta att vara grundprincipen, står det klart att reglerna för forskningsfinansiering fortfarande kan förenklas ytterligare.

| 5.50. | Kommissionen instämmer helt och hänvisar till de riktlinjer som utvecklats i dess nyliga meddelande om förenklat genomförande av ramprogrammen för forskning och meddelandet mer kontroll eller mindre? Att finna den rätta balansen mellan de administrativa kontrollkostnaderna och risken för fel. |
| --- | --- |

5.50.

| 5.51 | Revisionsrätten välkomnar därför det meddelande som kommissionen nyligen offentliggjorde (11) och som tar upp fler möjligheter att förenkla reglerna och förfarandena för forskningsfinansiering när det gäller såväl sjunde ramprogrammet som framtida ramprogram. Kommissionens meddelande bör bilda grunden för diskussioner med alla berörda intressenter och mynna i en bred översyn av förvaltnings- och kontrollsystemen för EU:s forskningsfinansiering. |
| --- | --- |

5.51

Revisionsrätten välkomnar därför det meddelande som kommissionen nyligen offentliggjorde (11) och som tar upp fler möjligheter att förenkla reglerna och förfarandena för forskningsfinansiering när det gäller såväl sjunde ramprogrammet som framtida ramprogram. Kommissionens meddelande bör bilda grunden för diskussioner med alla berörda intressenter och mynna i en bred översyn av förvaltnings- och kontrollsystemen för EU:s forskningsfinansiering.

| 5.51 | Dessa förenklingsåtgärder kommer att få full effekt i nästa ramprogram. Innan dessa förslag har börjat genomföras måste kommissionen emellertid först lösa de problem som förorsakas av de komplicerade reglerna för stödberättigande för stödmottagarna. Den 26 maj 2010 antog kommissionen ett meddelande i vilket den föreslog en acceptabel felrisknivå för detta område på 2–5 % (17). Den acceptabla risken för fel fastställs genom att man tar hänsyn till kontrollernas kostnadseffektivitet och den acceptabla nivån på kvarstående fel mot bakgrund av dessa kostnader. |
| --- | --- |

5.51

| 5.52 | Förenkling och förtydligande av regler och förfaranden minskar sannolikt inte bara utrymmet för fel och ökar garantierna för att utgifterna är korrekta utan gör det också lättare för forskare att delta i ramprogrammen och för EU att uppnå målen för forskningspolitiken. |
| --- | --- |

5.52

Förenkling och förtydligande av regler och förfaranden minskar sannolikt inte bara utrymmet för fel och ökar garantierna för att utgifterna är korrekta utan gör det också lättare för forskare att delta i ramprogrammen och för EU att uppnå målen för forskningspolitiken.

| 5.53 | Uppföljningen av tidigare iakttagelser sammanfattas i
  bilaga 5.4
  . |
| --- | --- |

5.53

Uppföljningen av tidigare iakttagelser sammanfattas i
  bilaga 5.4
  .

EU:S GEMENSAMMA FÖRETAG

| 5.54 | Revisionen av EU:s gemensamma företag redovisas i särskilda årsrapporter som offentliggörs separat. |
| --- | --- |

5.54

Revisionen av EU:s gemensamma företag redovisas i särskilda årsrapporter som offentliggörs separat.

| 5.55 | Revisionsrätten har avgett ett uttalande utan reservation om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas korrekthet för de gemensamma företagen inom verksamhetsområdet forskning, energi och transport för 2009 (se punkterna 5.10 och 5.13). |
| --- | --- |

5.55

Revisionsrätten har avgett ett uttalande utan reservation om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas korrekthet för de gemensamma företagen inom verksamhetsområdet forskning, energi och transport för 2009 (se punkterna 5.10 och 5.13).

| 5.56 | Uttalandena om de gemensamma företagen var visserligen utan reservation, men revisionsrätten har betonat behovet av att de gemensamma företagen bygger upp effektiva och heltäckande system för intern kontroll. |
| --- | --- |

5.56

Uttalandena om de gemensamma företagen var visserligen utan reservation, men revisionsrätten har betonat behovet av att de gemensamma företagen bygger upp effektiva och heltäckande system för intern kontroll.

| 5.56 | Kommissionen övervakar genomförandet av de handlingsplaner som tagits fram av de gemensamma företagen för att helt utveckla sina interna kontrollsystem. |
| --- | --- |

5.56

| 5.57 | Revisionsrätten har även avgett yttranden över budgetförordningarna för det gemensamma företaget för Iter och det gemensamma företaget Sesar (12). Revisionsrätten gjorde flera anmärkningar som syftade till att stärka de gemensamma företagens finansiella ram och skapa överensstämmelse med EU:s allmänna budgetförordning och rambudgetförordningen för gemenskapsorganen. Vidare påpekade revisionsrätten att de finansiella regler som de gemensamma företagen har antagit inte innehåller tillräckliga bestämmelser när det gäller befogenheterna för kommissionens internrevisor att utföra revisioner av de gemensamma företagen. |
| --- | --- |

5.57

Revisionsrätten har även avgett yttranden över budgetförordningarna för det gemensamma företaget för Iter och det gemensamma företaget Sesar (12). Revisionsrätten gjorde flera anmärkningar som syftade till att stärka de gemensamma företagens finansiella ram och skapa överensstämmelse med EU:s allmänna budgetförordning och rambudgetförordningen för gemenskapsorganen. Vidare påpekade revisionsrätten att de finansiella regler som de gemensamma företagen har antagit inte innehåller tillräckliga bestämmelser när det gäller befogenheterna för kommissionens internrevisor att utföra revisioner av de gemensamma företagen.

| 5.57 | Kommissionen delar revisionsrättens åsikt att kommissionens internrevisionsenhet bör utöva samma befogenheter över de organ som EU inrättar, som är juridisk person och som tar emot bidrag från budgeten enligt artikel 185.3 i den allmänna budgetförordningen, som den utövar över kommissionens avdelningar. |
| --- | --- |

5.57

---

(1)  Det europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi (förvaltning av Euratoms bidrag till den internationella termonukleära experimentreaktorn Iter), det gemensamma företaget för innovativa läkemedel (förbättring av effektiviteten och ändamålsenligheten i utvecklingen av läkemedel), det gemensamma företaget Clean Sky (utveckling av miljövänlig lufttransportteknik) och det gemensamma företaget Artemis (utveckling av inbyggda datorsystem).

(2)  27 inom sjätte ramprogrammet, 1 inom sjunde ramprogrammet, 1 inom kol- och stålforskningsfonden och 1 inom programmet Media 2007.

(3)  Punkterna 7.21–7.24 i årsrapporten för 2008.

(4)  Punkterna 8.19 och 8.20 i kapitel 8.

(5)  Kommissionens beslut av den 23 juli 2009 (K(2009) 4705).

(6)  KOM(2010) 187 av den 24 april 2010 – Om förenklat genomförande av ramprogrammen för forskning.

(7)  I februari 2010 delades GD Energi och transport i generaldirektoratet för transport och rörlighet (GD Transport och rörlighet) och generaldirektoratet för energi (GD Energi).

(8)  Punkt 7.39.

(9)  Artikel 20 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2321/2002 (EGT L 355, 30.12.2002, s. 23).

(10)  Punkt 7.42.

(11)  KOM(2010) 187.

(12)  Yttrande nr 4/2008 över budgetförordningen för det europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi och yttrande nr 2/2010 över finansiella regler för Sesar.

(13)  KOM(2010) 187, 29.4.2010.

(14)  KOM(2010) 261, 26.5.2010.

(15)  SEK(2009) 1720, 15.12.2009.

(16)  KOM(2010) 261, 26.5.2010.

(17)  KOM(2010) 261.

(18)  Revisionen av administrativa utgifter redovisas i kapitel 9.

(19)  Förskotten inom sjunde ramprogrammet (2007–2013) uppgick till 2 101 miljoner euro.

(20)  De mellanliggande betalningarna/Slutbetalningarna inom sjunde ramprogrammet (2007–2013) och sjätte ramprogrammet (2002–2006) uppgick till 1 585 miljoner euro respektive 1 800 miljoner euro.

Källa: Europeiska unionens årsredovisning för 2009.

BILAGA 5.1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN AVSEENDE FORSKNING, ENERGI OCH TRANSPORT

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| FP6 | FP7 | TEN | Övrigt | Totalt |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| Totalt antal transaktioner (varav): | 35 | 71 | 16 | 28 | 150 | 150 | 180 |
| Förskott | 0 | 58 | 9 | 19 | 86 | 82 | 59 |
| Mellanliggande bet./Slutbet. | 35 | 13 | 7 | 9 | 64 | 68 | 121 |
| RESULTAT AV GRANSKNINGEN |
| (i procent och antal transaktioner) |
| Transaktioner som inte innehåller fel | 49 % | {17} | 85 % | {60} | 81 % | {13} | 86 % | {24} | 76 % | {114} | 78 % | 52 % |
| Transaktioner som innehåller fel | 51 % | {18} | 15 % | {11} | 19 % | {3} | 14 % | {4} | 24 % | {36} | 22 % | 48 % |
| ANALYS AV DE TRANSAKTIONER SOM INNEHÅLLER FEL |
| (i procent och antal transaktioner) |
| Analys per utgiftstyp |
| Förskott | 0 % | {0} | 36 % | {4} | 0 % | {0} | 50 % | {2} | 17 % | {6} | 3 % | 9 % |
| Mellanliggande bet./Slutbet./Annat | 100 % | {18} | 64 % | {7} | 100 % | {3} | 50 % | {2} | 83 % | {30} | 97 % | 91 % |
| Analys per feltyp |
| Icke kvantifierbara fel | 22 % | {4} | 27 % | {3} | 33 % | {1} | 25 % | {1} | 25 % | {9} | 27 % | 29 % |
| Kvantifierbara fel | 78 % | {14} | 73 % | {8} | 67 % | {2} | 75 % | {3} | 75 % | {27} | 73 % | 71 % |
| avseende | stödberättigande | 21 % | {3} | 63 % | {5} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 30 % | {8} | 58 % | 77 % |
| inträffande | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | 3 % |
| riktighet | 79 % | {11} | 37 % | {3} | 100 % | {2} | 100 % | {3} | 70 % | {19} | 42 % | 20 % |
| BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| Mest sannolik felprocent: | | |
| < 2 % | | | |
| 2 % till 5 % | X | X | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

FP6

FP7

TEN

Övrigt

Totalt

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal transaktioner (varav):

35

71

16

28

150

150

180

Förskott

0

58

9

19

86

82

59

Mellanliggande bet./Slutbet.

35

13

7

9

64

68

121

RESULTAT AV GRANSKNINGEN

(i procent och antal transaktioner)

Transaktioner som inte innehåller fel

49 %

{17}

85 %

{60}

81 %

{13}

86 %

{24}

76 %

{114}

78 %

52 %

Transaktioner som innehåller fel

51 %

{18}

15 %

{11}

19 %

{3}

14 %

{4}

24 %

{36}

22 %

48 %

ANALYS AV DE TRANSAKTIONER SOM INNEHÅLLER FEL

(i procent och antal transaktioner)

Analys per utgiftstyp

Förskott

0 %

{0}

36 %

{4}

0 %

{0}

50 %

{2}

17 %

{6}

3 %

9 %

Mellanliggande bet./Slutbet./Annat

100 %

{18}

64 %

{7}

100 %

{3}

50 %

{2}

83 %

{30}

97 %

91 %

Analys per feltyp

Icke kvantifierbara fel

22 %

{4}

27 %

{3}

33 %

{1}

25 %

{1}

25 %

{9}

27 %

29 %

Kvantifierbara fel

78 %

{14}

73 %

{8}

67 %

{2}

75 %

{3}

75 %

{27}

73 %

71 %

avseende

stödberättigande

21 %

{3}

63 %

{5}

0 %

{0}

0 %

{0}

30 %

{8}

58 %

77 %

inträffande

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

3 %

riktighet

79 %

{11}

37 %

{3}

100 %

{2}

100 %

{3}

70 %

{19}

42 %

20 %

BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Mest sannolik felprocent:

< 2 %

2 % till 5 %

X

X

X

> 5 %

BILAGA 5.2

RESULTAT AV GRANSKNINGEN AV SYSTEMEN AVSEENDE FORSKNING, ENERGI OCH TRANSPORT

Bedömning av utvalda system för övervakning och kontroll

| System | Skrivbordsgranskningar före betalning | Revisionsintyg | Redovisningsrevisioner i efterhand | Genomförande av finansiella korrigeringar | Samlad bedömning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ramprogram för forskning | | | | | |

System

Skrivbordsgranskningar före betalning

Revisionsintyg

Redovisningsrevisioner i efterhand

Genomförande av finansiella korrigeringar

Samlad bedömning

Ramprogram för forskning

Samlad bedömning av systemen för övervakning och kontroll

| Samlad bedömning | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Samlad bedömning

2009

2008

2007

Teckenförklaring

| | Ändamålsenligt |
| --- | --- |
| | Delvis ändamålsenligt |
| | Ej ändamålsenligt |
| e.t. | Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts |

Ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Ej ändamålsenligt

e.t.

Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts

BILAGA 5.3

RESULTAT AV GRANSKNINGEN AV KOMMISSIONENS SKRIFTLIGA UTTALANDEN AVSEENDE FORSKNING, ENERGI OCH TRANSPORT

| Granskat generaldirektorat | Typ av förklaring från generaldirektören
   (1) | Reservation | Revisionsrättens iakttagelser | Samlad bedömning av tillförlitligheten |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| GD Forskning | med reservation | Kvarstående felprocent avseende korrektheten i kostnadsredovisningarna inom sjätte ramprogrammet för forskning | Reservationen grundar sig på den kvarstående felprocenten för kostnadsredovisningarna inom sjätte ramprogrammet, som av GD Forskning bedömts ligga över 2 %. Reservationen stämmer överens med revisionsrättens resultat, det vill säga att övervaknings- och kontrollsystemen för betalningar till forskningsverksamhet är delvis ändamålsenliga och att utgifterna innehåller väsentliga fel.
  Riskbeloppet när det gäller kostnadsredovisningar inom sjunde ramprogrammet bedöms inte vara väsentligt 2009 och därför görs ingen reservation, men i sin årliga verksamhetsrapport pekar GD Forskning på att kostnadsredovisningarna inom sjunde ramprogrammet sannolikt kommer att innehålla väsentliga fel från och med 2010. | A |
| GD Informationssamhället | med reservation | Kvarstående felprocent avseende korrektheten i kostnadsredovisningarna inom sjätte ramprogrammet för forskning | Reservationen grundar sig på den kvarstående felprocenten för kostnadsredovisningarna inom sjätte ramprogrammet, som av GD Informationssamhället bedömts ligga över 2 %. Reservationen stämmer överens med revisionsrättens resultat, det vill säga att övervaknings- och kontrollsystemen för betalningar till forskningsverksamhet är delvis ändamålsenliga och att utgifterna innehåller väsentliga fel.
  GD Informationssamhället bedömer att riskbeloppet när det gäller kostnadsredovisningar inom sjunde ramprogrammet inte är väsentligt 2009 och gör därför ingen reservation. Revisionsrätten har dock konstaterat att kostnadsredovisningarna inom sjunde ramprogrammet kan komma att innehålla väsentliga fel från och med 2010. | A |
| GD Energi och transport | med reservation | Kvarstående felprocent avseende korrektheten i kostnadsredovisningarna inom sjätte ramprogrammet för forskning | Reservationen grundar sig på den kvarstående felprocenten för kostnadsredovisningarna inom sjätte ramprogrammet, som av GD Energi och transport bedömts ligga över 2 %. Reservationen stämmer överens med revisionsrättens resultat, det vill säga att övervaknings- och kontrollsystemen för betalningar till forskningsverksamhet är delvis ändamålsenliga och att utgifterna innehåller väsentliga fel.
  GD Energi och transport bedömer att riskbeloppet när det gäller kostnadsredovisningar inom sjunde ramprogrammet inte är väsentligt 2009 och gör därför ingen reservation. Revisionsrätten har dock konstaterat att kostnadsredovisningarna inom sjunde ramprogrammet kan komma att innehålla väsentliga fel från och med 2010. | A |
| A: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |

Granskat generaldirektorat

Typ av förklaring från generaldirektören
   (1)

Reservation

Revisionsrättens iakttagelser

Samlad bedömning av tillförlitligheten

GD Forskning

med reservation

Kvarstående felprocent avseende korrektheten i kostnadsredovisningarna inom sjätte ramprogrammet för forskning

Reservationen grundar sig på den kvarstående felprocenten för kostnadsredovisningarna inom sjätte ramprogrammet, som av GD Forskning bedömts ligga över 2 %. Reservationen stämmer överens med revisionsrättens resultat, det vill säga att övervaknings- och kontrollsystemen för betalningar till forskningsverksamhet är delvis ändamålsenliga och att utgifterna innehåller väsentliga fel.

Riskbeloppet när det gäller kostnadsredovisningar inom sjunde ramprogrammet bedöms inte vara väsentligt 2009 och därför görs ingen reservation, men i sin årliga verksamhetsrapport pekar GD Forskning på att kostnadsredovisningarna inom sjunde ramprogrammet sannolikt kommer att innehålla väsentliga fel från och med 2010.

A

GD Informationssamhället

med reservation

Kvarstående felprocent avseende korrektheten i kostnadsredovisningarna inom sjätte ramprogrammet för forskning

Reservationen grundar sig på den kvarstående felprocenten för kostnadsredovisningarna inom sjätte ramprogrammet, som av GD Informationssamhället bedömts ligga över 2 %. Reservationen stämmer överens med revisionsrättens resultat, det vill säga att övervaknings- och kontrollsystemen för betalningar till forskningsverksamhet är delvis ändamålsenliga och att utgifterna innehåller väsentliga fel.

GD Informationssamhället bedömer att riskbeloppet när det gäller kostnadsredovisningar inom sjunde ramprogrammet inte är väsentligt 2009 och gör därför ingen reservation. Revisionsrätten har dock konstaterat att kostnadsredovisningarna inom sjunde ramprogrammet kan komma att innehålla väsentliga fel från och med 2010.

A

GD Energi och transport

med reservation

Kvarstående felprocent avseende korrektheten i kostnadsredovisningarna inom sjätte ramprogrammet för forskning

Reservationen grundar sig på den kvarstående felprocenten för kostnadsredovisningarna inom sjätte ramprogrammet, som av GD Energi och transport bedömts ligga över 2 %. Reservationen stämmer överens med revisionsrättens resultat, det vill säga att övervaknings- och kontrollsystemen för betalningar till forskningsverksamhet är delvis ändamålsenliga och att utgifterna innehåller väsentliga fel.

GD Energi och transport bedömer att riskbeloppet när det gäller kostnadsredovisningar inom sjunde ramprogrammet inte är väsentligt 2009 och gör därför ingen reservation. Revisionsrätten har dock konstaterat att kostnadsredovisningarna inom sjunde ramprogrammet kan komma att innehålla väsentliga fel från och med 2010.

A

A:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| B: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| C: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

---

(1)  Generaldirektören har enligt sin revisionsförklaring uppnått rimlig säkerhet om att de kontrollförfaranden som införts ger nödvändiga garantier för att transaktionerna är korrekta.

| A: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

A:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| B: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| C: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

BILAGA 5.4

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE IAKTTAGELSER AVSEENDE FORSKNING, ENERGI OCH TRANSPORT

| Revisionsrättens iakttagelser | Vidtagna åtgärder | Revisionsrättens analys | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Revisionsförklaringarna 2007 och 2008: en väsentlig felnivå i betalningarna |
| Revisionsrätten upptäckte 2007 och 2008 värderelaterade fel i 83 av de granskade transaktionerna. Följande feltyper var vanligast: för högt redovisade stödberättigande personalkostnader och indirekta kostnader, redovisning av andra icke stödberättigande kostnader, otillräckligt verifierande underlag för att styrka de redovisade kostnaderna, redovisning av budgeterade belopp i stället för faktiska kostnader och redovisning av kostnader som inte kunde härledas till projektet.
  (Punkterna 7.14 och 7.15 i årsrapporten för 2007 och punkterna 7.11–7.15 i årsrapporten för 2008) | I 12 fall har kommissionen kommit fram till att det inte behövs några särskilda korrigerande åtgärder för att komma till rätta med de fel som revisionsrätten har identifierat.
  I 56 fall har kommissionen gjort finansiella korrigeringar.
  I 14 fall har kommissionen inlett korrigerande åtgärder som ännu inte avslutats.
  I ett fall har korrigerande åtgärder ännu inte börjat vidtas. | I fem fall har det förekommit betydande förseningar i genomförandet av korrigerande åtgärder, men kommissionen har generellt sett vidtagit lämpliga åtgärder i tid för att följa upp revisionsrättens iakttagelser. | |
| 2.   Försenade betalningar från kommissionen |
| Kommissionen har åsamkat sig onödiga förseningar i betalningar till stödmottagare, men för 2008 konstaterade revisionsrätten att kommissionen hade gjort betydande framsteg när det gällde att minska betalningsförseningarna.
  År 2007 fann revisionsrätten försenade betalningar i 30 av de 180 granskade fallen (dvs. 17 %).
  År 2008 fann revisionsrätten färre försenade betalningar: i 12 av de 150 granskade betalningarna (dvs. 8 %).
  År 2009 fann revisionsrätten försenade betalningar i 10 av de 150 granskade betalningarna (dvs. 7 %).
  (Bilaga 7.2 i årsrapporten för 2007 och punkt 7.16 i årsrapporten för 2008) | Kommissionen har förbättrat övervakningen av förseningar, anpassat sina IT-verktyg och förenklat förfarandena. Den administrativa förvaltningen av betalningar har i allt högre grad delegerats till genomförandeorganen för forskning. | Kommissionen har kunnat upprätthålla de förbättrade resultat som konstaterades 2008. Betydande förbättringar förekom i fråga om betalningarna till experter, men ytterligare ansträngningar krävs för att minska betalningsförseningarna när det gäller forskningsbidrag, där 30 % av betalningarna var försenade 2009. | Kommissionen välkomnar revisionsrättens erkännande av de framsteg som hittills gjorts. Kommissionen har åtagit sig att fullfölja dessa insatser för att ytterligare förbättra sina resultat. |

Revisionsrättens iakttagelser

Vidtagna åtgärder

Revisionsrättens analys

Kommissionens svar

1.   Revisionsförklaringarna 2007 och 2008: en väsentlig felnivå i betalningarna

Revisionsrätten upptäckte 2007 och 2008 värderelaterade fel i 83 av de granskade transaktionerna. Följande feltyper var vanligast: för högt redovisade stödberättigande personalkostnader och indirekta kostnader, redovisning av andra icke stödberättigande kostnader, otillräckligt verifierande underlag för att styrka de redovisade kostnaderna, redovisning av budgeterade belopp i stället för faktiska kostnader och redovisning av kostnader som inte kunde härledas till projektet.

(Punkterna 7.14 och 7.15 i årsrapporten för 2007 och punkterna 7.11–7.15 i årsrapporten för 2008)

I 12 fall har kommissionen kommit fram till att det inte behövs några särskilda korrigerande åtgärder för att komma till rätta med de fel som revisionsrätten har identifierat.

I 56 fall har kommissionen gjort finansiella korrigeringar.

I 14 fall har kommissionen inlett korrigerande åtgärder som ännu inte avslutats.

I ett fall har korrigerande åtgärder ännu inte börjat vidtas.

I fem fall har det förekommit betydande förseningar i genomförandet av korrigerande åtgärder, men kommissionen har generellt sett vidtagit lämpliga åtgärder i tid för att följa upp revisionsrättens iakttagelser.

2.   Försenade betalningar från kommissionen

Kommissionen har åsamkat sig onödiga förseningar i betalningar till stödmottagare, men för 2008 konstaterade revisionsrätten att kommissionen hade gjort betydande framsteg när det gällde att minska betalningsförseningarna.

År 2007 fann revisionsrätten försenade betalningar i 30 av de 180 granskade fallen (dvs. 17 %).

År 2008 fann revisionsrätten färre försenade betalningar: i 12 av de 150 granskade betalningarna (dvs. 8 %).

År 2009 fann revisionsrätten försenade betalningar i 10 av de 150 granskade betalningarna (dvs. 7 %).

(Bilaga 7.2 i årsrapporten för 2007 och punkt 7.16 i årsrapporten för 2008)

Kommissionen har förbättrat övervakningen av förseningar, anpassat sina IT-verktyg och förenklat förfarandena. Den administrativa förvaltningen av betalningar har i allt högre grad delegerats till genomförandeorganen för forskning.

Kommissionen har kunnat upprätthålla de förbättrade resultat som konstaterades 2008. Betydande förbättringar förekom i fråga om betalningarna till experter, men ytterligare ansträngningar krävs för att minska betalningsförseningarna när det gäller forskningsbidrag, där 30 % av betalningarna var försenade 2009.

Kommissionen välkomnar revisionsrättens erkännande av de framsteg som hittills gjorts. Kommissionen har åtagit sig att fullfölja dessa insatser för att ytterligare förbättra sina resultat.

---

KAPITEL 6

Bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskilda kännetecken för verksamhetsområdet

EuropeAid

Generaldirektoratet för yttre förbindelser

Generaldirektoratet för utvidgning

Generaldirektoratet för humanitärt bistånd

Revisionens omfattning och inriktning samt revisionsmetod

Transaktionernas korrekthet

Systemens ändamålsenlighet

EuropeAid

Generaldirektoratet för yttre förbindelser

Generaldirektoratet för utvidgning

Generaldirektoratet för humanitärt bistånd

Tillförlitligheten i kommissionens skriftliga uttalanden

Slutsatser och rekommendationer

Uppföljning av särskild rapport nr 3/2006 om det humanitära biståndet efter tsunamin

Inledning

Uppföljning av rekommendationerna

Slutsatser

Uppföljning av särskild rapport nr 6/2006 om miljöaspekterna på kommissionens utvecklingsbistånd

Inledning

Uppföljning av rekommendationerna

Slutsatser

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 6.1 | I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning som innefattar politikområdena 19 – Yttre förbindelser, 21 – Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna (1), 22 – Utvidgning och 23 – Humanitärt bistånd. Nyckelinformation om vilka verksamheter som har granskats och om hur stora utgifterna har varit under 2009 finns i
  tabell 6.1
  . |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

6.1

I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning som innefattar politikområdena 19 – Yttre förbindelser, 21 – Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna (1), 22 – Utvidgning och 23 – Humanitärt bistånd. Nyckelinformation om vilka verksamheter som har granskats och om hur stora utgifterna har varit under 2009 finns i
  tabell 6.1
  .

Tabell 6.1 —   Bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning

| (miljoner euro) |
| --- |
| Avdelning i budgeten | Politikområde | Beskrivning | Betalningar 2009 | Budgetförvaltningsmetod |
| 19 | Yttre förbindelser | Administrativa utgifter | 415 | Direkt central |
| Multilaterala förbindelser, samarbete med tredjeländer om migration och asyl samt allmänna frågor rörande yttre förbindelser | 60 | Direkt central |
| Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik | 316 | Indirekt central (16) gemensam |
| Europeiska instrument för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR) | 123 | Direkt central |
| Förbindelser och samarbete med industrialiserade tredjeländer | 16 | Direkt central |
| Krishantering och globala säkerhetshot | 215 | Direkt central |
| Europeisk grannskapspolitik och förbindelser med Ryssland | 1 469 | Direkt central/decentraliserad |
| Förbindelser med Latinamerika | 308 | Direkt central/decentraliserad |
| Förbindelser med Asien, Centralasien och länder i Mellanöstern | 727 | Direkt central/decentraliserad/gemensam |
| Strategi och samordning | 24 | Direkt central |
| | 3 673 | |
| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna | Administrativa utgifter | 349 | Direkt central |
| Tryggad livsmedelsförsörjning | 673 | Direkt central |
| Icke-statliga organisationers roll i biståndspolitiken | 181 | Direkt central |
| Miljö och hållbar förvaltning av naturresurser, däribland energi | 81 | Direkt central |
| Mänsklig och social utveckling | 113 | Direkt central/gemensam |
| Geografiskt samarbete med länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) | 256 | Direkt central/decentraliserad/gemensam |
| Andra åtgärder inom utvecklingssamarbetet samt tillfälliga program | 30 | Direkt central |
| Strategi och samordning | 15 | Direkt central |
| | 1 698 | |
| 22 | Utvidgning | Administrativa utgifter | 91 | Direkt central |
| Utvidgningsprocess och -strategi | 1 165 | Direkt central/indirekt/decentraliserad |
| Finansiellt stöd efter anslutningen | 43 | Direkt central/decentraliserad |
| Informations- och kommunikationsstrategi | 9 | Direkt central |
| | 1 308 | |
| 23 | Humanitärt bistånd | Administrativa utgifter | 28 | Direkt central |
| Humanitärt bistånd | 772 | Direkt central/gemensam |
| | 800 | |
| Totala administrativa utgifter (17) | 883 | |
| Totala driftsutgifter (varav) | 6 596 | |
| — | förskott |

(miljoner euro)

Avdelning i budgeten

Politikområde

Beskrivning

Betalningar 2009

Budgetförvaltningsmetod

19

Yttre förbindelser

Administrativa utgifter

415

Direkt central

Multilaterala förbindelser, samarbete med tredjeländer om migration och asyl samt allmänna frågor rörande yttre förbindelser

60

Direkt central

Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik

316

Indirekt central (16) gemensam

Europeiska instrument för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR)

123

Direkt central

Förbindelser och samarbete med industrialiserade tredjeländer

16

Direkt central

Krishantering och globala säkerhetshot

215

Direkt central

Europeisk grannskapspolitik och förbindelser med Ryssland

1 469

Direkt central/decentraliserad

Förbindelser med Latinamerika

308

Direkt central/decentraliserad

Förbindelser med Asien, Centralasien och länder i Mellanöstern

727

Direkt central/decentraliserad/gemensam

Strategi och samordning

24

Direkt central

3 673

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna

Administrativa utgifter

349

Direkt central

Tryggad livsmedelsförsörjning

673

Direkt central

Icke-statliga organisationers roll i biståndspolitiken

181

Direkt central

Miljö och hållbar förvaltning av naturresurser, däribland energi

81

Direkt central

Mänsklig och social utveckling

113

Direkt central/gemensam

Geografiskt samarbete med länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS)

256

Direkt central/decentraliserad/gemensam

Andra åtgärder inom utvecklingssamarbetet samt tillfälliga program

30

Direkt central

Strategi och samordning

15

Direkt central

1 698

22

Utvidgning

Administrativa utgifter

91

Direkt central

Utvidgningsprocess och -strategi

1 165

Direkt central/indirekt/decentraliserad

Finansiellt stöd efter anslutningen

43

Direkt central/decentraliserad

Informations- och kommunikationsstrategi

9

Direkt central

1 308

23

Humanitärt bistånd

Administrativa utgifter

28

Direkt central

Humanitärt bistånd

772

Direkt central/gemensam

800

Totala administrativa utgifter (17)

883

Totala driftsutgifter (varav)

6 596

—

4 079

| — | mellanliggande betalningar/slutbetalningar |
| --- | --- |

—

2 517

Totala betalningar för året

7 479

Totala åtaganden för året

8 463

Källa: Årsredovisningen för 2009.

Särskilda kännetecken för verksamhetsområdet

| 6.2 | Utgifterna för yttre förbindelser och utvecklingssamarbete verkställs av byrån för samarbete EuropeAid (EuropeAid) och generaldirektoratet för yttre förbindelser (GD Yttre förbindelser). Utgifterna för utvidgning verkställs av generaldirektoratet för utvidgning (GD Utvidgning), och det humanitära biståndet, inbegripet livsmedelsbistånd, genomförs av generaldirektoratet för humanitärt bistånd (GD Humanitärt bistånd). |
| --- | --- |

6.2

Utgifterna för yttre förbindelser och utvecklingssamarbete verkställs av byrån för samarbete EuropeAid (EuropeAid) och generaldirektoratet för yttre förbindelser (GD Yttre förbindelser). Utgifterna för utvidgning verkställs av generaldirektoratet för utvidgning (GD Utvidgning), och det humanitära biståndet, inbegripet livsmedelsbistånd, genomförs av generaldirektoratet för humanitärt bistånd (GD Humanitärt bistånd).

EuropeAid

| 6.3 | Följande utgifter verkställs av EuropeAid:






  a) | Finansiellt och tekniskt stöd till och ekonomiskt samarbete med länder i Asien och Latinamerika. |
| --- | --- | --- |

6.3

Följande utgifter verkställs av EuropeAid:

a)

Finansiellt och tekniskt stöd till och ekonomiskt samarbete med länder i Asien och Latinamerika.

| b) | Europeiska grannskapspolitiken, inbegripet det strategiska partnerskapet med Ryssland. |
| --- | --- |

b)

Europeiska grannskapspolitiken, inbegripet det strategiska partnerskapet med Ryssland.

| c) | Tematiska program som innefattar livsmedelstrygghet, icke-statliga aktörer och lokala myndigheter, miljö, hälsa och utbildning, demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

c)

Tematiska program som innefattar livsmedelstrygghet, icke-statliga aktörer och lokala myndigheter, miljö, hälsa och utbildning, demokrati och mänskliga rättigheter.

| 6.4 | Merparten av utgifterna förvaltas direkt centralt av kommissionens avdelningar, antingen vid huvudkontoret eller vid EU-delegationerna i berörda tredjeländer (2). För bistånd som ges via internationella organisationer tillämpas gemensam förvaltning. |
| --- | --- |

6.4

Merparten av utgifterna förvaltas direkt centralt av kommissionens avdelningar, antingen vid huvudkontoret eller vid EU-delegationerna i berörda tredjeländer (2). För bistånd som ges via internationella organisationer tillämpas gemensam förvaltning.

| 6.5 | Merparten av betalningarna är antingen förskott eller mellanliggande betalningar; slutbetalningar står inte för mer än 20 % av utgifterna under året. |
| --- | --- |

6.5

Merparten av betalningarna är antingen förskott eller mellanliggande betalningar; slutbetalningar står inte för mer än 20 % av utgifterna under året.

| 6.6 | Risken avseende korrekthet är i allmänhet större när det gäller slutbetalningar än för förskott och mellanliggande betalningar. För mellanliggande betalningar ska oftast endast ett begränsat antal villkor uppfyllas, medan slutbetalningar vanligtvis görs under förutsättning att samtliga utgifter som faktiskt uppkommit för hela projekt redovisas och godkänns. |
| --- | --- |

6.6

Risken avseende korrekthet är i allmänhet större när det gäller slutbetalningar än för förskott och mellanliggande betalningar. För mellanliggande betalningar ska oftast endast ett begränsat antal villkor uppfyllas, medan slutbetalningar vanligtvis görs under förutsättning att samtliga utgifter som faktiskt uppkommit för hela projekt redovisas och godkänns.

| 6.7 | Utvecklingsprojekten är utspridda på mer än 150 länder, och de verkställande organen varierar kraftigt i fråga om storlek och erfarenhet. För att vara berättigade till EU-stöd måste projekten följa komplexa regler om bland annat förfaranden för upphandling och tilldelning av kontrakt. |
| --- | --- |

6.7

Utvecklingsprojekten är utspridda på mer än 150 länder, och de verkställande organen varierar kraftigt i fråga om storlek och erfarenhet. För att vara berättigade till EU-stöd måste projekten följa komplexa regler om bland annat förfaranden för upphandling och tilldelning av kontrakt.

Generaldirektoratet för yttre förbindelser

| 6.8 | De utgifter som förvaltas av GD Yttre förbindelser går i första hand till åtgärder som genomförs inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp), stabilitetsinstrumentet och instrumentet för samarbete med industriländer. De viktigaste målen är att bevara freden, förebygga konflikter, stärka den internationella säkerheten och främja EU:s intressen gentemot de viktigaste industri- och höginkomstländerna när det gäller utrikespolitik, ekonomisk integration och globala frågor. |
| --- | --- |

6.8

De utgifter som förvaltas av GD Yttre förbindelser går i första hand till åtgärder som genomförs inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp), stabilitetsinstrumentet och instrumentet för samarbete med industriländer. De viktigaste målen är att bevara freden, förebygga konflikter, stärka den internationella säkerheten och främja EU:s intressen gentemot de viktigaste industri- och höginkomstländerna när det gäller utrikespolitik, ekonomisk integration och globala frågor.

| 6.8 | De flesta av åtgärderna inom ramen för stabilitetsinstrumentet rör insatser i en faktisk eller begynnande krissituation samt kapacitetsuppbyggnad före och efter kriser. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Följande förvaltningsmetoder används:






  a) | Indirekt central förvaltning eller gemensam förvaltning med internationella organisationer när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. |
| --- | --- | --- |

6.9

Följande förvaltningsmetoder används:

a)

Indirekt central förvaltning eller gemensam förvaltning med internationella organisationer när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.

| b) | Direkt central förvaltning för förbindelser och samarbete med industrialiserade icke-medlemsstater (instrumentet för samarbete med industriländer). |
| --- | --- |

b)

Direkt central förvaltning för förbindelser och samarbete med industrialiserade icke-medlemsstater (instrumentet för samarbete med industriländer).

| c) | Direkt central förvaltning och gemensam förvaltning för krishantering och globala säkerhetshot (stabilitetsinstrumentet). Projekten genomförs antingen av huvudkontoret eller av delegationerna. |
| --- | --- |

c)

Direkt central förvaltning och gemensam förvaltning för krishantering och globala säkerhetshot (stabilitetsinstrumentet). Projekten genomförs antingen av huvudkontoret eller av delegationerna.

| 6.10 | När det gäller Gusp går utgifterna främst till genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) genom civila uppdrag som utförs i olika länder och territorier där den politiska risken ofta är hög och läget instabilt. Liknande risker gäller för stabilitetsinstrumentet. |
| --- | --- |

6.10

När det gäller Gusp går utgifterna främst till genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) genom civila uppdrag som utförs i olika länder och territorier där den politiska risken ofta är hög och läget instabilt. Liknande risker gäller för stabilitetsinstrumentet.

| 6.10 | I fall då den instabila politiska miljön leder till en ökad risknivå vidtas riskreducerande åtgärder, t.ex. efterhandskontroller på plats som genomförs av huvudkontoret eller delegationerna, utöver de obligatoriska externa revisioner som genomförs av stödmottagarna inom ramen för deras avtalsenliga skyldigheter. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | Som för EuropeAid verkställs merparten av de utgifter som förvaltas av GD Yttre förbindelser genom antingen förskott eller mellanliggande betalningar. Ett villkor för att de mellanliggande betalningarna ska verkställas är vanligtvis att bevis presenteras för att projektet genomförts till en viss nivå baserat på de utgifter som uppkommit, medan slutbetalningarna inte görs utan att alla utgifter som faktiskt uppkommit för hela projektet redovisats och godkänts. |
| --- | --- |

6.11

Som för EuropeAid verkställs merparten av de utgifter som förvaltas av GD Yttre förbindelser genom antingen förskott eller mellanliggande betalningar. Ett villkor för att de mellanliggande betalningarna ska verkställas är vanligtvis att bevis presenteras för att projektet genomförts till en viss nivå baserat på de utgifter som uppkommit, medan slutbetalningarna inte görs utan att alla utgifter som faktiskt uppkommit för hela projektet redovisats och godkänts.

Generaldirektoratet för utvidgning

| 6.12 | Generaldirektoratet för utvidgning förvaltar utgifter som hänger samman med strategin och processen för utvidgning, huvudsakligen inom ramen för instrumentet för föranslutningsstöd, Phareprogrammet, inbegripet stöd efter anslutningen, Cards (3), och ekonomiskt föranslutningsstöd till Turkiet. |
| --- | --- |

6.12

Generaldirektoratet för utvidgning förvaltar utgifter som hänger samman med strategin och processen för utvidgning, huvudsakligen inom ramen för instrumentet för föranslutningsstöd, Phareprogrammet, inbegripet stöd efter anslutningen, Cards (3), och ekonomiskt föranslutningsstöd till Turkiet.

| 6.13 | En betydande del av utgifterna verkställs på grundval av betalningar som görs direkt till de nationella myndigheterna i mottagarländerna. Som regel görs den första överföringen av medel då de aktuella nationella programmen undertecknas. Ett villkor för utbetalning av senare delbetalningar är godkännandet av en förklaring om att åtaganden redan har ingåtts för en viss procentandel av de medel som tidigare överförts och att de uppkomna utgifterna berättigar till EU-stöd. |
| --- | --- |

6.13

En betydande del av utgifterna verkställs på grundval av betalningar som görs direkt till de nationella myndigheterna i mottagarländerna. Som regel görs den första överföringen av medel då de aktuella nationella programmen undertecknas. Ett villkor för utbetalning av senare delbetalningar är godkännandet av en förklaring om att åtaganden redan har ingåtts för en viss procentandel av de medel som tidigare överförts och att de uppkomna utgifterna berättigar till EU-stöd.

| 6.14 | I regel görs betalningarna på grundval av centraliserad eller decentraliserad förvaltning. Vid decentraliserad förvaltning förhandskontrollerar kommissionens delegation besluten om kontraktstilldelning, men under vissa särskilda omständigheter behöver ingen förhandskontroll göras. |
| --- | --- |

6.14

I regel görs betalningarna på grundval av centraliserad eller decentraliserad förvaltning. Vid decentraliserad förvaltning förhandskontrollerar kommissionens delegation besluten om kontraktstilldelning, men under vissa särskilda omständigheter behöver ingen förhandskontroll göras.

Generaldirektoratet för humanitärt bistånd

| 6.15 | GD Humanitärt bistånd ansvarar för genomförandet av EU:s utgifter för humanitärt bistånd i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1257/96 (4). Förvaltningen sker vid huvudkontoret. Cirka hälften av de anslag för vilka åtaganden har ingåtts går till icke-statliga organisationer (direkt centraliserad förvaltning), och andra hälften går till FN eller andra internationella organisationer (gemensam förvaltning). |
| --- | --- |

6.15

GD Humanitärt bistånd ansvarar för genomförandet av EU:s utgifter för humanitärt bistånd i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1257/96 (4). Förvaltningen sker vid huvudkontoret. Cirka hälften av de anslag för vilka åtaganden har ingåtts går till icke-statliga organisationer (direkt centraliserad förvaltning), och andra hälften går till FN eller andra internationella organisationer (gemensam förvaltning).

| 6.16 | Förskottsbetalningar och mellanliggande betalningar utgör en stor del av de totala utgifterna. På grund av sin karaktär utgör de en mindre risk när det gäller korrekthet än slutbetalningar. De ska oftast endast uppfylla ett begränsat antal villkor, medan slutbetalningar görs under förutsättning att samtliga utgifter som faktiskt uppkommit för hela projekt redovisas och godkänns. |
| --- | --- |

6.16

Förskottsbetalningar och mellanliggande betalningar utgör en stor del av de totala utgifterna. På grund av sin karaktär utgör de en mindre risk när det gäller korrekthet än slutbetalningar. De ska oftast endast uppfylla ett begränsat antal villkor, medan slutbetalningar görs under förutsättning att samtliga utgifter som faktiskt uppkommit för hela projekt redovisas och godkänns.

Revisionens omfattning och inriktning samt revisionsmetod

| 6.17 | Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  . Vid revisionen av verksamhetsområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning vidtogs följande revisionsåtgärder: |
| --- | --- |

6.17

Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  . Vid revisionen av verksamhetsområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning vidtogs följande revisionsåtgärder:

6.17.

| a) | Revisionsrätten granskade ett urval av 180 poster, bestående av 83 förskott, 48 mellanliggande betalningar och 49 slutbetalningar. |
| --- | --- |

a)

Revisionsrätten granskade ett urval av 180 poster, bestående av 83 förskott, 48 mellanliggande betalningar och 49 slutbetalningar.

| b) | Revisionsrätten bedömde ändamålsenligheten hos kommissionens system för övervakning och kontroll vid såväl huvudkontoret som delegationerna, inbegripet följande delar av systemet:






  i) | Förhandskontroller. |
| --- | --- | --- |

b)

Revisionsrätten bedömde ändamålsenligheten hos kommissionens system för övervakning och kontroll vid såväl huvudkontoret som delegationerna, inbegripet följande delar av systemet:

i)

Förhandskontroller.

| ii) | Förvaltning och övervakning. |
| --- | --- |

ii)

Förvaltning och övervakning.

| iii) | Externa revisioner (5). |
| --- | --- |

iii)

Externa revisioner (5).

| iv) | Intern revision. |
| --- | --- |

iv)

Intern revision.

| a) | Kommissionen noterar att väsentligt fler slutbetalningar ingick i urvalet för 2009 än under tidigare år. |
| --- | --- |

a)

TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

| 6.18 | Av de transaktioner som innehöll fel hade 26 % (6 av 23) kvantifierbara fel och de återstående 74 % icke kvantifierbara fel (17 av 23). Revisionsrätten uppskattar att den mest sannolika felprocenten ligger mellan 2 % och 5 % (
  bilaga 6.1
  .) |
| --- | --- |

6.18

Av de transaktioner som innehöll fel hade 26 % (6 av 23) kvantifierbara fel och de återstående 74 % icke kvantifierbara fel (17 av 23). Revisionsrätten uppskattar att den mest sannolika felprocenten ligger mellan 2 % och 5 % (
  bilaga 6.1
  .)

| 6.18. | Kommissionen hälsar med tillfredsställelse den ökade andelen transaktioner som revisionsrätten bedömt som helt korrekta (87 %) i jämförelse med statistiken för 2008 och 2007. |
| --- | --- |

6.18.

| 6.19 | De viktigaste felen som iakttogs var följande:






  a) | Kvantifierbara fel avseende stödberättigande (till exempel grundläggande villkor inte uppfyllda, utgifter som uppkommit utanför den stödberättigande perioden, inkludering av icke stödberättigande utgifter i ersättningsanspråket för projektet och oriktigheter i de förfaranden för upphandling och tilldelning av kontrakt som utförts av verkställande organ). |
| --- | --- | --- |

6.19

De viktigaste felen som iakttogs var följande:

a)

Kvantifierbara fel avseende stödberättigande (till exempel grundläggande villkor inte uppfyllda, utgifter som uppkommit utanför den stödberättigande perioden, inkludering av icke stödberättigande utgifter i ersättningsanspråket för projektet och oriktigheter i de förfaranden för upphandling och tilldelning av kontrakt som utförts av verkställande organ).

| b) | Icke kvantifierbara fel (till exempel att oriktigheter förekommer inom upphandlingsförfaranden, att de kriterier för tilldelning av kontrakt som anges i tillhörande finansieringsbeslut inte är uppfyllda och att en adekvat verifieringskedja saknas). |
| --- | --- |

b)

Icke kvantifierbara fel (till exempel att oriktigheter förekommer inom upphandlingsförfaranden, att de kriterier för tilldelning av kontrakt som anges i tillhörande finansieringsbeslut inte är uppfyllda och att en adekvat verifieringskedja saknas).

| 6.20 | Sammantaget är merparten av de identifierade felen icke kvantifierbara och de konstaterades på EU-delegationsnivå. |
| --- | --- |

6.20

Sammantaget är merparten av de identifierade felen icke kvantifierbara och de konstaterades på EU-delegationsnivå.

| 6.20 | EU:s delegationer står för den övervägande delen av betalningarna för kommissionens bistånd till tredjeland. För byrån för samarbete EuropeAid svarade delegationerna 2009 för 79 % av de medel som betalas från EU-budgeten (utestående åtaganden). |
| --- | --- |

6.20

| 6.21 | Några av de upptäckta felen fanns i mellanliggande betalningar och kommer därför att kontrolleras senare inom internkontrollprocessen. Dock fann revisionsrätten fel i några slutbetalningar som inte hade upptäckts vid kommissionens kontroller. |
| --- | --- |

6.21

Några av de upptäckta felen fanns i mellanliggande betalningar och kommer därför att kontrolleras senare inom internkontrollprocessen. Dock fann revisionsrätten fel i några slutbetalningar som inte hade upptäckts vid kommissionens kontroller.

| 6.21 | Kommissionen anser att åtgärderna för att upptäcka och korrigera fel före slutbetalningarna är ändamålsenliga (t.ex. rapporter och extern revision samt utgiftskontroller och kontroll av transaktioner som utförs av kommissionens personal). Dessutom kan eventuella oriktigheter fortfarande korrigeras i efterhand genom efterhandsrevisioner och lämpliga återkrav. Kontrollerna kan trots detta realistiskt sett inte helt eliminera risken för finansiella fel. |
| --- | --- |

6.21

SYSTEMENS ÄNDAMÅLSENLIGHET

| 6.22 | Resultatet av granskningen av system sammanfattas i
  bilaga 6.2
  . Den övergripande bedömningen av systemen för övervakning och kontroll visar att de är delvis ändamålsenliga. |
| --- | --- |

6.22

Resultatet av granskningen av system sammanfattas i
  bilaga 6.2
  . Den övergripande bedömningen av systemen för övervakning och kontroll visar att de är delvis ändamålsenliga.

| 6.22 | Kommissionen anser att de fleråriga systemen för övervakning och kontroll för verksamhetsområdet bistånd till tredjeland, utveckling och utvidgning är ändamålsenliga och har förbättrats avsevärt för varje år, vilket återspeglas i den ökade andelen helt korrekta betalningar som revisionsrätten funnit i sitt urval. |
| --- | --- |

6.22

EuropeAid

| 6.23 | Såsom anges i revisionsrättens årsrapport om åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden (rapport om EUF) bedöms EuropeAids system för övervakning och kontroll vara delvis ändamålsenliga. |
| --- | --- |

6.23

Såsom anges i revisionsrättens årsrapport om åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden (rapport om EUF) bedöms EuropeAids system för övervakning och kontroll vara delvis ändamålsenliga.

| 6.23 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens konstaterande att EuropeAid har infört en övergripande kontrollstrategi och att EuropeAid under 2009 har fortsatt att göra betydande förbättringar i utformningen och genomförandet av sitt system för övervakning och kontroll (se punkt 54 i årsrapporten för 2009 om de europeiska utvecklingsfonderna). |
| --- | --- |

6.23

Generaldirektoratet för Yttre förbindelser

| 6.24 | Den allmänna bedömningen av GD Yttre förbindelsers system för övervakning och kontroll är att de är delvis ändamålsenliga. |
| --- | --- |

6.24

Den allmänna bedömningen av GD Yttre förbindelsers system för övervakning och kontroll är att de är delvis ändamålsenliga.

| 6.24 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens erkännande av de förbättringar som nyligen gjorts. |
| --- | --- |

6.24

| 6.25 | I bedömningen av GD Yttre förbindelsers system för övervakning och kontroll ingick en uppföljning av den bedömning av systemen som gjorts tidigare år och en undersökning av resultaten av internrevisionens arbete. |
| --- | --- |

6.25

I bedömningen av GD Yttre förbindelsers system för övervakning och kontroll ingick en uppföljning av den bedömning av systemen som gjorts tidigare år och en undersökning av resultaten av internrevisionens arbete.

Förhandskontroller

| 6.26 | Förhandskontrollförfarandena vid GD Yttre förbindelser förstärktes 2009 genom att det infördes nya förfaranden och checklistor, men det går inte att bedöma ändringarnas ändamålsenlighet förrän kommande år. Revisionsrätten noterar dock att några brister som tidigare identifierats ännu inte har åtgärdats (till exempel avsaknaden av förhandsbedömning av uppdrag inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, såsom krävs enligt artikel 56 i budgetförordningen). |
| --- | --- |

6.26

Förhandskontrollförfarandena vid GD Yttre förbindelser förstärktes 2009 genom att det infördes nya förfaranden och checklistor, men det går inte att bedöma ändringarnas ändamålsenlighet förrän kommande år. Revisionsrätten noterar dock att några brister som tidigare identifierats ännu inte har åtgärdats (till exempel avsaknaden av förhandsbedömning av uppdrag inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, såsom krävs enligt artikel 56 i budgetförordningen).

| 6.26 | I det nya förslaget till översyn av budgetförordningen fastställs att bedömningar enligt artikel 56 endast kan genomföras gradvis, på grund av den specifika karaktären hos dessa uppdrag, som skapats ad hoc och från grunden.

  Checklistorna för Gusp-upphandlingen har färdigställts och redan tagits i bruk. |
| --- | --- |

6.26

Checklistorna för Gusp-upphandlingen har färdigställts och redan tagits i bruk.

Förvaltning och övervakning

| 6.27 | Revisionsrätten konstaterade att bristerna fanns kvar när det gällde förvaltnings- och övervakningskomponenten i internkontrollsystemet, även om förbättringar noterades när det gällde avslutningen av gamla kontrakt där åtgärderna redan hade avslutats (mekanismen för akuta ingripanden). Vid årets slut hade 16 ärenden inom mekanismen för akuta ingripanden inte avslutats, och för 20 kontrakt inom ramen för Gusp, där tidsfristen för genomförande redan hade löpt ut (för flertalet av dem 2008), hade ingen slutrapport överlämnats. |
| --- | --- |

6.27

Revisionsrätten konstaterade att bristerna fanns kvar när det gällde förvaltnings- och övervakningskomponenten i internkontrollsystemet, även om förbättringar noterades när det gällde avslutningen av gamla kontrakt där åtgärderna redan hade avslutats (mekanismen för akuta ingripanden). Vid årets slut hade 16 ärenden inom mekanismen för akuta ingripanden inte avslutats, och för 20 kontrakt inom ramen för Gusp, där tidsfristen för genomförande redan hade löpt ut (för flertalet av dem 2008), hade ingen slutrapport överlämnats.

| 6.27 | Kommissionen vidtog åtgärder rörande avslutningen av gamla kontrakt (både för mekanismen för akuta ingripanden och Gusp) redan 2009. Dessa åtgärder kommer att fortsätta hela år 2010. |
| --- | --- |

6.27

Efterhandskontroller

| 6.28 | När det gäller efterhandskontroller gjorde generaldirektören en viktig reservation i sin förklaring om deras ändamålsenlighet avseende driftsbudgeten för Gusp och för stabilitetsinstrumentet baserat på de brister som identifierades av revisionsrätten 2008 och av internrevisionen (se även punkt 6.49). |
| --- | --- |

6.28

När det gäller efterhandskontroller gjorde generaldirektören en viktig reservation i sin förklaring om deras ändamålsenlighet avseende driftsbudgeten för Gusp och för stabilitetsinstrumentet baserat på de brister som identifierades av revisionsrätten 2008 och av internrevisionen (se även punkt 6.49).

| 6.28 | Generaldirektören för GD Yttre förbindelser har utarbetat en handlingsplan för uppföljningen av den reservation som gjordes i den årliga verksamhetsrapporten 2009 och förbättringen av kvaliteten i förklaringen för 2010. |
| --- | --- |

6.28

| 6.29 | Trots detta medger revisionsrätten att det har skett förbättringar när det gäller hur efterhandskontrollerna fungerar i jämförelse med 2008. En strategi för efterhandskontroller har utarbetats och införts, och fler efterhandskontroller har genomförts. Ändringarnas ändamålsenlighet kan inte bedömas förrän kommande år. |
| --- | --- |

6.29

Trots detta medger revisionsrätten att det har skett förbättringar när det gäller hur efterhandskontrollerna fungerar i jämförelse med 2008. En strategi för efterhandskontroller har utarbetats och införts, och fler efterhandskontroller har genomförts. Ändringarnas ändamålsenlighet kan inte bedömas förrän kommande år.

| 6.29 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens erkännande av de förbättringar som har gjorts och fortsatt under 2010. Bland de åtgärder som vidtagits i år ingår en bättre metod för kontroller på plats, tillhandahållande av utbildning och bättre riktlinjer för dokumenteringen av resultaten av efterhandskontrollerna. |
| --- | --- |

6.29

Internrevision

| 6.30 | Internrevisionsenheten bedöms generellt vara ändamålsenlig. Under 2009 arbetade internrevisionsenheten med full kapacitet och utförde revisioner av relevanta och värdefulla teman. |
| --- | --- |

6.30

Internrevisionsenheten bedöms generellt vara ändamålsenlig. Under 2009 arbetade internrevisionsenheten med full kapacitet och utförde revisioner av relevanta och värdefulla teman.

Generaldirektoratet för Utvidgning

Förhandskontroller

| 6.31 | Förhandskontrollerna bedöms vara delvis ändamålsenliga. Revisionsrätten fann en väsentlig felnivå i de upphandlingsförfaranden som förvaltades av nationella utbetalande organ (se punkt 6.19 a) som inte hade förhindrats eller upptäckts och korrigerats genom EU-delegationernas förhandskontroller. |
| --- | --- |

6.31

Förhandskontrollerna bedöms vara delvis ändamålsenliga. Revisionsrätten fann en väsentlig felnivå i de upphandlingsförfaranden som förvaltades av nationella utbetalande organ (se punkt 6.19 a) som inte hade förhindrats eller upptäckts och korrigerats genom EU-delegationernas förhandskontroller.

| 6.31 | Kommissionen anser att efterhandskontrollerna både vid huvudkontoret och vid EU:s delegationer är ändamålsenliga. Såsom erkänts av revisionsrätten har kommissionen ytterligare förbättrat sina interna system och färdigställt anvisningarna. I årsrapporten för 2008 bedömdes efterhandskontrollerna som ändamålsenliga. |
| --- | --- |

6.31

| 6.32 | Revisionsrätten identifierade ett antal brister när det gäller hur systemet för decentraliserad förvaltning (DIS) har införts och fungerar för Kroatien och Turkiet. Bristerna gäller följande aspekter: |
| --- | --- |

6.32

Revisionsrätten identifierade ett antal brister när det gäller hur systemet för decentraliserad förvaltning (DIS) har införts och fungerar för Kroatien och Turkiet. Bristerna gäller följande aspekter:

| 6.32 | År 2009 fortsatte GD Utvidgning att säkerställa att de nationella myndigheterna i Kroatien och Turkiet uppfyller villkoren för (den partiella) överföringen av förvaltningsbefogenheter. Generaldirektoratet höll fast vid de efterhandskontroller som utfördes av delegationerna i syfte att minska riskerna.

  Revisionsrättens omfattande transaktionsgranskning visade inte på några betydande brister utom det faktum att verifieringskedjan inte till fullo kan förklara de beslut som fattats av delegationerna. |
| --- | --- |

6.32

Revisionsrättens omfattande transaktionsgranskning visade inte på några betydande brister utom det faktum att verifieringskedjan inte till fullo kan förklara de beslut som fattats av delegationerna.

| a) | Det behövs mer specifika riktlinjer för ”överföring av förvaltningsbefogenheter” (6) för att bättre tydliggöra de olika roller som kommissionens olika aktörer har i processen. |
| --- | --- |

a)

Det behövs mer specifika riktlinjer för ”överföring av förvaltningsbefogenheter” (6) för att bättre tydliggöra de olika roller som kommissionens olika aktörer har i processen.

| a) | Eftersom allt fler länder förbereder sig för att ansöka om överföring av förvaltningsbefogenheter har GD Utvidgning uppdaterat sin interna vägledning från 2008 för att beakta de lärdomar som drogs vid överföringen av förvaltningsbefogenheter 2008. Generaldirektoratet tillhandahöll ytterligare vägledning 2009 för samtliga aktörer som medverkar i processen. För närvarande utarbetas ett fullständigt dokument för vägledning för överföring av förvaltningsbefogenheter inför de ansökningar som väntas inkomma under de närmaste åren. |
| --- | --- |

a)

| b) | Bevisen för de kontroller delegationen gör och lägger fram för delegationscheferna för det operativa godkännandet av begäran om medel är otillräckliga. |
| --- | --- |

b)

Bevisen för de kontroller delegationen gör och lägger fram för delegationscheferna för det operativa godkännandet av begäran om medel är otillräckliga.

| b) | Delegationschefens roll när det gäller att godkänna en ansökan om medel fastställs tydligt i de interna anvisningar som har utfärdats av GD Utvidgning. De kontroller som ska utföras enligt chefens anvisningar utgör den nödvändiga grunden för att godkänna en specifik ansökan om medel. |
| --- | --- |

b)

| 6.33 | Brister konstaterades också i kommissionens centraliserade förvaltning, såsom ärenden där dokumentationen var otillräcklig och regler inte följdes på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

6.33

Brister konstaterades också i kommissionens centraliserade förvaltning, såsom ärenden där dokumentationen var otillräcklig och regler inte följdes på ett korrekt sätt.

| 6.33 | De punkter som revisionsrätten tar upp rör huvudsakligen eventuella förbättringar av verifieringskedjan, men inte väsentliga fel i tillämpningen av reglerna. De flesta av dem åtgärdades i början av 2010 med hjälp av interna anvisningar och klargörande anmärkningar. |
| --- | --- |

6.33

| 6.34 | I slutet av 2009 var inte alla nödvändiga anvisningar för avslutandet och godkännandet av räkenskaperna för Phare- och Cardsprogrammen (inklusive användningen av schablonkorrigeringar) klara. GD Utvidgning har under tiden minskat, men inte helt kommit till rätta med, antalet försenade slutdeklarationer för Phare och övergångmekanismen i nya medlemsstater, och det förekommer fortfarande stora förseningar (upp till fem år). |
| --- | --- |

6.34

I slutet av 2009 var inte alla nödvändiga anvisningar för avslutandet och godkännandet av räkenskaperna för Phare- och Cardsprogrammen (inklusive användningen av schablonkorrigeringar) klara. GD Utvidgning har under tiden minskat, men inte helt kommit till rätta med, antalet försenade slutdeklarationer för Phare och övergångmekanismen i nya medlemsstater, och det förekommer fortfarande stora förseningar (upp till fem år).

| 6.34 | Efter det att budgetförordningen och genomförandebestämmelserna ändrades 2003 har GD Utvidgning alltid tillämpat ett förfarande för avslutande av räkenskaperna enligt kraven i den ändrade budgetförordningen. Detta förfarande har uppdaterats regelbundet och nu ersatts av ett mer omfattande och konsoliderat dokument för avslutandet av räkenskaper vid decentraliserad förvaltning rörande Phare och övergångsmekanismen, vilket antogs i juni 2010. Dokumentet innehåller detaljerade uppgifter om hur schablonmässiga korrigeringar av brister i systemet kan tillämpas vid behov (t.ex. för avslutandet av räkenskaper för program inom ramen för det utvidgade decentraliserade genomförandet).

  Enbart under 2009 gjorde GD Utvidgning 375 slutliga utgiftsdeklarationer, dvs. många fler än det antal nya program som inletts. Några fall återstår, där det kontradiktoriska förfarandet tar tid och avslutningen kan ta flera år i anspråk. |
| --- | --- |

6.34

Enbart under 2009 gjorde GD Utvidgning 375 slutliga utgiftsdeklarationer, dvs. många fler än det antal nya program som inletts. Några fall återstår, där det kontradiktoriska förfarandet tar tid och avslutningen kan ta flera år i anspråk.

Förvaltning och övervakning

| 6.35 | Förvaltningen och övervakningen bedöms vara ändamålsenliga. Revisionsrätten noterade dock att brister som konstaterats tidigare år ännu inte har blivit helt åtgärdade. |
| --- | --- |

6.35

Förvaltningen och övervakningen bedöms vara ändamålsenliga. Revisionsrätten noterade dock att brister som konstaterats tidigare år ännu inte har blivit helt åtgärdade.

| 6.36 | Hit hör nödvändigheten av att kvaliteten på de uppgifter som förs in i förvaltningsinformationssystemen (Cris och i-Perseus) kontrolleras tillräckligt, vilket bevisas av de kodningsfel som upptäcktes i samband med revisionsrättens transaktionsgranskning. |
| --- | --- |

6.36

Hit hör nödvändigheten av att kvaliteten på de uppgifter som förs in i förvaltningsinformationssystemen (Cris och i-Perseus) kontrolleras tillräckligt, vilket bevisas av de kodningsfel som upptäcktes i samband med revisionsrättens transaktionsgranskning.

| 6.37 | Vidare noterade revisionsrätten att vid decentraliserad förvaltning redovisas inte alltid resultaten av EU-delegationernas övervakningsbesök hos mottagarna på ett sätt som möjliggör en ändamålsenlig analys och uppföljning. |
| --- | --- |

6.37

Vidare noterade revisionsrätten att vid decentraliserad förvaltning redovisas inte alltid resultaten av EU-delegationernas övervakningsbesök hos mottagarna på ett sätt som möjliggör en ändamålsenlig analys och uppföljning.

Efterhandskontroller

| 6.38 | Generellt sett bedöms efterhandskontrollerna vara ändamålsenliga. |
| --- | --- |

6.38

Generellt sett bedöms efterhandskontrollerna vara ändamålsenliga.

| 6.38 | Kommissionen anser att efterhandskontrollerna för den decentraliserade förvaltningen är fullständigt ändamålsenliga. Kommissionen godtar att efterhandskontrollfunktionen för den centraliserade förvaltningen ännu inte har inletts till fullo.

  Syftet med dessa ytterligare efterhandsrevisioner som genomförs av en separat horisontell enhet och som tas upp i detta avsnitt är endast att ge den delegerade utanordnaren ytterligare säkerhet utöver vad som krävs enligt budgetförordningen. |
| --- | --- |

6.38

Syftet med dessa ytterligare efterhandsrevisioner som genomförs av en separat horisontell enhet och som tas upp i detta avsnitt är endast att ge den delegerade utanordnaren ytterligare säkerhet utöver vad som krävs enligt budgetförordningen.

| 6.39 | Under 2009 utarbetade GD Utvidgning en särskild strategi för att införa efterhandsrevisioner av centralt förvaltade projekt. Den nya strategin kommer inte att börja tillämpas förrän från 2010. |
| --- | --- |

6.39

Under 2009 utarbetade GD Utvidgning en särskild strategi för att införa efterhandsrevisioner av centralt förvaltade projekt. Den nya strategin kommer inte att börja tillämpas förrän från 2010.

| 6.39 | Genom denna nya strategi tillkommer en ytterligare nivå av säkerhet utöver vad som krävs enligt budgetförordningen. |
| --- | --- |

6.39

Internrevision

| 6.40 | Internrevisionsenheten bedöms generellt vara ändamålsenlig. Under 2009 arbetade internrevisionsenheten med full kapacitet och utförde revisioner av relevanta och användbara värdefulla teman. |
| --- | --- |

6.40

Internrevisionsenheten bedöms generellt vara ändamålsenlig. Under 2009 arbetade internrevisionsenheten med full kapacitet och utförde revisioner av relevanta och användbara värdefulla teman.

Generaldirektoratet för Humanitärt bistånd

Förhandskontroller

| 6.41 | Generellt sett bedöms förhandskontrollerna vara ändamålsenliga. |
| --- | --- |

6.41

Generellt sett bedöms förhandskontrollerna vara ändamålsenliga.

| 6.42 | Revisionsrätten anser att de finansiella flöden som har införts är tillräckligt väl utformade för att man ska kunna upptäcka och korrigera fel som parterna gör. Revisionsrätten noterade dock att parterna inte alltid omgående åtgärdar brister som identifierats vid de regelbundna revisionerna av deras system, och bristerna beaktas inte alltid heller vid den årliga översynen av parternas ackreditering. Detta försämrar den tilltro kommissionen kan sätta till ändamålsenligheten i parternas internkontrollsystem när det gäller att förhindra fel och oriktigheter. |
| --- | --- |

6.42

Revisionsrätten anser att de finansiella flöden som har införts är tillräckligt väl utformade för att man ska kunna upptäcka och korrigera fel som parterna gör. Revisionsrätten noterade dock att parterna inte alltid omgående åtgärdar brister som identifierats vid de regelbundna revisionerna av deras system, och bristerna beaktas inte alltid heller vid den årliga översynen av parternas ackreditering. Detta försämrar den tilltro kommissionen kan sätta till ändamålsenligheten i parternas internkontrollsystem när det gäller att förhindra fel och oriktigheter.

| 6.42 | Revisionsresultaten är tillgängliga för och används i bedömningar av partner. Partnernas ackreditering bygger också på uppgifter som samlats in vid övervakningen av genomförda projekt. Härvid bedöms bland annat finansiella, rättsliga och operativa aspekter av partnern. Bedömningarna och revisionerna leder ofta till rekommendationer för partnerna att förbättra sina system för intern kontroll. Många revisionsrapporter har därför direkt lett till ändringar i statusen för partnernas kontrollsystem. Det nuvarande systemet för revision och bedömningar av partner som införts av GD Humanitärt bistånd har resulterat i ett kontrollsystem som ger en balanserad och ändamålsenlig bild av partnernas interna kontrollsystem, vilket bidrar till att förebygga fel och oriktigheter. |
| --- | --- |

6.42

| 6.43 | Vidare innebär det faktum att målen i de finansieringsbeslut som ligger till grund för kontrakten är generella till sin karaktär att det blir svårt att göra en väl underbyggd bedömning av de förslag som lämnas in. Dokumentationen av de bedömningar som gjorts möjliggör inte heller en övergripande jämförelse av de inlämnade förslagen. |
| --- | --- |

6.43

Vidare innebär det faktum att målen i de finansieringsbeslut som ligger till grund för kontrakten är generella till sin karaktär att det blir svårt att göra en väl underbyggd bedömning av de förslag som lämnas in. Dokumentationen av de bedömningar som gjorts möjliggör inte heller en övergripande jämförelse av de inlämnade förslagen.

| 6.43 | Även om de mål som ställdes upp i finansieringsbesluten för humanitärt bistånd är fullt tillräckliga för att fatta ett finansieringsbeslut måste de bedömas tillsammans med de detaljerade uppgifterna om de behov som fastställts, den föreslagna strategin för och de nödvändiga beståndsdelarna i ett övertygande svar vilka ingår i den handling som ligger till stöd för beslutet.

  Med tanke på krissituationernas komplexitet, de många behoven och det faktum att det finns andra givare anges de detaljerade behoven och de specifika åtgärderna i de förslag som lämnas in av GD Humanitärt bistånds partner i enlighet med kommissionens finansieringsbeslut. Kommissionen anser att det förfarande för urval av projekt som GD Humanitärt bistånd har infört återspeglar det humanitära biståndets särskilda karaktär och ger goda garantier för kvaliteten på biståndet från generaldirektoratets partner. Kommissionen håller dock med om att dokumentationen av bedömningen av förslagen ytterligare kan förbättras, rationaliseras och standardiseras. |
| --- | --- |

6.43

Med tanke på krissituationernas komplexitet, de många behoven och det faktum att det finns andra givare anges de detaljerade behoven och de specifika åtgärderna i de förslag som lämnas in av GD Humanitärt bistånds partner i enlighet med kommissionens finansieringsbeslut. Kommissionen anser att det förfarande för urval av projekt som GD Humanitärt bistånd har infört återspeglar det humanitära biståndets särskilda karaktär och ger goda garantier för kvaliteten på biståndet från generaldirektoratets partner. Kommissionen håller dock med om att dokumentationen av bedömningen av förslagen ytterligare kan förbättras, rationaliseras och standardiseras.

Förvaltning och övervakning

| 6.44 | Som helhet är systemen för förvaltning och övervakning i allmänhet ändamålsenliga. Revisionsrätten noterar dock att kommissionen inte kontrollerar i vilken utsträckning centrumen för upphandling av humanitärt bistånd (7) används av parterna i ramavtalet för partnerskap trots den viktiga roll dessa centrum spelar för att minska risken för fel i upphandlingsförfaranden. |
| --- | --- |

6.44

Som helhet är systemen för förvaltning och övervakning i allmänhet ändamålsenliga. Revisionsrätten noterar dock att kommissionen inte kontrollerar i vilken utsträckning centrumen för upphandling av humanitärt bistånd (7) används av parterna i ramavtalet för partnerskap trots den viktiga roll dessa centrum spelar för att minska risken för fel i upphandlingsförfaranden.

| 6.44 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens övergripande slutsats.

  Kommissionen välkomnar erkännandet av betydelsen av centren för upphandling för humanitärt bistånd (Humanitarian Procurement Centres, HPC). |
| --- | --- |

6.44

Kommissionen välkomnar erkännandet av betydelsen av centren för upphandling för humanitärt bistånd (Humanitarian Procurement Centres, HPC).

Externa revisioner

| 6.45 | Efterhandsrevisionerna bedöms vara ändamålsenliga. Revisionsrätten kunde bekräfta att den positiva utveckling som skett under 2008 har fortsatt, samtidigt som konsolideringen av uppföljningen av revisionsresultat (särskilt sådana som leder till återvinning av icke stödberättigande utgifter) fortfarande kan förbättras. |
| --- | --- |

6.45

Efterhandsrevisionerna bedöms vara ändamålsenliga. Revisionsrätten kunde bekräfta att den positiva utveckling som skett under 2008 har fortsatt, samtidigt som konsolideringen av uppföljningen av revisionsresultat (särskilt sådana som leder till återvinning av icke stödberättigande utgifter) fortfarande kan förbättras.

| 6.45 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens bedömning och bekräftar sitt engagemang för att fortsätta att förbättra uppföljningsförfarandet. |
| --- | --- |

6.45

Intern revision

| 6.46 | Internrevisionsenheten bedöms generellt vara ändamålsenlig. Under 2009 arbetade internrevisionsenheten med full kapacitet och utförde revisioner av relevanta och användbara värdefulla teman. |
| --- | --- |

6.46

Internrevisionsenheten bedöms generellt vara ändamålsenlig. Under 2009 arbetade internrevisionsenheten med full kapacitet och utförde revisioner av relevanta och användbara värdefulla teman.

TILLFÖRLITLIGHETEN I KOMMISSIONENS SKRIFTLIGA UTTALANDEN

| 6.47 | Resultatet av granskningen av kommissionens skriftliga uttalanden sammanfattas i
  bilaga 6.3
  . |
| --- | --- |

6.47

Resultatet av granskningen av kommissionens skriftliga uttalanden sammanfattas i
  bilaga 6.3
  .

| 6.48 | Revisionsrätten konstaterar att alla generaldirektorat inom verksamhetsområdet har förbättrat kvaliteten på den information som lämnas i deras årliga verksamhetsrapporter. |
| --- | --- |

6.48

Revisionsrätten konstaterar att alla generaldirektorat inom verksamhetsområdet har förbättrat kvaliteten på den information som lämnas i deras årliga verksamhetsrapporter.

| 6.48 | Kommissionen genomförde en undersökning för att fastställa vilka faktorer som på ett positivt sätt påverkar kvaliteten i de årliga verksamhetsrapporterna. Med hänsyn till dessa faktorer genomfördes ett antal åtgärder för att förbättra kvaliteten på den dokumentation som lagts fram till stöd för rapporternas tillförlitlighet och läsbarheten. Kommissionen välkomnar därför revisionsrättens positiva bedömning av de årliga verksamhetsrapporterna och kommer att fortsätta att arbeta för att förbättra dem såsom dokumentation för revisionsförklaringen. |
| --- | --- |

6.48

| 6.49 | Revisionsrätten gör samma bedömningar som generaldirektörerna för GD Yttre förbindelser (en reservation om efterhandskontrollerna av driftsbudgeten för Gusp och stabilitetsinstrumentet) samt GD Utvidgning och GD Humanitärt bistånd (ingen reservation). |
| --- | --- |

6.49

Revisionsrätten gör samma bedömningar som generaldirektörerna för GD Yttre förbindelser (en reservation om efterhandskontrollerna av driftsbudgeten för Gusp och stabilitetsinstrumentet) samt GD Utvidgning och GD Humanitärt bistånd (ingen reservation).

| 6.50 | Resultatet av granskningen av uttalandet från generaldirektören för EuropeAid ingår i rapporten om EUF. Revisionsrätten anser att generaldirektörens förklaring och årliga verksamhetsrapport ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

6.50

Resultatet av granskningen av uttalandet från generaldirektören för EuropeAid ingår i rapporten om EUF. Revisionsrätten anser att generaldirektörens förklaring och årliga verksamhetsrapport ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| 6.50 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens konstaterande att EuropeAids årliga verksamhetsrapport är klar och informativ, särskilt genom användningen av kvantitativa indikatorer (se rapporten om Europeiska utvecklingsfonden, punkt 50). Kommissionen anser att de kvalitativa och kvantitativa indikatorer som anges i de fyra byggstenarna för tillförlitlighet i EuropeAids årliga verksamhetsrapport verkligen ger den nödvändiga dokumentationen till stöd för generaldirektörens förklaring om rimlig säkerhet och ger en riktig bedömning av den ekonomiska förvaltningen i EuropeAid när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

6.50

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 6.51 | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att betalningarna under det budgetår som slutade den 31 december 2009 inom verksamhetsområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning innehöll väsentliga fel. |
| --- | --- |

6.51

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att betalningarna under det budgetår som slutade den 31 december 2009 inom verksamhetsområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning innehöll väsentliga fel.

| 6.52 | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll inom verksamhetsområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning generellt sett var delvis ändamålsenliga när det gällde att garantera att betalningarna var korrekta. |
| --- | --- |

6.52

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll inom verksamhetsområdet bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning generellt sett var delvis ändamålsenliga när det gällde att garantera att betalningarna var korrekta.

| 6.52 | Kommissionen har utarbetat sina kontroller så att de täcker de fleråriga projektens hela livscykel. Kommissionen anser att dessa system för övervakning och kontroll för verksamhetsområdet bistånd till tredjeland, utveckling och utvidgning är ändamålsenliga och har förbättrats betydligt för varje år, vilket återspeglas i den ökade andelen helt korrekta betalningar som revisionsrätten funnit i sitt urval. De rekommendationer som revisionsrätten har gjort under de senaste åren har genomförts, och många av dessa förbättringar har noterats av revisionsrätten, vilket har medfört att betydande delar av de viktigaste kontrollsystemen har bedömts som ändamålsenliga. |
| --- | --- |

6.52

| 6.53 | Följande rekommendationer bör övervägas: |
| --- | --- |

6.53

Följande rekommendationer bör övervägas:

6.53

| a) | GD Yttre förbindelser bör konsolidera sin metod för efterhandskontroll och omgående följa internrevisorns rekommendationer i detta avseende. |
| --- | --- |

a)

GD Yttre förbindelser bör konsolidera sin metod för efterhandskontroll och omgående följa internrevisorns rekommendationer i detta avseende.

| a) | Kommissionen godtar revisionsrättens rekommendation och önskar precisera att kommissionen redan vidtar åtgärder för att följa alla rekommendationer rörande efterhandskontroller i GD Yttre förbindelser. |
| --- | --- |

a)

| b) | GD Yttre förbindelser bör avsätta tillräckliga resurser för analys och avslutande av gamla kontrakt inom mekanismen för akuta ingripanden och Gusp vars tidsfrister för genomförande redan har löpt ut. |
| --- | --- |

b)

GD Yttre förbindelser bör avsätta tillräckliga resurser för analys och avslutande av gamla kontrakt inom mekanismen för akuta ingripanden och Gusp vars tidsfrister för genomförande redan har löpt ut.

| b) | Kommissionen håller med revisionsrätten och påpekar att det redan gjordes betydande insatser 2009 för att åtgärda eftersläpningen av gamla projekt som ska avslutas. 75 % av alla löpande kontrakt rörande mekanismen för akuta ingripanden i början av 2009 avslutades före slutet av året. Dessa insatser kommer att fortsätta under hela 2010. |
| --- | --- |

b)

| c) | GD Utvidgning bör ge mer specifika riktlinjer när det gäller förfarandet för ”överföring av förvaltningsbefogenheter” i syfte att bättre tydliggöra de roller som kommissionens olika aktörer har i processen. |
| --- | --- |

c)

GD Utvidgning bör ge mer specifika riktlinjer när det gäller förfarandet för ”överföring av förvaltningsbefogenheter” i syfte att bättre tydliggöra de roller som kommissionens olika aktörer har i processen.

| c) | Eftersom allt fler länder förbereder sig för att ansöka om överföring av förvaltningsbefogenheter har GD Utvidgning uppdaterat sin interna vägledning från 2008 för att beakta de lärdomar som drogs vid överföringen av förvaltningsbefogenheter 2008. Generaldirektoratet tillhandahöll ytterligare rådgivning 2009 för samtliga aktörer som medverkar i processen. |
| --- | --- |

c)

| d) | GD Utvidgning bör se över sina checklistor för internkontrollen så att alla utförda kontroller dokumenteras. |
| --- | --- |

d)

GD Utvidgning bör se över sina checklistor för internkontrollen så att alla utförda kontroller dokumenteras.

| d) | Kommissionen har redan vidtagit nödvändiga åtgärder för att se till att de kontroller som personalen genomför rörande verksamhet, finanser och kontrakt dokumenteras noggrannare. |
| --- | --- |

d)

| e) | GD Utvidgning bör vidta åtgärder för att förbättra kvaliteten på de uppgifter som förs in i förvaltningsinformationssystemen (till exempel regelbunden analys och kontroll av uppgifternas kvalitet). |
| --- | --- |

e)

GD Utvidgning bör vidta åtgärder för att förbättra kvaliteten på de uppgifter som förs in i förvaltningsinformationssystemen (till exempel regelbunden analys och kontroll av uppgifternas kvalitet).

| e) | Det genomförs regelbundna kontroller av kvaliteten på uppgifterna i det gemensamma systemet för information i GD Yttre förbindelser (CRIS), särskilt innan uppgifter tas fram för den årliga verksamhetsrapporten. I IT-förvaltningsverktyget där uppgifterna förs in finns också inbyggda kontroller av uppgifternas kvalitet. Kommissionen fäster dessutom stor vikt vid utbildningen av användare av CRIS-systemet. |
| --- | --- |

e)

| f) | GD Utvidgning bör utarbeta och införa mekanismer för att underlätta analysen och uppföljningen av resultaten av genomförda övervakningsuppdrag. |
| --- | --- |

f)

GD Utvidgning bör utarbeta och införa mekanismer för att underlätta analysen och uppföljningen av resultaten av genomförda övervakningsuppdrag.

| g) | GD Utvidgning bör fortsätta att avsätta tillräckliga resurser till analys av de utestående slutredovisningar som lämnats in för Phare och övergångsmekanismen i de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

g)

GD Utvidgning bör fortsätta att avsätta tillräckliga resurser till analys av de utestående slutredovisningar som lämnats in för Phare och övergångsmekanismen i de nya medlemsstaterna.

| g) | Avslutningar har varit en prioritering för GD Utvidgning sedan 2007. Enbart under 2009 gjorde GD utvidgning 375 slutliga utgiftsredovisningar. |
| --- | --- |

g)

| h) | GD Humanitärt bistånd bör bättre dokumentera bedömningar av förslag till åtgärder för humanitärt bistånd (till exempel införa standardiserade utvärderingsrapporter). |
| --- | --- |

h)

GD Humanitärt bistånd bör bättre dokumentera bedömningar av förslag till åtgärder för humanitärt bistånd (till exempel införa standardiserade utvärderingsrapporter).

| h) | Kommissionen arbetar redan för att ytterligare förbättra och harmonisera den centraliserade dokumentationen av bedömningen av förslag. Man överväger bland annat möjligheten att införa en standardiserad utvärderingsrapport. |
| --- | --- |

h)

| i) | GD Humanitärt bistånd bör utforma och införa en mekanism för att samla in och analysera uppgifter om parternas utnyttjande av centrumen för upphandling av humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

i)

GD Humanitärt bistånd bör utforma och införa en mekanism för att samla in och analysera uppgifter om parternas utnyttjande av centrumen för upphandling av humanitärt bistånd.

| i) | Även om revisionsrättens förslag är värdefullt tillåter inte de nuvarande prioriteringarna och de begränsade resurserna att denna rekommendation följs inom en nära framtid. |
| --- | --- |

i)

| 6.54 | Rekommendationerna om EuropeAid finns i rapporten om EUF. |
| --- | --- |

6.54

Rekommendationerna om EuropeAid finns i rapporten om EUF.

| 6.54 | Som ett svar på revisionsrättens rekommendationer kommer EuropeAid att göra följande:






  — | Överväga möjliga metoder för att ta fram en indikator på den uppskattade ekonomiska inverkan av kvarstående fel. |
| --- | --- | --- |

6.54

—

Överväga möjliga metoder för att ta fram en indikator på den uppskattade ekonomiska inverkan av kvarstående fel.

| — | Bedöma sina kontrollers kostnadseffektivitet i samband med översynen av den godtagbara risken för fel. |
| --- | --- |

—

Bedöma sina kontrollers kostnadseffektivitet i samband med översynen av den godtagbara risken för fel.

| — | Färdigställa och sprida en uppsättning verktyg för ekonomisk förvaltning för de genomförande organisationerna. |
| --- | --- |

—

Färdigställa och sprida en uppsättning verktyg för ekonomisk förvaltning för de genomförande organisationerna.

| — | Fortsätta insatserna för att se till att revisionsuppgifterna registreras korrekt och i rätt tid. |
| --- | --- |

—

Fortsätta insatserna för att se till att revisionsuppgifterna registreras korrekt och i rätt tid.

| — | Sträva efter att förbättra de IT-system som stöder revisionsarbetet. |
| --- | --- |

—

Sträva efter att förbättra de IT-system som stöder revisionsarbetet.

| — | Förbättra utformningen och granskningen av kriterierna för utbetalning av budgetstöd genom att se över riktlinjerna och förfarandena för inbördes utvärdering (gruppen för kvalitetsstöd). |
| --- | --- |

—

Förbättra utformningen och granskningen av kriterierna för utbetalning av budgetstöd genom att se över riktlinjerna och förfarandena för inbördes utvärdering (gruppen för kvalitetsstöd).

| — | Införa en reviderad ram för övervakning och rapportering av förvaltningen av offentliga finanser för utbetalningar av budgetstöd. |
| --- | --- |

—

Införa en reviderad ram för övervakning och rapportering av förvaltningen av offentliga finanser för utbetalningar av budgetstöd.

| 6.55 | Uppföljningen av tidigare iakttagelser sammanfattas i
  bilaga 6.4
  . |
| --- | --- |

6.55

Uppföljningen av tidigare iakttagelser sammanfattas i
  bilaga 6.4
  .

UPPFÖLJNING AV SÄRSKILD RAPPORT NR 3/2006 OM DET HUMANITÄRA BISTÅNDET EFTER TSUNAMIN

Inledning

| 6.56 | Revisionsrätten offentliggjorde 2006 särskild rapport nr 3/2006 om Europeiska kommissionens humanitära bistånd efter tsunamin som utlöstes efter en jordbävning den 26 december 2004 utanför norra Sumatras västkust. Granskningen gällde nödhjälp och visst kortsiktigt återanpassningsarbete som utfördes av GD Humanitärt bistånd (8). |
| --- | --- |

6.56

Revisionsrätten offentliggjorde 2006 särskild rapport nr 3/2006 om Europeiska kommissionens humanitära bistånd efter tsunamin som utlöstes efter en jordbävning den 26 december 2004 utanför norra Sumatras västkust. Granskningen gällde nödhjälp och visst kortsiktigt återanpassningsarbete som utfördes av GD Humanitärt bistånd (8).

| 6.57 | I särskild rapport nr 3/2006 gav revisionsrätten ett antal rekommendationer som rådet och parlamentet också antog i sin helhet. Revisionsrätten rekommenderade att kommissionen skulle vidta följande åtgärder:






  a) | Överväga vilken roll kommissionen skulle kunna spela när det gäller att hjälpa drabbade regeringar att hantera givarsamordningen effektivare för att garantera att behoven tillgodoses. |
| --- | --- | --- |

6.57

I särskild rapport nr 3/2006 gav revisionsrätten ett antal rekommendationer som rådet och parlamentet också antog i sin helhet. Revisionsrätten rekommenderade att kommissionen skulle vidta följande åtgärder:

a)

Överväga vilken roll kommissionen skulle kunna spela när det gäller att hjälpa drabbade regeringar att hantera givarsamordningen effektivare för att garantera att behoven tillgodoses.

| b) | Förtydliga rollerna för GD Humanitärt bistånd och GD Miljö (räddningstjänstmekanismen) så att ett enhetligt arbetssätt kan garanteras. |
| --- | --- |

b)

Förtydliga rollerna för GD Humanitärt bistånd och GD Miljö (räddningstjänstmekanismen) så att ett enhetligt arbetssätt kan garanteras.

| c) | Överväga ett längre tidsperspektiv för akuta nödinsatser (till exempel nio månader i stället för sex) så att det ges tillräckligt med tid för genomförandet. |
| --- | --- |

c)

Överväga ett längre tidsperspektiv för akuta nödinsatser (till exempel nio månader i stället för sex) så att det ges tillräckligt med tid för genomförandet.

| d) | Förstärka övervakningssystemet så att följande delar ingår: skriftlig återkoppling till samarbetspartnerna efter övervakningsbesök, information om jämförande kostnader, bättre beskrivningar av arrangemangen för genomförandet och bättre information om vad som har gjorts var. |
| --- | --- |

d)

Förstärka övervakningssystemet så att följande delar ingår: skriftlig återkoppling till samarbetspartnerna efter övervakningsbesök, information om jämförande kostnader, bättre beskrivningar av arrangemangen för genomförandet och bättre information om vad som har gjorts var.

| e) | Beakta svårigheterna att få tillgång till dokumentation av projekt som genomförs av FN-organ inom ramen för det ekonomiska och administrativa ramavtalet. |
| --- | --- |

e)

Beakta svårigheterna att få tillgång till dokumentation av projekt som genomförs av FN-organ inom ramen för det ekonomiska och administrativa ramavtalet.

| 6.58 | I sina svar på revisionsrättens rapport uppmanade rådet kommissionen att stödja den samordningsroll som FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (Unocha) har, och parlamentet underströk vikten av att koppla samman kortsiktigt humanitärt bistånd med långsiktigare återanpassning och återuppbyggnad. |
| --- | --- |

6.58

I sina svar på revisionsrättens rapport uppmanade rådet kommissionen att stödja den samordningsroll som FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (Unocha) har, och parlamentet underströk vikten av att koppla samman kortsiktigt humanitärt bistånd med långsiktigare återanpassning och återuppbyggnad.

Uppföljning av rekommendationerna

| 6.59 | En gemensam förklaring (9) gjordes 2007, efter ett förslag från Europeiska kommissionen om ”Europeiskt samförstånd om humanitärt bistånd” (Samförstånd), för att förbättra samordningen och främja bästa praxis hos medlemsstaterna och kommissionen. Kommissionen utarbetade 2008 en handlingsplan som bifogades den gemensamma förklaringen om Samförstånd. |
| --- | --- |

6.59

En gemensam förklaring (9) gjordes 2007, efter ett förslag från Europeiska kommissionen om ”Europeiskt samförstånd om humanitärt bistånd” (Samförstånd), för att förbättra samordningen och främja bästa praxis hos medlemsstaterna och kommissionen. Kommissionen utarbetade 2008 en handlingsplan som bifogades den gemensamma förklaringen om Samförstånd.

| 6.60 | Kommissionen stöder Unochas ledande roll när det gäller att samordna de humanitära biståndsinsatserna. GD Humanitärt bistånd är medlem av Unochas givarstödgrupp (ODSG), och mellan 2007 och 2009 undertecknade kommissionen 43 kontrakt med Unocha på samarbetsområdet till ett sammanlagt värde av omkring 30 miljoner euro. |
| --- | --- |

6.60

Kommissionen stöder Unochas ledande roll när det gäller att samordna de humanitära biståndsinsatserna. GD Humanitärt bistånd är medlem av Unochas givarstödgrupp (ODSG), och mellan 2007 och 2009 undertecknade kommissionen 43 kontrakt med Unocha på samarbetsområdet till ett sammanlagt värde av omkring 30 miljoner euro.

| 6.61 | Kommissionens mål är att samordna EU:s bistånd med medlemsstaternas genom rådets arbetsgrupp för humanitärt bistånd och livsmedelsbistånd (Cohafa) och kommittén för humanitärt bistånd (HAC). Kommissionen har vidare förbättrat användningen av det system med 14 punkter som används för att redovisa EU:s finansiering av humanitärt bistånd, och GD Humanitärt bistånd beställde 2009 en övergripande studie om givarsamordningen av humanitärt bistånd på fältet (10). |
| --- | --- |

6.61

Kommissionens mål är att samordna EU:s bistånd med medlemsstaternas genom rådets arbetsgrupp för humanitärt bistånd och livsmedelsbistånd (Cohafa) och kommittén för humanitärt bistånd (HAC). Kommissionen har vidare förbättrat användningen av det system med 14 punkter som används för att redovisa EU:s finansiering av humanitärt bistånd, och GD Humanitärt bistånd beställde 2009 en övergripande studie om givarsamordningen av humanitärt bistånd på fältet (10).

| 6.62 | I enlighet med detta spred DG Humanitärt bistånd under 2008 och 2009 omkring 250 lägesrapporter till medlemsstaterna och Europaparlamentet. Lägesrapporterna upprättas av personalen på fältet och redovisar den humanitära situationen på plats under pågående kris i ett visst land eller en viss region. |
| --- | --- |

6.62

I enlighet med detta spred DG Humanitärt bistånd under 2008 och 2009 omkring 250 lägesrapporter till medlemsstaterna och Europaparlamentet. Lägesrapporterna upprättas av personalen på fältet och redovisar den humanitära situationen på plats under pågående kris i ett visst land eller en viss region.

| 6.63 | Som svar på revisionsrättens rekommendation bestämde kommissionen 2009 att räddningstjänstens övervaknings- och informationscentrum (MIC) skulle flyttas från GD Miljö till GD Humanitärt bistånd. Ändringen trädde i kraft från februari 2010. |
| --- | --- |

6.63

Som svar på revisionsrättens rekommendation bestämde kommissionen 2009 att räddningstjänstens övervaknings- och informationscentrum (MIC) skulle flyttas från GD Miljö till GD Humanitärt bistånd. Ändringen trädde i kraft från februari 2010.

| 6.64 | Kommissionen betonade vikten av att knyta samman katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbistånd snarare än att förlänga katastrofinsatser som den bedömde skulle kräva en djupgående ändring av utformningen av och den rättsliga ramen för EU:s politik för externa åtgärder som helhet. Den rättsliga ramen har förbättrats i detta avseende, och kommissionen har vidtagit åtgärder för att stärka samarbetet mellan avdelningarna för humanitärt bistånd och utveckling och andra biståndsaktörer, i synnerhet på fältet och vid kriser och när stater är instabila. |
| --- | --- |

6.64

Kommissionen betonade vikten av att knyta samman katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbistånd snarare än att förlänga katastrofinsatser som den bedömde skulle kräva en djupgående ändring av utformningen av och den rättsliga ramen för EU:s politik för externa åtgärder som helhet. Den rättsliga ramen har förbättrats i detta avseende, och kommissionen har vidtagit åtgärder för att stärka samarbetet mellan avdelningarna för humanitärt bistånd och utveckling och andra biståndsaktörer, i synnerhet på fältet och vid kriser och när stater är instabila.

| 6.65 | Kommissionen avsåg att behandla de brister som hade konstaterats i övervakningssystemet genom att i första hand striktare tillämpa sina internkontrollförfaranden och även se över sina riktlinjer för övervakning. En mer konkret metod har antagits för utformningen av ett system för jämförbar konstnadsinformation. GD Humanitärt bistånd arbetar på ett globalt system med jämförbara styckkostnader som förväntas innehålla en kritisk massa av faktiska uppgifter om styckkostnader. Dock förväntas systemet (som kallas Cost Observed for Result – COR [kostnad som konstaterats för resultat]) inte börja användas i IT-plattformens Hope/e-verktyg förrän från 2012. |
| --- | --- |

6.65

Kommissionen avsåg att behandla de brister som hade konstaterats i övervakningssystemet genom att i första hand striktare tillämpa sina internkontrollförfaranden och även se över sina riktlinjer för övervakning. En mer konkret metod har antagits för utformningen av ett system för jämförbar konstnadsinformation. GD Humanitärt bistånd arbetar på ett globalt system med jämförbara styckkostnader som förväntas innehålla en kritisk massa av faktiska uppgifter om styckkostnader. Dock förväntas systemet (som kallas Cost Observed for Result – COR [kostnad som konstaterats för resultat]) inte börja användas i IT-plattformens Hope/e-verktyg förrän från 2012.

| 6.65 | Utarbetandet av Cor-modellen (Cost of Observed Results) kommer att inledas 2011 så snar den har byggts in i ett IT-verktyg (Hope/e-verktyget). Efter testning och inmatning av data väntas modellen kunna börja användas 2012. |
| --- | --- |

6.65

| 6.66 | Revisionsrätten granskade ingående problemet med tillgång till dokumentationen av projekt som genomförs av FN-organ i särskild rapport nr 15/2009 (11). |
| --- | --- |

6.66

Revisionsrätten granskade ingående problemet med tillgång till dokumentationen av projekt som genomförs av FN-organ i särskild rapport nr 15/2009 (11).

| 6.66 | Kommissionen har till fullo stött revisionsrättens begäran om nödvändiga styrkande underlag från FN-organen, och denna princip anges tydligt i det finansiella och administrativa ramavtalet (FAFA). Om revisionsrätten informerar kommissionen om de svårigheter den mött i detta avseende, kan kommissionen ta kontakt med sina motparter i FN för att nå fram till en lösning och säkerställa att revisionsrätten får den begärda informationen. |
| --- | --- |

6.66

Slutsatser

| 6.67 | Kommissionen har tagit hänsyn till rekommendationerna från revisionsrätten och från de myndigheter som beviljar ansvarsfrihet, men några konkreta förbättringar av övervakningssystemet är ännu inte slutförda. Närmare bestämt är situationen följande: |
| --- | --- |

6.67

Kommissionen har tagit hänsyn till rekommendationerna från revisionsrätten och från de myndigheter som beviljar ansvarsfrihet, men några konkreta förbättringar av övervakningssystemet är ännu inte slutförda. Närmare bestämt är situationen följande:

6.67

| a) | Kommissionen har försökt se till att givarsamordningen är mer ändamålsenlig genom förklaringen om Samråd och handlingsplanen, stödet till Unocha och den kontinuerliga dialogen med medlemsstater. I halvtidsutvärderingen av handlingsplanen för Samråd, som ska vara klar 2010, bör det systematiskt framgå hur kommissionen på bästa sätt utnyttjar de fem komparativa fördelar som räknas upp i förklaringen om Samråd och som gäller samordning och komplementaritet mellan de humanitära givarna. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen har försökt se till att givarsamordningen är mer ändamålsenlig genom förklaringen om Samråd och handlingsplanen, stödet till Unocha och den kontinuerliga dialogen med medlemsstater. I halvtidsutvärderingen av handlingsplanen för Samråd, som ska vara klar 2010, bör det systematiskt framgå hur kommissionen på bästa sätt utnyttjar de fem komparativa fördelar som räknas upp i förklaringen om Samråd och som gäller samordning och komplementaritet mellan de humanitära givarna.

| a) | Kommissionens halvtidsutvärdering av handlingsplanen rörande samförståndet pågår, och de slutliga resultaten bör vara tillgängliga i slutet av 2010. |
| --- | --- |

a)

| b) | Överföringen av räddningstjänstens övervaknings- och informationscentrum till GD Humanitärt bistånd förväntas innebära att frågan om enhetligt tillvägagångssätt vid de två kommissionsavdelningarna kan behandlas på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

b)

Överföringen av räddningstjänstens övervaknings- och informationscentrum till GD Humanitärt bistånd förväntas innebära att frågan om enhetligt tillvägagångssätt vid de två kommissionsavdelningarna kan behandlas på ett korrekt sätt.

| b) | Integrationen av övervaknings- och informationscentret har redan lett till synergieffekter, bland annat att information i realtid finns tillgänglig redan från första början när naturkatastrofer och andra katastrofer bryter ut, och närmare samarbete mellan DG Humanitärt bistånds tekniska experter på fältet och medlemsstaternas experter som sänts ut för civilskyddsverksamhet. |
| --- | --- |

b)

| c) | De nya finansieringsinstrument som infördes 2007, det vill säga instrumentet för utvecklingssamarbete och samarbete samt stabilitetsinstrumentet, ger kommissionen verktyg för att hantera utmaningar när det gäller katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbistånd genom olika politiska åtgärder i stater som håller på att återhämta sig efter en kris. |
| --- | --- |

c)

De nya finansieringsinstrument som infördes 2007, det vill säga instrumentet för utvecklingssamarbete och samarbete samt stabilitetsinstrumentet, ger kommissionen verktyg för att hantera utmaningar när det gäller katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbistånd genom olika politiska åtgärder i stater som håller på att återhämta sig efter en kris.

| c) | Kommissionen välkomnar revisionsrättens erkännande av de nya instrumentens bidrag till övergångsprocessen. För att stärka dessa insatser har kommissionen inrättat en avdelningsövergripande grupp för övergången, för att främja samsyn, samordnade strategier och en gemensam hållning rörande politiken i övergångssituationer, då instrument för humanitärt bistånd, utveckling och stabilisering används. Syftet är att förbättra både politiken och genomförandet av program på fältet och att bidra till den internationella politiska debatten rörande övergångssituationer. |
| --- | --- |

c)

| d) | Utarbetandet av COR-systemet är ett krävande och lovande arbete men det går inte att utvärdera hur systemet fungerar och vilka resultat det ger förrän det är helt genomfört. |
| --- | --- |

d)

Utarbetandet av COR-systemet är ett krävande och lovande arbete men det går inte att utvärdera hur systemet fungerar och vilka resultat det ger förrän det är helt genomfört.

| d) | Kommissionen håller med om revisionsrättens uttalande och har för avsikt att kunna uppvisa de första resultaten före utgången av 2011. |
| --- | --- |

d)

UPPFÖLJNING AV SÄRSKILD RAPPORT NR 6/2006 OM MILJÖASPEKTERNA PÅ KOMMISSIONENS UTVECKLINGSBISTÅND

Inledning

| 6.68 | Revisionsrätten offentliggjorde 2006 särskild rapport nr 6/2006 om miljöaspekterna på kommissionens utvecklingsbistånd (12). Vid granskningen kontrollerades de två miljöprogram som finansieras av kommissionen och hur kommissionen hade integrerat miljöaspekterna i allt sitt utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

6.68

Revisionsrätten offentliggjorde 2006 särskild rapport nr 6/2006 om miljöaspekterna på kommissionens utvecklingsbistånd (12). Vid granskningen kontrollerades de två miljöprogram som finansieras av kommissionen och hur kommissionen hade integrerat miljöaspekterna i allt sitt utvecklingssamarbete.

| 6.69 | Revisionsrättens 15 rekommendationer till kommissionen, vilka välkomnades av rådet och parlamentet, gällde följande tre huvudområden: fastställande av en övergripande miljöstrategi och uppföljning av dess genomförande, mer ändamålsenlig integrering av miljöaspekter och mer ändamålsenliga miljöprojekt. |
| --- | --- |

6.69

Revisionsrättens 15 rekommendationer till kommissionen, vilka välkomnades av rådet och parlamentet, gällde följande tre huvudområden: fastställande av en övergripande miljöstrategi och uppföljning av dess genomförande, mer ändamålsenlig integrering av miljöaspekter och mer ändamålsenliga miljöprojekt.

| 6.70 | Vidare rekommenderade Europaparlamentet kommissionen att i större utsträckning använda sig av den erkända sakkunskap som finns hos medlemsstaternas förvaltningar för nationellt stöd och hos privata företag som i egenskap av partner till medlemsstaternas förvaltningar för nationellt stöd har erkänd erfarenhet av att förvalta miljöprojekt inom ramen för nationella program för utvecklingssamarbete (13). |
| --- | --- |

6.70

Vidare rekommenderade Europaparlamentet kommissionen att i större utsträckning använda sig av den erkända sakkunskap som finns hos medlemsstaternas förvaltningar för nationellt stöd och hos privata företag som i egenskap av partner till medlemsstaternas förvaltningar för nationellt stöd har erkänd erfarenhet av att förvalta miljöprojekt inom ramen för nationella program för utvecklingssamarbete (13).

Uppföljning av rekommendationerna

| 6.71 | Som en följd av revisionsrättens särskilda rapport prioriterade kommissionen utformningen av en ny heltäckande miljöstrategi och tog fram ett förslag till stategi i slutet av 2006. Dock försenade ändringar av kommissionens prioriteringar det fortsatta arbetet med strategin, och det var inte förrän i april 2009 som delar av utarbetandet av den nya strategin lades fram i ett internt arbetsdokument från kommissionen (14). Rådet välkomnade detta dokument och uppmanade i juni 2009 kommissionen att utarbeta ett strategidokument för hela EU till 2011. I mars 2010 var kommissionen och medlemsstaterna i inledningsskedet av utarbetandet av ett arbetsprogram för utformningen av den nya strategin. |
| --- | --- |

6.71

Som en följd av revisionsrättens särskilda rapport prioriterade kommissionen utformningen av en ny heltäckande miljöstrategi och tog fram ett förslag till stategi i slutet av 2006. Dock försenade ändringar av kommissionens prioriteringar det fortsatta arbetet med strategin, och det var inte förrän i april 2009 som delar av utarbetandet av den nya strategin lades fram i ett internt arbetsdokument från kommissionen (14). Rådet välkomnade detta dokument och uppmanade i juni 2009 kommissionen att utarbeta ett strategidokument för hela EU till 2011. I mars 2010 var kommissionen och medlemsstaterna i inledningsskedet av utarbetandet av ett arbetsprogram för utformningen av den nya strategin.

| 6.71 | Utarbetandet av strategin blev försenat till följd av ändrade prioriteringar. Miljöstrategin skulle inte längre ges ut som ett separat meddelande, utan som en bilaga till ett mer omfattande meddelande om integrering av alla övergripande frågor (inte enbart miljöområdet), som enligt planerna skulle antas före utgången av 2008. Detta nya tillvägagångssätt föreslogs för att minska antalet meddelanden från kommissionen. Det förkastades dock slutligen på grund av svårigheterna att sammanföra olika frågor som rör alla delområden i ett enda dokument och eftersom man insåg behovet av att närma sig miljöfrågorna på ett mer fokuserat sätt. Ett möte med medlemsstaterna (och det civila samhället) ägde rum i september 2009 i syfte att gemensamt börja utarbeta den nya strategin. |
| --- | --- |

6.71

| 6.72 | I september 2006 upprättade kommissionen en operativ ram för att förbereda sin nya miljöstrategi genom att inrätta en avdelningsövergripande grupp under ledning av GD Bistånd och med företrädare för de berörda generaldirektoraten. Kommissionen begärde tekniskt stöd för att ta fram möjliga resultatindikatorer för miljöintegration som skulle kunna användas i den nya miljöstrategin under 2006. En heltäckande bedömning av kommissionens resultat när det gäller miljöintegration gjordes så småningom av enheten för tekniskt stöd för första gången under 2009 med användning av de indikatorer och den metod som hade tagits fram. |
| --- | --- |

6.72

I september 2006 upprättade kommissionen en operativ ram för att förbereda sin nya miljöstrategi genom att inrätta en avdelningsövergripande grupp under ledning av GD Bistånd och med företrädare för de berörda generaldirektoraten. Kommissionen begärde tekniskt stöd för att ta fram möjliga resultatindikatorer för miljöintegration som skulle kunna användas i den nya miljöstrategin under 2006. En heltäckande bedömning av kommissionens resultat när det gäller miljöintegration gjordes så småningom av enheten för tekniskt stöd för första gången under 2009 med användning av de indikatorer och den metod som hade tagits fram.

| 6.72 | Viktiga kvantitativa indikatorer rörande den befintliga strategin för integrering av miljöaspekter infördes, såsom revisionsrätten begärt, och de har varit föremål för övervakning sedan 2006. Dessa indikatorer rör användningen av verktyg såsom miljöprofiler i utformningen av landstrategier och regionala strategier, samt miljöbedömningar av program och projekt, omfattningen av den utbildning som erbjuds och antalet anställda som utbildas. De kvantitativa indikatorerna för att bedöma integrationen av miljöaspekter vid utarbetandet av projekt fastställdes och tillämpades i en första efterhandsutvärdering av pilotkaraktär som genomfördes 2009. |
| --- | --- |

6.72

| 6.73 | Kommissionen har inte gjort någon särskild bedömning för att kontrollera sin interna kapacitet att genomföra miljöstrategin. Kommissionen har i första hand höjt kapaciteten genom sina omfattande utbildningsprogram och genom att ge ut mer detaljerade anvisningar för personalen. Vidare har personalen utökats något vid nyckelenheter vid kommissionens huvudkontor för att i första hand arbeta med klimatförändringar inom ramen för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

6.73

Kommissionen har inte gjort någon särskild bedömning för att kontrollera sin interna kapacitet att genomföra miljöstrategin. Kommissionen har i första hand höjt kapaciteten genom sina omfattande utbildningsprogram och genom att ge ut mer detaljerade anvisningar för personalen. Vidare har personalen utökats något vid nyckelenheter vid kommissionens huvudkontor för att i första hand arbeta med klimatförändringar inom ramen för utvecklingssamarbete.

| 6.73 | Mot bakgrund av kommissionens personalpolitik som bygger på nolltillväxt, och såsom revisionsrätten har konstaterat, har EuropeAid lagt tonvikten på att stärka personalkompetensen av icke-specialiserad karaktär i stället för att genomföra en särskild översyn av den interna kapaciteten. EuropeAid har konsekvent tillämpat denna strategi under referensperioden. |
| --- | --- |

6.73

| 6.74 | Handledningar för personalen om integrering av miljöaspekter i utvecklingsbistånd gavs ut i slutet av 2006 och uppdaterades 2009 för att bättre ta hänsyn till klimatförändringen. Vid en granskning 2009 som gjordes av konsulter för EuropeAids räkning konstaterades dock att integrationen av miljöaspekter under projektutformningen fortfarande kunde förbättras för omkring 50 % av de undersökta projekten. |
| --- | --- |

6.74

Handledningar för personalen om integrering av miljöaspekter i utvecklingsbistånd gavs ut i slutet av 2006 och uppdaterades 2009 för att bättre ta hänsyn till klimatförändringen. Vid en granskning 2009 som gjordes av konsulter för EuropeAids räkning konstaterades dock att integrationen av miljöaspekter under projektutformningen fortfarande kunde förbättras för omkring 50 % av de undersökta projekten.

| 6.74 | Översynen i efterhand, som var ett pilotförsök, ingick i strävandena mot kontinuerlig förbättring på projektutformningsstadiet. |
| --- | --- |

6.74

| 6.75 | Ett stort antal anställda vid kommissionen har utbildats i miljöaspekterna av utvecklingssamarbetet och kommissionen har satsat stora summor på detta. Utbildningen är sedan 2009 obligatorisk för operativ personal vid EuropeAid men inte för GD Utvidgning och GD Yttre förbindelser. |
| --- | --- |

6.75

Ett stort antal anställda vid kommissionen har utbildats i miljöaspekterna av utvecklingssamarbetet och kommissionen har satsat stora summor på detta. Utbildningen är sedan 2009 obligatorisk för operativ personal vid EuropeAid men inte för GD Utvidgning och GD Yttre förbindelser.

| 6.75 | Fortbildning i hur miljöaspekterna integreras i all verksamhet är nu obligatorisk för all operativ personal vid EuropeAids huvudkontor och för all EuropeAids personal som sänds ut till delegationer. Detta var en av de mest välbesökta fortbildningskurserna under 2009, med över 400 deltagare. Ett omfattande program av fortbildningsseminarier har genomförts sedan 2005, t.ex. 50 regionala seminarier i samarbetsländer och ett större antal seminarier vid huvudkontoret. |
| --- | --- |

6.75

| 6.76 | Kommissionen har ännu inte gjort någon samlad utvärdering av sitt miljöstöd där både miljöprogram och integrering av miljöaspekter ingår. En central databas med alla enskilda miljöprojekt som utvärderats har ännu inte upprättats. Miljöaspekterna i kommissionens projektövervakningssystem har breddats men övervakningsrapporterna har inte bedömts ur ett miljöperspektiv. |
| --- | --- |

6.76

Kommissionen har ännu inte gjort någon samlad utvärdering av sitt miljöstöd där både miljöprogram och integrering av miljöaspekter ingår. En central databas med alla enskilda miljöprojekt som utvärderats har ännu inte upprättats. Miljöaspekterna i kommissionens projektövervakningssystem har breddats men övervakningsrapporterna har inte bedömts ur ett miljöperspektiv.

| 6.76 | En utvärdering av hur miljöaspekterna integreras i utvecklingssamarbetet planeras genomföras under 2011. En central databas med enskilda projektutvärderingar är för närvarande under utarbetande och kommer att tas i bruk 2011. Utvärderingsrapporter över den resultatorienterade övervakningen (ROM) med fokus på miljöprojekt utarbetades för Latinamerika 2005 och 2009. Landsomfattande utvärderingar av EU-samarbetet har behandlat miljöaspekterna som en del av de övergripande frågorna. |
| --- | --- |

6.76

| 6.77 | Kommissionen har vidtagit åtgärder för att bättre identifiera miljörelaterade projekt men kan ännu inte på ett tillfredsställande sätt bedöma omfattningen av miljörelaterade utgifter. Man har infört ett system för att uppskatta utgifterna för klimatrelaterade projekt men inte för andra områden, såsom biologisk mångfald och ökenspridning. |
| --- | --- |

6.77

Kommissionen har vidtagit åtgärder för att bättre identifiera miljörelaterade projekt men kan ännu inte på ett tillfredsställande sätt bedöma omfattningen av miljörelaterade utgifter. Man har infört ett system för att uppskatta utgifterna för klimatrelaterade projekt men inte för andra områden, såsom biologisk mångfald och ökenspridning.

| 6.77 | EuropeAid har förbättrat sin förmåga att identifiera och spåra utgifter som hänger samman med miljöprojekt, men det är fortfarande svårt att beräkna de exakta belopp som anslagits för miljöändamål inom ramen för åtgärder som har andra primära mål. Diskussioner pågår med OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd för att se hur kvalitativa data som bygger på Riomarkörer bäst kan omvandlas till ekonomiska data. |
| --- | --- |

6.77

| 6.78 | Landmiljöprofiler har utarbetats till nästan alla landstrategidokument och bifogats dem, och varje landstrategidokument har ett avsnitt om miljö. Dock varierar kvaliteten på landmiljöprofilerna och de påverkar oftast endast marginellt det samlade landstrategidokumentet. Riktlinjerna för den halvtidsutvärdering av landmiljöprofilerna som pågick då denna uppföljning gjordes vill lyfta fram miljöaspekten i landstrategidokumenten, och lägger särskild vikt vid att föra in klimatförändringsaspekter i de ändrade landstrategidokumenten. |
| --- | --- |

6.78

Landmiljöprofiler har utarbetats till nästan alla landstrategidokument och bifogats dem, och varje landstrategidokument har ett avsnitt om miljö. Dock varierar kvaliteten på landmiljöprofilerna och de påverkar oftast endast marginellt det samlade landstrategidokumentet. Riktlinjerna för den halvtidsutvärdering av landmiljöprofilerna som pågick då denna uppföljning gjordes vill lyfta fram miljöaspekten i landstrategidokumenten, och lägger särskild vikt vid att föra in klimatförändringsaspekter i de ändrade landstrategidokumenten.

| 6.78 | Kvaliteten på landmiljöprofilerna och deras inverkan på landstrategidokumenten varierar visserligen fortfarande, men vissa landsmiljöprofiler håller på att uppdateras på grundval av riktlinjerna för integrering av miljöfrågor för att bättre kunna behandla frågor som rör klimatförändringen. Riktlinjerna för halvtidsutvärderingen har också medfört att miljö- och klimatförändringsfrågor beaktas i högre grad i landstrategidokumenten, särskilt i de länder som omfattas av finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

6.78

| 6.79 | Kommissionen har fastställt riktlinjer för integrering av miljöaspekter i budgetstödåtgärder. I praktiken ingår dock sällan miljövillkor och miljöindikatorer i budgetstödprogram, och strategiska miljöbedömningar har bara gjorts vid ett fåtal tillfällen. |
| --- | --- |

6.79

Kommissionen har fastställt riktlinjer för integrering av miljöaspekter i budgetstödåtgärder. I praktiken ingår dock sällan miljövillkor och miljöindikatorer i budgetstödprogram, och strategiska miljöbedömningar har bara gjorts vid ett fåtal tillfällen.

| 6.79 | Nya riktlinjer för budgetstöd kommer att utfärdas 2011. De kommer att innehålla nya anvisningar rörande övergripande frågor. Även om särskilda miljöindikatorer har tagits med, pågår en politisk dialog om miljöfrågor i många länder inom de gemensamma ramar för givare (Joint Donor Frameworks) som följer allmänna budgetstödåtgärder. För att de strategiska miljöbedömningarna ska vara effektiva krävs hänsyn till det lokala sammanhanget och engagemang från partnerländernas sida. De kan därför inte göras obligatoriska. |
| --- | --- |

6.79

| 6.80 | Även om kommissionens riktlinjer anger särskilda förfaranden för miljösållning av alla projekt har EuropeAid låtit delegationerna själva bestämma om de ska inrätta kontaktpunkter för miljön för att kontrollera dessa förfaranden. På grund av sin begränsade personal kan EuropeAids egna miljöspecialister inte kontrollera miljösållningen i alla projektförslag. |
| --- | --- |

6.80

Även om kommissionens riktlinjer anger särskilda förfaranden för miljösållning av alla projekt har EuropeAid låtit delegationerna själva bestämma om de ska inrätta kontaktpunkter för miljön för att kontrollera dessa förfaranden. På grund av sin begränsade personal kan EuropeAids egna miljöspecialister inte kontrollera miljösållningen i alla projektförslag.

| 6.81 | Kommissionen har också fastställt riktlinjer för hur man gör miljökonsekvensbedömningar under projektutformningsstadiet och för hur rekommendationerna i dem ska följas upp. Enligt den granskning 2009 som EuropeAid lät göra och som nämns i punkt 6.77 uppfylls dock ännu inte alltid kravet på miljökonsekvensbeskrivning. |
| --- | --- |

6.81

Kommissionen har också fastställt riktlinjer för hur man gör miljökonsekvensbedömningar under projektutformningsstadiet och för hur rekommendationerna i dem ska följas upp. Enligt den granskning 2009 som EuropeAid lät göra och som nämns i punkt 6.77 uppfylls dock ännu inte alltid kravet på miljökonsekvensbeskrivning.

| 6.81 | EuropeAid har utarbetat informationsmeddelanden och vägledande dokument som bland annat tar upp stöd till lokalt förankrad förvaltning av naturresurser. Vissa EU-program har främjat initiativ för förvaltning av naturresurser på lokal nivå. I det tematiska programmet för miljö och hållbar förvaltning av naturresurser, däribland energi, tog man särskilt upp samarbete med lokalsamhället och detta återkom i infordringar av kortfattade projektbeskrivningar, där man i samband med skogsförvaltning krävde säkrande av markinnehav och rättigheter för lokala samhällen, inbegripet ursprungsbefolkningar. |
| --- | --- |

6.81

| 6.82 | När det gäller det tematiska programmet för miljö och naturresurser (15) har delegationerna en större roll vid utvärderingen av projektförslag. När det gäller projekt inom ramen för landstrategidokumenten innehåller handboken om integrering av miljöaspekter riktlinjer som ska säkerställa att hänsyn tas till lokala förhållanden då projekt utformas. |
| --- | --- |

6.82

När det gäller det tematiska programmet för miljö och naturresurser (15) har delegationerna en större roll vid utvärderingen av projektförslag. När det gäller projekt inom ramen för landstrategidokumenten innehåller handboken om integrering av miljöaspekter riktlinjer som ska säkerställa att hänsyn tas till lokala förhållanden då projekt utformas.

| 6.83 | Som en del i processen för att förenkla kommissionens ekonomiska förvaltning har budgetförordningen och den praktiska vägledningen ändrats i syfte att göra upphandlingsförfarandena enklare och snabbare. |
| --- | --- |

6.83

Som en del i processen för att förenkla kommissionens ekonomiska förvaltning har budgetförordningen och den praktiska vägledningen ändrats i syfte att göra upphandlingsförfarandena enklare och snabbare.

| 6.84 | I EuropeAids miljöriktlinjer hänvisas till nödvändigheten av att se till att lokala samhällen får hjälp att finna hållbara sätt att använda lokala naturresurser men några särskilda riktlinjer för hur detta ska gå till har inte utfärdats. |
| --- | --- |

6.84

I EuropeAids miljöriktlinjer hänvisas till nödvändigheten av att se till att lokala samhällen får hjälp att finna hållbara sätt att använda lokala naturresurser men några särskilda riktlinjer för hur detta ska gå till har inte utfärdats.

| 6.84 | EuropeAid har utarbetat ett antal informationsmeddelanden för att främja hållbar utveckling med tonvikt på lokalt förankrade tillvägagångssätt. I det tematiska programmet för miljö nämns dessutom uttryckligen samarbete med lokalsamhället och bland annat detta återkom i de infordringar av kortfattade projektbeskrivningar där man i samband med skogsförvaltning krävde säkrande av markinnehav och rättigheter för lokala samhällen, inbegripet ursprungsbefolkningar. |
| --- | --- |

6.84

| 6.85 | Kommissionen har inte gjort någon heltäckande bedömning av hur ändamålsenliga olika stödinstrument är när det gäller miljöstöd. EuropeAid håller dock på att avsluta en studie för att ta fram sektorsövergripande metoder och arbetar också med möjligheten att inrätta EU-förvaltningsfonder som kunde användas för miljöstöd. |
| --- | --- |

6.85

Kommissionen har inte gjort någon heltäckande bedömning av hur ändamålsenliga olika stödinstrument är när det gäller miljöstöd. EuropeAid håller dock på att avsluta en studie för att ta fram sektorsövergripande metoder och arbetar också med möjligheten att inrätta EU-förvaltningsfonder som kunde användas för miljöstöd.

| 6.85 | EU-studien om sektorsövergripande strategier för miljö och naturresurser har nu slutförts i nära samarbete med flera av EU:s utvecklingsorgan, och några sektorpolitiska stödprogram på detta område har inletts. Detta är en klart ny utveckling jämfört med tidigare. Inrättandet av EU-förvaltningsfonder kan nu bli möjligt inom ramen för förslaget för en översyn av budgetförordningen, och överföringsavtal har ingåtts för att möjliggöra bidrag från EU:s medlemsstater till den globala klimatförändringsalliansen, som förvaltas av EU. Bland innovativa finansieringsmekanismer som rör miljöområdet kan nämnas upprättandet av offentlig-privata partnerskap och blandning av bidrag och lån. |
| --- | --- |

6.85

| 6.86 | Kommissionen har fortsatt att utnyttja sakkunskap i medlemsstaterna och hos privata företag för att genomföra sina miljöprogram och har ökat möjligheterna för den privata sektorn att delta i det tematiska programmet för miljö och hållbar förvaltning av naturresurser, däribland energi. |
| --- | --- |

6.86

Kommissionen har fortsatt att utnyttja sakkunskap i medlemsstaterna och hos privata företag för att genomföra sina miljöprogram och har ökat möjligheterna för den privata sektorn att delta i det tematiska programmet för miljö och hållbar förvaltning av naturresurser, däribland energi.

| 6.86 | Kommissionen har fortsatt att utnyttja sakkunskap i medlemsstaterna och hos privata företag för att genomföra sin miljöstrategi. |
| --- | --- |

6.86

Slutsatser

| 6.87 | Kommissionen har gjort stora framsteg när det gäller att genomföra revisionsrättens omfattande rekommendationer. Detta gäller särskilt uppbyggnaden av den interna kapaciteten genom att personalen har utbildats och fått riktlinjer. Dock visade en granskning 2009 av EuropeAid att det fanns brister i genomförandet av några av de nya förfarandena för integrering av miljöaspekter. |
| --- | --- |

6.87

Kommissionen har gjort stora framsteg när det gäller att genomföra revisionsrättens omfattande rekommendationer. Detta gäller särskilt uppbyggnaden av den interna kapaciteten genom att personalen har utbildats och fått riktlinjer. Dock visade en granskning 2009 av EuropeAid att det fanns brister i genomförandet av några av de nya förfarandena för integrering av miljöaspekter.

| 6.87 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens erkännande av de stora framsteg som gjorts när det gäller att integrera miljöfrågorna i kommissionens portfölj för externt bistånd. Översynen i efterhand, som var ett pilotförsök, ingick i strävandena mot kontinuerlig förbättring. Denna process inbegrep en översyn av förfarandena för inbördes utvärdering (gruppen för kvalitetsstöd), varvid tydligare anvisningar för hur miljöfrågor tas upp vid utarbetandet av projektförslag infördes. |
| --- | --- |

6.87

| 6.88 | På flera områden måste mer göras för att rekommendationerna ska genomföras fullt ut. En ny heltäckande miljöstrategi är under utarbetande men måste vara klar till 2011 för att användas vid nästa programplanering. Strategin måste underbyggas genom ytterligare arbete med miljöresultatindikatorer och en samlad utvärdering av ändamålsenligheten i integrering av miljöaspekter och miljöprogram, inbegripet de olika instrumentens roll. Större uppmärksamhet måste också ägnas åt att integrera miljöaspekter i budgetstödprogram. |
| --- | --- |

6.88

På flera områden måste mer göras för att rekommendationerna ska genomföras fullt ut. En ny heltäckande miljöstrategi är under utarbetande men måste vara klar till 2011 för att användas vid nästa programplanering. Strategin måste underbyggas genom ytterligare arbete med miljöresultatindikatorer och en samlad utvärdering av ändamålsenligheten i integrering av miljöaspekter och miljöprogram, inbegripet de olika instrumentens roll. Större uppmärksamhet måste också ägnas åt att integrera miljöaspekter i budgetstödprogram.

| 6.88 | Kommissionen och EU:s medlemsstater samarbetar för att färdigställa ett första utkast till miljöstrategi i början av 2011, som ska antas under det andra halvåret 2011.

  Kommissionen har för avsikt att fortsätta sitt arbete rörande indikatorer för övervakning av ändamålsenligheten hos en ny miljöstrategi och för utvärderingen av integreringen av miljöaspekter i dess verksamhet. En övergripande utvärdering av hur miljöaspekterna integreras i utvecklingssamarbetet planeras genomföras under 2011. Om resultaten av utvärderingen erhålls i tid kommer de att utnyttjas vid utformningen av den nya EU-strategin. Nya riktlinjer för budgetstöd ingår också i planerna för 2011, och de kommer att innehålla nya anvisningar rörande övergripande frågor. I detta arbete kommer kommissionen att fortsätta att sträva efter nära samordning och harmonisering med EU:s medlemsstater, till stöd för agendan för biståndseffektivitet. |
| --- | --- |

6.88

Kommissionen har för avsikt att fortsätta sitt arbete rörande indikatorer för övervakning av ändamålsenligheten hos en ny miljöstrategi och för utvärderingen av integreringen av miljöaspekter i dess verksamhet. En övergripande utvärdering av hur miljöaspekterna integreras i utvecklingssamarbetet planeras genomföras under 2011. Om resultaten av utvärderingen erhålls i tid kommer de att utnyttjas vid utformningen av den nya EU-strategin. Nya riktlinjer för budgetstöd ingår också i planerna för 2011, och de kommer att innehålla nya anvisningar rörande övergripande frågor. I detta arbete kommer kommissionen att fortsätta att sträva efter nära samordning och harmonisering med EU:s medlemsstater, till stöd för agendan för biståndseffektivitet.

---

(1)  Bistånd från Europeiska utvecklingsfonden tas upp separat eftersom det inte finansieras genom den allmänna budgeten.

(2)  När det nya EU-fördraget, ändrat genom Lissabonfördraget, trädde i kraft, blev kommissionens delegationer Europeiska unionens delegationer.

(3)  Phare var det viktigaste finansiella instrumentet inom strategin inför anslutningen av länder i Central- och Östeuropa. Cardsprogrammet ger gemenskapsstöd till återuppbyggnad, utveckling och stabilisering i länderna på Balkan.

(4)  EGT L 163, 2.7.1996, s. 1.

(5)  Efterhandskontroller när det gäller GD Yttre förbindelser.

(6)  Kommissionens delegering av förvaltningsbefogenheter inom ramen för decentraliseringsprocessen.

(7)  Icke vinstdrivande organisationer som är specialiserade på teknisk och kommersiell förvaltning av materiel och tjänster som behövs för genomförandet av humanitära insatser.

(8)  Kommissionens långsiktiga åtgärder på området granskades av revisionsrätten i särskild rapport nr 6/2008 om Europeiska kommissionens återanpassningsstöd efter tsunamin och orkanen Mitch.

(9)  Europeiska rådet, gemensam förklaring – Europeiskt samförstånd om humanitärt bistånd (EUT C 25, 30.1.2008).

(10)  Spaak, M. och Otto, R., Study on the mapping of donor coordination (Humanitarian Aid) at the field level (Kartläggning av givarsamordning [humanitärt bistånd] på fältet), Channel research, juli 2009.

(11)  Särskild rapport nr 15/2009 om EU-stöd som genomförs via FN-organisationer: beslutsfattande och övervakning.

(12)  EUT C 235, 29.9.2006, s. 1.

(13)  Punkt 233 i Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet (EUT L 187, 15.7.2008, s. 50).

(14)  Bättre miljöintegration i utvecklingssamarbetet, SEK(2009) 555, 21.4.2009.

(15)  Det tematiska programmet för miljö och hållbar förvaltning av naturresurser, däribland energi.

(16)  Enligt artikel 53 i budgetförordningen innebär direkt central förvaltning att genomförandeuppgifterna utförs av kommissionens avdelningar direkt, och indirekt central förvaltning innebär att kommissionen delegerar budgetgenomförandeuppgifterna i enlighet med artiklarna 54–57 i budgetförordningen.

(17)  Revisionen av administrativa utgifter redovisas i kapitel 9.

Källa: Årsredovisningen för 2009.

BILAGA 6.1

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid | Yttre förbindelser | Utvidgning | Humanitärt bistånd | Totalt |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| Totalt antal transaktioner (varav): | 117 | 11 | 38 | 14 | 180 | 180 | 145 |
| Förskott | 57 | 2 | 13 | 11 | 83 | 71 | 46 |
| Mellanliggande betalningar/slutbetalningar | 60 | 9 | 25 | 3 | 97 | 109 | 99 |
| RESULTAT AV GRANSKNINGEN |
| (i procent och antal transaktioner) |
| Transaktioner som inte innehåller fel | 90 % | {105} | 91 % | {10} | 79 % | {30} | 86 % | {12} | 87 % | {157} | 73 % | 74 % |
| Transaktioner som innehåller fel | 10 % | {12} | 9 % | {1} | 21 % | {8} | 14 % | {2} | 13 % | {23} | 27 % | 26 % |
| ANALYS AV DE TRANSAKTIONER SOM INNEHÅLLER FEL |
| (i procent och antal transaktioner) |
| Analys per utgiftstyp |
| Förskott | 33 % | {4} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 17 % | {4} | 19 % | 19 % |
| Mellanliggande betalningar/Slutbetalningar | 67 % | {8} | 100 % | {1} | 100 % | {8} | 100 % | {2} | 83 % | {19} | 81 % | 81 % |
| Analys per feltyp |
| Icke kvantifierbara fel | 67 % | {8} | 100 % | {1} | 88 % | {7} | 50 % | {1} | 74 % | {17} | 60 % | 73 % |
| Kvantifierbara fel | 33 % | {4} | 0 % | {0} | 12 % | {1} | 50 % | {1} | 26 % | {6} | 40 % | 27 % |
| avseende | stödberättigande | 100 % | {4} | e.t. | {0} | 100 % | {1} | 100 % | {1} | 100 % | {6} | 79 % | 100 % |
| inträffande | 0 % | {0} | e.t. | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 21 % | 0 % |
| riktighet | 0 % | {0} | e.t. | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | 0 % |
| BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| Mest sannolik felprocent: | | |
| < 2 % | | | |
| 2–5 % | X | X | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

EuropeAid

Yttre förbindelser

Utvidgning

Humanitärt bistånd

Totalt

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal transaktioner (varav):

117

11

38

14

180

180

145

Förskott

57

2

13

11

83

71

46

Mellanliggande betalningar/slutbetalningar

60

9

25

3

97

109

99

RESULTAT AV GRANSKNINGEN

(i procent och antal transaktioner)

Transaktioner som inte innehåller fel

90 %

{105}

91 %

{10}

79 %

{30}

86 %

{12}

87 %

{157}

73 %

74 %

Transaktioner som innehåller fel

10 %

{12}

9 %

{1}

21 %

{8}

14 %

{2}

13 %

{23}

27 %

26 %

ANALYS AV DE TRANSAKTIONER SOM INNEHÅLLER FEL

(i procent och antal transaktioner)

Analys per utgiftstyp

Förskott

33 %

{4}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

17 %

{4}

19 %

19 %

Mellanliggande betalningar/Slutbetalningar

67 %

{8}

100 %

{1}

100 %

{8}

100 %

{2}

83 %

{19}

81 %

81 %

Analys per feltyp

Icke kvantifierbara fel

67 %

{8}

100 %

{1}

88 %

{7}

50 %

{1}

74 %

{17}

60 %

73 %

Kvantifierbara fel

33 %

{4}

0 %

{0}

12 %

{1}

50 %

{1}

26 %

{6}

40 %

27 %

avseende

stödberättigande

100 %

{4}

e.t.

{0}

100 %

{1}

100 %

{1}

100 %

{6}

79 %

100 %

inträffande

0 %

{0}

e.t.

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

21 %

0 %

riktighet

0 %

{0}

e.t.

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

0 %

BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Mest sannolik felprocent:

< 2 %

2–5 %

X

X

X

> 5 %

BILAGA 6.2

RESULTAT AV GRANSKNINGEN AV SYSTEMEN AVSEENDE BISTÅND TILL TREDJELAND, UTVECKLINGSSAMARBETE OCH UTVIDGNING

Bedömning av utvalda system för övervakning och kontroll

| Granskade system | Nyckelinternkontroll (kommissionen) | Samlad bedömning |
| --- | --- | --- |
| Förhandskontroller | Förvaltning och övervakning | Externa revisioner | Intern revision |
| EuropeAid
   (1) | Huvudkontor | | | | | |
| Delegationer | | | | e.t. | |
| GD Yttre förbindelser | | | (2) | | |
| GD Utvidgning | | | (2) | | |
| GD Humanitärt bistånd | | | | | |

Granskade system

Nyckelinternkontroll (kommissionen)

Samlad bedömning

Förhandskontroller

Förvaltning och övervakning

Externa revisioner

Intern revision

EuropeAid
   (1)

Huvudkontor

Delegationer

e.t.

GD Yttre förbindelser

(2)

GD Utvidgning

(2)

GD Humanitärt bistånd

Samlad bedömning av systemen för övervakning och kontroll

| Samlad bedömning | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Samlad bedömning

2009

2008

2007

Förklaring:

| | Ändamålsenligt |
| --- | --- |
| | Delvis ändamålsenligt |
| | Ej ändamålsenligt |
| e.t | Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts |

Ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Ej ändamålsenligt

e.t

Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts

---

(1)  Denna bedömning motsvarar den som offentliggörs i rapporten om Europeiska utvecklingsfonden.

(2)  Efterhandskontroller.

BILAGA 6.3

RESULTAT AV GRANSKNINGEN AV KOMMISSIONENS SKRIFTLIGA UTTALANDEN AVSEENDE BISTÅND TILL TREDJELAND, UTVECKLINGSSAMARBETE OCH UTVIDGNING

| Granskat generaldirektorat | Typ av förklaring från generaldirektören
   (1) | Reservation | Revisionsrättens iakttagelser | Samlad bedömning av tillförlitligheten |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid | utan reservation | e.t. | EuropeAid har infört en heltäckande kontrollstrategi och fortsatte att göra stora förbättringar av utformningen och genomförandet av sina system för kontroll och övervakning. Revisionsrätten konstaterade dock vid sin revision att vissa kontroller fortfarande var bristfälliga och att betalningarna innehöll väsentliga fel. | B |
| Yttre förbindelser | med reservation | Stora brister i de förebyggande kontroller som ska garantera de utgifter som Gusp förvaltar för att genomföra uppdrag, och stora brister när det gäller efterhandskontrollernas kapacitet att ge ytterligare garantier som komplement till de övriga delarna i kontrollsystemet. | Ännu återstår att åtgärda stora brister som konstaterats när det gäller efterhandskontrollerna inom GD Yttre förbindelsers system för övervakning och kontroll som ska garanterna transaktionernas korrekthet. | A |
| Utvidgning | utan reservation | e.t. | | A |
| Kontoret för humanitärt bistånd | utan reservation | e.t. | | A |
| A: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |

Granskat generaldirektorat

Typ av förklaring från generaldirektören
   (1)

Reservation

Revisionsrättens iakttagelser

Samlad bedömning av tillförlitligheten

EuropeAid

utan reservation

e.t.

EuropeAid har infört en heltäckande kontrollstrategi och fortsatte att göra stora förbättringar av utformningen och genomförandet av sina system för kontroll och övervakning. Revisionsrätten konstaterade dock vid sin revision att vissa kontroller fortfarande var bristfälliga och att betalningarna innehöll väsentliga fel.

B

Yttre förbindelser

med reservation

Stora brister i de förebyggande kontroller som ska garantera de utgifter som Gusp förvaltar för att genomföra uppdrag, och stora brister när det gäller efterhandskontrollernas kapacitet att ge ytterligare garantier som komplement till de övriga delarna i kontrollsystemet.

Ännu återstår att åtgärda stora brister som konstaterats när det gäller efterhandskontrollerna inom GD Yttre förbindelsers system för övervakning och kontroll som ska garanterna transaktionernas korrekthet.

A

Utvidgning

utan reservation

e.t.

A

Kontoret för humanitärt bistånd

utan reservation

e.t.

A

A:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| B: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| C: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

---

(1)  Generaldirektören har enligt sin revisionsförklaring uppnått rimlig säkerhet om att de kontrollförfaranden som införts ger nödvändiga garantier för att transaktionerna är korrekta.

| A: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

A:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| B: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| C: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

BILAGA 6.4

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE IAKTTAGELSER AVSEENDE BISTÅND TILL TREDJELAND, UTVECKLINGSSAMARBETE OCH UTVIDGNING

| Revisionsrättens iakttagelser | Vidtagna åtgärder | Revisionsrättens analys |
| --- | --- | --- |
| Yttre förbindelser och utvecklingssamarbete |
| 1.   Övervakning av och stöd till organisationer som ansvarar för genomförandet av EU-finansierade projekt |
| När det gäller förhandskontroller konstaterades brister, såsom otillräcklig övervakning av och otillräckligt stöd till de organisationer som ansvarade för genomförandet av EU-finansierade projekt.
  (Punkterna 8.22 och 8.35 i årsrapporten för 2008.) | En uppsättning verktyg för ekonomisk förvaltning avsedd för genomförandeorganisationer är under utarbetande. | Se bilaga 4 rad 2 i rapporten om Europeiska utvecklingsfonden. |
| 2.   Betalningar av budgetstöd |
| När det gäller förhandskontroller noterades brister i rutinerna för kontroll av att betalningsvillkor uppfylls vid betalningar av budgetstöd.
  (Punkt 8.22 i årsrapporten för 2008.) | Allmänt medvetande vid alla kommissionens avdelningar om nödvändigheten av att sörja för ett mer strukturerat och formellt tillvägagångssätt vid bedömning av betalning av budgetstöd och en förstärkt verifieringsroll för kommissionens finansieringspersonal och kontraktspersonal vid godkännande av betalningar. | Se bilaga 4 rad 9 i rapporten om Europeiska utvecklingsfonden. |
| 3.   System av externa revisioner |
| När det gäller användningen av externa revisioner, vilket är en av de viktigaste komponenterna av EuropeAids internkontroll, konstaterade revisionsrätten att rutinerna hade förbättrats. Revisionsrätten anser dock att dessa kontroller som helhet fortfarande är endast delvis ändamålsenliga.
  (Punkterna 8.23 och 8.24 i årsrapporten för 2008.) | De reformer som gjorts av de befintliga revisionsmetoderna sedan 2007 kompletteras med en avsevärd revidering av metoderna i den årliga revisionsplanen. | Se bilaga 4 rad 3 i rapporten om Europeiska utvecklingsfonden. |
| 4.   Riskhanteringsprocessen |
| Riskhanteringsprocessen konstaterades vara delvis ändamålsenlig.
  (Punkt 8.23 i årsrapporten för 2008.) | Fortsatta insatser för att öka medvetandet om riskhanteringsprocessen. | Generellt sett bedömdes riskbedömningsprocessen vara ändamålsenlig. |
| 5.   Efterhandskontroller |
| Stora brister konstaterades när det gällde efterhandskontrollerna inom GD Yttre förbindelsers system för övervakning och kontroll som ska garanterna transaktionernas korrekthet.
  (Punkt 8.25 i årsrapporten för 2008.) | Noggrann övervakning av genomförandet av den årliga planeringen av efterhandskontroller. | Trots de ansträngningar och framsteg som skett hittills kvarstår fortfarande stora brister som måste åtgärdas. |
| Utvidgning |
| 6.   Internrevisionsenheten |
| Revisionsrätten noterade att internrevisionsenhetens fleråriga program inte var tillräckligt utvecklat.
  (Punkt 8.27 i årsrapporten för 2008.) | Internrevisionsenheten utarbetade 2009 ett flerårigt program för sin verksamhet. | Revisionsrätten anser att GD Utvidgning har hanterat denna fråga på ett tillfredsställande sätt. |
| 7.   Efterhandskontroller av centralt förvaltade projekt |
| Revisionsrätten noterade att GD Utvidgning inte hade en särskild strategi för efterhandskontroller av centralt förvaltade projekt.
  (Punkt 8.27 i årsrapporten för 2008.) | Under 2009 antog GD Utvidgning en strategi för efterhandskontroller av centralt förvaltade projekt. | Revisionsrätten välkomnar GD Utvidgnings initiativ men den nya strategin kommer inte att införas förrän 2010 och har ännu inte visat att den är ändamålsenlig. |
| 8.   Potentiella oriktigheter i förvaltningen av Pharemedel av två organ i Bulgarien |
| Revisionsrätten noterade att betydande brister kvarstod när det gällde potentiella oriktigheter i förvaltningen av Pharemedel vid två organ i Bulgarien.
  (Punkt 8.28 i årsrapporten för 2008.) | Under 2009 och efter att de bulgariska myndigheterna vidtagit korrigerande åtgärder hävde GD Utvidgning betalningsstoppet till Bulgarien. | GD Utvidgning måste fortfarande särskilt uppmärksamt följa upp genomförandet av efteranslutningsmedel i Bulgarien. |
| Humanitärt bistånd |
| 9.   Internrevisionsenheten |
| Internrevisionsenheten arbetade under 2008 ännu inte med full kapacitet till följd av överföringen av verksamhet från internrevisionsenheten vid EuropeAid.
  (Punkt 8.29 i årsrapporten för 2008.) | Under 2009 hade internrevisionsenheten fått lämplig personal och genomförde hela årets arbetsprogram. | Internrevisionsenheten vid GD Humanitärt bistånd fungerar korrekt och ger generaldirektören för GD Humanitärt bistånd garantier. |

Revisionsrättens iakttagelser

Vidtagna åtgärder

Revisionsrättens analys

Yttre förbindelser och utvecklingssamarbete

1.   Övervakning av och stöd till organisationer som ansvarar för genomförandet av EU-finansierade projekt

När det gäller förhandskontroller konstaterades brister, såsom otillräcklig övervakning av och otillräckligt stöd till de organisationer som ansvarade för genomförandet av EU-finansierade projekt.

(Punkterna 8.22 och 8.35 i årsrapporten för 2008.)

En uppsättning verktyg för ekonomisk förvaltning avsedd för genomförandeorganisationer är under utarbetande.

Se bilaga 4 rad 2 i rapporten om Europeiska utvecklingsfonden.

2.   Betalningar av budgetstöd

När det gäller förhandskontroller noterades brister i rutinerna för kontroll av att betalningsvillkor uppfylls vid betalningar av budgetstöd.

(Punkt 8.22 i årsrapporten för 2008.)

Allmänt medvetande vid alla kommissionens avdelningar om nödvändigheten av att sörja för ett mer strukturerat och formellt tillvägagångssätt vid bedömning av betalning av budgetstöd och en förstärkt verifieringsroll för kommissionens finansieringspersonal och kontraktspersonal vid godkännande av betalningar.

Se bilaga 4 rad 9 i rapporten om Europeiska utvecklingsfonden.

3.   System av externa revisioner

När det gäller användningen av externa revisioner, vilket är en av de viktigaste komponenterna av EuropeAids internkontroll, konstaterade revisionsrätten att rutinerna hade förbättrats. Revisionsrätten anser dock att dessa kontroller som helhet fortfarande är endast delvis ändamålsenliga.

(Punkterna 8.23 och 8.24 i årsrapporten för 2008.)

De reformer som gjorts av de befintliga revisionsmetoderna sedan 2007 kompletteras med en avsevärd revidering av metoderna i den årliga revisionsplanen.

Se bilaga 4 rad 3 i rapporten om Europeiska utvecklingsfonden.

4.   Riskhanteringsprocessen

Riskhanteringsprocessen konstaterades vara delvis ändamålsenlig.

(Punkt 8.23 i årsrapporten för 2008.)

Fortsatta insatser för att öka medvetandet om riskhanteringsprocessen.

Generellt sett bedömdes riskbedömningsprocessen vara ändamålsenlig.

5.   Efterhandskontroller

Stora brister konstaterades när det gällde efterhandskontrollerna inom GD Yttre förbindelsers system för övervakning och kontroll som ska garanterna transaktionernas korrekthet.

(Punkt 8.25 i årsrapporten för 2008.)

Noggrann övervakning av genomförandet av den årliga planeringen av efterhandskontroller.

Trots de ansträngningar och framsteg som skett hittills kvarstår fortfarande stora brister som måste åtgärdas.

Utvidgning

6.   Internrevisionsenheten

Revisionsrätten noterade att internrevisionsenhetens fleråriga program inte var tillräckligt utvecklat.

(Punkt 8.27 i årsrapporten för 2008.)

Internrevisionsenheten utarbetade 2009 ett flerårigt program för sin verksamhet.

Revisionsrätten anser att GD Utvidgning har hanterat denna fråga på ett tillfredsställande sätt.

7.   Efterhandskontroller av centralt förvaltade projekt

Revisionsrätten noterade att GD Utvidgning inte hade en särskild strategi för efterhandskontroller av centralt förvaltade projekt.

(Punkt 8.27 i årsrapporten för 2008.)

Under 2009 antog GD Utvidgning en strategi för efterhandskontroller av centralt förvaltade projekt.

Revisionsrätten välkomnar GD Utvidgnings initiativ men den nya strategin kommer inte att införas förrän 2010 och har ännu inte visat att den är ändamålsenlig.

8.   Potentiella oriktigheter i förvaltningen av Pharemedel av två organ i Bulgarien

Revisionsrätten noterade att betydande brister kvarstod när det gällde potentiella oriktigheter i förvaltningen av Pharemedel vid två organ i Bulgarien.

(Punkt 8.28 i årsrapporten för 2008.)

Under 2009 och efter att de bulgariska myndigheterna vidtagit korrigerande åtgärder hävde GD Utvidgning betalningsstoppet till Bulgarien.

GD Utvidgning måste fortfarande särskilt uppmärksamt följa upp genomförandet av efteranslutningsmedel i Bulgarien.

Humanitärt bistånd

9.   Internrevisionsenheten

Internrevisionsenheten arbetade under 2008 ännu inte med full kapacitet till följd av överföringen av verksamhet från internrevisionsenheten vid EuropeAid.

(Punkt 8.29 i årsrapporten för 2008.)

Under 2009 hade internrevisionsenheten fått lämplig personal och genomförde hela årets arbetsprogram.

Internrevisionsenheten vid GD Humanitärt bistånd fungerar korrekt och ger generaldirektören för GD Humanitärt bistånd garantier.

---

KAPITEL 7

Utbildning och medborgarskap

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskilda kännetecken för verksamhetsområdet

Revisionens omfattning och inriktning samt revisionsmetod

Transaktionernas korrekthet

Systemens ändamålsenlighet

Tillförlitligheten i kommissionens skriftliga uttalanden

Slutsatser och rekommendationer

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 7.1 | I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap som innefattar politikområdena 15 – Utbildning och kultur, 16 – Kommunikation och 18 – Frihet, säkerhet och rättvisa. Nyckelinformation om vilka verksamheter som har granskats och om hur stora utgifterna har varit finns i
  tabell 7.1
  . |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

7.1

I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap som innefattar politikområdena 15 – Utbildning och kultur, 16 – Kommunikation och 18 – Frihet, säkerhet och rättvisa. Nyckelinformation om vilka verksamheter som har granskats och om hur stora utgifterna har varit finns i
  tabell 7.1
  .

Tabell 7.1 —   Utbildning och medborgarskap – Nyckelinformation

| (miljoner euro) |
| --- |
| Avdelning i budgeten | Politikområde | Beskrivning | Betalningar 2009 | Budgetförvaltningsmetod |
| 15 | Utbildning och kultur | Administrativa utgifter | 118 | Direkt central |
| Livslångt lärande och flerspråkighet | 1 154 | Indirekt central |
| Utveckla kultursamarbetet i Europa | 52 | Indirekt central |
| Uppmuntra och främja ungdoms- och idrottssamarbete | 144 | Indirekt central |
| Främja europeiskt medborgarskap | 28 | Indirekt central |
| | 1 496 | |
| 16 | Kommunikation | Administrativa utgifter | 109 | Direkt central |
| Kommunikation och medier | 35 | Direkt central |
| Lokalanpassad kommunikation | 39 | Direkt central |
| Analys- och kommunikationshjälpmedel | 21 | Direkt central |
| | 204 | |
| 18 | Frihet, rättvisa och säkerhet | Administrativa utgifter | 64 | Direkt central |
| Solidaritet – Yttre gränser, viseringspolitik och fri rörlighet för personer | 270 | Delad/Direkt central |
| Migration – Allmän invandrings- och asylpolitik | 254 | Delad/Direkt central |
| Medborgarskap och grundläggande rättigheter | 34 | Direkt central |
| Säkerhet och skydd av friheter | 52 | Direkt central |
| Rättvisa – Straffrättsliga och civilrättsliga frågor | 50 | Direkt central |
| Information och förebyggande av narkotikamissbruk | 16 | Direkt central |
| Politisk strategi och samordning | 4 | Direkt central |
| | 744 | |
| Totala administrativa utgifter (4) | 291 | |
| Totala driftsutgifter (varav): | 2 153 | |
| — | Förskott |

(miljoner euro)

Avdelning i budgeten

Politikområde

Beskrivning

Betalningar 2009

Budgetförvaltningsmetod

15

Utbildning och kultur

Administrativa utgifter

118

Direkt central

Livslångt lärande och flerspråkighet

1 154

Indirekt central

Utveckla kultursamarbetet i Europa

52

Indirekt central

Uppmuntra och främja ungdoms- och idrottssamarbete

144

Indirekt central

Främja europeiskt medborgarskap

28

Indirekt central

1 496

16

Kommunikation

Administrativa utgifter

109

Direkt central

Kommunikation och medier

35

Direkt central

Lokalanpassad kommunikation

39

Direkt central

Analys- och kommunikationshjälpmedel

21

Direkt central

204

18

Frihet, rättvisa och säkerhet

Administrativa utgifter

64

Direkt central

Solidaritet – Yttre gränser, viseringspolitik och fri rörlighet för personer

270

Delad/Direkt central

Migration – Allmän invandrings- och asylpolitik

254

Delad/Direkt central

Medborgarskap och grundläggande rättigheter

34

Direkt central

Säkerhet och skydd av friheter

52

Direkt central

Rättvisa – Straffrättsliga och civilrättsliga frågor

50

Direkt central

Information och förebyggande av narkotikamissbruk

16

Direkt central

Politisk strategi och samordning

4

Direkt central

744

Totala administrativa utgifter (4)

291

Totala driftsutgifter (varav):

2 153

—

1 881

| — | Mellanliggande betalningar/slutbetalningar |
| --- | --- |

—

272

Totala betalningar för året

2 444

Totala åtaganden för året

2 788

Källa: Årsredovisningen 2009.

Särskilda kännetecken för verksamhetsområdet

| 7.2 | De tre budgetavdelningarna för detta verksamhetsområde förvaltas nästan uteslutande av motsvarande tre generaldirektorat vid kommissionen. Dessa är generaldirektoratet för utbildning och kultur när det gäller budgetpost 15, generaldirektoratet för kommunikation när det gäller budgetpost 16 och generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet när det gäller budgetpost 18. Merparten av utgifterna på området förvaltas genom indirekt central förvaltning eller genom delad förvaltning, och åtgärderna genomförs i form av fleråriga program som delegeras till genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur, nationella programkontor (1) eller liknande förvaltningsstrukturer i medlemsstaterna. De ansvariga enheterna i medlemsstaterna fördelar bidrag och kontrakt till projekt eller åtgärder som genomförs av privata eller offentliga stödmottagare. |
| --- | --- |

7.2

De tre budgetavdelningarna för detta verksamhetsområde förvaltas nästan uteslutande av motsvarande tre generaldirektorat vid kommissionen. Dessa är generaldirektoratet för utbildning och kultur när det gäller budgetpost 15, generaldirektoratet för kommunikation när det gäller budgetpost 16 och generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet när det gäller budgetpost 18. Merparten av utgifterna på området förvaltas genom indirekt central förvaltning eller genom delad förvaltning, och åtgärderna genomförs i form av fleråriga program som delegeras till genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur, nationella programkontor (1) eller liknande förvaltningsstrukturer i medlemsstaterna. De ansvariga enheterna i medlemsstaterna fördelar bidrag och kontrakt till projekt eller åtgärder som genomförs av privata eller offentliga stödmottagare.

| 7.3 | EU-stödet på områdena utbildning och medborgarskap kännetecknas av många olika finansieringssystem för olika temaområden och typer av projekt, till exempel bidrag till åtgärder till förmån för medborgarskap eller rörlighet inom utbildnings- och yrkesutbildningssektorerna. Projekten genomförs inte bara av utbildnings- och yrkesutbildningsorganisationer utan också av andra ideella organisationer, privata företag och offentliga förvaltningar. De slutliga stödmottagarna av rörlighetsåtgärder är enskilda personer, främst EU-medborgare. Förvaltningen av vissa program, nämligen fonden för de yttre gränserna, integrationsfonden, återvändandefonden och Europeiska flyktingfonden delas dock oftast med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

7.3

EU-stödet på områdena utbildning och medborgarskap kännetecknas av många olika finansieringssystem för olika temaområden och typer av projekt, till exempel bidrag till åtgärder till förmån för medborgarskap eller rörlighet inom utbildnings- och yrkesutbildningssektorerna. Projekten genomförs inte bara av utbildnings- och yrkesutbildningsorganisationer utan också av andra ideella organisationer, privata företag och offentliga förvaltningar. De slutliga stödmottagarna av rörlighetsåtgärder är enskilda personer, främst EU-medborgare. Förvaltningen av vissa program, nämligen fonden för de yttre gränserna, integrationsfonden, återvändandefonden och Europeiska flyktingfonden delas dock oftast med medlemsstaterna.

| 7.4 | Finansieringen inom detta verksamhetsområde utgörs till största delen av förskott till traditionella EU-organ och nationella programkontor, utöver bidragen till deras driftskostnader som betalas ut varje kvartal. Betalningar till nationella programkontor görs efter undertecknande av ett kontrakt eller godkännande av ett arbetsprogram eller, när det gäller de flesta andra eller tredje förhandsfinansieringarna, när kommissionen har godtagit att 70 % av redan utbetalda förskott har betalats vidare. Förskotten ackumuleras vanligtvis till 100 % av det maximala belopp som har beviljats. Eftersom endast begränsade villkor behöver uppfyllas för att förskott ska betalas ut är risken för fel mycket låg. Risken för fel bedöms vara högre när det gäller mellanliggande betalningar och slutbetalningar än när det gäller förskottsbetalningar. Mellanliggande betalningar och slutbetalningar är baserade på faktiska kostnader som ska ersättas, vilket innebär en risk för att icke stödberättigande, för högt redovisade eller ogrundade kostnader ingår i stödmottagarnas kostnadsredovisningar och inte upptäcks av förvaltningsorganet eller kommissionen. |
| --- | --- |

7.4

Finansieringen inom detta verksamhetsområde utgörs till största delen av förskott till traditionella EU-organ och nationella programkontor, utöver bidragen till deras driftskostnader som betalas ut varje kvartal. Betalningar till nationella programkontor görs efter undertecknande av ett kontrakt eller godkännande av ett arbetsprogram eller, när det gäller de flesta andra eller tredje förhandsfinansieringarna, när kommissionen har godtagit att 70 % av redan utbetalda förskott har betalats vidare. Förskotten ackumuleras vanligtvis till 100 % av det maximala belopp som har beviljats. Eftersom endast begränsade villkor behöver uppfyllas för att förskott ska betalas ut är risken för fel mycket låg. Risken för fel bedöms vara högre när det gäller mellanliggande betalningar och slutbetalningar än när det gäller förskottsbetalningar. Mellanliggande betalningar och slutbetalningar är baserade på faktiska kostnader som ska ersättas, vilket innebär en risk för att icke stödberättigande, för högt redovisade eller ogrundade kostnader ingår i stödmottagarnas kostnadsredovisningar och inte upptäcks av förvaltningsorganet eller kommissionen.

| 7.4 | På politikområdet Utbildning och kultur har kommissionen inrättat ett system för tillsyn och kontroll som är baserat på en samordnad granskningsmodell med primära kontroller som utförs på nationell nivå av de nationella programkontoren, sekundära kontroller som utförs av de nationella myndigheterna och tillsyn av kommissionen.

  För att minimera risken för ej stödberättigande utgifter i samband med slutbetalningarna har generaldirektoratet för utbildning och kultur i den nuvarande generationen av program i ökad utsträckning använt enhetsbelopp och bidrag till schablonsats.


  Det har även införts kontroller vid de nationella kontoren, särskilt kontroller på plats, skrivbordsgranskningar och revisioner med minimikrav grundade på riskbedömningar. |
| --- | --- |

7.4

För att minimera risken för ej stödberättigande utgifter i samband med slutbetalningarna har generaldirektoratet för utbildning och kultur i den nuvarande generationen av program i ökad utsträckning använt enhetsbelopp och bidrag till schablonsats.

Det har även införts kontroller vid de nationella kontoren, särskilt kontroller på plats, skrivbordsgranskningar och revisioner med minimikrav grundade på riskbedömningar.

| 7.5 | De nationella programkontoren ingår bidragsöverenskommelser med de deltagande organisationerna (2) och använder de förskott de har fått av kommissionen för att betala ut förskott till organisationerna på mellan 80 % och 100 % beroende på typen av program. Projekten slutförs inom högst tre år och leder till slutrapporter och avslutanden mellan det nationella programkontoret och stödmottagarna. Det nationella programkontoret överlämnar till kommissionen en årsrapport med de ekonomiska rapporterna om alla pågående överenskommelser mellan kontoret och kommissionen. När alla projekt som finansieras genom budgeten för ett år har avslutats överlämnar det nationella programkontoret en konsoliderad slutrapport till kommissionen som en del av årsrapporten. Kommissionen avslutar överenskommelsen med programkontoret genom att godkänna rapporten, beräkna det slutliga saldot och betala slutlikviden eller utfärda ett betalningskrav. |
| --- | --- |

7.5

De nationella programkontoren ingår bidragsöverenskommelser med de deltagande organisationerna (2) och använder de förskott de har fått av kommissionen för att betala ut förskott till organisationerna på mellan 80 % och 100 % beroende på typen av program. Projekten slutförs inom högst tre år och leder till slutrapporter och avslutanden mellan det nationella programkontoret och stödmottagarna. Det nationella programkontoret överlämnar till kommissionen en årsrapport med de ekonomiska rapporterna om alla pågående överenskommelser mellan kontoret och kommissionen. När alla projekt som finansieras genom budgeten för ett år har avslutats överlämnar det nationella programkontoret en konsoliderad slutrapport till kommissionen som en del av årsrapporten. Kommissionen avslutar överenskommelsen med programkontoret genom att godkänna rapporten, beräkna det slutliga saldot och betala slutlikviden eller utfärda ett betalningskrav.

| 7.5 | Tack vare de nationella kontorens årsrapporter har kommissionen varje år en fullständig överblick över hur långt arbetet med genomförandet av programmet har framskridit och över den förvaltning och kontroll som utförs av de nationella kontoren.

  Informationen i de nationella programkontorens årsrapporter certifieras varje år av den nationella myndigheten i de berörda länderna inom ramen för dess förvaltningsförklaring till kommissionen. |
| --- | --- |

7.5

Informationen i de nationella programkontorens årsrapporter certifieras varje år av den nationella myndigheten i de berörda länderna inom ramen för dess förvaltningsförklaring till kommissionen.

Revisionens omfattning och inriktning samt revisionsmetod

| 7.6 | Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  . Vid revisionen av verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap vidtogs följande revisionsåtgärder: |
| --- | --- |

7.6

Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  . Vid revisionen av verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap vidtogs följande revisionsåtgärder:

7.6

| a) | Ett urval av 120 avslutanden av program och projekt granskades på kommissionsnivå, där 78 gällde avslutanden av program och projekt under perioden 2000–2006. |
| --- | --- |

a)

Ett urval av 120 avslutanden av program och projekt granskades på kommissionsnivå, där 78 gällde avslutanden av program och projekt under perioden 2000–2006.

| a) | Den nuvarande generationen av program 2007–2013 med förenklade regler och omfattande användning av enhetsbelopp torde minska riskerna kopplade till slutbetalningarna. |
| --- | --- |

a)

| b) | Ett urval av 30 förskott som hade betalats under 2009 granskades separat. |
| --- | --- |

b)

Ett urval av 30 förskott som hade betalats under 2009 granskades separat.

| c) | Bedömningen av system inriktades på system för avslutande av projekt och program som görs av kommissionen. |
| --- | --- |

c)

Bedömningen av system inriktades på system för avslutande av projekt och program som görs av kommissionen.

| d) | De årliga verksamhetsrapporterna med tillhörande förklaringar för GD Utbildning och kultur och GD Rättvisa, frihet och säkerhet bedömdes. |
| --- | --- |

d)

De årliga verksamhetsrapporterna med tillhörande förklaringar för GD Utbildning och kultur och GD Rättvisa, frihet och säkerhet bedömdes.

| 7.7 | Inför revisionsförklaringen 2009 inriktade revisionsrätten revisionen på underliggande utgifter som uppkommit och godkänts av kommissionen. I revisionen ingick besök på plats hos slutmottagare, till exempel gränsvakter i medlemsstaterna, flyktingförläggningar, kulturinstitut och universitet som administrerar betalningar till studenter och lärare, för att kontrollera att beräkningarna var korrekta och att relevanta regler och bestämmelser för utgifterna följdes. Granskning av ett urval transaktioner som ligger till grund för avslutanden ger en fullständigare bild av den ekonomiska förvaltningen vid kommissionen och i medlemsstaten när det gäller detta verksamhetsområde än en granskning av ett stort antal förskott där risken för fel är mycket låg (baserat på revisionsrättens tidigare revisioner) då det vid avslutandet klargörs om utgifterna har uppstått i enlighet med villkoren för den aktuella åtgärden. I detta avviker revisionsmetoden från förra året och resultaten är därför inte direkt jämförbara. |
| --- | --- |

7.7

Inför revisionsförklaringen 2009 inriktade revisionsrätten revisionen på underliggande utgifter som uppkommit och godkänts av kommissionen. I revisionen ingick besök på plats hos slutmottagare, till exempel gränsvakter i medlemsstaterna, flyktingförläggningar, kulturinstitut och universitet som administrerar betalningar till studenter och lärare, för att kontrollera att beräkningarna var korrekta och att relevanta regler och bestämmelser för utgifterna följdes. Granskning av ett urval transaktioner som ligger till grund för avslutanden ger en fullständigare bild av den ekonomiska förvaltningen vid kommissionen och i medlemsstaten när det gäller detta verksamhetsområde än en granskning av ett stort antal förskott där risken för fel är mycket låg (baserat på revisionsrättens tidigare revisioner) då det vid avslutandet klargörs om utgifterna har uppstått i enlighet med villkoren för den aktuella åtgärden. I detta avviker revisionsmetoden från förra året och resultaten är därför inte direkt jämförbara.

| 7.7 | Kommissionen noterar att revisionsrättens urval för revisionsförklaringen gällande budgetår 2009 består av 120 avslutningar av program och 30 förskott, medan 87 % av de utbetalda beloppen för hela verksamhetsområdet är förskott (se tabell 7.1). |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | Eftersom avslutandeprocessen sker i flera steg kan de underliggande utgifterna på slutmottagarnivå inte granskas och godkännas av kommissionen förrän flera år efter det att de ursprungliga kontrakten undertecknades. I urvalet av de slutlikvidsbetalningar som kommissionen gjorde under 2009 gäller många underliggande transaktioner projekt som inleddes 2004 och 2005. Projekten ingår därför i programperioden 2000–2006. För utgifterna under 2007–2013 har nya finansieringsregler och kontrollsystem införts. De tillhörande avslutandena kommer att ske senare. |
| --- | --- |

7.8

Eftersom avslutandeprocessen sker i flera steg kan de underliggande utgifterna på slutmottagarnivå inte granskas och godkännas av kommissionen förrän flera år efter det att de ursprungliga kontrakten undertecknades. I urvalet av de slutlikvidsbetalningar som kommissionen gjorde under 2009 gäller många underliggande transaktioner projekt som inleddes 2004 och 2005. Projekten ingår därför i programperioden 2000–2006. För utgifterna under 2007–2013 har nya finansieringsregler och kontrollsystem införts. De tillhörande avslutandena kommer att ske senare.

| 7.8 | Kommissionen betonar att det nuvarande förvaltnings- och kontrollsystemet bygger på ett stabilt nätverk av nationella kontor som noga övervakas både på nationell nivå och EU-nivå. Det innebär att ingående av finansiella avtal mellan kontoren och kommissionen inte utgör någon särskild riskfaktor, eftersom kommissionen övervakar kontorens genomförande av budgeten via ett solitt system av årliga rapporter. Om det konstateras problem under den årliga översynen kan kommissionen ingripa gentemot de nationella kontoren och myndigheterna långt innan avtalet i fråga ingås, vilket den också har gjort i praktiken (jfr återkopplingen i den ekonomiska bedömningen som ges i slutsatserna från bedömningen i slutet av den årliga skrivbordskontrollen). |
| --- | --- |

7.8

TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

| 7.9 | Resultatet av transaktionsgranskningen sammanfattas i
  bilaga 7.1
  . |
| --- | --- |

7.9

Resultatet av transaktionsgranskningen sammanfattas i
  bilaga 7.1
  .

| 7.9 | Den uppenbara försämringen när det gäller proportionen felaktiga transaktioner under 2009 förklaras av förändringen i revisionsrättens metod, som huvudsakligen inriktas på avslutningar. |
| --- | --- |

7.9

| 7.10 | Förskottsbetalningar utgör 87 % av de betalningar som totalt görs inom verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap. Revisionsrätten kontrollerade ett slumpmässigt urval av 30 förskott som hade betalats ut under 2009. Det sammanlagda värdet av dessa förskott var 410 miljoner euro, vilket motsvarar 22 % av de totala utgifterna för förskott som bokförts i räkenskaperna. Det konstaterades att förskottbetalningarna inte innehöll några väsentliga fel. |
| --- | --- |

7.10

Förskottsbetalningar utgör 87 % av de betalningar som totalt görs inom verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap. Revisionsrätten kontrollerade ett slumpmässigt urval av 30 förskott som hade betalats ut under 2009. Det sammanlagda värdet av dessa förskott var 410 miljoner euro, vilket motsvarar 22 % av de totala utgifterna för förskott som bokförts i räkenskaperna. Det konstaterades att förskottbetalningarna inte innehöll några väsentliga fel.

| 7.10 | Kommissionen välkomnar det faktum att revisionsrätten inte fann några fel i förskottsbetalningarna. |
| --- | --- |

7.10

| 7.11 | Revisionsrätten konstaterade att felprocenten när det gällde avslutanden låg mellan 2 % och 5 %. |
| --- | --- |

7.11

Revisionsrätten konstaterade att felprocenten när det gällde avslutanden låg mellan 2 % och 5 %.

| 7.11 | Kommissionen noterar att felfrekvensen vid avslutningarna något överstiger 2 %. |
| --- | --- |

7.11

| 7.12 | Revisionsrätten konstaterade att 29 av de 120 avslutanden som granskades (24 %) innehöll kvantifierbara fel. Det vanligaste kvantifierbara felet som konstaterades gällde stödberättigande, se exempel c. Nedan ges exempel på kvantifierbara fel: |
| --- | --- |

7.12

Revisionsrätten konstaterade att 29 av de 120 avslutanden som granskades (24 %) innehöll kvantifierbara fel. Det vanligaste kvantifierbara felet som konstaterades gällde stödberättigande, se exempel c. Nedan ges exempel på kvantifierbara fel:

| 7.12 | Kommissionen kommer att följa upp de fel som revisionsrätten upptäckt, och otillbörligt utbetalade medel kommer att återvinnas när så är lämpligt. |
| --- | --- |

7.12

| a) | Studenter fick ersättning för studentrörlighetsperioder för en felaktig tidsperiod (exakthet)
  I 7 av de 36 granskade transaktionerna inom ramen för GD Utbildning och kultur Sokrates II (20 %), där merparten var betalningar till universitet som delar ut medel för studieperioder inom ramen för Erasmus, konstaterades fall där studenter hade fått betalt för längre vistelser än vad de i realiteten hade fullgjort. |
| --- | --- |

a)

I 7 av de 36 granskade transaktionerna inom ramen för GD Utbildning och kultur Sokrates II (20 %), där merparten var betalningar till universitet som delar ut medel för studieperioder inom ramen för Erasmus, konstaterades fall där studenter hade fått betalt för längre vistelser än vad de i realiteten hade fullgjort.

| a) | Kommissionen framhåller att revisionsrättens resultat rör Sokrates II-transaktioner som omfattade bidrag till institutioner för högre utbildning för läsåren 2004/2005, 2005/2006 och 2006/2007. När programmet för livslångt lärande infördes trappade kommissionen upp vägledningen och stödet till de nationella kontoren för att garantera att EU:s medel förvaltas sunt av såväl de nationella kontoren som användarna och för att skapa en fullgod verifieringskedja på alla nivåer. |
| --- | --- |

a)

| b) | Kostnader saknade underlag i form av fakturor eller bevis på betalning (inträffande)
  Bland de kostnader som man begärde ersättning för inom ramen för ett Daphne II-projekt (3) vid GD Rättvisa, frihet och säkerhet fanns ostyrkta kostnader för resor och uppehälle. De konstaterade felen utgjorde 10 % av de redovisade kostnaderna. |
| --- | --- |

b)

Bland de kostnader som man begärde ersättning för inom ramen för ett Daphne II-projekt (3) vid GD Rättvisa, frihet och säkerhet fanns ostyrkta kostnader för resor och uppehälle. De konstaterade felen utgjorde 10 % av de redovisade kostnaderna.

| b) | Kommissionen kommer att följa upp och återvinna otillbörligt utbetalade medel som avser Daphne-programmet. |
| --- | --- |

b)

| c) | Redovisning av icke stödberättigande kostnader (stödberättigande)
  I ett granskat projekt för ungdomsutbyte vid GD Utbildning och kultur var 27 av 48 deltagare äldre än den högsta tillåtna åldern. Motivering saknades. Detta ledde till kostnader för resor, visum och aktiviteter på 12 460 euro (37 % av de redovisade kostnaderna) som inte var stödberättigande. När det gäller andra granskade projekt inom programmet Aktiv ungdom där fel konstaterades låg felprocenten mellan 1 % och 13 %. |
| --- | --- |

c)

I ett granskat projekt för ungdomsutbyte vid GD Utbildning och kultur var 27 av 48 deltagare äldre än den högsta tillåtna åldern. Motivering saknades. Detta ledde till kostnader för resor, visum och aktiviteter på 12 460 euro (37 % av de redovisade kostnaderna) som inte var stödberättigande. När det gäller andra granskade projekt inom programmet Aktiv ungdom där fel konstaterades låg felprocenten mellan 1 % och 13 %.

| c) | I det föregående programmet Ungdom, som granskades av revisionsrätten, fanns det en viss flexibilitet hos kriterierna för stödberättigande. Dessa kriterier har gjorts striktare i det nuvarande programmet Aktiv ungdom. På grund av att det saknas motivering rörande detta tidigare ärende kommer kommissionen att återvinna de berörda medlen. |
| --- | --- |

c)

| 7.13 | Vidare innehöll 38 transaktioner (32 %) icke kvantifierbara fel varav några visade på brister i systemen på kommissionsnivå. Till exempel hade kommissionen i fem fall varit sen att godkänna slutrapporter; ett vid GD Rättvisa, frihet och säkerhet, ett vid genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur och tre vid GD Utbildning och kultur, där godkännandet hade skett mellan 87 dagar och mer än två år efter tidsfristen. |
| --- | --- |

7.13

Vidare innehöll 38 transaktioner (32 %) icke kvantifierbara fel varav några visade på brister i systemen på kommissionsnivå. Till exempel hade kommissionen i fem fall varit sen att godkänna slutrapporter; ett vid GD Rättvisa, frihet och säkerhet, ett vid genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur och tre vid GD Utbildning och kultur, där godkännandet hade skett mellan 87 dagar och mer än två år efter tidsfristen.

| 7.13 | Godkännandetiderna övervakas i den regelbundna rapporteringen till den högsta ledningen. Kommissionen bekräftar att det förekommit förseningar i samband med avslutandet av nämnda slutrapporter men understryker att detta inte inverkade på programmets slutliga stödmottagare. För att rätta till denna situation har en särskild arbetsgrupp i varje avdelning fått i uppdrag att avsluta sådana ärenden, och reglerna för rapportering av program har ändrats. |
| --- | --- |

7.13

SYSTEMENS ÄNDAMÅLSENLIGHET

| 7.14 | Resultatet av granskningen av system sammanfattas i
  bilaga 7.2
  för verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap. |
| --- | --- |

7.14

Resultatet av granskningen av system sammanfattas i
  bilaga 7.2
  för verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap.

| 7.15 | Revisionsrättens granskning av system inriktades på de system vid kommissionen som gäller avslutandena under 2009 (som till stor del baserades på reglerna för 2000–2006, se punkt 7.8). Revisionsrätten undersökte om kommissionen hade en tillförlitlig grund för avslutandet/slutlikviden genom att bland annat kontrollera om kommissionen hade gjort grundliga bedömningar av slutrapporter och tagit hänsyn till både finansiella och icke finansiella aspekter, om beloppet för betalning eller återvinning hade fastställts på ett korrekt sätt och om förhandsfinansieringen hade reglerats korrekt samt om åtskillnaden mellan funktioner var tillräcklig. |
| --- | --- |

7.15

Revisionsrättens granskning av system inriktades på de system vid kommissionen som gäller avslutandena under 2009 (som till stor del baserades på reglerna för 2000–2006, se punkt 7.8). Revisionsrätten undersökte om kommissionen hade en tillförlitlig grund för avslutandet/slutlikviden genom att bland annat kontrollera om kommissionen hade gjort grundliga bedömningar av slutrapporter och tagit hänsyn till både finansiella och icke finansiella aspekter, om beloppet för betalning eller återvinning hade fastställts på ett korrekt sätt och om förhandsfinansieringen hade reglerats korrekt samt om åtskillnaden mellan funktioner var tillräcklig.

| 7.15 | Kommissionen välkomnar att revisionsrätten inte har rapporterat några väsentliga fel till följd av sina systemrevisioner, särskilt beträffande kommissionens bedömningar av slutrapporter, av om betalningar och återvinningar fastställts, avstämningar av förfinansiering varit korrekta och åtskillnaden mellan funktioner tillräckliga. På dessa områden anser kommissionen att kontrollsystemen är effektiva. |
| --- | --- |

7.15

| 7.16 | Revisionsrätten angav i årsrapporten för 2008 att utformningen av systemet för den nya perioden – om det tillämpas rätt – skulle kunna ge en tillräcklig grund för säkerhet i framtiden. När det gäller GD Utbildning och kultur upptäckte och korrigerade under 2009 dock inte systemen för övervakning och kontroll på kommissionsnivå ett betydande antal fel i de avslutanden som gjorts under året. När det gäller GD Rättvisa, frihet och säkerhet fann revisionsrätten fel i transaktioner som hade skett före de motsvarande betalningarna gjordes. Till exempel hade tre transaktioner i urvalet som gällde utveckling och införande av samt stödtjänster till systemet för biometrisk matchning (BMS, Biometric Matching System) och till den centrala enheten för backup av samma system inom informationssystemet för viseringar bokförts mot fel åtagande. |
| --- | --- |

7.16

Revisionsrätten angav i årsrapporten för 2008 att utformningen av systemet för den nya perioden – om det tillämpas rätt – skulle kunna ge en tillräcklig grund för säkerhet i framtiden. När det gäller GD Utbildning och kultur upptäckte och korrigerade under 2009 dock inte systemen för övervakning och kontroll på kommissionsnivå ett betydande antal fel i de avslutanden som gjorts under året. När det gäller GD Rättvisa, frihet och säkerhet fann revisionsrätten fel i transaktioner som hade skett före de motsvarande betalningarna gjordes. Till exempel hade tre transaktioner i urvalet som gällde utveckling och införande av samt stödtjänster till systemet för biometrisk matchning (BMS, Biometric Matching System) och till den centrala enheten för backup av samma system inom informationssystemet för viseringar bokförts mot fel åtagande.

| 7.16 | En förenkling av reglerna och omfattande användning av enhetsbelopp i den innevarande generationens program (2007–2013) torde minska riskerna kopplade till slutbetalningarna i framtiden (se svar på 7.6 a). Generaldirektoratet för utbildning och kultur håller på att genomföra en studie av kostnaderna för kontroller. I väntan på resultatet från denna studie anser kommissionen att det inte skulle vara kostnadseffektivt att öka antalet kontroller med tanke på den låga felfrekvens som konstaterats.

  Revisionsrättens exempel avseende JLS rör rättelser/regleringar till följd av tidigare fel. |
| --- | --- |

7.16

Revisionsrättens exempel avseende JLS rör rättelser/regleringar till följd av tidigare fel.

TILLFÖRLITLIGHETEN I KOMMISSIONENS SKRIFTLIGA UTTALANDEN

| 7.17 | Resultatet av granskningen av kommissionens skriftliga uttalanden sammanfattas i
  bilaga 7.3
  . |
| --- | --- |

7.17

Resultatet av granskningen av kommissionens skriftliga uttalanden sammanfattas i
  bilaga 7.3
  .

| 7.17 | Beträffande generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet beslutade generaldirektören att inte inkludera förbehåll rörande de två s.k. renommérisker som konstaterats av revisionsrätten (Cepol och Schengenfaciliteten för Bulgarien) i den årliga verksamhetsrapporten för 2009, eftersom en ingående analys av de särskilda omständigheterna ledde till slutsatsen att kriterierna i de allmänna riktlinjerna för att meddela förbehåll inte hade uppfyllts. Enligt de stående instruktionerna för 2009 års årliga verksamhetsrapporter kan inte en renommérisk föranleda en reservation (det måste föreligga en ”händelse” som leder till en reservation, och händelsen måste uppfylla vissa kriterier). Enligt kommissionen förelåg det inte någon sådan händelse i generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet under 2009.

  Dessutom var situationen densamma i den årliga verksamhetsrapporten för 2008. |
| --- | --- |

7.17

Dessutom var situationen densamma i den årliga verksamhetsrapporten för 2008.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 7.18 | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att avslutandena för det budgetår som slutade den 31 december 2009 inom verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap innehöll väsentliga fel. |
| --- | --- |

7.18

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att avslutandena för det budgetår som slutade den 31 december 2009 inom verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap innehöll väsentliga fel.

| 7.18 | Kommissionen välkomnar att revisionsrätten inte konstaterade några felaktigheter i förskottsbetalningarna, som täcker 87 % av de totala driftsutgifterna för verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap under 2009 (se tabell 7.1).

  Kommissionen noterar att felfrekvensen vid avslutningarna något överstiger 2 %. Kommissionen kommer att följa upp de fel som revisionsrätten upptäckt, och medlen kommer där så är lämpligt att återvinnas. |
| --- | --- |

7.18

Kommissionen noterar att felfrekvensen vid avslutningarna något överstiger 2 %. Kommissionen kommer att följa upp de fel som revisionsrätten upptäckt, och medlen kommer där så är lämpligt att återvinnas.

| 7.19 | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll inom verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap var delvis ändamålsenliga när det gällde att garantera att de avslutanden som gjordes under 2009 var korrekta. Som förklaras i punkt 7.8 innebär det faktum att den avslutandeprocess som kommissionen tillämpar sker i flera steg att dessa avslutanden gäller underliggande transaktioner som utfördes 2004/2005 men inte godkändes av kommissionen förrän 2009. |
| --- | --- |

7.19

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll inom verksamhetsområdet utbildning och medborgarskap var delvis ändamålsenliga när det gällde att garantera att de avslutanden som gjordes under 2009 var korrekta. Som förklaras i punkt 7.8 innebär det faktum att den avslutandeprocess som kommissionen tillämpar sker i flera steg att dessa avslutanden gäller underliggande transaktioner som utfördes 2004/2005 men inte godkändes av kommissionen förrän 2009.

| 7.19 och 7.20 | Kommissionen anser att de system för övervakning och kontroll som införts för perioden 2007–2013 utgör en gedigen ram.

  De förbättringar av systemen på området Utbildning och kultur som gjordes 2009 (uppdaterad vägledning till de nationella myndigheterna och ökat antal revisionsbesök på plats) återspeglas inte, eftersom revisionsrätten inriktades sina insatser på avslutningar kopplade till åtgärder från den föregående generationen av program, som inte omfattades av det nuvarande systemet (särskilt de granskade åtgärderna kopplade till läsåren 2004/2005 och 2005/2006.


  Kommissionen betonar att avslutningen under 2009 av projekt från 2004/2005 utgör normalt förfarande. De längsta av dessa projekt slutade 2008 och lades fram av de nationella kontoren för avslutning i årsrapporten för 2008, vilken kommissionen mottog 2009. |
| --- | --- |

7.19 och 7.20

De förbättringar av systemen på området Utbildning och kultur som gjordes 2009 (uppdaterad vägledning till de nationella myndigheterna och ökat antal revisionsbesök på plats) återspeglas inte, eftersom revisionsrätten inriktades sina insatser på avslutningar kopplade till åtgärder från den föregående generationen av program, som inte omfattades av det nuvarande systemet (särskilt de granskade åtgärderna kopplade till läsåren 2004/2005 och 2005/2006.

Kommissionen betonar att avslutningen under 2009 av projekt från 2004/2005 utgör normalt förfarande. De längsta av dessa projekt slutade 2008 och lades fram av de nationella kontoren för avslutning i årsrapporten för 2008, vilken kommissionen mottog 2009.

| 7.20 | Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen fortsätter att förbättra kontrollen av avslutanden för att garantera att fel upptäcks och korrigeras och förhindra att tidigare identifierade fel återkommer. |
| --- | --- |

7.20

Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen fortsätter att förbättra kontrollen av avslutanden för att garantera att fel upptäcks och korrigeras och förhindra att tidigare identifierade fel återkommer.

| 7.21 | Uppföljningen av tidigare iakttagelser sammanfattas i
  bilaga 7.4
  . |
| --- | --- |

7.21

Uppföljningen av tidigare iakttagelser sammanfattas i
  bilaga 7.4
  .

---

(1)  Som har ingått ett avtalsförhållande med kommissionen.

(2)  Deltagande organisationer är vanligtvis universitet, skolor eller högskolor som gör betalningar till mottagare som tillhör kategorin studenter eller lärare.

(3)  Program för att bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor.

(4)  Revisionen av administrativa utgifter redovisas i kapitel 9.

Källa: Årsredovisningen 2009.

BILAGA 7.1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN AVSEENDE UTBILDNING OCH MEDBORGARSKAP
   (1)

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| 15


  Utbildning och kultur | 16


  Kommunikation | 18


  Frihet, rättvisa och säkerhet | Totalt |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| Totalt antal transaktioner (varav): | 92 | 13 | 45 | 150 | 150 | 150 |
| Förskott | 20 | 1 | 9 | 30 | 129 | 95 |
| Avslutanden | 72 | 12 | 36 | 120 | 21 | 55 |
| RESULTAT AV GRANSKNINGEN |
| (i procent och antal transaktioner) |
| Transaktioner som inte innehåller fel | 58 % | {53} | 100 % | {13} | 82 % | {37} | 69 % | {103} | 90 % | 79 % |
| Transaktioner som innehåller fel | 42 % | {39} | 0 % | {0} | 18 % | {8} | 31 % | {47} | 10 % | 21 % |
| ANALYS AV DE TRANSAKTIONER SOM INNEHÅLLER FEL |
| (i procent och antal transaktioner) |
| Analys per utgiftstyp |
| Förskott | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 60 % | 35 % |
| Avslutanden | 100 % | {39} | 0 % | {0} | 100 % | {8} | 100 % | {47} | 40 % | 65 % |
| Analys per feltyp |
| Icke kvantifierbara fel | 33 % | {13} | 0 % | {0} | 67 % | {5} | 38 % | {18} | 73 % | 68 % |
| Kvantifierbara fel | 67 % | {26} | 0 % | {0} | 33 % | {3} | 62 % | {29} | 27 % | 32 % |
| avseende | stödberättigande | 50 % | {13} | 0 % | {0} | 100 % | {3} | 55 % | {16} | 50 % | 80 % |
| Inträffande | 15 % | {4} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 14 % | {4} | 25 % | 0 % |
| riktighet | 35 % | {9} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 31 % | {9} | 25 % | 20 % |
| BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| Mest sannolik felprocent för avslutanden: |
| < 2 % | | X | |
| 2–5 % | X | | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

15

Utbildning och kultur

16

Kommunikation

18

Frihet, rättvisa och säkerhet

Totalt

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal transaktioner (varav):

92

13

45

150

150

150

Förskott

20

1

9

30

129

95

Avslutanden

72

12

36

120

21

55

RESULTAT AV GRANSKNINGEN

(i procent och antal transaktioner)

Transaktioner som inte innehåller fel

58 %

{53}

100 %

{13}

82 %

{37}

69 %

{103}

90 %

79 %

Transaktioner som innehåller fel

42 %

{39}

0 %

{0}

18 %

{8}

31 %

{47}

10 %

21 %

ANALYS AV DE TRANSAKTIONER SOM INNEHÅLLER FEL

(i procent och antal transaktioner)

Analys per utgiftstyp

Förskott

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

60 %

35 %

Avslutanden

100 %

{39}

0 %

{0}

100 %

{8}

100 %

{47}

40 %

65 %

Analys per feltyp

Icke kvantifierbara fel

33 %

{13}

0 %

{0}

67 %

{5}

38 %

{18}

73 %

68 %

Kvantifierbara fel

67 %

{26}

0 %

{0}

33 %

{3}

62 %

{29}

27 %

32 %

avseende

stödberättigande

50 %

{13}

0 %

{0}

100 %

{3}

55 %

{16}

50 %

80 %

Inträffande

15 %

{4}

0 %

{0}

0 %

{0}

14 %

{4}

25 %

0 %

riktighet

35 %

{9}

0 %

{0}

0 %

{0}

31 %

{9}

25 %

20 %

BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Mest sannolik felprocent för avslutanden:

< 2 %

X

2–5 %

X

X

> 5 %

---

(1)  Såsom förklaras i punkt 7.7 avviker revisionsmetoden för 2009 från den som användes för 2008 och 2007, och resultaten för 2009 är därför inte direkt jämförbara med resultaten för 2008 och 2007. Det ska vidare noteras att för 2007 och 2008 bestod revisionsrättens urval av mellanliggande betalningar/slutbetalningar och förskott medan urvalet 2009 bestod av avslutanden och förskott. Därför ska ”avslutanden” i den första kolumnen utläsas som ”mellanliggande betalningar/slutbetalningar” när det gäller 2007 och 2008.

BILAGA 7.2

RESULTAT AV GRANSKNINGEN AV SYSTEMEN AVSEENDE UTBILDNING OCH MEDBORGARSKAP

Bedömning av utvalda system för övervakning och kontroll

| System | Samlad bedömning |
| --- | --- |
| GD Utbildning och kultur | |
| GD Rättvisa, frihet och säkerhet | |
| GD Kommunikation | |

System

Samlad bedömning

GD Utbildning och kultur

GD Rättvisa, frihet och säkerhet

GD Kommunikation

Samlad bedömning av systemen för övervakning och kontroll

| Samlad bedömning | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |

Samlad bedömning

2009

2008

2007

(1)

(2)

(3)

Teckenförklaring

| | Ändamålsenligt |
| --- | --- |
| | Delvis ändamålsenligt |
| | Ej ändamålsenligt |

Ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Ej ändamålsenligt

---

(1)  Granskade system: kommissionens avslutande av betalningar och slutlikvider.

(2)  Granskade system: förvaltningen av programmet för livslångt lärande vid nationella myndigheter, nationella programkontor och kommissionen.

(3)  Granskade system: kommissionens bedömning av förhandsförsäkran för programmet för livslångt lärande och Europeiska flyktingfonden II, kommissionens förhandskontroller av betalningar, kommissions kontroller/revisioner i efterhand.

BILAGA 7.3

RESULTAT AV GRANSKNINGEN AV KOMMISSIONENS SKRIFTLIGA UTTALANDEN

| Granskat generaldirektorat | Typ av förklaring från generaldirektören
   (1) | Reservation | Revisionsrättens iakttagelser | Samlad bedömning av tillförlitlig-heten |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| GD Utbildning och kultur | med reservation | Felprocenten är för hög i den lilla del av de samlade utgifterna som förvaltas genom direkt central förvaltning till följd av att det saknas verifikationer för ersättningsanspråk som gäller projekt från förra programperioden. | | A |
| GD Rättvisa, frihet och säkerhet | med reservation | Skadat renommépå grund av förseningar i slutförandet av SIS II-projektet.
  Skadat renommé på grund av en försening i slutförandet av VIS-projektet.
  Finansiell risk motsvarande risken för kvarstående fel (2,15 %) i en ogranskad population i programmen inom ramen för ABB-åtgärden 1804 – Medborgarskap och grundläggande rättigheter. | Två renommérisker som togs upp i den årliga verksamhetsrapporten 2008 fanns kvar 2009 men generaldirektoratet ansåg inte att de var tillräckliga för att leda till reservationer.För det första; även om det har vidtagits åtgärder för att åtgärda bristerna i systemen vid Europeiska polisakademin kommer dessa inte att få effekt förrän 2010. För det andra; i den årliga verksamhetsrapporten 2009 sägs att det kvarstår brister i upphandling när det gäller den bulgariska Schengenfaciliteten. |
| A: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |

Granskat generaldirektorat

Typ av förklaring från generaldirektören
   (1)

Reservation

Revisionsrättens iakttagelser

Samlad bedömning av tillförlitlig-heten

GD Utbildning och kultur

med reservation

Felprocenten är för hög i den lilla del av de samlade utgifterna som förvaltas genom direkt central förvaltning till följd av att det saknas verifikationer för ersättningsanspråk som gäller projekt från förra programperioden.

A

GD Rättvisa, frihet och säkerhet

med reservation

Skadat renommépå grund av förseningar i slutförandet av SIS II-projektet.

Skadat renommé på grund av en försening i slutförandet av VIS-projektet.

Finansiell risk motsvarande risken för kvarstående fel (2,15 %) i en ogranskad population i programmen inom ramen för ABB-åtgärden 1804 – Medborgarskap och grundläggande rättigheter.

Två renommérisker som togs upp i den årliga verksamhetsrapporten 2008 fanns kvar 2009 men generaldirektoratet ansåg inte att de var tillräckliga för att leda till reservationer.För det första; även om det har vidtagits åtgärder för att åtgärda bristerna i systemen vid Europeiska polisakademin kommer dessa inte att få effekt förrän 2010. För det andra; i den årliga verksamhetsrapporten 2009 sägs att det kvarstår brister i upphandling när det gäller den bulgariska Schengenfaciliteten.

A:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| B: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av denekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av denekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| C: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

---

(1)  Generaldirektören har enligt sin revisionsförklaring uppnått rimlig säkerhet om att de kontrollförfaranden som införts ger nödvändiga garantier för att transaktionerna är korrekta.

| A: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

A:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| B: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av denekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av denekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| C: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

BILAGA 7.4

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE IAKTTAGELSER AVSEENDE UTBILDNING OCH MEDBORGARSKAP

| Revisionsrättens iakttagelser | Vidtagna åtgärder | Revisionsrättens analys | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Brister i de system som införts i medlemsstaterna när det gäller programmet för livslångt lärande |
| Revisionsrätten konstaterade följande brister i de system som införts i medlemsstaterna när det gäller programmet för livslångt lärande:






  — | När det gäller primära kontroller fanns det i vissa fall inga bevis för den analys eller skrivbordsgranskning som hade gjorts eller så hade ingen systemrevision utförts på universitet, trots att kommissionen hade fastställt krav på att ett minimiantal sådana revisioner skulle utföras före utgången av 2008, det fanns inget register över undantag, och man såg inte genom likviditetsförvaltningen till att medel placerades på räntebärande konton. |

Revisionsrättens iakttagelser

Vidtagna åtgärder

Revisionsrättens analys

Kommissionens svar

1.   Brister i de system som införts i medlemsstaterna när det gäller programmet för livslångt lärande

Revisionsrätten konstaterade följande brister i de system som införts i medlemsstaterna när det gäller programmet för livslångt lärande:

—

När det gäller primära kontroller fanns det i vissa fall inga bevis för den analys eller skrivbordsgranskning som hade gjorts eller så hade ingen systemrevision utförts på universitet, trots att kommissionen hade fastställt krav på att ett minimiantal sådana revisioner skulle utföras före utgången av 2008, det fanns inget register över undantag, och man såg inte genom likviditetsförvaltningen till att medel placerades på räntebärande konton.

| — | De nationella programkontoren lämnade in de årliga rapporterna sent till kommissionen. |
| --- | --- |

—

De nationella programkontoren lämnade in de årliga rapporterna sent till kommissionen.

| — | När det gäller sekundära kontroller konstaterades vid revisionen att de nationella myndigheterna använde metoder av varierande kvalitet för att få en grund för förhands- och efterhandsförsäkran samt att det förekom skillnader när det gällde i vilken grad upplysningar lämnades om förfaranden som hade utförts av dessa myndigheter. |
| --- | --- |

—

När det gäller sekundära kontroller konstaterades vid revisionen att de nationella myndigheterna använde metoder av varierande kvalitet för att få en grund för förhands- och efterhandsförsäkran samt att det förekom skillnader när det gällde i vilken grad upplysningar lämnades om förfaranden som hade utförts av dessa myndigheter.

| — | De nationella myndigheterna skickade endast 10 av de 40 efterhandsförsäkringarna för 2007 till kommissionen före tidsfristen den 30 april 2008. Efterlevnaden av bestämmelserna hade inte förbättrats i mars 2009. Efterhandsförsäkringarna för 2008 skulle lämnas senast den 30 april 2009, men endast sex försäkringar lämnades i tid. |
| --- | --- |

—

De nationella myndigheterna skickade endast 10 av de 40 efterhandsförsäkringarna för 2007 till kommissionen före tidsfristen den 30 april 2008. Efterlevnaden av bestämmelserna hade inte förbättrats i mars 2009. Efterhandsförsäkringarna för 2008 skulle lämnas senast den 30 april 2009, men endast sex försäkringar lämnades i tid.

| — | Vägledningen för nationella programkontor är väl utvecklad, både i lagstiftningen, och i den handledning för nationella programkontor som genomför programmet för livslångt lärande som kommissionen har utfärdat, men detta är inte fallet för de nationella myndigheterna. Kommissionen har visserligen utfärdat riktlinjer som förklarar ansvarsområdena, men det finns inga tillräckligt detaljerade normativa riktlinjer med specifika förfaranden som myndigheten ska följa. |
| --- | --- |

—

Vägledningen för nationella programkontor är väl utvecklad, både i lagstiftningen, och i den handledning för nationella programkontor som genomför programmet för livslångt lärande som kommissionen har utfärdat, men detta är inte fallet för de nationella myndigheterna. Kommissionen har visserligen utfärdat riktlinjer som förklarar ansvarsområdena, men det finns inga tillräckligt detaljerade normativa riktlinjer med specifika förfaranden som myndigheten ska följa.

(Punkt 9.16, punkterna 9.19–9.21 och punkt 9.33 i årsrapporten för 2008)

Enligt den årliga verksamhetsrapporten 2009 för GD Utbildning och kultur följs revisionsrättens resultat angående primära kontroller upp individuellt i samband med bedömningen av den årliga förklaringen och kontrolleras vid besök på plats. Den individuella uppföljningen kompletteras med utbildningsseminarier och ett konstant utbyte av information och kommunikation med de nationella programkontoren.

När det gäller att nationella programkontor sent lämnar in årliga rapporter och förklaringar i efterhand till kommissionen sägs i den årliga verksamhetsrapporten för GD utbildning och kultur att rapporteringsformulär och riktlinjer för ifyllande gavs ut i december 2009, vilket garanterar att både nationella programkontor och nationella myndigheter kommer att ha mer tid att fylla i dem och göra de nödvändiga övervakningskontrollerna före tidfristen den 30 april 2010. Vidare har formulären för ekonomisk rapportering förenklats betydligt för att risken för felaktig rapportering och avvikelser mellan ekonomiska rapporter och rapporter om primära kontroller ska minska.

Enligt den årliga verksamhetsrapporten 2009 för GD Utbildning och kultur uppdaterades handledningen för de nationella myndigheterna och skickades ut i slutet av 2009 som en uppföljning av revisionsrättens rekommendationer. Med utgångspunkt från dessa ändrade riktlinjer och ett utbildningsseminarium för nationella myndigheter den 2 mars 2010 förväntas förklaringarna för 2009 ha en bättre och jämnare kvalitet än tidigare (s. 35 i den årliga verksamhetssrapporten). En företrädare för revisionsrätten deltog i det seminarium för nationella myndigheter som nämns i den årliga verksamhetsrapporten och revisionsrätten har fått ett exemplar av den nya handledningen.

Revisionsrätten värdesätter ändringarna i förfarandena men effekterna av de åtgärder som beskrivs i den årliga verksamhetsrapporten 2009 kan ännu inte bedömas.

För 2009 lämnades nio förklaringar och rapporter (23 % av det totala antalet) in i tid av nationella myndigheter (ytterligare tre elektroniska kopior togs emot till den 6 maj).

En jämförelse med 2008 (sex förklaringar lämnades in i tid) visar att man endast har blivit något bättre på att lämna in förklaringarna och rapporterna i tid.

Den uppdaterade handledningen för nationella myndigheter tar hänsyn till de aspekter som påpekats i revisionsrättens iakttagelser. Eftersom handledningen inte kommer att införas av medlemsstaterna förrän 2010 är det i detta skede omöjligt att bedöma vilka effekter den får på de sekundära kontroller som görs av nationella myndigheter.

Generaldirektoratet för utbildning och kultur har utvecklat ett system med fortlöpande säkring. Analysen av de årliga förvaltningsförklaringarna är endast en av de beståndsdelar som kommissionen grundar sin övergripande säkring på. Dessutom gör avdelningarna inom generaldirektoratet för utbildning och kultur och en extern revisor besök och kontroller. Därigenom kan kommissionen pröva resultaten från den skrivbordskontroll som utförts av de årliga förvaltningsförklaringarna och på nära håll följa upp de ärenden som kan komma att förorsaka problem.

Kommissionen välkomnar revisionsrättens analys att dess uppdaterade vägledning beaktar revisionsrättens rekommendationer från föregående år.

2.   Brister i kommissionens bedömningsprocess av förhands- och efterhandsförsäkringar när det gällde programmet för livslångt lärande

Revisionsrätten konstaterade att tillämpningen av förfarandet för förhandsförsäkringar för perioden 2007–2013 och för efterhandsförsäkringar för 2007 gav liten säkerhet om kvaliteten på förvaltningen av utgifterna. Kommissionens bedömning grundades på en skrivbordsgranskning av system och kontroller samt på systemövervakningsbesök i elva länder 2008.Men endast i vissa fall kontrollerade kommissionen att de primära och sekundära kontroller som anges i de årliga försäkringarna faktiskt hade utförts och hur deras kvalitet var samt de uppgifter som presenterades i de årliga rapporterna.

Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen närmare övervakar det årliga förfarandet för efterhandsförsäkran, med direkta verifieringar av att de beskrivna kontrollerna är tillfredsställande och tillämpas fullt ut.

På grundval av sin bedömning av både förhands- och efterhandsförsäkringar, de årliga rapporterna från de nationella programkontoren och resultaten av övervakningsbesöken vid de nationella programkontoren och de nationella myndigheterna har kommissionen upprättat en lista över reservationer som de nationella programkontoren och de nationella myndigheterna ska åtgärda. En systematisk uppföljning av reservationerna i form av grundligare kontrollbesök och en noggrann övervakning från kommissionens sida av det årliga förfarandet för efterhandsförsäkringar behövs för kommande år för att man ska uppnå säkerhet om att programkontoren uppfyller minimikraven i fråga om förvaltning och kontroll av utgifter.

(Punkterna 9.22–9.24, punkt 9.25 och 9.34 i årsrapporten för 2008)

Enligt den årliga verksamhetsrapporten 2009 för GD Utbildning och kultur har generaldirektoratet, i linje med sin policy för strategisk övervakning, redan förbättrat de besök på plats som ägnas åt förekomsten och genomförandet av förvaltningsförfaranden och förvaltningskontroller, såsom medlemsstaterna har beskrivit dem. Granskningsplanen 2010 kommer att ha samma inriktning.

Under 2009 gjorde GD Utbildning och kultur fem redovisningsrevisioner av nio decentraliserade åtgärdsöverenskommelser 2000–2006 eller 2007–2008 (jämfört med fjorton redovisningsrevisioner i åtta länder under 2008) och elva besök för systemgranskning vid nationella myndigheter. Generaldirektoratet gjorde också 58 övervakningsbesök till nationella programkontor (jämfört med 41 under 2008).

Under 2009 var antalet redovisningsrevisioner lägre än 2008, men GD Utbildning och kultur gjorde fler systemgranskningar vid nationella myndigheter. Övervakningsbesöken hos nationella programkontor ökade under 2009.

Det ökade antalet finansiella revisioner under 2009 jämfört med 2008 förklaras av de goda resultaten av liknande revisioner som företogs under 2008 och som visat låg felfrekvens.

Dessa revisioner kan inte ses isolerat från de kontrollbesök och den systemövervakning som generaldirektoratet för utbildning och kultur utförde under 2009.

3.   Delvis ändamålsenliga efterhandskontroller vid GD Utbildning och kultur

I den årliga verksamhetsrapporten för 2008 från GD Utbildning och kultur angavs att resultaten av redovisningsrevisionerna av projekt, som utförts av ett privat revisionsföretag för kommissionens räkning, visade på ett genomsnittligt fel i de granskade avtalen på 0,01 % när det gällde programmet för livslångt lärande. Om felprocenten hade beräknats utifrån de projekt som avslutades under året, skulle den dock ha blivit mycket högre.Eftersom dessa revisioner huvudsakligen utfördes vid de nationella programkontoren, som vanligtvis inte får alla styrkande handlingar, omfattade de dessutom inte alla urvalskriterier.

(Punkt 9.26 i årsrapporten för 2008)

Felprocenten när det gäller programmet för livslångt lärande var 0,65 % för 2009.

Omfattningen av redovisningsrevisionerna var oförändrad 2008 och 2009, och därför kvarstår revisionsrättens iakttagelse om revisionens begränsning.

Omfattningen av 2009 års finansiella revisioner jämfört med 2008 har ändrats något, och större tonvikt läggs på att granska ett urval av primära kontroller som utförts av det nationella kontoret eller på dess vägnar. Dessa revisioner omfattar granskning av rutinkontroller av slutrapporter, skrivbordskontroller av verifikationer, kontroller på plats under åtgärdens löptid och finansiella kontroller på plats efter det att slutrapporten har mottagits.

---

KAPITEL 8

Ekonomi och finans

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Översikt

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Inledning

Särskilda kännetecken för verksamhetsområdet

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

Transaktionernas korrekthet

Systemens ändamålsenlighet

Förhandskontroller

Revisionsintyg

Efterhandskontroller

Tillförlitligheten i kommissionens skriftliga uttalanden

Slutsatser och rekommendationer

Resultat från revisionen av garantifonden för externa åtgärder

Resultat från revisionen av EKSG under avveckling

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| ÖVERSIKT |
| 8.1 | Kapitel 8 består av tre delar. Det inleds med den särskilda bedömningen inom ramen för revisionsförklaringen av verksamhetsområdet ekonomi och finans (se punkterna 8.2–8.34). Denna följs av resultaten av de återkommande revisionerna av Garantifonden för externa åtgärder (se punkterna 8.35–8.39) och av Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling (se punkterna 8.40–8.44). Kapitlet avslutas med en uppföljning av föregående års iakttagelser (se
  bilaga 8.4
  ) |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

ÖVERSIKT

8.1

Kapitel 8 består av tre delar. Det inleds med den särskilda bedömningen inom ramen för revisionsförklaringen av verksamhetsområdet ekonomi och finans (se punkterna 8.2–8.34). Denna följs av resultaten av de återkommande revisionerna av Garantifonden för externa åtgärder (se punkterna 8.35–8.39) och av Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling (se punkterna 8.40–8.44). Kapitlet avslutas med en uppföljning av föregående års iakttagelser (se
  bilaga 8.4
  )

SÄRSKILD BEDÖMNING INOM RAMEN FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Inledning

| 8.2 | I denna del redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet ekonomi och finans som innefattar följande politikområden: 01 – Ekonomi och finans, 02 – Näringsliv, 03 – Konkurrens, 12 – Den inre marknaden och 20 – Handel. Nyckelinformation om vilka verksamheter som har granskats och hur stora utgifterna har varit under 2009 finns i
  tabell 8.1
  . |
| --- | --- |

8.2

I denna del redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av verksamhetsområdet ekonomi och finans som innefattar följande politikområden: 01 – Ekonomi och finans, 02 – Näringsliv, 03 – Konkurrens, 12 – Den inre marknaden och 20 – Handel. Nyckelinformation om vilka verksamheter som har granskats och hur stora utgifterna har varit under 2009 finns i
  tabell 8.1
  .

Särskilda kännetecken för verksamhetsområdet

| 8.3 | De största programmen inom detta verksamhetsområde, som står för närmare 83 % (eller 605 miljoner euro) av områdets totala driftsutgifter, finansieras inom politikområdena 01 – Ekonomi och finans och 02 – Näringsliv. Det gäller programmen






  a) | sjunde och sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (222 miljoner euro), |
| --- | --- | --- |

8.3

De största programmen inom detta verksamhetsområde, som står för närmare 83 % (eller 605 miljoner euro) av områdets totala driftsutgifter, finansieras inom politikområdena 01 – Ekonomi och finans och 02 – Näringsliv. Det gäller programmen

a)

sjunde och sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (222 miljoner euro),

| b) | finansiering av EU-byråer (1)
  (116 miljoner euro), |
| --- | --- |

b)

finansiering av EU-byråer (1)
  (116 miljoner euro),

| c) | garantifonden för externa åtgärder (se punkterna 8.35–8.39) (92 miljoner euro), |
| --- | --- |

c)

garantifonden för externa åtgärder (se punkterna 8.35–8.39) (92 miljoner euro),

| d) | ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt det fleråriga programmet för företag och företagaranda (175 miljoner euro). |
| --- | --- |

d)

ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt det fleråriga programmet för företag och företagaranda (175 miljoner euro).

Tabell 8.1 —   Ekonomi och finans – Nyckelinformation

| (miljoner euro) |
| --- |
| Avdelning i budgeten | Politikområde | Beskrivning | Betalningar 2009 | Budgetförvaltningsmetod |
| 1 | Ekonomi och finans | Administrativa utgifter (23) | 63 | Direkt central |
| Ekonomiska och monetära unionen | 13 | Direkt central |
| Internationella ekonomiska och finansiella frågor | 17 | Direkt central |
| Finansiella transaktioner och instrument | 235 | Direkt central/gemensam förvaltning med EIF/indirekt central via EIF |
| | 328 | |
| 2 | Näringsliv | Administrativa utgifter (23) | 114 | Direkt central |
| Konkurrenskraft, industripolitik, innovation och företagsamhet | 71 | Direkt central/indirekt central genom EACI |
| Den inre marknaden för varor och tjänster | 145 | Direkt central |
| Samarbete – Rymdteknik och säkerhet | 228 | Direkt central |
| | 558 | |
| 3 | Konkurrens | Administrativa utgifter (23) | 91 | Direkt central |
| Konkurrensbegränsande avtal och missbruk av dominerande ställning samt avreglering | 3 | Direkt central |
| | 94 | |
| 12 | Den inre marknaden | Administrativa utgifter (23) | 58 | Direkt central |
| Politisk strategi och samordning för generaldirektoratet för inre marknaden | 8 | Direkt central |
| | 66 | |
| 20 | Handel | Administrativa utgifter (23) | 65 | Direkt central |
| Handelspolitik | 12 | Direkt central/gemensam förvaltning med internat. organisationer |
| | 77 | |
| Totala administrativa utgifter (23) | 391 | |
| Totala driftsutgifter (varav): | 732 | |
| — | förskott
   (24) |

(miljoner euro)

Avdelning i budgeten

Politikområde

Beskrivning

Betalningar 2009

Budgetförvaltningsmetod

1

Ekonomi och finans

Administrativa utgifter (23)

63

Direkt central

Ekonomiska och monetära unionen

13

Direkt central

Internationella ekonomiska och finansiella frågor

17

Direkt central

Finansiella transaktioner och instrument

235

Direkt central/gemensam förvaltning med EIF/indirekt central via EIF

328

2

Näringsliv

Administrativa utgifter (23)

114

Direkt central

Konkurrenskraft, industripolitik, innovation och företagsamhet

71

Direkt central/indirekt central genom EACI

Den inre marknaden för varor och tjänster

145

Direkt central

Samarbete – Rymdteknik och säkerhet

228

Direkt central

558

3

Konkurrens

Administrativa utgifter (23)

91

Direkt central

Konkurrensbegränsande avtal och missbruk av dominerande ställning samt avreglering

3

Direkt central

94

12

Den inre marknaden

Administrativa utgifter (23)

58

Direkt central

Politisk strategi och samordning för generaldirektoratet för inre marknaden

8

Direkt central

66

20

Handel

Administrativa utgifter (23)

65

Direkt central

Handelspolitik

12

Direkt central/gemensam förvaltning med internat. organisationer

77

Totala administrativa utgifter (23)

391

Totala driftsutgifter (varav):

732

—

273

| — | mellanliggande betalningar/slutbetalningar
   (25) |
| --- | --- |

—

459

Totala betalningar för året

1 123

Totala åtaganden för året

1 373

Källa: Årsredovisningen för 2009.

| 8.4 | Syftet med det ramprogram för konkurrenskraft och innovation och det fleråriga program för företag och företagaranda som finansieras inom politikområdet 01 – Ekonomi och finans är att stödja små och medelstora företag med hjälp av gemenskapens finansieringsinstrument som på kommissionens uppdrag hanteras av Europeiska investeringsfonden (EIF) och underlättar tillgången till finansiering. Kommissionens betalningar till EIF gäller överföringar av medel till förvaltningskonton som EIF använder för att genomföra programmen. Risken för att kommissionen ska göra olagliga eller oriktiga betalningar är låg. |
| --- | --- |

8.4

Syftet med det ramprogram för konkurrenskraft och innovation och det fleråriga program för företag och företagaranda som finansieras inom politikområdet 01 – Ekonomi och finans är att stödja små och medelstora företag med hjälp av gemenskapens finansieringsinstrument som på kommissionens uppdrag hanteras av Europeiska investeringsfonden (EIF) och underlättar tillgången till finansiering. Kommissionens betalningar till EIF gäller överföringar av medel till förvaltningskonton som EIF använder för att genomföra programmen. Risken för att kommissionen ska göra olagliga eller oriktiga betalningar är låg.

| 8.5 | Syftet med sjunde ramprogrammet inom detta politikområde är att stödja åtgärder som gäller forskning inom rymdteknik och säkerhet medan sjätte ramprogrammet stöder åtgärder som ska främja teknisk innovation, utnyttjandet av forskningsresultat och bildandet av teknikföretag i gemenskapen och i alla dess regioner. Syftet med ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation, som finansieras inom politikområdet 02 – Näringsliv, är att främja åtgärder som ska stärka konkurrenskraften hos framförallt små och medelstora företag genom innovation. |
| --- | --- |

8.5

Syftet med sjunde ramprogrammet inom detta politikområde är att stödja åtgärder som gäller forskning inom rymdteknik och säkerhet medan sjätte ramprogrammet stöder åtgärder som ska främja teknisk innovation, utnyttjandet av forskningsresultat och bildandet av teknikföretag i gemenskapen och i alla dess regioner. Syftet med ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation, som finansieras inom politikområdet 02 – Näringsliv, är att främja åtgärder som ska stärka konkurrenskraften hos framförallt små och medelstora företag genom innovation.

| 8.6 | De flesta av åtgärderna inom de tre ovannämnda programmen (2) finansieras genom en bidragsöverenskommelse med kommissionen. Bidragen betalas ut i form av delbetalningar: ett förskott betalas när bidragsöverenskommelsen undertecknas och följs av mellanliggande betalningar och slutbetalningar som ersättning för stödberättigande kostnader på grundval av kostnadsredovisningar från stödmottagarna. |
| --- | --- |

8.6

De flesta av åtgärderna inom de tre ovannämnda programmen (2) finansieras genom en bidragsöverenskommelse med kommissionen. Bidragen betalas ut i form av delbetalningar: ett förskott betalas när bidragsöverenskommelsen undertecknas och följs av mellanliggande betalningar och slutbetalningar som ersättning för stödberättigande kostnader på grundval av kostnadsredovisningar från stödmottagarna.

| 8.7 | Den största risken när det gäller korrekthet är att de stödberättigande kostnaderna i kostnadsredovisningarna redovisas för högt och att detta inte upptäcks av kommissionens system för övervakning och kontroll. Med tanke på det stora antalet kostnadsredovisningar har kommissionen inte möjlighet att kontrollera alla på plats hos stödmottagaren. Revisionsrätten bedömer därför risken som hög när det gäller korrektheten i betalningar som görs på grundval av kostnadsredovisningar (3). Villkoren för utbetalning av förskott är mindre komplexa eftersom dessa betalningar sker när bidragsöverenskommelsen eller finansieringsbeslutet undertecknas. Det har dock under tidigare år förekommit fel i förskottsbetalningar, men de var i regel inte kvantifierbara och gällde brister i förfarandena. |
| --- | --- |

8.7

Den största risken när det gäller korrekthet är att de stödberättigande kostnaderna i kostnadsredovisningarna redovisas för högt och att detta inte upptäcks av kommissionens system för övervakning och kontroll. Med tanke på det stora antalet kostnadsredovisningar har kommissionen inte möjlighet att kontrollera alla på plats hos stödmottagaren. Revisionsrätten bedömer därför risken som hög när det gäller korrektheten i betalningar som görs på grundval av kostnadsredovisningar (3). Villkoren för utbetalning av förskott är mindre komplexa eftersom dessa betalningar sker när bidragsöverenskommelsen eller finansieringsbeslutet undertecknas. Det har dock under tidigare år förekommit fel i förskottsbetalningar, men de var i regel inte kvantifierbara och gällde brister i förfarandena.

| 8.7 | Kommissionen har infört en strategi för kontroller och utvecklat efterhandsrevisioner i syfte att minska risken när det gäller korrektheten i de betalningar som görs. De korrigeringsåtgärder som vidtas är inriktade på att minska felfrekvensen. Kommissionen återvinner alla överskjutande belopp som betalats ut till de stödmottagare som varit föremål för revision. |
| --- | --- |

8.7

| 8.8 | Inom sjunde ramprogrammet har kommissionen även ingått en överenskommelse med Europeiska rymdorganisationen (ESA) (4) med syftet att finansiera rymdkomponenten inom initiativet global övervakning av miljö och säkerhet (GMES) 2008–2013. I enlighet med artikel 53 d i budgetförordningen har kommissionen delegerat budgetgenomförandeuppgifter till ESA. Genom överenskommelsen tilldelas ESA totalt 624 miljoner euro, varav 68 miljoner euro betalades under 2009. |
| --- | --- |

8.8

Inom sjunde ramprogrammet har kommissionen även ingått en överenskommelse med Europeiska rymdorganisationen (ESA) (4) med syftet att finansiera rymdkomponenten inom initiativet global övervakning av miljö och säkerhet (GMES) 2008–2013. I enlighet med artikel 53 d i budgetförordningen har kommissionen delegerat budgetgenomförandeuppgifter till ESA. Genom överenskommelsen tilldelas ESA totalt 624 miljoner euro, varav 68 miljoner euro betalades under 2009.

| 8.8 | Betalningen till ESA under 2009 var det första bidraget från EU:s budget till det gemensamt förvaltade GMES-programmet. Överenskommelsen mellan kommissionen och ESA ingicks enligt villkoren för ”gemensam förvaltning”, där vissa genomförandeuppgifter delegeras till internationella organisationer. |
| --- | --- |

8.8

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 8.9 | Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  . Vid revisionen av verksamhetsområdet ekonomi och finans vidtogs följande revisionsåtgärder:






  — | Ett urval av 80 betalningar granskades, bestående av 51 mellanliggande betalningar och slutbetalningar, varav 15 gällde de tre ovannämnda programmen (5) (se punkt 8.5). |
| --- | --- | --- |

8.9

Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  . Vid revisionen av verksamhetsområdet ekonomi och finans vidtogs följande revisionsåtgärder:

—

Ett urval av 80 betalningar granskades, bestående av 51 mellanliggande betalningar och slutbetalningar, varav 15 gällde de tre ovannämnda programmen (5) (se punkt 8.5).

| — | Förskott ingick i urvalet eftersom de medför en risk för fel. |
| --- | --- |

—

Förskott ingick i urvalet eftersom de medför en risk för fel.

| — | Revisionsrätten bedömde ändamålsenligheten i följande övervaknings- och kontrollsystem:






  — | Skrivbordskontroller på förhand som genomförts av Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation (EACI) (6), främst genom granskning av ett stickprov bestående av 30 betalningar. |
| --- | --- | --- |

—

Revisionsrätten bedömde ändamålsenligheten i följande övervaknings- och kontrollsystem:

—

Skrivbordskontroller på förhand som genomförts av Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation (EACI) (6), främst genom granskning av ett stickprov bestående av 30 betalningar.

| — | Revisionsintyg från oberoende revisorer för redovisningar av projektkostnader. |
| --- | --- |

—

Revisionsintyg från oberoende revisorer för redovisningar av projektkostnader.

| — | Efterhandskontroller, särskilt de som utförs av generaldirektoratet för ekonomi och finans och generaldirektoratet för näringsliv. |
| --- | --- |

—

Efterhandskontroller, särskilt de som utförs av generaldirektoratet för ekonomi och finans och generaldirektoratet för näringsliv.

Transaktionernas korrekthet

| 8.10 | Resultatet av transaktionsgranskningen sammanfattas i
  bilaga 8.1
  . Revisionsrätten fann att 26 % av betalningarna (21 av 80) (7) innehöll 25 fel. 62 % av dessa betalningar (13 av 21) innehöll kvantifierbara fel som gällde den redovisade utgiftens stödberättigande eller exakthet. Resten av dessa betalningar (8 av 21) innehöll icke kvantifierbara fel som framför allt gällde brott mot antingen kommissionens upphandlingsförfaranden eller interna bestämmelser (8). Revisionsrätten konstaterade att de granskade betalningarna totalt sett inte innehöll väsentliga fel. |
| --- | --- |

8.10

Resultatet av transaktionsgranskningen sammanfattas i
  bilaga 8.1
  . Revisionsrätten fann att 26 % av betalningarna (21 av 80) (7) innehöll 25 fel. 62 % av dessa betalningar (13 av 21) innehöll kvantifierbara fel som gällde den redovisade utgiftens stödberättigande eller exakthet. Resten av dessa betalningar (8 av 21) innehöll icke kvantifierbara fel som framför allt gällde brott mot antingen kommissionens upphandlingsförfaranden eller interna bestämmelser (8). Revisionsrätten konstaterade att de granskade betalningarna totalt sett inte innehöll väsentliga fel.

| 8.10 | Kommissionen strävar efter att ytterligare minska felfrekvensen och rätta till fel, i den utsträckning som detta låter sig göras med kostnadseffektiva medel. |
| --- | --- |

8.10

| 8.11 | De flesta felen gäller åtgärder som finansieras genom de tre ovannämnda programmen (se punkt 8.5) och ersättningar som kommissionen betalat ut för icke stödberättigande kostnader som stödmottagarna redovisat i sina kostnadsredovisningar ”Detta” resultat bekräftas av resultaten av kommissionens efterhandskontroller (9). |
| --- | --- |

8.11

De flesta felen gäller åtgärder som finansieras genom de tre ovannämnda programmen (se punkt 8.5) och ersättningar som kommissionen betalat ut för icke stödberättigande kostnader som stödmottagarna redovisat i sina kostnadsredovisningar ”Detta” resultat bekräftas av resultaten av kommissionens efterhandskontroller (9).

| 8.11 | Reglernas komplexitet är en av de viktigaste anledningarna till att det uppstår fel och görs anspråk på ersättning för icke stödberättigande kostnader. I kommissionens meddelande om förenklat genomförande av ramprogrammen för forskning föreslås olika åtgärder för att komma till rätta med denna risk. Eftersom förslagen inte kommer att kunna genomföras förrän under nästa ramprogram och eftersom kommissionen måste försöka lösa de problem som orsakas av de komplexa stödberättigandevillkoren för bidragsmottagare antog kommissionen den 26 maj 2010 ett meddelande (22) riktat till de andra berörda institutionerna i vilket den föreslår att nivån för en acceptabel risk för fel på området forskning ska ligga inom intervallet 2–5 %. Denna nivå har fastställts med beaktande av kontrollernas kostnadseffektivitet och en acceptabel nivå för kvarstående fel som är motiverad med hänsyn till kostnaderna för kontrollerna. |
| --- | --- |

8.11

| 8.12 | Felen berodde framför allt på att det förekom icke stödberättigande personalkostnader och indirekta kostnader och att underlagen var otillräckliga eller saknades. Följande tre exempel visar vilka typer av projekt med fel som revisionsrätten träffar på under sina revisioner vid de slutliga stödmottagarna. |
| --- | --- |

8.12

Felen berodde framför allt på att det förekom icke stödberättigande personalkostnader och indirekta kostnader och att underlagen var otillräckliga eller saknades. Följande tre exempel visar vilka typer av projekt med fel som revisionsrätten träffar på under sina revisioner vid de slutliga stödmottagarna.

| 8.12 | Vad beträffar de tre exempel som revisionsrätten tar upp i punkt 8.12 i rapporten önskar kommissionen framhålla följande: |
| --- | --- |

8.12

Exempel på icke stödberättigande kostnader

Exempel på icke stödberättigande kostnader

a)   Sjätte ramprogrammet

Det granskade projektet förvaltades av en stödmottagare som genomförde totalt fem projekt inom sjätte ramprogrammet som finansierades av två olika generaldirektorat inom kommissionen. Vid sin granskning av tidrapporterna för alla projekt konstaterade revisorerna att stödmottagaren begärde ersättning för alltför många timmar och till och med bokförde timmar för dessa gemenskapsfinansierade projekt två gånger. Dessutom redovisade stödmottagaren sina indirekta kostnader mycket för högt. Det totala fel som upptäcktes uppgick till 21 % av de redovisade kostnaderna (eller ungefär 146 000 euro). Dessa allvarliga brister i kostnadsredovisningarna upptäcktes inte av det företag som lämnade revisionsintyget och inte heller vid de två efterhandskontroller som genomfördes av en annan extern revisionsbyrå för kommissionens räkning.

| a) | Kommissionen kommer att undersöka ärendet och återvinna alla överskjutande belopp.

  Vid de efterhandskontroller som genomfördes för kommissionens räkning upptäcktes faktiskt ett antal brister i kostnadsredovisningarna. Slutsatserna från efterhandskontrollerna när det gällde huruvida de indirekta kostnaderna var stödberättigande skilde sig från revisionsrättens iakttagelser.


  Det förekom att timmar dubbelfakturerades i de olika projekten, men det konstaterades att stödmottagaren inte gjorde detta med avsikt, utan att det huvudsakligen berodde på bristfällig projektförvaltning från dennes sida. |
| --- | --- |

a)

Vid de efterhandskontroller som genomfördes för kommissionens räkning upptäcktes faktiskt ett antal brister i kostnadsredovisningarna. Slutsatserna från efterhandskontrollerna när det gällde huruvida de indirekta kostnaderna var stödberättigande skilde sig från revisionsrättens iakttagelser.

Det förekom att timmar dubbelfakturerades i de olika projekten, men det konstaterades att stödmottagaren inte gjorde detta med avsikt, utan att det huvudsakligen berodde på bristfällig projektförvaltning från dennes sida.

b)   Sjunde ramprogrammet

Sedan 2004 har stödmottagaren deltagit i sex projekt som finansieras inom sjätte ramprogrammet och i åtta projekt som finansieras inom sjunde ramprogrammet. Den finansiering som stödmottagaren har tagit emot från gemenskapen sedan 2006 uppgår totalt till cirka 1 miljon euro. Stödmottagaren använde en metod för beräkning av personalkostnader som inte stämde överens med reglerna för vare sig sjätte eller sjunde ramprogrammet. För ett av de granskade projekten hade därför kostnaderna redovisats för högt med mer än 17 % (eller ungefär 7 800 euro). Denna metod användes även för de övriga 13 projekten.

| b) | Det fel som revisionsrätten iakttog har att göra med en misstolkning av sjunde ramprogrammets stödberättiganderegler i fråga om schablonmässigt antal produktiva timmar. Kommissionen kommer att företa den erforderliga korrigeringen och revisionsrättens iakttagelse kommer att ”extrapoleras” till andra projekt som förvaltas av den berörda stödmottagaren. |
| --- | --- |

b)

c)   Sjunde ramprogrammet – Gemensam förvaltning

ESA lämnar ekonomiska rapporter som visar hur de medel som ESA har tagit emot från EU har använts (se punkt 8.8). Revisionsrätten granskade årsrapporten för 2008 som lämnades till kommissionen den 19 mars 2009 och där ESA redovisar utgifter som uppgår till 20,2 miljoner euro. Revisionsrätten noterade att kostnader som inte ska finansieras av gemenskapen och kostnader som saknade tillräckligt underlag till ett belopp motsvarande nästan 10 % av det granskade urvalet (eller ungefär 1,3 miljoner euro) hade tagits med och konstaterade att det fanns stora brister i upphandlingsbestämmelserna och upphandlingsförfarandena (10).

| c) | Betalningen till ESA under 2009, som granskades av revisionsrätten, var det första bidraget från EU:s budget till det gemensamt förvaltade GMES-programmet. Enligt villkoren i delegeringsöverenskommelsen mellan kommissionen och ESA är kommissionens årliga överföring av medel fristående från det belopp som redovisas i den ekonomiska årsrapport som lämnas av ESA. De eventuella felen i ESA:s ekonomiska årsrapport påverkar inte betalningens laglighet och korrekthet. Kommissionen är av den uppfattningen att de kostnader som redovisades av ESA var 2 % för höga, om man även beaktar kostnader som till att börja med inte togs med i den ekonomiska rapporten. Detta kommer att korrigeras innan slutbetalningen görs i slutet av programmet. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen håller med om att vissa upphandlingsförfaranden kan behöva anpassas ytterligare till EU:s bestämmelser, men den särskilda karaktär som upphandlingen inom rymdsektorn har bör beaktas. Kommissionen anser att ESA:s upphandlingsbestämmelser och upphandlingsförfaranden ger det ekonomiskt mest fördelaktiga resultatet på det specifika området upphandling inom rymdsektorn.

Systemens ändamålsenlighet

| 8.13 | Kommissionen har infört flera olika kontroller som täcker hela utgiftscykeln för att minska risken för felaktiga och oriktiga betalningar. Revisionsrätten bedömde om förhandskontrollerna av betalningar fungerar ändamålsenligt och om systemet med revisionsintyg är tillförlitligt samt bedömde kommissionens efterhandskontroller av utbetalda utgiftsersättningar. |
| --- | --- |

8.13

Kommissionen har infört flera olika kontroller som täcker hela utgiftscykeln för att minska risken för felaktiga och oriktiga betalningar. Revisionsrätten bedömde om förhandskontrollerna av betalningar fungerar ändamålsenligt och om systemet med revisionsintyg är tillförlitligt samt bedömde kommissionens efterhandskontroller av utbetalda utgiftsersättningar.

| 8.14 | Resultatet av granskningen av system sammanfattas i
  bilaga 8.2
  . |
| --- | --- |

8.14

Resultatet av granskningen av system sammanfattas i
  bilaga 8.2
  .

Förhandskontroller

| 8.15 | Syftet med förhandskontroller är att granska om den ekonomiska förvaltningen av betalningarna är korrekt och sund. Kontrollerna täcker både operativa och finansiella aspekter, bland annat kvaliteten på resultatet, efterlevnaden av kontraktsvillkor och korrektheten i beräkningen av de belopp som ska betalas ut. |
| --- | --- |

8.15

Syftet med förhandskontroller är att granska om den ekonomiska förvaltningen av betalningarna är korrekt och sund. Kontrollerna täcker både operativa och finansiella aspekter, bland annat kvaliteten på resultatet, efterlevnaden av kontraktsvillkor och korrektheten i beräkningen av de belopp som ska betalas ut.

| 8.16 | För både sjätte och sjunde ramprogrammet baseras mellanliggande betalningar och slutbetalningar enbart på kostnadsredovisningar, och därför kan man vid de vanliga förhandskontrollerna av de utgifter som redovisas i kostnadsredovisningarna endast upptäcka räknefel. För att ta hänsyn till den inneboende begränsningen i förhandskontrollerna har generaldirektoratet för näringsliv förbättrat sin strategi för förhandskontroll bland annat genom att genomföra detaljerade skrivbordskontroller (11) och förhandsgranskningar av stödmottagares system. |
| --- | --- |

8.16

För både sjätte och sjunde ramprogrammet baseras mellanliggande betalningar och slutbetalningar enbart på kostnadsredovisningar, och därför kan man vid de vanliga förhandskontrollerna av de utgifter som redovisas i kostnadsredovisningarna endast upptäcka räknefel. För att ta hänsyn till den inneboende begränsningen i förhandskontrollerna har generaldirektoratet för näringsliv förbättrat sin strategi för förhandskontroll bland annat genom att genomföra detaljerade skrivbordskontroller (11) och förhandsgranskningar av stödmottagares system.

| 8.17 | Vid den granskning av ett urval av 80 betalningar som nämns i punkt 8.9 upptäcktes inga betydande brister i hur skrivbordskontrollerna på förhand fungerar. För politikområdet 02 – Näringsliv konstaterade emellertid revisionsrätten att det i 24 av de 48 granskade betalningarna fanns brister i förhandskontrollerna. När det gäller Genomförandeorganet för forskning (12) upptäcktes inte fem fel avseende korrekthet. När det gäller ESA definierade inte kommissionen tydligt vilka kostnader för den medfinansierade verksamheten som var stödberättigande innan överenskommelsen om finansiering av GMES undertecknades (se punkt 8.8) och åtgärdade inte bristerna i upphandlingsförfarandena. Dessutom formaliserade kommissionen inte någon strategi för förhandskontroller förrän i februari 2010 (se punkt 8.26). |
| --- | --- |

8.17

Vid den granskning av ett urval av 80 betalningar som nämns i punkt 8.9 upptäcktes inga betydande brister i hur skrivbordskontrollerna på förhand fungerar. För politikområdet 02 – Näringsliv konstaterade emellertid revisionsrätten att det i 24 av de 48 granskade betalningarna fanns brister i förhandskontrollerna. När det gäller Genomförandeorganet för forskning (12) upptäcktes inte fem fel avseende korrekthet. När det gäller ESA definierade inte kommissionen tydligt vilka kostnader för den medfinansierade verksamheten som var stödberättigande innan överenskommelsen om finansiering av GMES undertecknades (se punkt 8.8) och åtgärdade inte bristerna i upphandlingsförfarandena. Dessutom formaliserade kommissionen inte någon strategi för förhandskontroller förrän i februari 2010 (se punkt 8.26).

| 8.17 | Kommissionen instämmer i revisionsrättens bedömning att granskningen av de berörda betalningarna inte visade på några betydande brister i hur skrivbordskontrollerna på förhand fungerar.

  Kommissionen anser att förhandskontrollerna inom politikområdet 02 – Näringsliv är proportionerliga och ändamålsenliga. De mindre brister som konstaterades påverkar inte förhandskontrollernas ändamålsenlighet. Att undanröja sådana smärre brister skulle inte vara kostnadseffektivt.


  Vad beträffar genomförandeorganet för forskning hänför sig tre av de fem fel (avseende korrekthet) som revisionsrätten nämner till ett och samma bemyndigande (för en anställd i betalningsarbetsflödet) som revisionsrätten ansåg vara inkorrekt. Kommissionen delar inte revisionsrättens uppfattning att det finns fel (avseende laglighet/korrekthet) som hänför sig till utanordnarens bemyndigande för anställda som företrätt ”ekonomihanteringsprocessen” (the financial circuit), eftersom det inte finns några krav i reglerna på formellt utnämnande av personalen i de olika funktionerna.


  Den omständigheten att de stödberättigande kostnaderna i medfinansierad verksamhet inte definieras in i minsta detalj är intimt förbunden med verksamhet under gemensam förvaltning i allmänhet, och med GMES-programmets karaktär i synnerhet. Programmet omfattar ett tekniskt komplext rymdprojekt (som bl.a. gäller utveckling av s.k. Sentinel-satelliter), vilket gör det svårt att separera komponenter som finansieras från olika källor i utvecklings- och upphandlingsprocessen.


  Kommissionen anser att den förhandsbedömning av villkoren för den gemensamma förvaltningen som utfördes innan överenskommelsen om finansiering av GMES-programmet ingicks var tillräcklig.


  Utformningen av ramen för övervakningen och kontrollerna av finansieringen av GMES-programmet inleddes redan under 2008, men det blev nödvändigt att anpassa och komplettera ramen mot bakgrund av de lärdomar som dragits i samband med genomförandet av programmet. Kommissionen har från och med 2010 verkställt och formaliserat sin övervaknings- och kontrollverksamhet. |
| --- | --- |

8.17

Kommissionen anser att förhandskontrollerna inom politikområdet 02 – Näringsliv är proportionerliga och ändamålsenliga. De mindre brister som konstaterades påverkar inte förhandskontrollernas ändamålsenlighet. Att undanröja sådana smärre brister skulle inte vara kostnadseffektivt.

Vad beträffar genomförandeorganet för forskning hänför sig tre av de fem fel (avseende korrekthet) som revisionsrätten nämner till ett och samma bemyndigande (för en anställd i betalningsarbetsflödet) som revisionsrätten ansåg vara inkorrekt. Kommissionen delar inte revisionsrättens uppfattning att det finns fel (avseende laglighet/korrekthet) som hänför sig till utanordnarens bemyndigande för anställda som företrätt ”ekonomihanteringsprocessen” (the financial circuit), eftersom det inte finns några krav i reglerna på formellt utnämnande av personalen i de olika funktionerna.

Den omständigheten att de stödberättigande kostnaderna i medfinansierad verksamhet inte definieras in i minsta detalj är intimt förbunden med verksamhet under gemensam förvaltning i allmänhet, och med GMES-programmets karaktär i synnerhet. Programmet omfattar ett tekniskt komplext rymdprojekt (som bl.a. gäller utveckling av s.k. Sentinel-satelliter), vilket gör det svårt att separera komponenter som finansieras från olika källor i utvecklings- och upphandlingsprocessen.

Kommissionen anser att den förhandsbedömning av villkoren för den gemensamma förvaltningen som utfördes innan överenskommelsen om finansiering av GMES-programmet ingicks var tillräcklig.

Utformningen av ramen för övervakningen och kontrollerna av finansieringen av GMES-programmet inleddes redan under 2008, men det blev nödvändigt att anpassa och komplettera ramen mot bakgrund av de lärdomar som dragits i samband med genomförandet av programmet. Kommissionen har från och med 2010 verkställt och formaliserat sin övervaknings- och kontrollverksamhet.

| 8.18 | Revisionsrätten gjorde ett ytterligare stickprov på 30 förskottsbetalningar för att bedöma utformningen av systemet med förhandskontroller och bedöma hur systemet fungerar inom Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation när det gäller förvaltningen av program för gemenskapsinitiativ (13). Inga betydande brister noterades. Revisionsrätten konstaterade dock att den ekonomiska handboken behöver uppdateras och att delar av kontrollerna inte dokumenterades tillräckligt. |
| --- | --- |

8.18

Revisionsrätten gjorde ett ytterligare stickprov på 30 förskottsbetalningar för att bedöma utformningen av systemet med förhandskontroller och bedöma hur systemet fungerar inom Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation när det gäller förvaltningen av program för gemenskapsinitiativ (13). Inga betydande brister noterades. Revisionsrätten konstaterade dock att den ekonomiska handboken behöver uppdateras och att delar av kontrollerna inte dokumenterades tillräckligt.

| 8.18 | Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation medger att inte alla delar av förfarandehandboken har uppdaterats till fullo för alla program. Kapitlen i handboken var föremål för översyn och uppdatering under 2010. |
| --- | --- |

8.18

Revisionsintyg

| 8.19 | I EU:s budgetförordning (14) anges att för kostnadsredovisningar över en viss gräns ska en auktoriserad revisor utfärda ett intyg som bekräftar att de redovisade kostnaderna är exakta, har inträffat och är stödberättigande. Dessa revisionsintyg är en nyckelkontroll för kommissionen när det gäller projekt som finansieras inom politikområdet 02 – Näringsliv, särskilt inom sjätte och sjunde ramprogrammet. |
| --- | --- |

8.19

I EU:s budgetförordning (14) anges att för kostnadsredovisningar över en viss gräns ska en auktoriserad revisor utfärda ett intyg som bekräftar att de redovisade kostnaderna är exakta, har inträffat och är stödberättigande. Dessa revisionsintyg är en nyckelkontroll för kommissionen när det gäller projekt som finansieras inom politikområdet 02 – Näringsliv, särskilt inom sjätte och sjunde ramprogrammet.

| 8.20 | För alla betalningar som granskades på stödmottagarnivå för vilka ett intyg hade utfärdats jämförde revisionsrätten resultatet från sin egen granskning med intygen. I samtliga fall där den auktoriserade revisorn hade gjort ett uttalande utan reservation upptäckte revisionsrätten fel. I två fall hade de upptäckta felen ingen betydande ekonomisk inverkan (15), men i de övriga fyra hade de antingen betydande ekonomisk inverkan eller också hade en kostnadsfördelningsmetod använts som inte är förenlig med gällande bestämmelser. Detta bekräftar föregående års granskningsresultat och resultatet för kapitel 5, och tyder på att denna kontroll endast är delvis ändamålsenlig när det gäller att upptäcka fel i de redovisade kostnaderna. |
| --- | --- |

8.20

För alla betalningar som granskades på stödmottagarnivå för vilka ett intyg hade utfärdats jämförde revisionsrätten resultatet från sin egen granskning med intygen. I samtliga fall där den auktoriserade revisorn hade gjort ett uttalande utan reservation upptäckte revisionsrätten fel. I två fall hade de upptäckta felen ingen betydande ekonomisk inverkan (15), men i de övriga fyra hade de antingen betydande ekonomisk inverkan eller också hade en kostnadsfördelningsmetod använts som inte är förenlig med gällande bestämmelser. Detta bekräftar föregående års granskningsresultat och resultatet för kapitel 5, och tyder på att denna kontroll endast är delvis ändamålsenlig när det gäller att upptäcka fel i de redovisade kostnaderna.

| 8.20 | Kommissionen är i likhet med revisionsrätten bekymrad över bristerna i revisionsintygen i sjätte ramprogrammet, vilka i alla händelser inte till fullo gav de ytterligare försäkringar som man till att börja med väntade sig. Kommissionen vidhåller dock att dessa intyg väsentligt bidrog till att fel kunde undvikas. Felfrekvensen i revisionerna i sjätte ramprogrammet var betydligt lägre än felfrekvensen i revisionerna i femte ramprogrammet

  Kommissionen har vidtagit korrigeringsåtgärder för att förbättra kvaliteten på revisionsintygen i sjunde ramprogrammet.


  Revisionsintygen i sjunde ramprogrammet grundar sig på ”överenskomna förfaranden”: den attesterande revisorn ska följa på förhand fastställda förfaranden och på grundval av dessa avlägga rapport om sina konstateranden. Detta upplägg torde leda till en nedgång, i förhållande till sjätte ramprogrammet, i antalet fel från revisorernas sida i tolkningen av stödberättigandereglerna. Kommissionen kommer att fortsätta att utvärdera revisionsintygens tillförlitlighet i samband med sina egna redovisningsrevisioner. |
| --- | --- |

8.20

Kommissionen har vidtagit korrigeringsåtgärder för att förbättra kvaliteten på revisionsintygen i sjunde ramprogrammet.

Revisionsintygen i sjunde ramprogrammet grundar sig på ”överenskomna förfaranden”: den attesterande revisorn ska följa på förhand fastställda förfaranden och på grundval av dessa avlägga rapport om sina konstateranden. Detta upplägg torde leda till en nedgång, i förhållande till sjätte ramprogrammet, i antalet fel från revisorernas sida i tolkningen av stödberättigandereglerna. Kommissionen kommer att fortsätta att utvärdera revisionsintygens tillförlitlighet i samband med sina egna redovisningsrevisioner.

| 8.21 | När det gäller sjätte ramprogrammet var det i princip obligatoriskt för varje stödmottagare att lämna in minst ett revisionsintyg om projektkostnader. För sjunde ramprogrammet behöver stödmottagarna endast lämna in revisionsintyg när den ackumulerade EU-finansieringen är lika med eller mer än 375 000 euro. Kommissionen har också infört ett system med förhandsattestering av stödmottagarnas metoder för kostnadsberäkning. Det är dock endast ett litet antal stödmottagare som har fått sina metoder för kostnadsberäkning attesterade. Tillsammans med den betydande minskningen av antalet obligatoriska revisionsintyg ökar detta risken för fel (se även punkterna 5.28–5.31). |
| --- | --- |

8.21

När det gäller sjätte ramprogrammet var det i princip obligatoriskt för varje stödmottagare att lämna in minst ett revisionsintyg om projektkostnader. För sjunde ramprogrammet behöver stödmottagarna endast lämna in revisionsintyg när den ackumulerade EU-finansieringen är lika med eller mer än 375 000 euro. Kommissionen har också infört ett system med förhandsattestering av stödmottagarnas metoder för kostnadsberäkning. Det är dock endast ett litet antal stödmottagare som har fått sina metoder för kostnadsberäkning attesterade. Tillsammans med den betydande minskningen av antalet obligatoriska revisionsintyg ökar detta risken för fel (se även punkterna 5.28–5.31).

| 8.21 | Minskningen i sjunde ramprogrammet av antalet obligatoriska revisionsintyg infördes i syfte att minska den administrativa bördan.

  Ett intyg om redovisningarna (certificate on the financial statements, CFS) är emellertid fortfarande obligatoriskt för stödmottagare som fått sina metoder för kostnadsberäkning förhandsattesterade, eftersom detta endast befriar stödmottagare från skyldigheten att lämna in intermediära intyg. Ett intyg om redovisningarna måste lämnas in för den sista rapporteringsperioden ifall den ackumulerade EU-finansieringen är 375 000 euro eller mer. Efter de intensiva revisionskampanjerna under sjätte ramprogrammet har en inlärningseffekt gjort sig gällande hos många stödmottagare, och kommissionen förväntar sig att de till följd av detta kommer att tillämpa bättre metoder för redovisning av projektkostnader.


  Det är för närvarande inte möjligt att dra slutsatsen att felfrekvensen kommer att öka totalt sett, eftersom de risker som revisionsrätten fastställt kan komma att kompenseras av andra åtgärder än revisionsintyg och förhandsattestering. |
| --- | --- |

8.21

Ett intyg om redovisningarna (certificate on the financial statements, CFS) är emellertid fortfarande obligatoriskt för stödmottagare som fått sina metoder för kostnadsberäkning förhandsattesterade, eftersom detta endast befriar stödmottagare från skyldigheten att lämna in intermediära intyg. Ett intyg om redovisningarna måste lämnas in för den sista rapporteringsperioden ifall den ackumulerade EU-finansieringen är 375 000 euro eller mer. Efter de intensiva revisionskampanjerna under sjätte ramprogrammet har en inlärningseffekt gjort sig gällande hos många stödmottagare, och kommissionen förväntar sig att de till följd av detta kommer att tillämpa bättre metoder för redovisning av projektkostnader.

Det är för närvarande inte möjligt att dra slutsatsen att felfrekvensen kommer att öka totalt sett, eftersom de risker som revisionsrätten fastställt kan komma att kompenseras av andra åtgärder än revisionsintyg och förhandsattestering.

Efterhandskontroller

| 8.22 | Generaldirektoraten med ansvar för genomförandet av politikområdena 01 – Ekonomi och finans och 02 – Näringsliv har infört särskilda efterhandskontrollfunktioner, främst på grund av det stora antalet betalningar och komplexiteten i de program som de förvaltar. |
| --- | --- |

8.22

Generaldirektoraten med ansvar för genomförandet av politikområdena 01 – Ekonomi och finans och 02 – Näringsliv har infört särskilda efterhandskontrollfunktioner, främst på grund av det stora antalet betalningar och komplexiteten i de program som de förvaltar.

| 8.23 | När det gäller politikområdet 01 – Ekonomi och finans konstaterade revisionsrätten att arbetsprogrammet för efterhandskontroller för 2009 formaliserades först i december 2009. Under 2009 offentliggjordes tre rapporter om efterhandskontroller, varav två gällde kontroller som inleddes under 2006 men avslutades först 2009. |
| --- | --- |

8.23

När det gäller politikområdet 01 – Ekonomi och finans konstaterade revisionsrätten att arbetsprogrammet för efterhandskontroller för 2009 formaliserades först i december 2009. Under 2009 offentliggjordes tre rapporter om efterhandskontroller, varav två gällde kontroller som inleddes under 2006 men avslutades först 2009.

| 8.23 | Kommissionen erkänner att formaliseringen av arbetsprogrammet för 2009 för efterhandskontroller försenades. Programmet hade dock till stor del fastlagts och godkänts av ledningsgruppen för intern kontroll (ICMG) i februari 2009 och det började genomföras då. Programmet för 2010 godkändes av ICMG i januari 2010 och formaliserades i mars.

  Under de föregående åren avsattes större delen av resurserna för efterhandskontroller för en extremt viktig kontroll, vilket fick till följd att slutförandet av andra kontroller fördröjdes. |
| --- | --- |

8.23

Under de föregående åren avsattes större delen av resurserna för efterhandskontroller för en extremt viktig kontroll, vilket fick till följd att slutförandet av andra kontroller fördröjdes.

| 8.24 | För politikområdet 02 – Näringsliv vilar systemet för intern kontroll av forskningsutgifter främst på systemet med efterhandskontroller (det vill säga redovisningsrevisioner hos stödmottagarna efter utbetalning av ersättning). Revisionerna görs antingen direkt av kommissionens revisorer eller av externa revisionsbyråer som övervakas av kommissionen. När det gäller sjätte och sjunde ramprogrammet har en särskild revisionsstrategi fastställts med syftet att






  a) | bedöma de ekonomiska transaktionernas korrekthet och bidra med underlag till den årliga förklaringen (se punkterna 8.28 och 8.29), |
| --- | --- | --- |

8.24

För politikområdet 02 – Näringsliv vilar systemet för intern kontroll av forskningsutgifter främst på systemet med efterhandskontroller (det vill säga redovisningsrevisioner hos stödmottagarna efter utbetalning av ersättning). Revisionerna görs antingen direkt av kommissionens revisorer eller av externa revisionsbyråer som övervakas av kommissionen. När det gäller sjätte och sjunde ramprogrammet har en särskild revisionsstrategi fastställts med syftet att

a)

bedöma de ekonomiska transaktionernas korrekthet och bidra med underlag till den årliga förklaringen (se punkterna 8.28 och 8.29),

| b) | ge underlag för korrigerings- och återvinningsmekanismer. |
| --- | --- |

b)

ge underlag för korrigerings- och återvinningsmekanismer.

| 8.25 | Revisionsrätten bedömde att det system för efterhandskontroller som generaldirektoratet för näringsliv har infört var ändamålsenligt, även om några ytterligare förbättringar vore önskvärda när det gäller de efterhandskontroller som har lagts ut på externa revisionsbyråer. Den del av politikområdet 02 – Näringsliv som har delegerats till Genomförandeorganet för forskning och Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation fanns inte med i genomförandeorganens arbetsprogram och inga efterhandskontroller hade utförts. |
| --- | --- |

8.25

Revisionsrätten bedömde att det system för efterhandskontroller som generaldirektoratet för näringsliv har infört var ändamålsenligt, även om några ytterligare förbättringar vore önskvärda när det gäller de efterhandskontroller som har lagts ut på externa revisionsbyråer. Den del av politikområdet 02 – Näringsliv som har delegerats till Genomförandeorganet för forskning och Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation fanns inte med i genomförandeorganens arbetsprogram och inga efterhandskontroller hade utförts.

| 8.25 | Revisionsrättens bedömning gäller endast 2009.

  Vad beträffar genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation motiverade inte volymen på och tidpunkten för de första mellanliggande betalningarna som grundade sig på ersättningsanspråk under 2009 rörande politikområdet 02 – Näringsliv att efterhandsrevisioner skulle inledas redan under 2009.


  Genomförandeorganet för forskning genomför den allmänna, fleråriga strategin för efterhandsrevisioner inom sjunde ramprogrammet. På basis av den strategin (och såsom redovisas mer ingående i genomförandeorganets årliga verksamhetsrapport) var volymen på de betalningar som gjordes under 2009 och föll inom ramen för strategin för liten för att motivera ett första urval av betalningar och påföljande inledande av efterhandsrevisioner under 2009. Betalningarna under 2009 kommer icke desto mindre att beaktas i den grupp av betalningar från vilken ett urval för efterhandsrevision kommer att göras under 2010. |
| --- | --- |

8.25

Vad beträffar genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation motiverade inte volymen på och tidpunkten för de första mellanliggande betalningarna som grundade sig på ersättningsanspråk under 2009 rörande politikområdet 02 – Näringsliv att efterhandsrevisioner skulle inledas redan under 2009.

Genomförandeorganet för forskning genomför den allmänna, fleråriga strategin för efterhandsrevisioner inom sjunde ramprogrammet. På basis av den strategin (och såsom redovisas mer ingående i genomförandeorganets årliga verksamhetsrapport) var volymen på de betalningar som gjordes under 2009 och föll inom ramen för strategin för liten för att motivera ett första urval av betalningar och påföljande inledande av efterhandsrevisioner under 2009. Betalningarna under 2009 kommer icke desto mindre att beaktas i den grupp av betalningar från vilken ett urval för efterhandsrevision kommer att göras under 2010.

| 8.26 | När det gäller överenskommelsen om finansiering av GMES (se punkt 8.8) som undertecknades i februari 2008 blev ramen för övervakningsstrategin och kontrollerna färdig först i februari 2010. I artikel 6 i överenskommelsen anges att kommissionen får göra dokumentkontroller och kontroller på plats av hur gemenskapens medel används och även genomföra en fullständig revision. Vid utgången av 2009 hade kommissionen inte gjort några sådana kontroller eller revisioner och hade inte heller bett om några styrkande handlingar som underlag till ESA:s årliga ekonomiska rapport. |
| --- | --- |

8.26

När det gäller överenskommelsen om finansiering av GMES (se punkt 8.8) som undertecknades i februari 2008 blev ramen för övervakningsstrategin och kontrollerna färdig först i februari 2010. I artikel 6 i överenskommelsen anges att kommissionen får göra dokumentkontroller och kontroller på plats av hur gemenskapens medel används och även genomföra en fullständig revision. Vid utgången av 2009 hade kommissionen inte gjort några sådana kontroller eller revisioner och hade inte heller bett om några styrkande handlingar som underlag till ESA:s årliga ekonomiska rapport.

| 8.26 | Enligt villkoren i delegeringsöverenskommelsen mellan kommissionen och ESA är kommissionens årliga överföring av medel fristående från det belopp som redovisas i den ekonomiska årsrapport som lämnas av ESA. Kommissionen planerade kontroller på plats under 2009, och dessa kontroller ägde rum under 2010.

  Utformningen av ramen för övervakningen och kontrollerna av finansieringen av GMES-programmet inleddes redan under 2008, men det blev nödvändigt att anpassa och komplettera ramen mot bakgrund av de lärdomar som dragits i samband med genomförandet av programmet. Kommissionen har från och med 2010 verkställt och formaliserat sin övervaknings- och kontrollverksamhet. |
| --- | --- |

8.26

Utformningen av ramen för övervakningen och kontrollerna av finansieringen av GMES-programmet inleddes redan under 2008, men det blev nödvändigt att anpassa och komplettera ramen mot bakgrund av de lärdomar som dragits i samband med genomförandet av programmet. Kommissionen har från och med 2010 verkställt och formaliserat sin övervaknings- och kontrollverksamhet.

| 8.27 | Revisionsrätten konstaterade också att strategin för efterhandsrevisioner inom sjunde ramprogrammet under perioden 2009–2016 visserligen blev färdig i september 2009, men att det inte fanns någon särskild revisionshandbok för sjunde ramprogrammet i slutet av 2009. |
| --- | --- |

8.27

Revisionsrätten konstaterade också att strategin för efterhandsrevisioner inom sjunde ramprogrammet under perioden 2009–2016 visserligen blev färdig i september 2009, men att det inte fanns någon särskild revisionshandbok för sjunde ramprogrammet i slutet av 2009.

| 8.27 | Revisionsavdelningarna i forskningsgeneraldirektoraten har de erforderliga redskapen för att genomföra de första revisionerna inom sjunde ramprogrammet. Standardmallar har anpassats till de villkor som gäller för sjunde ramprogrammet och en liknande uppdatering planeras vad beträffar revisionshandboken. Man bör dock hålla i minnet att de viktigaste ramarna för revisorerna utgörs av reglerna för de överenskommelser om bidrag som är föremål för revision, dvs. reglerna för deltagande i sjunde ramprogrammet, bestämmelserna i överenskommelserna om bidrag samt relevanta vägledningar. |
| --- | --- |

8.27

Tillförlitligheten i kommissionens skriftliga uttalanden

| 8.28 | Revisionsrätten bedömde de årliga verksamhetsrapporterna med tillhörande förklaringar för de generaldirektorat som ansvarar för de politikområden som behandlas i kapitlet Ekonomi och finans samt relevanta delar av de årliga verksamhetsrapporterna för de två genomförandeorgan (16) som delvis ansvarar för genomförandet av politikområdet 02 – Näringsliv. |
| --- | --- |

8.28

Revisionsrätten bedömde de årliga verksamhetsrapporterna med tillhörande förklaringar för de generaldirektorat som ansvarar för de politikområden som behandlas i kapitlet Ekonomi och finans samt relevanta delar av de årliga verksamhetsrapporterna för de två genomförandeorgan (16) som delvis ansvarar för genomförandet av politikområdet 02 – Näringsliv.

| 8.29 | Resultatet av granskningen av kommissionens skriftliga uttalanden sammanfattas i
  bilaga 8.3
  . |
| --- | --- |

8.29

Resultatet av granskningen av kommissionens skriftliga uttalanden sammanfattas i
  bilaga 8.3
  .

| 8.29 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens positiva bedömning av de årliga verksamhetsrapporter som omfattas av kapitlet Ekonomi och finans.

  Även om GD Konkurrens inte formaliserade konsekvensbedömningen utvärderades de risker som var förbundna med den berörda återvinningen av medel noga på ledningsnivå under hela förfarandet. Ledningen följde ärendet noga i samverkan med GD Budget och rättstjänsten i syfte att besluta om hur medlen med framgång skulle kunna återvinnas. |
| --- | --- |

8.29

Även om GD Konkurrens inte formaliserade konsekvensbedömningen utvärderades de risker som var förbundna med den berörda återvinningen av medel noga på ledningsnivå under hela förfarandet. Ledningen följde ärendet noga i samverkan med GD Budget och rättstjänsten i syfte att besluta om hur medlen med framgång skulle kunna återvinnas.

Slutsatser och rekommendationer

| 8.30 | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att betalningarna under det budgetår som slutade den 31 december 2009 inom verksamhetsområdet ekonomi och finans inte innehåller några väsentliga fel. Revisionsrätten vill dock lyfta fram typen och omfattningen av de fel som upptäcktes i utgifterna inom ramprogrammen för forskning, trots att de inte är väsentliga för korrektheten när det gäller verksamhetsområdet som helhet. |
| --- | --- |

8.30

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att betalningarna under det budgetår som slutade den 31 december 2009 inom verksamhetsområdet ekonomi och finans inte innehåller några väsentliga fel. Revisionsrätten vill dock lyfta fram typen och omfattningen av de fel som upptäcktes i utgifterna inom ramprogrammen för forskning, trots att de inte är väsentliga för korrektheten när det gäller verksamhetsområdet som helhet.

| 8.31 | Revisionsrätten undersökte tre system för övervakning och kontroll inom verksamhetsområdet ekonomi och finans. Två system bedömdes vara ändamålsenliga (dels 01 – Ekonomi och finans och 03 – Konkurrens, dels 12 – Den inre marknaden och 20 – Handel), medan ett (som gällde 02 – Näringsliv) bedömdes vara endast delvis ändamålsenligt när det gällde att garantera att betalningarna var korrekta. |
| --- | --- |

8.31

Revisionsrätten undersökte tre system för övervakning och kontroll inom verksamhetsområdet ekonomi och finans. Två system bedömdes vara ändamålsenliga (dels 01 – Ekonomi och finans och 03 – Konkurrens, dels 12 – Den inre marknaden och 20 – Handel), medan ett (som gällde 02 – Näringsliv) bedömdes vara endast delvis ändamålsenligt när det gällde att garantera att betalningarna var korrekta.

| 8.31 | Se även punkt 8.17.

  Kommissionen anser att förhandskontrollerna inom politikområdet 02 – Näringsliv är proportionerliga och ändamålsenliga. |
| --- | --- |

8.31

Kommissionen anser att förhandskontrollerna inom politikområdet 02 – Näringsliv är proportionerliga och ändamålsenliga.

| 8.32 | Kommissionen har vidtagit åtgärder för att förenkla tillämpningen av reglerna för stödberättigande och öka stödmottagarnas medvetenhet. Revisionsrätten rekommenderar ändå kommissionen att |
| --- | --- |

8.32

Kommissionen har vidtagit åtgärder för att förenkla tillämpningen av reglerna för stödberättigande och öka stödmottagarnas medvetenhet. Revisionsrätten rekommenderar ändå kommissionen att

8.32

| a) | uppmana stödmottagarna att låta sina kostnadsberäkningsmetoder förhandsattesteras, |
| --- | --- |

a)

uppmana stödmottagarna att låta sina kostnadsberäkningsmetoder förhandsattesteras,

| a) | Kommissionen vidtog nyligen åtgärder för att göra förhandsattestering av stödmottagares kostnadsberäkningsmetoder mer attraktiv. Den gav uttryck för sina synpunkter i denna fråga i sitt meddelande av den 24 april 2010 om förenklat genomförande av ramprogrammen för forskning och i sitt förslag av den 28 maj 2010 rörande treårsöversynen av budgetförordningen och genomförandebestämmelserna för denna. Verklig förenkling kan uppnås genom att godta metoder som tillämpas som gängse redovisningspraxis, i den mån som de grundar sig på faktiska personalkostnader som redovisas i räkenskaperna. |
| --- | --- |

a)

| b) | öka de attesterande revisorernas kunskap om utgifternas stödberättigande för att förbättra tillförlitligheten i revisionsintygen. |
| --- | --- |

b)

öka de attesterande revisorernas kunskap om utgifternas stödberättigande för att förbättra tillförlitligheten i revisionsintygen.

| b) | Kommissionens policy är att ge stödmottagare och attesterande revisorer feedback från konstateranden i efterhandsrevisioner i syfte att där så behövs uppnå förbättringar i kvaliteten på revisionsintygen. Stödberättigandereglernas komplexitet har negativa inverkningar på det arbete som utförs av många externa revisorer som fått i uppdrag av stödmottagare att utfärda revisionsintyg. Genom användningen av ”överenskomna förfaranden” i sjunde ramprogrammet väntas antalet fel på grund av misstolkning av stödberättigandereglerna gå ned väsentligt. |
| --- | --- |

b)

| 8.33 | Kommissionen bör ytterligare förbättra kvaliteten på sina förhandskontroller av upphandlingsförfaranden och av mellanliggande betalningar och slutbetalningar och se till att efterhandskontroller täcks av arbetsprogram. När det gäller gemensam förvaltning med ESA bör kommissionen noga övervaka om ESA:s kontrollsystem fungerar ändamålsenligt och om dess årliga ekonomiska rapport om genomförandet av den verksamhet som finansieras inom överenskommelsen om delegering avseende GMES är tillförlitlig. |
| --- | --- |

8.33

Kommissionen bör ytterligare förbättra kvaliteten på sina förhandskontroller av upphandlingsförfaranden och av mellanliggande betalningar och slutbetalningar och se till att efterhandskontroller täcks av arbetsprogram. När det gäller gemensam förvaltning med ESA bör kommissionen noga övervaka om ESA:s kontrollsystem fungerar ändamålsenligt och om dess årliga ekonomiska rapport om genomförandet av den verksamhet som finansieras inom överenskommelsen om delegering avseende GMES är tillförlitlig.

| 8.33 | Kommissionen kommer med beaktande av kostnads–nyttoöverväganden att undersöka vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för få ned felfrekvensen.

  Vad beträffar gemensam förvaltning med ESA har kommissionen från och med 2010 verkställt och formaliserat sin övervaknings- och kontrollverksamhet. |
| --- | --- |

8.33

Vad beträffar gemensam förvaltning med ESA har kommissionen från och med 2010 verkställt och formaliserat sin övervaknings- och kontrollverksamhet.

| 8.34 | Uppföljningen av tidigare iakttagelser sammanfattas i
  bilaga 8.4. |
| --- | --- |

8.34

Uppföljningen av tidigare iakttagelser sammanfattas i
  bilaga 8.4.

RESULTAT FRÅN REVISIONEN AV GARANTIFONDEN FÖR EXTERNA ÅTGÄRDER

| 8.35 | Syftet med garantifonden för externa åtgärder (17) (fonden), som garanterar lån till tredjeländer, är att ersätta gemenskapens borgenärer (18) om låntagaren inte fullgör sina skyldigheter och att undvika direkta krav på gemenskapsbudgeten. Den administrativa förvaltningen av fonden sköts av generaldirektoratet för ekonomi och finans medan Europeiska investeringsbanken (EIB) ansvarar för förvaltningen av likvida medel. |
| --- | --- |

8.35

Syftet med garantifonden för externa åtgärder (17) (fonden), som garanterar lån till tredjeländer, är att ersätta gemenskapens borgenärer (18) om låntagaren inte fullgör sina skyldigheter och att undvika direkta krav på gemenskapsbudgeten. Den administrativa förvaltningen av fonden sköts av generaldirektoratet för ekonomi och finans medan Europeiska investeringsbanken (EIB) ansvarar för förvaltningen av likvida medel.

| 8.36 | Den 31 december 2009 uppgick fondens totala tillgångar till 1 240 miljoner euro, vilket ska jämföras med 1 091 miljoner euro den 31 december 2008. Under det år som granskades gjordes inga anspråk på garantier till fonden. |
| --- | --- |

8.36

Den 31 december 2009 uppgick fondens totala tillgångar till 1 240 miljoner euro, vilket ska jämföras med 1 091 miljoner euro den 31 december 2008. Under det år som granskades gjordes inga anspråk på garantier till fonden.

| 8.37 | EIB och kommissionen använder ett referensindex för att kontrollera fondens årliga resultat. Avkastningen på fondens portfölj under 2009 var 4,6 % vilket ska jämföras med ett referensindex på 3,78 %. |
| --- | --- |

8.37

EIB och kommissionen använder ett referensindex för att kontrollera fondens årliga resultat. Avkastningen på fondens portfölj under 2009 var 4,6 % vilket ska jämföras med ett referensindex på 3,78 %.

| 8.38 | Garantifondens investeringsportfölj förvaltas av EIB för Europeiska gemenskapernas räkning (19) medan investeringsportföljen för EKSG under avveckling förvaltas av en särskild enhet inom GD Ekonomi och finans. Investeringsmålen för de båda portföljerna är relativt lika – dvs. riskbenägenhet, typ och kvalitet på investeringar och investeringsbegränsningar. De finansiella fördelarna med att båda fonderna förvaltas av enheten inom GD Ekonomi och finans har inte bedömts. |
| --- | --- |

8.38

Garantifondens investeringsportfölj förvaltas av EIB för Europeiska gemenskapernas räkning (19) medan investeringsportföljen för EKSG under avveckling förvaltas av en särskild enhet inom GD Ekonomi och finans. Investeringsmålen för de båda portföljerna är relativt lika – dvs. riskbenägenhet, typ och kvalitet på investeringar och investeringsbegränsningar. De finansiella fördelarna med att båda fonderna förvaltas av enheten inom GD Ekonomi och finans har inte bedömts.

| 8.38 | EIB och kommissionen har kapacitet att förvalta fondens tillgångar på ett likartat sätt och med likartade ekonomiska resultat. Det finns därför inget resultatrelaterat skäl för kommissionen att föreslå en ändring av artikel 7 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 av den 25 maj 2009 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredjeland (kodifierad version), genom vilken den finansiella förvaltningen av fonden överlåts på EIB.

  Kommissionen anser att det finns fördelar – i fråga om diversifiering av den operativa och den finansiella risken – med att låta medel förvaltas av flera institutioner. Att lägga ut en del av förvaltningen av medel på tredje parter är ett förfarande som tillämpas av finansministerierna och centralbankerna i de flesta medlemsstater. |
| --- | --- |

8.38

Kommissionen anser att det finns fördelar – i fråga om diversifiering av den operativa och den finansiella risken – med att låta medel förvaltas av flera institutioner. Att lägga ut en del av förvaltningen av medel på tredje parter är ett förfarande som tillämpas av finansministerierna och centralbankerna i de flesta medlemsstater.

| 8.39 | Revisionsrättens samlade bedömning är att förvaltningen av garantifonden var tillfredsställande under 2009 och att det har vidtagits lämpliga åtgärder för att övervaka finanskrisens effekter på fondens portfölj. |
| --- | --- |

8.39

Revisionsrättens samlade bedömning är att förvaltningen av garantifonden var tillfredsställande under 2009 och att det har vidtagits lämpliga åtgärder för att övervaka finanskrisens effekter på fondens portfölj.

RESULTAT FRÅN REVISIONEN AV EKSG UNDER AVVECKLING

| 8.40 | Efter det att fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) löpte ut den 23 juli 2002 överfördes EKSG:s tillgångar och skulder till Europeiska gemenskapen (20). Nettovärdet, som benämns EKSG under avveckling, har avsatts för forskning med anknytning till kol- och stålindustrin. |
| --- | --- |

8.40

Efter det att fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) löpte ut den 23 juli 2002 överfördes EKSG:s tillgångar och skulder till Europeiska gemenskapen (20). Nettovärdet, som benämns EKSG under avveckling, har avsatts för forskning med anknytning till kol- och stålindustrin.

| 8.41 | Den 31 december 2009 var de totala tillgångarna för EKSG under avveckling 2 011 miljoner euro, vilket ska jämföras med 2 045 miljoner euro per den 31 december 2008. Nettovinsten för 2009 var 13,9 miljoner euro jämfört med en nettoförlust 2008 på 14,8 miljoner euro. |
| --- | --- |

8.41

Den 31 december 2009 var de totala tillgångarna för EKSG under avveckling 2 011 miljoner euro, vilket ska jämföras med 2 045 miljoner euro per den 31 december 2008. Nettovinsten för 2009 var 13,9 miljoner euro jämfört med en nettoförlust 2008 på 14,8 miljoner euro.

| 8.42 | Nettointäkterna 2009 från investeringarna inom EKSG under avveckling uppgick till 68 miljoner euro och kommer att föras över till gemenskapens budget för att finansiera forskning kring kol- och stålprojekt. Revisionsrätten noterade att den outnyttjade tillgängliga budgeten för finansiering av kol- och stålforskning per den 31 december 2009 hade ökat till sammanlagt 238 miljoner euro (21). |
| --- | --- |

8.42

Nettointäkterna 2009 från investeringarna inom EKSG under avveckling uppgick till 68 miljoner euro och kommer att föras över till gemenskapens budget för att finansiera forskning kring kol- och stålprojekt. Revisionsrätten noterade att den outnyttjade tillgängliga budgeten för finansiering av kol- och stålforskning per den 31 december 2009 hade ökat till sammanlagt 238 miljoner euro (21).

| 8.42 | Den outnyttjade budgeten på 238 miljoner euro omfattade följande:






  — | Anslag för 2010 som det ännu inte hade gjorts åtaganden för (54 miljoner euro). |
| --- | --- | --- |

8.42

—

Anslag för 2010 som det ännu inte hade gjorts åtaganden för (54 miljoner euro).

| — | Anslag för 2011 (61 miljoner euro). |
| --- | --- |

—

Anslag för 2011 (61 miljoner euro).

| — | Belopp som återstod att utbetala (123 miljoner euro) för kontrakt som ingåtts sedan 2003 för vilka avslutande av kontona ännu inte hade skett för alla partnerna i de berörda projekten. Frigörande (decommitment) av medel kan ske två månader efter det sista avslutandet av kontona för ett kontrakt. Den genomsnittliga varaktigheten för ett kontrakt som finansieras via kol- och stålforskningsfonden är tre år, och större delen av det belopp som återstod att utbetala hänförde sig till kontrakt som ännu inte hade slutförts eller för vilka den slutliga tekniska rapporten ännu inte hade godkänts (villkor för slutbetalning och avslutande av kontona). |
| --- | --- |

—

Belopp som återstod att utbetala (123 miljoner euro) för kontrakt som ingåtts sedan 2003 för vilka avslutande av kontona ännu inte hade skett för alla partnerna i de berörda projekten. Frigörande (decommitment) av medel kan ske två månader efter det sista avslutandet av kontona för ett kontrakt. Den genomsnittliga varaktigheten för ett kontrakt som finansieras via kol- och stålforskningsfonden är tre år, och större delen av det belopp som återstod att utbetala hänförde sig till kontrakt som ännu inte hade slutförts eller för vilka den slutliga tekniska rapporten ännu inte hade godkänts (villkor för slutbetalning och avslutande av kontona).

Den outnyttjade budgeten på 238 miljoner euro per den 31 december 2009 låter sig alltså förklaras.

| 8.43 | Avkastningen på den portfölj som innehas av EKSG under avveckling var 5,85 % för år 2009, medan avkastningen på det referensindex som används för EKSG under avveckling var 4,41 %. |
| --- | --- |

8.43

Avkastningen på den portfölj som innehas av EKSG under avveckling var 5,85 % för år 2009, medan avkastningen på det referensindex som används för EKSG under avveckling var 4,41 %.

| 8.44 | Avvecklingen av den finansiella verksamheten inom EKSG under avveckling fortskrider i enlighet med gällande lagstiftning, bland annat de fleråriga ekonomiska riktlinjerna. Revisionsrätten noterade att lämpliga åtgärder hade vidtagits för att övervaka finanskrisens effekter på tillgångarna för EKSG under avveckling. |
| --- | --- |

8.44

Avvecklingen av den finansiella verksamheten inom EKSG under avveckling fortskrider i enlighet med gällande lagstiftning, bland annat de fleråriga ekonomiska riktlinjerna. Revisionsrätten noterade att lämpliga åtgärder hade vidtagits för att övervaka finanskrisens effekter på tillgångarna för EKSG under avveckling.

---

(1)  De två EU-byråerna är Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) och Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA). Revisionsrätten lämnar årliga revisionsrapporter om båda myndigheterna.

(2)  Sjätte ramprogrammet, sjunde ramprogrammet och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation finansieras inom politikområdet 02 – Näringsliv.

(3)  De mellanliggande betalningar och slutbetalningar som gjordes under 2009 inom sjätte och sjunde ramprogrammet och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och som finansieras inom politikområdet 02 – Näringsliv uppgick till 142 miljoner euro.

(4)  ESA är en internationell offentlig organisation som har inrättats genom en mellanstatlig överenskommelse utanför EU-ramverket. ESA har sitt huvudkontor i Paris och specialiserade forskningscentrum i Nederländerna, Tyskland, Italien och Spanien.

(5)  För 14 mellanliggande betalningar eller slutbetalningar genomfördes revisionen på slutmottagarnivå.

(6)  Kommissionen har uppdragit åt Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation att förvalta de åtgärder inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation som finansieras inom politikområdet 02 – Näringsliv.

(7)  7 av dessa 21 betalningar avser det första bidraget från EU-budgeten till det gemensamt förvaltade GMES-programmet.

(8)  Eftersom felen inte har någon ekonomisk inverkan betraktas de som icke kvantifierbara fel.

(9)  Se reservationen om kvarstående fel när det gäller korrektheten i ersättningsanspråk för bidrag från sjätte ramprogrammet i den delegerade utanordnarens förklaring i den årliga verksamhetsrapporten för 2009 om generaldirektoratet för näringsliv.

(10)  Se reservationen om tillförlitligheten i ESA:s ekonomiska rapportering i den förklaring som generaldirektören har lämnat i den årliga verksamhetsrapporten för 2009 om generaldirektoratet för näringsliv.

(11)  Exempelvis genom att begära in styrkande handlingar som fakturor innan betalningen verkställs.

(12)  Genomförandeorganet för forskning inrättades 2008 för att förvalta delar av sjunde ramprogrammet och blev självständigt i juni 2009.

(13)  Närmare bestämt nätverket för företag i Europa (Enterprise Europe Network) och projekt som ska öka medvetenheten om och respekten av immateriella rättigheter.

(14)  Artikel 180 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, med ändringar (EGT L 357, 31.12.2002, s. 1).

(15)  Till exempel felklassificering av kostnader.

(16)  Genomförandeorganet för forskning och Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation.

(17)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land (EGT L 293, 12.11.1994, s. 1), senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 89/2007 (EUT L 22, 31.1.2007, s. 1).

(18)  I första hand EIB, men även extern utlåning från Euratom och lån till tredjeländer i form av makroekonomiskt stöd från EU.

(19)  Artikel 6 i förordning (EG, Euratom) nr 2728/94, och EIB får en årlig förvaltningsavgift ”dessa” tjänster.

(20)  Protokoll om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om kol- och stålforskningsfonden (EGT C 80, 10.3.2001, s. 67).

(21)  Inklusive anslagen för 2011 på 61 miljoner euro och för 2010 på 54 miljoner euro.

(22)  KOM(2010) 261.

(23)  Revisionen av administrativa utgifter redovisas i kapitel 9.

(24)  Förskotten inom sjunde ramprogrammet (2007–2013) uppgick till 100 miljoner euro.

(25)  De mellanliggande betalningarna och slutbetalningarna inom sjunde ramprogrammet (2007–2013) och sjätte ramprogrammet (2002–2006) uppgick till 9 miljoner euro respektive 32 miljoner euro.

Källa: Årsredovisningen för 2009.

BILAGA 8.1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN AVSEENDE EKONOMI OCH FINANS

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Politikområde 02 – Näringsliv | Politikområde 01 – Ekonomi och finans | Politimområde 03 – Konkurrens | Politikområde 12 – Den inre marknaden | Politikområde 20 – Handel | Totalt |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| Totalt antal transaktioner (varav): | 48 | 27 | 1 | 0 | 4 | 80 | 80 | 55 |
| Förskott | 28 | 0 | 0 | 0 | 1 | 29 | 35 | 15 |
| Mellanliggande bet./Slutbet. | 20 | 27 | 1 | 0 | 3 | 51 | 45 | 40 |
| RESULTAT AV GRANSKNINGEN |
| (i procent och antal transaktioner) |
| Transaktioner som inte innehåller fel | 54 % | {28} | 100 % | {27} | 100 % | {1} | e.t. | e.t. | 75 % | {3} | 74 % | {59} | 86 % | 93 % |
| Transaktioner som innehåller fel | 46 % | {20} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | e.t. | e.t. | 25 % | {1} | 26 % | {21} | 14 % | 7 % |
| BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| Mest sannolik felprocent: | | |
| < 2 % | X | | X |
| 2–5 % | | X | |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

Politikområde 02 – Näringsliv

Politikområde 01 – Ekonomi och finans

Politimområde 03 – Konkurrens

Politikområde 12 – Den inre marknaden

Politikområde 20 – Handel

Totalt

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal transaktioner (varav):

48

27

1

0

4

80

80

55

Förskott

28

0

0

0

1

29

35

15

Mellanliggande bet./Slutbet.

20

27

1

0

3

51

45

40

RESULTAT AV GRANSKNINGEN

(i procent och antal transaktioner)

Transaktioner som inte innehåller fel

54 %

{28}

100 %

{27}

100 %

{1}

e.t.

e.t.

75 %

{3}

74 %

{59}

86 %

93 %

Transaktioner som innehåller fel

46 %

{20}

0 %

{0}

0 %

{0}

e.t.

e.t.

25 %

{1}

26 %

{21}

14 %

7 %

BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Mest sannolik felprocent:

< 2 %

X

X

2–5 %

X

> 5 %

BILAGA 8.2

RESULTAT AV GRANSKNINGEN AV SYSTEMEN AVSEENDE EKONOMI OCH FINANS

Bedömning av utvalda system för övervakning och kontroll

| System | Förhandskontroller | Revisionsintyg | Redovisningsrevisioner i efterhand | Samlad bedömning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Politikområde 01 – Ekonomi och finans | | e.t. | | |
| Politikområde 02 – Näringsliv | | | | (1) | |
| Politikområde 03 – Konkurrens
  Politikområde 12 – Den inre marknaden
  Politikområde 20 – Handel | | e.t. | e.t. | |

System

Förhandskontroller

Revisionsintyg

Redovisningsrevisioner i efterhand

Samlad bedömning

Politikområde 01 – Ekonomi och finans

e.t.

Politikområde 02 – Näringsliv

(1)

Politikområde 03 – Konkurrens

Politikområde 12 – Den inre marknaden

Politikområde 20 – Handel

e.t.

e.t.

Samlad bedömning av systemen för övervakning och kontroll

| Samlad bedömning | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Samlad bedömning

2009

2008

2007

Teckenförklaring

| | Ändamålsenligt |
| --- | --- |
| | Delvis ändamålsenligt |
| | Ej ändamålsenligt |
| e.t. | Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts |

Ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Ej ändamålsenligt

e.t.

Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts

---

(1)  Ändamålsenligt för GD Näringsliv men inte ändamålsenligt för ESA, Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation och Genomförandeorganet för forskning.

BILAGA 8.3

RESULTAT AV GRANSKNINGEN AV KOMMISSIONENS SKRIFTLIGA UTTALANDEN AVSEENDE EKONOMI OCH FINANS

| Granskat generaldirektorat | Typ av förklaring från generaldirektören
   (1) | Reservation | Revisionsrättens iakttagelser | Samlad bedömning av tillförlitligheten |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| GD Konkurrens | utan reservation | e.t. | År 2009 utfärdade GD Konkurrens ett betalningskrav på motsvarande mer än 70 % av sin driftsbudget. I slutet av 2009 hade detta betalningskrav fortfarande inte reglerats trots att tidsfristen löpte ut i oktober 2009.
  Trots att denna post ligger betydligt över väsentlighetströskeln på 2 % och detta återkrav skulle kunna medföra en renommérisk har GD Konkurrens inte gjort någon konsekvensbedömning för att avgöra om en reservation bör lämnas. | A |
| GD Ekonomi och finans | utan reservation | e.t. | Den tidigare reservationen om problem med tillämpningen av ”additionalitetskraven” för ett finansieringsprogram hävdes. Revisionsrätten granskade slutförandet av handlingsplanen och fick bevis för att de slutliga kontrollerna av ändamålsenligheten i de förbättrade kontrollsystemen hade införts. | A |
| GD Näringsliv | med reservation | 1. | Reservation som gällde sjätte ramprogrammet för forskning och den kvarstående felprocenten avseende ersättningsanspråkens korrekthet. |

Granskat generaldirektorat

Typ av förklaring från generaldirektören
   (1)

Reservation

Revisionsrättens iakttagelser

Samlad bedömning av tillförlitligheten

GD Konkurrens

utan reservation

e.t.

År 2009 utfärdade GD Konkurrens ett betalningskrav på motsvarande mer än 70 % av sin driftsbudget. I slutet av 2009 hade detta betalningskrav fortfarande inte reglerats trots att tidsfristen löpte ut i oktober 2009.

Trots att denna post ligger betydligt över väsentlighetströskeln på 2 % och detta återkrav skulle kunna medföra en renommérisk har GD Konkurrens inte gjort någon konsekvensbedömning för att avgöra om en reservation bör lämnas.

A

GD Ekonomi och finans

utan reservation

e.t.

Den tidigare reservationen om problem med tillämpningen av ”additionalitetskraven” för ett finansieringsprogram hävdes. Revisionsrätten granskade slutförandet av handlingsplanen och fick bevis för att de slutliga kontrollerna av ändamålsenligheten i de förbättrade kontrollsystemen hade införts.

A

GD Näringsliv

med reservation

1.

Reservation som gällde sjätte ramprogrammet för forskning och den kvarstående felprocenten avseende ersättningsanspråkens korrekthet.

| 2. | Reservation om tillförlitligheten i den ekonomiska rapporteringen från Europeiska rymdorganisationen om det gemensamma genomförandet av rymdkomponenten inom initiativet global övervakning av miljö och säkerhet (GMES). |
| --- | --- |

2.

Reservation om tillförlitligheten i den ekonomiska rapporteringen från Europeiska rymdorganisationen om det gemensamma genomförandet av rymdkomponenten inom initiativet global övervakning av miljö och säkerhet (GMES).

Riskbeloppet för ersättningsanspråk inom sjunde ramprogrammet uppskattas av GD Näringsliv inte vara väsenligt 2009 och därför lämnas ingen reservation. Revisionsrätten noterade dock att ersättningsanspråk inom sjunde ramprogrammet från 2010 kan innehålla väsentliga fel.

GD Inre marknaden och tjänster

utan reservation

e.t.

—

GD Handel

utan reservation

e.t.

—

| A: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

A:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| B: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| C: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

---

(1)  Generaldirektören har enligt sin revisionsförklaring uppnått rimlig säkerhet om att de kontrollförfaranden som införts ger nödvändiga garantier för att transaktionerna är korrekta.

| A: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

A:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| B: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| C: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

BILAGA 8.4

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE IAKTTAGELSER AVSEENDE EKONOMI OCH FINANS

| Revisionsrättens iakttagelser | Vidtagna åtgärder | Revisionsrättens analys | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   De underliggande transaktionernas korrekthet |
| År 2007 fann revisionsrätten fel avseende laglighet och/eller korrekthet i tre betalningar som finansierades inom antingen femte eller sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. Orsakerna till de fel som påträffades var följande: inga eller otillräckliga handlingar för att styrka de redovisade kostnaderna, användning av budgeterade belopp, vilket strider mot det avtalade kravet att den faktiska kostnaden ska användas, och redovisning av olika icke stödberättigande kostnader.
  (Årsrapporten för budgetåret 2007, punkterna 10.16–10.17.) | Kommissionen har gjort finansiella korrigeringar avseende de fel som påträffades i urvalet, antingen genom att utfärda ett betalningskrav eller genom att justera betalningar till stödmottagarna under påföljande perioder. | Kommissionen har följt upp de fel som revisionsrätten upptäckte och har vidtagit lämpliga korrigerande åtgärder. | Kommissionen kommer att fortsätta att korrigera de fel som upptäckts och som det nåtts enighet om. |
| 2.   Revisionsintyg om redovisningar av projektkostnader |
| Enligt EU:s finansiella bestämmelser ska kostnadsredovisningar över ett visst tröskelvärde åtföljas av ett revisionsintyg. I tre projekt hade revisorn lämnat ett uttalande utan reservation medan revisionsrätten upptäckte allvarliga kvantifierbara fel.
  (Årsrapporten för budgetåret 2007, punkterna 10.27–10.30.) | För sjunde ramprogrammet har kommissionen förbättrat revisionsintygens tillförlitlighet genom att använda ”överenskomna förfaranden” där det i detalj anges vilket revisionsarbete som ska utföras av de attesterande revisorer som utfärdar ”intyg om redovisningarna” och genom att uppmana förhandsattestering av kostnadsberäkningsmetoder. | Dessa åtgärder kommer på kort sikt troligen inte att ha någon positiv inverkan på antalet kostnadsredovisningar som innehåller fel, eftersom GD Näringsliv i slutet av 2009 ännu inte hade verkställt någon betalning som åtföljdes av ett sådant intyg och kommissionen hade godtagit metoderna för kostnadsberäkning för endast 11 stödmottagare. | I sjunde ramprogrammet fastställs en tröskel för inlämnandet av revisionsintyg: när den ackumulerade EU-finansieringen per stödmottagare och projekt är 375 000 euro eller mer. De flesta projekten inom ramen för sjunde ramprogrammet befinner sig fortfarande i sin första rapporteringsperiod, vilket förklarar det begränsade antalet intyg om redovisningarna vid utgången av 2009. Vad beträffar förhandsattestering av stödmottagares metoder för kostnadsberäkning hade kommissionen i slutet av maj 2010 godtagit 25 stödmottagares metoder. |

Revisionsrättens iakttagelser

Vidtagna åtgärder

Revisionsrättens analys

Kommissionens svar

1.   De underliggande transaktionernas korrekthet

År 2007 fann revisionsrätten fel avseende laglighet och/eller korrekthet i tre betalningar som finansierades inom antingen femte eller sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. Orsakerna till de fel som påträffades var följande: inga eller otillräckliga handlingar för att styrka de redovisade kostnaderna, användning av budgeterade belopp, vilket strider mot det avtalade kravet att den faktiska kostnaden ska användas, och redovisning av olika icke stödberättigande kostnader.

(Årsrapporten för budgetåret 2007, punkterna 10.16–10.17.)

Kommissionen har gjort finansiella korrigeringar avseende de fel som påträffades i urvalet, antingen genom att utfärda ett betalningskrav eller genom att justera betalningar till stödmottagarna under påföljande perioder.

Kommissionen har följt upp de fel som revisionsrätten upptäckte och har vidtagit lämpliga korrigerande åtgärder.

Kommissionen kommer att fortsätta att korrigera de fel som upptäckts och som det nåtts enighet om.

2.   Revisionsintyg om redovisningar av projektkostnader

Enligt EU:s finansiella bestämmelser ska kostnadsredovisningar över ett visst tröskelvärde åtföljas av ett revisionsintyg. I tre projekt hade revisorn lämnat ett uttalande utan reservation medan revisionsrätten upptäckte allvarliga kvantifierbara fel.

(Årsrapporten för budgetåret 2007, punkterna 10.27–10.30.)

För sjunde ramprogrammet har kommissionen förbättrat revisionsintygens tillförlitlighet genom att använda ”överenskomna förfaranden” där det i detalj anges vilket revisionsarbete som ska utföras av de attesterande revisorer som utfärdar ”intyg om redovisningarna” och genom att uppmana förhandsattestering av kostnadsberäkningsmetoder.

Dessa åtgärder kommer på kort sikt troligen inte att ha någon positiv inverkan på antalet kostnadsredovisningar som innehåller fel, eftersom GD Näringsliv i slutet av 2009 ännu inte hade verkställt någon betalning som åtföljdes av ett sådant intyg och kommissionen hade godtagit metoderna för kostnadsberäkning för endast 11 stödmottagare.

I sjunde ramprogrammet fastställs en tröskel för inlämnandet av revisionsintyg: när den ackumulerade EU-finansieringen per stödmottagare och projekt är 375 000 euro eller mer. De flesta projekten inom ramen för sjunde ramprogrammet befinner sig fortfarande i sin första rapporteringsperiod, vilket förklarar det begränsade antalet intyg om redovisningarna vid utgången av 2009. Vad beträffar förhandsattestering av stödmottagares metoder för kostnadsberäkning hade kommissionen i slutet av maj 2010 godtagit 25 stödmottagares metoder.

---

KAPITEL 9

Administrativa och andra utgifter

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskilda kännetecken för verksamhetsområdet

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

Transaktionernas korrekthet

Hur väl systemen följer budgetförordningen

Tillförlitligheten i kommissionens skriftliga uttalanden

Särskilda iakttagelser

Parlamentet

Rådet

Kommissionen

Domstolen

Revisionsrätten

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Regionkommittén

Europeiska ombudsmannen

Europeiska datatillsynsmannen

Slutsatser och rekommendationer

EU-byråer och EU:s genomförandeorgan

Europaskolorna

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 9.1 | I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av EU-institutionernas och EU-organens administrativa utgifter. Nyckelinformation om de institutioner och organ som har granskats och om hur stora utgifterna har varit finns i
  tabell 9.1
  . |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

INLEDNING

9.1

I detta kapitel redovisas revisionsrättens särskilda bedömning av EU-institutionernas och EU-organens administrativa utgifter. Nyckelinformation om de institutioner och organ som har granskats och om hur stora utgifterna har varit finns i
  tabell 9.1
  .

Tabell 9.1 —   Institutionernas administrativa utgifter – Nyckelinformation

| (miljoner euro) |
| --- |
| Avdelning i budgeten | Verksamhetsområdet | Beskrivning | Betalningar 2009 | Förvaltningsmetod |
| Avsnitten I, II och IV-IX. När det gäller avsnitt III: kapitel 1 i alla avdelningar och avdelningarna 14, 24-27 och 29 | Administrativa och andra utgifter | Europaparlamentet | 1 466 | Direkt central |
| Rådet | 659 | Direkt central |
| Kommissionen | 6 358 | Direkt central |
| Domstolen | 307 | Direkt central |
| Revisionsrätten | 123 | Direkt central |
| Ekonomiska och sociala kommittén | 117 | Direkt central |
| Regionkommittén | 86 | Direkt central |
| Europeiska ombudsmannen | 8 | Direkt central |
| Europeiska datatillsynsmannen | 5 | Direkt central |
| Totala administrativa utgifter | 9 129 | |
| Totala driftsutgifter | | |
| Totala betalningar för året | 9 129 | |
| Totala åtaganden för året | 9 224 | |
| Källa: Årsredovisningen för 2009. |

(miljoner euro)

Avdelning i budgeten

Verksamhetsområdet

Beskrivning

Betalningar 2009

Förvaltningsmetod

Avsnitten I, II och IV-IX. När det gäller avsnitt III: kapitel 1 i alla avdelningar och avdelningarna 14, 24-27 och 29

Administrativa och andra utgifter

Europaparlamentet

1 466

Direkt central

Rådet

659

Direkt central

Kommissionen

6 358

Direkt central

Domstolen

307

Direkt central

Revisionsrätten

123

Direkt central

Ekonomiska och sociala kommittén

117

Direkt central

Regionkommittén

86

Direkt central

Europeiska ombudsmannen

8

Direkt central

Europeiska datatillsynsmannen

5

Direkt central

Totala administrativa utgifter

9 129

Totala driftsutgifter

Totala betalningar för året

9 129

Totala åtaganden för året

9 224

Källa: Årsredovisningen för 2009.

| 9.2 | I kapitlet finns också information om resultaten av revisionsrättens revisioner vid Europeiska unionens byråer och andra decentraliserade organ samt vid Europaskolorna. |
| --- | --- |

9.2

I kapitlet finns också information om resultaten av revisionsrättens revisioner vid Europeiska unionens byråer och andra decentraliserade organ samt vid Europaskolorna.

Särskilda kännetecken för verksamhetsområdet

| 9.3 | Administrativa utgifter omfattar huvudsakligen utgifter för personal (löner, tillägg och pensioner) och utgifter för byggnader, utrustning, energi, kommunikation och IT. |
| --- | --- |

9.3

Administrativa utgifter omfattar huvudsakligen utgifter för personal (löner, tillägg och pensioner) och utgifter för byggnader, utrustning, energi, kommunikation och IT.

| 9.4 | Kapitlet omfattar även utgifter som i den allmänna budgeten betecknas som driftsutgifter trots att de i de flesta fall ska användas till kommissionens administration och inte till att nå politiska resultat. Utgifterna omfattar följande avdelningar i den allmänna budgeten: Avdelning 14 (Beskattning och tullunion), avdelning 24 (Bedrägeribekämpning), avdelning 25 (Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning), avdelning 26 (Kommissionens administration), avdelning 27 (Budget) och avdelning 29 (Statistik). Några av dessa avdelningar omfattar också driftsutgifter. Avdelning 27 innehåller för 2009 ett belopp på 200 miljoner euro under rubriken ”Tillfälligt och schablonmässigt stöd till de nya medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

9.4

Kapitlet omfattar även utgifter som i den allmänna budgeten betecknas som driftsutgifter trots att de i de flesta fall ska användas till kommissionens administration och inte till att nå politiska resultat. Utgifterna omfattar följande avdelningar i den allmänna budgeten: Avdelning 14 (Beskattning och tullunion), avdelning 24 (Bedrägeribekämpning), avdelning 25 (Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning), avdelning 26 (Kommissionens administration), avdelning 27 (Budget) och avdelning 29 (Statistik). Några av dessa avdelningar omfattar också driftsutgifter. Avdelning 27 innehåller för 2009 ett belopp på 200 miljoner euro under rubriken ”Tillfälligt och schablonmässigt stöd till de nya medlemsstaterna”.

| 9.5 | De största riskerna inom verksamhetsområdet administrativa och andra utgifter är att bestämmelserna för upphandling, genomförande av kontrakt, rekryteringsförfaranden och beräkning av löner och tillägg inte följs. |
| --- | --- |

9.5

De största riskerna inom verksamhetsområdet administrativa och andra utgifter är att bestämmelserna för upphandling, genomförande av kontrakt, rekryteringsförfaranden och beräkning av löner och tillägg inte följs.

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 9.6 | Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  . Vid revisionen av administrativa utgifter vidtogs följande revisionsåtgärder:






  — | Revisionsrätten granskade ett urval av 57 transaktioner, som valts ut slumpmässigt från alla administrativa utgifter som anges i punkterna 9.3 och 9.4. |
| --- | --- | --- |

9.6

Revisionsrättens övergripande revisionsmetod beskrivs i
  del 2 av bilaga 1.1
  . Vid revisionen av administrativa utgifter vidtogs följande revisionsåtgärder:

—

Revisionsrätten granskade ett urval av 57 transaktioner, som valts ut slumpmässigt från alla administrativa utgifter som anges i punkterna 9.3 och 9.4.

| — | Revisionsrätten bedömde om de system för övervakning och kontroll (1) som varje institution använder uppfyller kraven i budgetförordningen. |
| --- | --- |

—

Revisionsrätten bedömde om de system för övervakning och kontroll (1) som varje institution använder uppfyller kraven i budgetförordningen.

| — | Revisionsrätten granskade också de skriftliga uttalandena från fyra av kommissionens generaldirektorat och kontor som i första hand ansvarar för de administrativa utgifterna. |
| --- | --- |

—

Revisionsrätten granskade också de skriftliga uttalandena från fyra av kommissionens generaldirektorat och kontor som i första hand ansvarar för de administrativa utgifterna.

| 9.7 | Revisionsrätten granskade även följande utvalda teman genom särskilda stickprov:






  a) | Anställning av tillfälligt anställda och kontraktsanställda vid alla institutioner. |
| --- | --- | --- |

9.7

Revisionsrätten granskade även följande utvalda teman genom särskilda stickprov:

a)

Anställning av tillfälligt anställda och kontraktsanställda vid alla institutioner.

| b) | Utbetalning av sociala tillägg till personal vid alla institutioner på områden med högre risk för fel (hushållstillägg till familjer utan underhållsberättigade barn, nationella tillägg som inte dras av från liknande tillägg från institutionerna när makan eller maken anses få inkomst eller förmåner utanför institutionerna, nationella tillägg som dras av från liknande tillägg från institutionerna och som inte har uppdaterats på mer än ett år). |
| --- | --- |

b)

Utbetalning av sociala tillägg till personal vid alla institutioner på områden med högre risk för fel (hushållstillägg till familjer utan underhållsberättigade barn, nationella tillägg som inte dras av från liknande tillägg från institutionerna när makan eller maken anses få inkomst eller förmåner utanför institutionerna, nationella tillägg som dras av från liknande tillägg från institutionerna och som inte har uppdaterats på mer än ett år).

| c) | Upphandlingskontrakt vid alla institutioner förutom Europeiska ombudsmannen och Europiska datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

c)

Upphandlingskontrakt vid alla institutioner förutom Europeiska ombudsmannen och Europiska datatillsynsmannen.

| d) | Upphandlingskontrakt som tilldelats efter ett förhandlat förfarande av brådskande skäl vid alla institutioner förutom Europeiska ombudsmannen och Europiska datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

d)

Upphandlingskontrakt som tilldelats efter ett förhandlat förfarande av brådskande skäl vid alla institutioner förutom Europeiska ombudsmannen och Europiska datatillsynsmannen.

| 9.8 | Revisionsrätten granskas av en oberoende extern revisionsfirma (2) har utfärdat en revisionsrapport om årsredovisningen för det budgetår som började den 1 januari 2009 och slutade den 31 december 2009 och en bestyrkanderapport om korrektheten i användningen av revisionsrättens resurser och befintliga kontrollförfaranden för det budgetår som började den 1 januari 2009 och slutade den 31 december 2009 (se punkt 9.23). |
| --- | --- |

9.8

Revisionsrätten granskas av en oberoende extern revisionsfirma (2) har utfärdat en revisionsrapport om årsredovisningen för det budgetår som började den 1 januari 2009 och slutade den 31 december 2009 och en bestyrkanderapport om korrektheten i användningen av revisionsrättens resurser och befintliga kontrollförfaranden för det budgetår som började den 1 januari 2009 och slutade den 31 december 2009 (se punkt 9.23).

TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

| 9.9 | Resultatet av transaktionsgranskningen sammanfattas i
  bilaga 9.1
  . På grundval av ett urval av 57 transaktioner visade revisionen att betalningarna som helhet inte innehöll några väsentliga fel. |
| --- | --- |

9.9

Resultatet av transaktionsgranskningen sammanfattas i
  bilaga 9.1
  . På grundval av ett urval av 57 transaktioner visade revisionen att betalningarna som helhet inte innehöll några väsentliga fel.

| 9.9 | KOMMISSIONENS SVAR

  Kommissionen välkomnar revisionsrättens bedömning att betalningarna inte innehöll några väsentliga fel. |
| --- | --- |

9.9

KOMMISSIONENS SVAR

Kommissionen välkomnar revisionsrättens bedömning att betalningarna inte innehöll några väsentliga fel.

HUR VÄL SYSTEMEN FÖLJER BUDGETFÖRORDNINGEN

| 9.10 | Resultatet av granskningen av systemen sammanfattas i
  bilaga 9.2
  . Vid revisionsrättens granskning av hur de system som syftar till att garantera transaktionernas korrekthet följer bestämmelserna i budgetförordningen (se punkt 9.6) upptäcktes inga väsentliga brister. |
| --- | --- |

9.10

Resultatet av granskningen av systemen sammanfattas i
  bilaga 9.2
  . Vid revisionsrättens granskning av hur de system som syftar till att garantera transaktionernas korrekthet följer bestämmelserna i budgetförordningen (se punkt 9.6) upptäcktes inga väsentliga brister.

RTILLFÖRLITLIGHETEN I KOMMISSIONENS SKRIFTLIGA UTTALANDEN

| 9.11 | Resultatet av granskningen av kommissionens skriftliga uttalanden sammanfattas i
  bilaga 9.3
  . |
| --- | --- |

9.11

Resultatet av granskningen av kommissionens skriftliga uttalanden sammanfattas i
  bilaga 9.3
  .

SÄRSKILDA IAKTTAGELSER

| 9.12 | De särskilda iakttagelser som följer och som redovisas per institution eller organ i Europeiska unionen bygger på revisionsrättens revision a) av de system för övervakning och kontroll som används av varje institution och b) av de teman som valts ut (se punkterna 9.6 och 9.7). Dessa iakttagelser påverkar inte de bedömningar som presenteras i punkterna 9.9 och 9.10 eftersom de inte är väsentliga för de administrativa utgifterna som helhet men de är betydande när det gäller varje berörd institution. |
| --- | --- |

9.12

De särskilda iakttagelser som följer och som redovisas per institution eller organ i Europeiska unionen bygger på revisionsrättens revision a) av de system för övervakning och kontroll som används av varje institution och b) av de teman som valts ut (se punkterna 9.6 och 9.7). Dessa iakttagelser påverkar inte de bedömningar som presenteras i punkterna 9.9 och 9.10 eftersom de inte är väsentliga för de administrativa utgifterna som helhet men de är betydande när det gäller varje berörd institution.

Parlamentet

Anställning av tillfälligt anställda och kontraktsanställda

| 9.13 | Granskningen av förfarandena för att anställa övriga anställda vid institutionerna (tillfälligt anställda och kontraktsanställda) visade att i fem fall av tjugo hade man inte lämnat in handlingar som styrker att reglerna för militära eller andra skyldigheter har fullgjorts. |
| --- | --- |

9.13

Granskningen av förfarandena för att anställa övriga anställda vid institutionerna (tillfälligt anställda och kontraktsanställda) visade att i fem fall av tjugo hade man inte lämnat in handlingar som styrker att reglerna för militära eller andra skyldigheter har fullgjorts.

| 9.13 | PARLAMENTETS SVAR

  Vad gäller handlingar som ska lämnas in för att styrka att de militära skyldigheterna fullgjorts önskar parlamentet precisera följande:


  Parlamentet erkänner att det progressiva avskaffandet av obligatorisk värnplikt i de olika medlemsstaterna lett till att man i samband med rekryteringen av tillfälligt anställda och kontraktsanställda inte systematiskt kontrollerade att denna skyldighet hade uppfyllts förrän i början av det andra halvåret 2008.


  Sedan detta datum har emellertid GD Personal krävt att kandidaterna lämnar in bevis på att de militära skyldigheterna uppfyllts. Enheten för rekrytering och förflyttning av personal förfogar över en databas över militära skyldigheter i olika länder och kontrollerar systematiskt att dessa skyldigheter uppfyllts i samband med upprättandet av anställningskontrakt.


  De exempel på regelbrott som revisionsrätten påtalar avser tillfälligt anställda eller kontraktsanställda som rekryterades av parlamentet för första gången innan dessa systematiska kontroller infördes. |
| --- | --- |

9.13

PARLAMENTETS SVAR

Vad gäller handlingar som ska lämnas in för att styrka att de militära skyldigheterna fullgjorts önskar parlamentet precisera följande:

Parlamentet erkänner att det progressiva avskaffandet av obligatorisk värnplikt i de olika medlemsstaterna lett till att man i samband med rekryteringen av tillfälligt anställda och kontraktsanställda inte systematiskt kontrollerade att denna skyldighet hade uppfyllts förrän i början av det andra halvåret 2008.

Sedan detta datum har emellertid GD Personal krävt att kandidaterna lämnar in bevis på att de militära skyldigheterna uppfyllts. Enheten för rekrytering och förflyttning av personal förfogar över en databas över militära skyldigheter i olika länder och kontrollerar systematiskt att dessa skyldigheter uppfyllts i samband med upprättandet av anställningskontrakt.

De exempel på regelbrott som revisionsrätten påtalar avser tillfälligt anställda eller kontraktsanställda som rekryterades av parlamentet för första gången innan dessa systematiska kontroller infördes.

Utbetalning av sociala tillägg till anställda

| 9.14 | Revisionen visade att de uppgifter som parlamentets avdelningar förfogade över för att garantera att tillägg som fastställs i tjänsteföreskrifterna betalas ut till de anställda i enlighet med tillämpliga gemenskapsförordningar och tillämplig nationell lagstiftning, i 16 fall av 30 inte var aktuella. Detta medför en risk för att oriktiga eller otillbörliga betalningar görs om den enskilda personens förhållanden har ändrats. De anställda bör med jämna mellanrum ombedjas att lämna in handlingar som styrker deras personliga situation. Dessutom bör parlamentet införa ett system för övervakning och kontroll av dessa handlingar vid lämplig tidpunkt. |
| --- | --- |

9.14

Revisionen visade att de uppgifter som parlamentets avdelningar förfogade över för att garantera att tillägg som fastställs i tjänsteföreskrifterna betalas ut till de anställda i enlighet med tillämpliga gemenskapsförordningar och tillämplig nationell lagstiftning, i 16 fall av 30 inte var aktuella. Detta medför en risk för att oriktiga eller otillbörliga betalningar görs om den enskilda personens förhållanden har ändrats. De anställda bör med jämna mellanrum ombedjas att lämna in handlingar som styrker deras personliga situation. Dessutom bör parlamentet införa ett system för övervakning och kontroll av dessa handlingar vid lämplig tidpunkt.

| 9.14 | PARLAMENTETS SVAR

  I enlighet med artiklarna 67.2 och 68 i tjänsteföreskrifterna är ersättningsberättigade tjänstemän skyldiga att meddela ändringar i sin situation. Detta system med ”spontan redovisning” kan ge upphov till eventuella fördröjningar i uppdateringen av de individuella rättigheterna.


  För att motverka denna risk har parlamentet alltid genomfört regelbundna kontroller av de anställdas situation. Sedan 2010 är denna kontroll automatiserad och görs med hjälp av ett elektroniskt formulär. Detta proaktiva förfarande bör göra det möjligt att minst en gång om året kontrollera de anställdas personliga och administrativa uppgifter. Syftet är att få den berörda anställda att kontrollera sin situation en bestämd dag och meddela alla eventuella ändringar tillsammans med nödvändiga styrkande handlingar till den berörda enheten.


  De belopp som felaktigt utbetalats till en tjänsteman som inte meddelat ändringar i sin situation återkrävs. |
| --- | --- |

9.14

PARLAMENTETS SVAR

I enlighet med artiklarna 67.2 och 68 i tjänsteföreskrifterna är ersättningsberättigade tjänstemän skyldiga att meddela ändringar i sin situation. Detta system med ”spontan redovisning” kan ge upphov till eventuella fördröjningar i uppdateringen av de individuella rättigheterna.

För att motverka denna risk har parlamentet alltid genomfört regelbundna kontroller av de anställdas situation. Sedan 2010 är denna kontroll automatiserad och görs med hjälp av ett elektroniskt formulär. Detta proaktiva förfarande bör göra det möjligt att minst en gång om året kontrollera de anställdas personliga och administrativa uppgifter. Syftet är att få den berörda anställda att kontrollera sin situation en bestämd dag och meddela alla eventuella ändringar tillsammans med nödvändiga styrkande handlingar till den berörda enheten.

De belopp som felaktigt utbetalats till en tjänsteman som inte meddelat ändringar i sin situation återkrävs.

Hur de politiska grupperna är organiserade och fungerar

| 9.15 | Enligt artikel 12.9 i parlamentets interna bestämmelser för genomförandet av budgeten, som antogs den 27 april 2005, omfattar internrevisorns ansvarsområde inte de anslag från parlamentets budget som förvaltas av politiska grupper. Enligt de särskilda bestämmelserna om hur dessa anslag ska användas (3) ska varje politisk grupp fastställa sina egna interna finansiella bestämmelser och införa ett system för internkontroll. Internrevisonsfunktionen nämns inte. Det är endast bestämmelserna för en av sju politiska grupper som fastställer att en internrevisor ska utses. De politiska gruppernas organisatoriska oberoende rättfärdigar inte att lagbestämmelserna om internrevisionsfunktionen inte tillämpas när det gäller politiska gruppers användning av medel. |
| --- | --- |

9.15

Enligt artikel 12.9 i parlamentets interna bestämmelser för genomförandet av budgeten, som antogs den 27 april 2005, omfattar internrevisorns ansvarsområde inte de anslag från parlamentets budget som förvaltas av politiska grupper. Enligt de särskilda bestämmelserna om hur dessa anslag ska användas (3) ska varje politisk grupp fastställa sina egna interna finansiella bestämmelser och införa ett system för internkontroll. Internrevisonsfunktionen nämns inte. Det är endast bestämmelserna för en av sju politiska grupper som fastställer att en internrevisor ska utses. De politiska gruppernas organisatoriska oberoende rättfärdigar inte att lagbestämmelserna om internrevisionsfunktionen inte tillämpas när det gäller politiska gruppers användning av medel.

| 9.15 | PARLAMENTETS SVAR

  Parlamentet noterar revisionsrättens kommentarer och kommer följaktligen att diskutera möjligheten







  — | att i bestämmelserna om utnyttjandet av anslagen under budgetpost 4 0 0 0 fastställa en skyldighet att i de finansiella bestämmelserna (antagna av grupperna) införa en bestämmelse som skulle kunna täcka en internrevisors verksamhetsområde och uppgifter, i den mening som avses i artikel 85 i budgetförordningen, |
| --- | --- | --- |

9.15

PARLAMENTETS SVAR

Parlamentet noterar revisionsrättens kommentarer och kommer följaktligen att diskutera möjligheten

—

att i bestämmelserna om utnyttjandet av anslagen under budgetpost 4 0 0 0 fastställa en skyldighet att i de finansiella bestämmelserna (antagna av grupperna) införa en bestämmelse som skulle kunna täcka en internrevisors verksamhetsområde och uppgifter, i den mening som avses i artikel 85 i budgetförordningen,

| — | att införa en möjlighet för grupperna att antingen utnyttja en internrevisor (om deras storlek så tillåter) eller överlåta dessa uppgifter åt en extern revisor, under förutsättning av denna inte är den externa revisor som getts i uppgift att granska gruppernas räkenskaper. |
| --- | --- |

—

att införa en möjlighet för grupperna att antingen utnyttja en internrevisor (om deras storlek så tillåter) eller överlåta dessa uppgifter åt en extern revisor, under förutsättning av denna inte är den externa revisor som getts i uppgift att granska gruppernas räkenskaper.

| 9.16 | I samma särskilda bestämmelser om hur anslagen ska användas fastställs regler för överföringen mellan budgetår av de av parlamentets budgetanslag som förvaltas av politiska grupper. Enligt dem får politiska grupper föra över outnyttjade anslag från ett visst år till de påföljande budgetåren utan att motivera detta beslut (4). Dessa särskilda regler, som har infört ett undantag till principen om ettårighet, har ingen rättslig grund i budgetförordningen. |
| --- | --- |

9.16

I samma särskilda bestämmelser om hur anslagen ska användas fastställs regler för överföringen mellan budgetår av de av parlamentets budgetanslag som förvaltas av politiska grupper. Enligt dem får politiska grupper föra över outnyttjade anslag från ett visst år till de påföljande budgetåren utan att motivera detta beslut (4). Dessa särskilda regler, som har infört ett undantag till principen om ettårighet, har ingen rättslig grund i budgetförordningen.

| 9.16 | PARLAMENTETS SVAR

  Det finns skäl att göra en åtskillnad mellan å ena sidan budgetoperationer som utförs av den delegerade utanordnaren – som gör åtaganden och betalar ut medel från budgetpost 4 0 0 0 i full överensstämmelse med budgetförordningen, särskilt tillämpningen av principen om ettårighet – och å andra sidan de enskilda politiska gruppernas resursförvaltning som omfattas av de särskilda bestämmelser som fastställdes av presidiet den 30 juni 2003. Dessa bestämmelser har utarbetats för att beakta kraven relaterade till de politiska gruppernas särdrag och i dessa fastställs uttryckligen det förfarande för överföring av anslag som revisionsrätten nämner. |
| --- | --- |

9.16

PARLAMENTETS SVAR

Det finns skäl att göra en åtskillnad mellan å ena sidan budgetoperationer som utförs av den delegerade utanordnaren – som gör åtaganden och betalar ut medel från budgetpost 4 0 0 0 i full överensstämmelse med budgetförordningen, särskilt tillämpningen av principen om ettårighet – och å andra sidan de enskilda politiska gruppernas resursförvaltning som omfattas av de särskilda bestämmelser som fastställdes av presidiet den 30 juni 2003. Dessa bestämmelser har utarbetats för att beakta kraven relaterade till de politiska gruppernas särdrag och i dessa fastställs uttryckligen det förfarande för överföring av anslag som revisionsrätten nämner.

Rådet

Upphandling

| 9.17 | I två av sex upphandlingsförfaranden som granskades följdes inte budgetförordningens bestämmelser för offentliggörande av meddelandena om resultatet av förfarandet för kontraktstilldelning. |
| --- | --- |

9.17

I två av sex upphandlingsförfaranden som granskades följdes inte budgetförordningens bestämmelser för offentliggörande av meddelandena om resultatet av förfarandet för kontraktstilldelning.

| 9.17 | RÅDETS SVAR

  I enlighet med artikel 149.1 i genomförandebestämmelserna underrättar rådets generalsekretariat systematiskt och utan dröjsmål alla anbudssökande som deltar i ett upphandlingsförfarande om resultatet av förfarandet så snart den upphandlande myndigheten har fattat beslut om tilldelningen av ett kontrakt.


  Därutöver sänds det meddelande om tilldelning som avses i artikel 118.4 i genomförandebestämmelserna från den centrala upphandlingsavdelningen till Publikationsbyrån för offentliggörande så snart kontraktet har undertecknats av utanordnaren. I de två fall som revisionsrätten tar upp informerade utanordnaren tyvärr den centrala upphandlingsavdelningen alltför sent och tidsfristen i artikel 118.4 i genomförandebestämmelserna försummades.


  Det bör noteras att i de två fall som Europeiska revisionsrätten tar upp (båda med ett mycket begränsat antal anbudssökande) har anbudssökandena ingen grund för klagomål eftersom de var och en omedelbart informerades om beslutet om tilldelning. |
| --- | --- |

9.17

RÅDETS SVAR

I enlighet med artikel 149.1 i genomförandebestämmelserna underrättar rådets generalsekretariat systematiskt och utan dröjsmål alla anbudssökande som deltar i ett upphandlingsförfarande om resultatet av förfarandet så snart den upphandlande myndigheten har fattat beslut om tilldelningen av ett kontrakt.

Därutöver sänds det meddelande om tilldelning som avses i artikel 118.4 i genomförandebestämmelserna från den centrala upphandlingsavdelningen till Publikationsbyrån för offentliggörande så snart kontraktet har undertecknats av utanordnaren. I de två fall som revisionsrätten tar upp informerade utanordnaren tyvärr den centrala upphandlingsavdelningen alltför sent och tidsfristen i artikel 118.4 i genomförandebestämmelserna försummades.

Det bör noteras att i de två fall som Europeiska revisionsrätten tar upp (båda med ett mycket begränsat antal anbudssökande) har anbudssökandena ingen grund för klagomål eftersom de var och en omedelbart informerades om beslutet om tilldelning.

Kommissionen

Utbetalning av sociala tillägg och sociala förmåner till anställda

| 9.18 | Granskningen av tio transaktioner visade att Byrån för löneadministration och utbetalning av individuella ersättningar i fyra fall inte drog av de familjetillägg som de anställda är berättigade till från nationella myndigheter från de sociala tillägg som fastställs i tjänsteföreskrifterna. I fyra andra fall speglade de belopp som dragits av inte det senast tillämpliga värdet av förmåner som betalats ut av nationella myndigheter. De it-system som användes för hanteringen av dessa betalningar bör utvecklas ytterligare så att de belopp som betalas ut av nationella myndigheter uppdateras automatiskt. |
| --- | --- |

9.18

Granskningen av tio transaktioner visade att Byrån för löneadministration och utbetalning av individuella ersättningar i fyra fall inte drog av de familjetillägg som de anställda är berättigade till från nationella myndigheter från de sociala tillägg som fastställs i tjänsteföreskrifterna. I fyra andra fall speglade de belopp som dragits av inte det senast tillämpliga värdet av förmåner som betalats ut av nationella myndigheter. De it-system som användes för hanteringen av dessa betalningar bör utvecklas ytterligare så att de belopp som betalas ut av nationella myndigheter uppdateras automatiskt.

| 9.18 | KOMMISSIONENS SVAR

  Byrån för löneadministration och utbetalning av individuella ersättningar har redan vidtagit åtgärder för att komma till rätta med förseningarna i kontrollerna av familjetillägg från nationella myndigheter och kommer att följa upp de fall som revisionsrätten upptäckt. Under perioden från mitten av oktober 2009 till slutet av april 2010 öppnades 348 personaldossierer (av sammanlagt 598 stycken): 243 av dem har redan färdigbehandlats. Kontrollerna kommer att fortsätta.


  Kommissionen planerar att bygga in en automatisk uppdatering av familjetillägg från nationella myndigheter i det nya it-systemet, men denna modul kommer inte att kunna vara operativ före början av 2011. Från och med den tidpunkten kommer sociala tillägg dock att vara föremål för retroaktiv korrigering och återkrav enligt artikel 85 i tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

9.18

KOMMISSIONENS SVAR

Byrån för löneadministration och utbetalning av individuella ersättningar har redan vidtagit åtgärder för att komma till rätta med förseningarna i kontrollerna av familjetillägg från nationella myndigheter och kommer att följa upp de fall som revisionsrätten upptäckt. Under perioden från mitten av oktober 2009 till slutet av april 2010 öppnades 348 personaldossierer (av sammanlagt 598 stycken): 243 av dem har redan färdigbehandlats. Kontrollerna kommer att fortsätta.

Kommissionen planerar att bygga in en automatisk uppdatering av familjetillägg från nationella myndigheter i det nya it-systemet, men denna modul kommer inte att kunna vara operativ före början av 2011. Från och med den tidpunkten kommer sociala tillägg dock att vara föremål för retroaktiv korrigering och återkrav enligt artikel 85 i tjänsteföreskrifterna.

| 9.19 | Revisionen visade att den information som avdelningarna vid generaldirektoratet för yttre förbindelser förfogade över för att försäkra sig om att de tillägg som fastställs i tjänsteföreskrifterna betalas ut till de delegationsanställda i enlighet med tillämpliga gemenskapsförordningar i 5 fall av 15 inte var aktuell. Detta medför en risk för oriktiga eller otillbörliga betalningar. De anställda bör med jämna mellanrum ombedjas att visa upp handlingar som styrker deras personliga situation till kommissionens avdelningar. Dessutom bör generaldirektoratet för yttre förbindelser införa ett system för övervakning och kontroll av dessa handlingar vid lämplig tidpunkt. |
| --- | --- |

9.19

Revisionen visade att den information som avdelningarna vid generaldirektoratet för yttre förbindelser förfogade över för att försäkra sig om att de tillägg som fastställs i tjänsteföreskrifterna betalas ut till de delegationsanställda i enlighet med tillämpliga gemenskapsförordningar i 5 fall av 15 inte var aktuell. Detta medför en risk för oriktiga eller otillbörliga betalningar. De anställda bör med jämna mellanrum ombedjas att visa upp handlingar som styrker deras personliga situation till kommissionens avdelningar. Dessutom bör generaldirektoratet för yttre förbindelser införa ett system för övervakning och kontroll av dessa handlingar vid lämplig tidpunkt.

| 9.19 | KOMMISSIONENS SVAR

  Kommissionen (generaldirektoratet för yttre förbindelser) noterar revisionsrättens iakttagelse och kommer att försöka lösa problemet genom att ge anställda lämplig information och regelbundet företa kontroller. Kontroll av anställdas personliga situation sker när anställningen påbörjas. Regelbundna kontroller av personal som redan varit i tjänst under en tid kan utföras som en del av de kontroller som sköts av de avdelningar som har hand om delegationsanställdas rättigheter och skyldigheter.


  Det förestående inrättandet av Europeiska utrikestjänsten kommer att göra det nödvändigt att sprida information och där så krävs anta standarddokument för den nya avdelningen. Anpassningen av tjänsteföreskrifterna kommer bl.a. att ge tillfälle att underrätta anställda om att de när deras personliga förhållanden ändras är skyldiga att underrätta utrikestjänsten om detta och visa upp handlingar som styrker deras personliga situation.


  Kommissionen kommer att följa upp de fem fall som avses i revisionsrättens rapport och vidta de erforderliga korrigeringsåtgärderna om fallen haft några negativa konsekvenser för budgeten. |
| --- | --- |

9.19

KOMMISSIONENS SVAR

Kommissionen (generaldirektoratet för yttre förbindelser) noterar revisionsrättens iakttagelse och kommer att försöka lösa problemet genom att ge anställda lämplig information och regelbundet företa kontroller. Kontroll av anställdas personliga situation sker när anställningen påbörjas. Regelbundna kontroller av personal som redan varit i tjänst under en tid kan utföras som en del av de kontroller som sköts av de avdelningar som har hand om delegationsanställdas rättigheter och skyldigheter.

Det förestående inrättandet av Europeiska utrikestjänsten kommer att göra det nödvändigt att sprida information och där så krävs anta standarddokument för den nya avdelningen. Anpassningen av tjänsteföreskrifterna kommer bl.a. att ge tillfälle att underrätta anställda om att de när deras personliga förhållanden ändras är skyldiga att underrätta utrikestjänsten om detta och visa upp handlingar som styrker deras personliga situation.

Kommissionen kommer att följa upp de fem fall som avses i revisionsrättens rapport och vidta de erforderliga korrigeringsåtgärderna om fallen haft några negativa konsekvenser för budgeten.

| 9.20 | I artikel 81 a i tjänsteföreskrifterna fastställs begränsningar för det pensionsbelopp som betalas ut till efterlevande. De tillämpas när rättigheterna till en efterlevandepension har fastställts. Vid revisionen konstaterade revisionsrätten att kommissionen inte hade granskat dessa begränsningar med jämna mellanrum för att se till att de speglade hur förmånstagarens personliga och ekonomiska situation hade förändrats, vilket ledde till för stora utbetalningar. |
| --- | --- |

9.20

I artikel 81 a i tjänsteföreskrifterna fastställs begränsningar för det pensionsbelopp som betalas ut till efterlevande. De tillämpas när rättigheterna till en efterlevandepension har fastställts. Vid revisionen konstaterade revisionsrätten att kommissionen inte hade granskat dessa begränsningar med jämna mellanrum för att se till att de speglade hur förmånstagarens personliga och ekonomiska situation hade förändrats, vilket ledde till för stora utbetalningar.

| 9.20 | KOMMISSIONENS SVAR

  En uppdatering av de dossierer för vilka artikel 81a i tjänsteföreskrifterna är tillämplig inleddes i februari 2010. Så snart denna är klar kommer byrån för löneadministration och utbetalning av individuella ersättningar att se över berörda dossierer närhelst förmånstagarnas situation förändras eller när de kriterier som anges i artikel 81a är tillämpliga. Byrån kommer också att undersöka om det nya it-system för fastställande av pensioner som håller på att utvecklas kan användas för automatisk uppdatering av dossiererna. |
| --- | --- |

9.20

KOMMISSIONENS SVAR

En uppdatering av de dossierer för vilka artikel 81a i tjänsteföreskrifterna är tillämplig inleddes i februari 2010. Så snart denna är klar kommer byrån för löneadministration och utbetalning av individuella ersättningar att se över berörda dossierer närhelst förmånstagarnas situation förändras eller när de kriterier som anges i artikel 81a är tillämpliga. Byrån kommer också att undersöka om det nya it-system för fastställande av pensioner som håller på att utvecklas kan användas för automatisk uppdatering av dossiererna.

Domstolen
   (5)

Upphandling

| 9.21 | När det gällde inköp av publikationstjänster förutsåg inte domstolen att ett ramkontrakt skulle gå ut utan beställde tjänster för ungefär 102 000 euro utan att tillämpa konkurrensutsatta upphandlingsförfaranden. Detta bekräftar att det finns ett behov av att förbereda och samordna upphandlingsförfarandena bättre (6). |
| --- | --- |

9.21

När det gällde inköp av publikationstjänster förutsåg inte domstolen att ett ramkontrakt skulle gå ut utan beställde tjänster för ungefär 102 000 euro utan att tillämpa konkurrensutsatta upphandlingsförfaranden. Detta bekräftar att det finns ett behov av att förbereda och samordna upphandlingsförfarandena bättre (6).

| 9.21 | DOMSTOLENS SVAR

  Såsom har påpekats av revisionsrätten (13), har domstolen år 2009 varit föremål för mycket omfattande kontroller. Kontrollerna har avsett ett slumpmässigt urval av 54 transaktioner (14) som har omfattat en mängd olika verksamheter och avdelningar vid domstolen och motsvarat en mycket stor del av dess årliga budget. Syftet med kontrollerna var att pröva huruvida de system för kontroll och övervakning som införts av institutionen är effektiva.


  Revisionsrätten har i denna årsrapport inte dragit någon samlad slutsats om resultaten av dessa ingående kontroller.


  Detaljerade slutsatser som revisionsrätten underrättat domstolen om i mars 2010 i det förfarande som föregick utarbetandet av årsrapporten är emellertid i stor utsträckning positiva och visar att de redan införda systemen för kontroll och övervakning har fungerat effektivt när det gäller att upptäcka eventuella fel och avvikelser.


  Beträffande utgifter för personalresurser (som motsvarar mer än 70 procent av institutionens budget), konstaterar revisionsrätten således uttryckligen att ”systemen för kontroll och övervakning av administration och betalning av löner och lönetillägg generellt sett är ägnade att kunna upptäcka eventuella fel eller oegentligheter”.


  Såvitt avser andra administrativa utgifter, har revisionsrätten inte gjort någon iakttagelse beträffande nio av tio kontrollerade transaktioner, vilket, om man ser till värdet av varje transaktion i urvalet, motsvarar mer än 99 procent av de kontrollerade utgifterna.


  När det slutligen gäller upphandling, framhålls uttryckligen i de detaljerade slutsatserna av revisionsrättens kontroller en rad åtgärder som redan inletts av domstolen för att följa revisionsrättens rekommendation från november 2009, i syfte att förbättra institutionens upphandlingsförfaranden och underlätta arbetet för utanordnarna på detta område. Av än högre vikt är att det i dessa slutsatser anges att undersökningen av efterlevnaden av bestämmelserna om upphandlingsförfaranden i förhållande till budgetförordningen, en undersökning som omfattade ett urval bestående av tre kontrakt som ingåtts år 2009 och motsvarar ett värde av 20,5 miljoner euro, ”inte har föranlett någon iakttagelse”.


  I samma detaljerade slutsatser gjorde revisionsrätten emellertid en iakttagelse angående en transaktion som motsvarade 10 944 euro (15) och som gällde ett kontrakt avseende publicering av annonser i pressen i medlemsstaterna. Kontraktet, vars värde uppgick till ett relativt begränsat belopp (102 000 euro), var accessoriskt till ett huvudkontrakt avseende frilansöversättning av juridiska texter, ett kontrakt vars värde däremot uppgick till ett mycket stort belopp (28 miljoner euro). Det är endast den iakttagelsen som förekommer i denna årsrapport. Domstolen önskar även göra följande förtydliganden, för att det sammanhang i vilket det utanordnande som hänför sig till det accessoriska kontraktet skedde bättre ska kunna bedömas.


  Vid inledandet av anbudsförfarandet för att förnya kontrakt avseende frilansöversättningar till alla officiella språk i unionen, bedömde domstolen att det var nödvändigt att, i pressen i de olika medlemsstaterna, publicera annonser som var avsedda att informera allmänheten om anbudsinfordran. Domstolen lämnade för detta ändamål en order till det bolag som den tidigare hade anlitat som mellanhand med tidningarna. Domstolens kontrollenhet upptäckte emellertid att giltighetstiden för det ramavtal som tidigare gällde med denna mellanhand hade löpt ut (vilket de tjänstemän som handhar kontrakten avseende frilansöversättningar var ovetande om).


  Utanordnaren, som hade kunnat nöja sig med reguljära publiceringar av anbudsinfordran i Europeiska unionens officiella tidning, ansåg vid denna tidpunkt att det, för att säkerställa en stark konkurrens (såsom krävs enligt artikel 89.2 i budgetförordningen), alltjämt var avgörande med publicering av annonser i pressen, med hänsyn till den aktuella målgruppen, nämligen frilansöversättare. En publicering i endast den officiella tidningen skulle nämligen riskera att medföra en extremt svag reaktion från de sistnämndas sida.


  Syftet med annonseringen i pressen har de facto uppnåtts fullt ut, och genomsnittspriset för en översatt sida enligt de nya kontrakten avseende frilansöversättningar är, tack vare en stark konkurrens, 7,5 procent lägre än genomsnittspriset enligt de tidigare kontrakten. Det motsvarar en mycket betydande besparing för domstolens budget (cirka 2,4 miljoner euro på fyra år).


  Av det föregående framgår dels att domstolens interna kontrollsystem har fungerat effektivt då man upptäckt att ramavtalets giltighetstid hade löpt ut, dels att avvikelsen från de etablerade förfarandena, vilken godtagits av hänsyn till institutionens budget och i överensstämmelse med principen om sund ekonomisk förvaltning, har fastställts och dokumenterats i enlighet med vad som föreskrivs i institutionens normer för intern kontroll (16).


  Det ska tilläggas att de åtgärder som redan har vidtagits för att förbättra upphandlingsförfarandena inom institutionen, särskilt med avseende på behandlingen av uppgifter om kontrakten direkt i institutionens datoriserade system för ekonomisk förvaltning, kommer att göra det möjligt att i framtiden förhindra den situation som är föremål för den aktuella iakttagelsen från revisionsrätten.


  Det ska slutligen erinras om att det i flera resolutioner (17) som nyligen antagits av Europaparlamentet, hänvisas till de svårigheter och den administrativa kostnad som budgetförordningens upphandlingsbestämmelser föranleder för vissa institutioner – däribland domstolen – och att kommissionen uppmanas att ta detta i beaktande vid den kommande ändringen av dessa bestämmelser. Domstolen kan inte annat än önska att dessa uppmaningar till förenkling av budgetförordningen kan iakttas i det ändringsarbete som för närvarande pågår. |
| --- | --- |

9.21

DOMSTOLENS SVAR

Såsom har påpekats av revisionsrätten (13), har domstolen år 2009 varit föremål för mycket omfattande kontroller. Kontrollerna har avsett ett slumpmässigt urval av 54 transaktioner (14) som har omfattat en mängd olika verksamheter och avdelningar vid domstolen och motsvarat en mycket stor del av dess årliga budget. Syftet med kontrollerna var att pröva huruvida de system för kontroll och övervakning som införts av institutionen är effektiva.

Revisionsrätten har i denna årsrapport inte dragit någon samlad slutsats om resultaten av dessa ingående kontroller.

Detaljerade slutsatser som revisionsrätten underrättat domstolen om i mars 2010 i det förfarande som föregick utarbetandet av årsrapporten är emellertid i stor utsträckning positiva och visar att de redan införda systemen för kontroll och övervakning har fungerat effektivt när det gäller att upptäcka eventuella fel och avvikelser.

Beträffande utgifter för personalresurser (som motsvarar mer än 70 procent av institutionens budget), konstaterar revisionsrätten således uttryckligen att ”systemen för kontroll och övervakning av administration och betalning av löner och lönetillägg generellt sett är ägnade att kunna upptäcka eventuella fel eller oegentligheter”.

Såvitt avser andra administrativa utgifter, har revisionsrätten inte gjort någon iakttagelse beträffande nio av tio kontrollerade transaktioner, vilket, om man ser till värdet av varje transaktion i urvalet, motsvarar mer än 99 procent av de kontrollerade utgifterna.

När det slutligen gäller upphandling, framhålls uttryckligen i de detaljerade slutsatserna av revisionsrättens kontroller en rad åtgärder som redan inletts av domstolen för att följa revisionsrättens rekommendation från november 2009, i syfte att förbättra institutionens upphandlingsförfaranden och underlätta arbetet för utanordnarna på detta område. Av än högre vikt är att det i dessa slutsatser anges att undersökningen av efterlevnaden av bestämmelserna om upphandlingsförfaranden i förhållande till budgetförordningen, en undersökning som omfattade ett urval bestående av tre kontrakt som ingåtts år 2009 och motsvarar ett värde av 20,5 miljoner euro, ”inte har föranlett någon iakttagelse”.

I samma detaljerade slutsatser gjorde revisionsrätten emellertid en iakttagelse angående en transaktion som motsvarade 10 944 euro (15) och som gällde ett kontrakt avseende publicering av annonser i pressen i medlemsstaterna. Kontraktet, vars värde uppgick till ett relativt begränsat belopp (102 000 euro), var accessoriskt till ett huvudkontrakt avseende frilansöversättning av juridiska texter, ett kontrakt vars värde däremot uppgick till ett mycket stort belopp (28 miljoner euro). Det är endast den iakttagelsen som förekommer i denna årsrapport. Domstolen önskar även göra följande förtydliganden, för att det sammanhang i vilket det utanordnande som hänför sig till det accessoriska kontraktet skedde bättre ska kunna bedömas.

Vid inledandet av anbudsförfarandet för att förnya kontrakt avseende frilansöversättningar till alla officiella språk i unionen, bedömde domstolen att det var nödvändigt att, i pressen i de olika medlemsstaterna, publicera annonser som var avsedda att informera allmänheten om anbudsinfordran. Domstolen lämnade för detta ändamål en order till det bolag som den tidigare hade anlitat som mellanhand med tidningarna. Domstolens kontrollenhet upptäckte emellertid att giltighetstiden för det ramavtal som tidigare gällde med denna mellanhand hade löpt ut (vilket de tjänstemän som handhar kontrakten avseende frilansöversättningar var ovetande om).

Utanordnaren, som hade kunnat nöja sig med reguljära publiceringar av anbudsinfordran i Europeiska unionens officiella tidning, ansåg vid denna tidpunkt att det, för att säkerställa en stark konkurrens (såsom krävs enligt artikel 89.2 i budgetförordningen), alltjämt var avgörande med publicering av annonser i pressen, med hänsyn till den aktuella målgruppen, nämligen frilansöversättare. En publicering i endast den officiella tidningen skulle nämligen riskera att medföra en extremt svag reaktion från de sistnämndas sida.

Syftet med annonseringen i pressen har de facto uppnåtts fullt ut, och genomsnittspriset för en översatt sida enligt de nya kontrakten avseende frilansöversättningar är, tack vare en stark konkurrens, 7,5 procent lägre än genomsnittspriset enligt de tidigare kontrakten. Det motsvarar en mycket betydande besparing för domstolens budget (cirka 2,4 miljoner euro på fyra år).

Av det föregående framgår dels att domstolens interna kontrollsystem har fungerat effektivt då man upptäckt att ramavtalets giltighetstid hade löpt ut, dels att avvikelsen från de etablerade förfarandena, vilken godtagits av hänsyn till institutionens budget och i överensstämmelse med principen om sund ekonomisk förvaltning, har fastställts och dokumenterats i enlighet med vad som föreskrivs i institutionens normer för intern kontroll (16).

Det ska tilläggas att de åtgärder som redan har vidtagits för att förbättra upphandlingsförfarandena inom institutionen, särskilt med avseende på behandlingen av uppgifter om kontrakten direkt i institutionens datoriserade system för ekonomisk förvaltning, kommer att göra det möjligt att i framtiden förhindra den situation som är föremål för den aktuella iakttagelsen från revisionsrätten.

Det ska slutligen erinras om att det i flera resolutioner (17) som nyligen antagits av Europaparlamentet, hänvisas till de svårigheter och den administrativa kostnad som budgetförordningens upphandlingsbestämmelser föranleder för vissa institutioner – däribland domstolen – och att kommissionen uppmanas att ta detta i beaktande vid den kommande ändringen av dessa bestämmelser. Domstolen kan inte annat än önska att dessa uppmaningar till förenkling av budgetförordningen kan iakttas i det ändringsarbete som för närvarande pågår.

Revisionsrätten

| 9.22 | I den externa revisorns rapport (7) uppges att enligt revisorns uppfattning ger ”årsredovisningen en rättvisande bild av Europeiska revisionsrättens finansiella ställning per den 31 december 2009 liksom av dess ekonomiska resultat och kassaflöden under det år som slutade vid samma datum, i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002, kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 med genomförandebestämmelser för denna förordning och Europeiska revisionsrättens redovisningsbestämmelser”. Rapporten offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

9.22

I den externa revisorns rapport (7) uppges att enligt revisorns uppfattning ger ”årsredovisningen en rättvisande bild av Europeiska revisionsrättens finansiella ställning per den 31 december 2009 liksom av dess ekonomiska resultat och kassaflöden under det år som slutade vid samma datum, i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002, kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 med genomförandebestämmelser för denna förordning och Europeiska revisionsrättens redovisningsbestämmelser”. Rapporten offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

| 9.23 | Vid granskningen upptäcktes inga brister i fråga om de granskade temana som bör redovisas. |
| --- | --- |

9.23

Vid granskningen upptäcktes inga brister i fråga om de granskade temana som bör redovisas.

Regionkommittén

| 9.24 | Vid granskningen upptäcktes inga brister i fråga om de granskade temana som bör redovisas. |
| --- | --- |

9.24

Vid granskningen upptäcktes inga brister i fråga om de granskade temana som bör redovisas.

Europeiska ombudsmannen
   (8)

Anställning av tillfälligt anställda och kontraktsanställda

| 9.25 | Enligt artikel 12.5 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna ska varje institution anta allmänna genomförandebestämmelser för förfaranden för rekrytering av tillfälligt anställda. Europeiska ombudsmannen har ännu inte antagit några sådana bestämmelser trots att 47 av de 63 tjänster som beviljats i budgeten 2009 är tillfälliga tjänster. |
| --- | --- |

9.25

Enligt artikel 12.5 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna ska varje institution anta allmänna genomförandebestämmelser för förfaranden för rekrytering av tillfälligt anställda. Europeiska ombudsmannen har ännu inte antagit några sådana bestämmelser trots att 47 av de 63 tjänster som beviljats i budgeten 2009 är tillfälliga tjänster.

| 9.25 | EUROPEISKA OMBUDSMANNENS SVAR

  Europeiska ombudsmannen har tagit del av revisionsrättens ovanstående iakttagelse och ombudsmannens tjänsteavdelningar har uppmanats att utarbeta bestämmelser om förfarandena för rekrytering av tillfälligt anställda. Dessa bestämmelser ska antas före slutet av tredje kvartalet 2010. |
| --- | --- |

9.25

EUROPEISKA OMBUDSMANNENS SVAR

Europeiska ombudsmannen har tagit del av revisionsrättens ovanstående iakttagelse och ombudsmannens tjänsteavdelningar har uppmanats att utarbeta bestämmelser om förfarandena för rekrytering av tillfälligt anställda. Dessa bestämmelser ska antas före slutet av tredje kvartalet 2010.

Europeiska datatillsynsmannen
   (9)

Utbetalning av sociala tillägg till anställda

| 9.26 | Vid revisionen konstaterade revisionsrätten att den information som Europeiska datatillsynsmannens avdelningar förfogade över för att försäkra sig om att de tillägg som fastställs i tjänsteföreskrifterna betalas ut till de anställda i enlighet med tillämpliga gemenskapsförordningar och tillämplig nationell lagstiftning i fyra fall av tio inte var aktuell. Detta medför en risk för oriktiga eller otillbörliga utbetalningar. De anställda bör med jämna mellanrum ombedjas att visa upp handlingar som styrker deras personliga situation. I detta avseende bör Europeiska datatillsynsmannen förbättra sitt system för övervakning och kontroll av dessa handlingar vid lämplig tidpunkt. |
| --- | --- |

9.26

Vid revisionen konstaterade revisionsrätten att den information som Europeiska datatillsynsmannens avdelningar förfogade över för att försäkra sig om att de tillägg som fastställs i tjänsteföreskrifterna betalas ut till de anställda i enlighet med tillämpliga gemenskapsförordningar och tillämplig nationell lagstiftning i fyra fall av tio inte var aktuell. Detta medför en risk för oriktiga eller otillbörliga utbetalningar. De anställda bör med jämna mellanrum ombedjas att visa upp handlingar som styrker deras personliga situation. I detta avseende bör Europeiska datatillsynsmannen förbättra sitt system för övervakning och kontroll av dessa handlingar vid lämplig tidpunkt.

| 9.26 | EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNENS SVAR

  På grund av sin ringa storlek får datatillsynsmannen för närvarande hjälp av Byrån för löneadministration och individuella ersättningar med att handlägga ärenden som rör sociala förmåner. En gång om året uppdateras uppgifterna om familjetillägg och barntillägg av byrån utifrån särskilda formulär som skickas ut till berörd personal via datatillsynsmannen. Dessa formulär har utarbetats av byrån för detta ändamål. På grundval av de uppgifter som inhämtats genom dessa formulär uppdateras de sociala förmånerna.


  Med anledning av revisionsrättens rekommendation kommer datatillsynsmannen att förbättra övervakningen av uppgifter om de sociala förmåner som revisionsrätten avser. |
| --- | --- |

9.26

EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNENS SVAR

På grund av sin ringa storlek får datatillsynsmannen för närvarande hjälp av Byrån för löneadministration och individuella ersättningar med att handlägga ärenden som rör sociala förmåner. En gång om året uppdateras uppgifterna om familjetillägg och barntillägg av byrån utifrån särskilda formulär som skickas ut till berörd personal via datatillsynsmannen. Dessa formulär har utarbetats av byrån för detta ändamål. På grundval av de uppgifter som inhämtats genom dessa formulär uppdateras de sociala förmånerna.

Med anledning av revisionsrättens rekommendation kommer datatillsynsmannen att förbättra övervakningen av uppgifter om de sociala förmåner som revisionsrätten avser.

Normer för internkontroll

| 9.27 | Europeiska datatillsynsmannen hade inte infört ett system för efterhandskontroll vid behov, såsom krävs enligt budgetförordningen. Enligt de normer för internkontroll som antagits av Europeiska datatillsynsmannen krävs det inte heller att undantag till de ekonomiska standardförfarandena registreras på vederbörligt sätt i ett centralt register. |
| --- | --- |

9.27

Europeiska datatillsynsmannen hade inte infört ett system för efterhandskontroll vid behov, såsom krävs enligt budgetförordningen. Enligt de normer för internkontroll som antagits av Europeiska datatillsynsmannen krävs det inte heller att undantag till de ekonomiska standardförfarandena registreras på vederbörligt sätt i ett centralt register.

| 9.27 | EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNENS SVAR

  Samtliga transaktioner som utförs av datatillsynsmannen, däribland återbetalningen av direkta utbetalningar som behandlats av andra institutioner för datatillsynsmannens räkning, är redan föremål för en omfattande förhandskontroll.


  Med anledning av revisionrättens rekommendation kommer datatillsynsmannen att utreda hur man kan genomföra ett förfarande för efterhandskontroll för 2011 och framåt. På grund av institutionens ringa storlek och den särskilda situationen med den gemensamma ärendehandläggningen enligt olika samarbets- och servicenivåavtal kan ytterligare interinstitutionellt stöd komma att krävas för att datatillsynsmannen ska kunna utföra sin uppgift.


  Datatillsynsmannen har beslutat att tillämpa revisionsrättens andra iakttagelse om normer för intern kontroll genom att upprätta en central förteckning över registrerade undantag. |
| --- | --- |

9.27

EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNENS SVAR

Samtliga transaktioner som utförs av datatillsynsmannen, däribland återbetalningen av direkta utbetalningar som behandlats av andra institutioner för datatillsynsmannens räkning, är redan föremål för en omfattande förhandskontroll.

Med anledning av revisionrättens rekommendation kommer datatillsynsmannen att utreda hur man kan genomföra ett förfarande för efterhandskontroll för 2011 och framåt. På grund av institutionens ringa storlek och den särskilda situationen med den gemensamma ärendehandläggningen enligt olika samarbets- och servicenivåavtal kan ytterligare interinstitutionellt stöd komma att krävas för att datatillsynsmannen ska kunna utföra sin uppgift.

Datatillsynsmannen har beslutat att tillämpa revisionsrättens andra iakttagelse om normer för intern kontroll genom att upprätta en central förteckning över registrerade undantag.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 9.28 | På grundval av revisionen drar revisionsrätten slutsatsen att betalningarna som helhet för det år som slutade den 31 december 2009 avseende institutionernas administrativa utgifter inte innehöll några väsentliga fel (se punkt 9.9). |
| --- | --- |

9.28

På grundval av revisionen drar revisionsrätten slutsatsen att betalningarna som helhet för det år som slutade den 31 december 2009 avseende institutionernas administrativa utgifter inte innehöll några väsentliga fel (se punkt 9.9).

| 9.29 | På grundval av revisionen drar revisionsrätten slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll för institutionernas administrativa utgifter uppfyller kraven i budgetförordningen (se punkterna 9.13–9.27). |
| --- | --- |

9.29

På grundval av revisionen drar revisionsrätten slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll för institutionernas administrativa utgifter uppfyller kraven i budgetförordningen (se punkterna 9.13–9.27).

| 9.30 | Uppföljningen av tidigare iakttagelser sammanfattas i
  bilaga 9.4
  . |
| --- | --- |

9.30

Uppföljningen av tidigare iakttagelser sammanfattas i
  bilaga 9.4
  .

| 9.31 | På området för utbetalningar av sociala tillägg rekommenderade revisionsrätten att berörda institutioner och organ (se punkterna 9.14, 9.19 och 9.26) med jämna mellanrum ber sina anställda att visa upp handlingar som styrker deras personliga situation och inför ett system för övervakning och kontroll av dessa handlingar vid lämplig tidpunkt. |
| --- | --- |

9.31

På området för utbetalningar av sociala tillägg rekommenderade revisionsrätten att berörda institutioner och organ (se punkterna 9.14, 9.19 och 9.26) med jämna mellanrum ber sina anställda att visa upp handlingar som styrker deras personliga situation och inför ett system för övervakning och kontroll av dessa handlingar vid lämplig tidpunkt.

EUROPEISKA UNIONENS BYRÅER OCH GENOMFÖRANDEORGAN

| 9.32 | Revisionen av Europeiska unionens byråer och genomförandeorgan redovisas i särskilda årsrapporter som offentliggörs separat i Europeiska unionens officiella tidning
   (10). Revisionsrätten granskade 30 byråer för budgetåret 2009. Deras budgetar uppgick till totalt 1 500,6 miljoner euro 2009. De viktigaste uppgifterna om byråerna redovisas i
  tabell 9.2
  . |
| --- | --- |

9.32

Revisionen av Europeiska unionens byråer och genomförandeorgan redovisas i särskilda årsrapporter som offentliggörs separat i Europeiska unionens officiella tidning
   (10). Revisionsrätten granskade 30 byråer för budgetåret 2009. Deras budgetar uppgick till totalt 1 500,6 miljoner euro 2009. De viktigaste uppgifterna om byråerna redovisas i
  tabell 9.2
  .

| 9.33 | För varje byrå har revisionsrätten utarbetat en rapport för det budgetår som slutade den 31 december 2009 med ett uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet och transaktionernas korrekthet. Dessa rapporter kommer att offentliggöras separat i Europeiska unionens officiella tidning i slutet av året. |
| --- | --- |

9.33

För varje byrå har revisionsrätten utarbetat en rapport för det budgetår som slutade den 31 december 2009 med ett uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet och transaktionernas korrekthet. Dessa rapporter kommer att offentliggöras separat i Europeiska unionens officiella tidning i slutet av året.

| 9.34 | När det gäller Euratoms försörjningsbyrå uppmärksammar revisionsrätten det faktum att byrån, i strid mot stadgarna, inte hade någon budget för 2009 och därför betalades byråns alla utgifter, förutom bankavgifterna, av kommissionen. Denna situation är densamma som den som påtalades redan 2008. Kommissionen bör i samråd med alla berörda parter analysera möjliga åtgärder för att komma till rätta med denna situation. |
| --- | --- |

9.34

När det gäller Euratoms försörjningsbyrå uppmärksammar revisionsrätten det faktum att byrån, i strid mot stadgarna, inte hade någon budget för 2009 och därför betalades byråns alla utgifter, förutom bankavgifterna, av kommissionen. Denna situation är densamma som den som påtalades redan 2008. Kommissionen bör i samråd med alla berörda parter analysera möjliga åtgärder för att komma till rätta med denna situation.

| 9.34 | KOMMISSIONENS SVAR

  Vid utarbetandet av EU:s budget för 2008 föreslog kommissionen en budget för Euratoms försörjningsbyrå. Budgetmyndigheten avslog förslaget och byråns utgifter under 2008 betalades därför av kommissionen. Kommissionen fortsatte att ta hand om byråns utgifter i budgeten för 2009 och den för 2010 och har föreslagit att den ska göra detsamma under 2011. |
| --- | --- |

9.34

KOMMISSIONENS SVAR

Vid utarbetandet av EU:s budget för 2008 föreslog kommissionen en budget för Euratoms försörjningsbyrå. Budgetmyndigheten avslog förslaget och byråns utgifter under 2008 betalades därför av kommissionen. Kommissionen fortsatte att ta hand om byråns utgifter i budgeten för 2009 och den för 2010 och har föreslagit att den ska göra detsamma under 2011.

Tabell 9.2 —   Europeiska unionens byråer och genomförandeorgan – Viktiga uppgifter

| Europeiska unionens byråer och genomförandeorgan | Huvudkontor | Första år som ekonomiskt självbestämmande | Budget (18)



  (miljoner euro) | Beviljade tjänster |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | 2008 | 2009 | 2008 |
| Byråer |
| Euratoms försörjningsbyrå (19) | Luxemburg | 1960 | — | — | — | — |
| Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning | Thessaloniki | 1977 | 18,6 | 18,3 | 101 | 99 |
| Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor | Dublin | 1977 | 20,2 | 21,0 | 101 | 101 |
| Europeiska miljöbyrån | Köpenhamn | 1994 | 39,8 | 37,1 | 133 | 123 |
| Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen | Turin | 1994 | 21,8 | 22,4 | 96 | 96 |
| Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk | Lissabon | 1995 | 14,7 | 15,1 | 82 | 82 |
| Europeiska läkemedelsmyndigheten | London | 1994 | 194,4 | 182,9 | 530 | 481 |
| Översättningscentrum för Europeiska unionens organ | Luxemburg | 1995 | 62,6 | 59,9 | 233 | 233 |
| Gemenskapens växtsortsmyndighet | Angers | 1995 | 13,2 | 12,5 | 46 | 43 |
| Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) | Alicante | 1995 | 338,1 | 318,4 | 658 | 643 |
| Europeiska arbetsmiljöbyrån | Bilbao | 1996 | 15,0 | 14,9 | 44 | 44 |
| Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter | Wien | 1998 | 17,2 | 15,0 | 61 | 49 |
| Europeiska byrån för återuppbyggnad (20) | Thessaloniki | 2000 | — | 235,0 | — | 93 |
| Europeiska polisakademin | Bramshill | 2006 | 8,8 | 8,7 | 26 | 22,5 |
| Eurojust | Haag | 2002 | 27,6 | 24,8 | 185 | 175 |
| Europeiska byrån för luftfartssäkerhet | Köln | 2003 | 122,0 | 102,0 | 506 | 452 |
| Europeiska sjösäkerhetsbyrån | Lisbon | 2003 | 53,3 | 50,2 | 192 | 181 |
| Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet | Parma | 2003 | 71,0 | 66,4 | 355 | 335 |
| Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet | Heraklion | 2005 | 8,1 | 8,4 | 44 | 44 |
| Europeiska järnvägsbyrån | Valenciennes | 2006 | 21,0 | 18,0 | 124 | 116 |
| Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar | Stockholm | 2005 | 49,3 | 40,6 | 170 | 130 |
| Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna | Warszawa | 2006 | 88,8 | 71,2 | 119 | 94 |
| Tillsynsmyndigheten för det europeiska GNSS-systemet (21) | Bryssel | 2006 | 44,4 | 10,5 | 23 | 50 |
| Gemenskapens kontrollorgan för fiske | Vigo | 2007 | 10,1 | 9,5 | 45 | 47 |
| Europeiska kemikaliemyndigheten | Helsingfors | 2008 | 70,4 | 66,4 | 324 | 220 |
| Genomförandeorgan |
| Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation | Bryssel | 2006 | 13,3 | 11,5 | 37 | 36 |
| Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur | Bryssel | 2006 | 47,7 | 38,2 | 99 | 92 |
| Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor | Luxemburg | 2007 | 64 | 4,4 | 12 | 9 |
| Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet | Bryssel | 2008 | 8,9 | 5,2 | 32 | 32 |
| Genomförandeorganet för forskning (22) | Bryssel | 2009 | 21,6 | — | 88 | — |
| Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet | Bryssel | 2009 | 14,5 | — | 100 | — |
| Totalt | 1 500,6 | 1 488,5 | 4 566 | 4 122,5 |

Europeiska unionens byråer och genomförandeorgan

Huvudkontor

Första år som ekonomiskt självbestämmande

Budget (18)

(miljoner euro)

Beviljade tjänster

2009

2008

2009

2008

Byråer

Euratoms försörjningsbyrå (19)

Luxemburg

1960

—

—

—

—

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

Thessaloniki

1977

18,6

18,3

101

99

Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor

Dublin

1977

20,2

21,0

101

101

Europeiska miljöbyrån

Köpenhamn

1994

39,8

37,1

133

123

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

Turin

1994

21,8

22,4

96

96

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

Lissabon

1995

14,7

15,1

82

82

Europeiska läkemedelsmyndigheten

London

1994

194,4

182,9

530

481

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

Luxemburg

1995

62,6

59,9

233

233

Gemenskapens växtsortsmyndighet

Angers

1995

13,2

12,5

46

43

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster)

Alicante

1995

338,1

318,4

658

643

Europeiska arbetsmiljöbyrån

Bilbao

1996

15,0

14,9

44

44

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

Wien

1998

17,2

15,0

61

49

Europeiska byrån för återuppbyggnad (20)

Thessaloniki

2000

—

235,0

—

93

Europeiska polisakademin

Bramshill

2006

8,8

8,7

26

22,5

Eurojust

Haag

2002

27,6

24,8

185

175

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

Köln

2003

122,0

102,0

506

452

Europeiska sjösäkerhetsbyrån

Lisbon

2003

53,3

50,2

192

181

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

Parma

2003

71,0

66,4

355

335

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet

Heraklion

2005

8,1

8,4

44

44

Europeiska järnvägsbyrån

Valenciennes

2006

21,0

18,0

124

116

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar

Stockholm

2005

49,3

40,6

170

130

Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna

Warszawa

2006

88,8

71,2

119

94

Tillsynsmyndigheten för det europeiska GNSS-systemet (21)

Bryssel

2006

44,4

10,5

23

50

Gemenskapens kontrollorgan för fiske

Vigo

2007

10,1

9,5

45

47

Europeiska kemikaliemyndigheten

Helsingfors

2008

70,4

66,4

324

220

Genomförandeorgan

Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation

Bryssel

2006

13,3

11,5

37

36

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur

Bryssel

2006

47,7

38,2

99

92

Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor

Luxemburg

2007

64

4,4

12

9

Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet

Bryssel

2008

8,9

5,2

32

32

Genomförandeorganet för forskning (22)

Bryssel

2009

21,6

—

88

—

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet

Bryssel

2009

14,5

—

100

—

Totalt

1 500,6

1 488,5

4 566

4 122,5

EUROPASKOLORNA

| 9.35 | Revisionsrättens särskilda årsrapport om Europaskolorna (som inte offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning) överlämnas till Europaskolornas styrelse i dess egenskap av myndighet som beviljar ansvarsfrihet (11). Skolornas budget för 2009 på 267,2 miljoner euro finansierades huvudsakligen genom ett bidrag från kommissionen (151,9 miljoner euro) och genom bidrag från medlemsstaterna (53,7 miljoner euro) (12). De viktigaste uppgifterna om Europaskolorna finns i
  tabell 9.3
  . |
| --- | --- |

9.35

Revisionsrättens särskilda årsrapport om Europaskolorna (som inte offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning) överlämnas till Europaskolornas styrelse i dess egenskap av myndighet som beviljar ansvarsfrihet (11). Skolornas budget för 2009 på 267,2 miljoner euro finansierades huvudsakligen genom ett bidrag från kommissionen (151,9 miljoner euro) och genom bidrag från medlemsstaterna (53,7 miljoner euro) (12). De viktigaste uppgifterna om Europaskolorna finns i
  tabell 9.3
  .

| 9.36 | Revisionsrätten fann inga väsentliga fel som gör att man kan ifrågasätta tillförlitligheten i de granskade räkenskaperna (skolorna München och Luxemburg I samt huvudkontoret), som upprättats i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen för Europaskolorna av den 24 oktober 2006 eller korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dessa räkenskaper. |
| --- | --- |

9.36

Revisionsrätten fann inga väsentliga fel som gör att man kan ifrågasätta tillförlitligheten i de granskade räkenskaperna (skolorna München och Luxemburg I samt huvudkontoret), som upprättats i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen för Europaskolorna av den 24 oktober 2006 eller korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dessa räkenskaper.

| 9.37 | På grundval av granskningen har revisionsrätten inte uppmärksammat något som föranleder den att tro att de konsoliderade räkenskaperna inte i allt väsentligt ger en rättvisande bild i enlighet med gällande redovisningsnormer, med följande undantag som beror på den otillfredsställande tillämpningen av principerna för periodiserad redovisning: a) det fanns inga bestämmelser för pågående rättsliga fall mot skolorna, b) inga upplupna kostnader redovisades för lönejusteringar under 2009, c) avsättningar för framtida kostnader som inte gällde det innevarande året ingick i balansräkningen när de endast borde ha redovisats i de förklarande anmärkningarna. |
| --- | --- |

9.37

På grundval av granskningen har revisionsrätten inte uppmärksammat något som föranleder den att tro att de konsoliderade räkenskaperna inte i allt väsentligt ger en rättvisande bild i enlighet med gällande redovisningsnormer, med följande undantag som beror på den otillfredsställande tillämpningen av principerna för periodiserad redovisning: a) det fanns inga bestämmelser för pågående rättsliga fall mot skolorna, b) inga upplupna kostnader redovisades för lönejusteringar under 2009, c) avsättningar för framtida kostnader som inte gällde det innevarande året ingick i balansräkningen när de endast borde ha redovisats i de förklarande anmärkningarna.

| 9.37 | KOMMISSIONENS SVAR

  Tillämpningen av principerna för periodiserad redovisning är föremål för utvärdering i samband med den pågående översynen av budgetförordningen för Europaskolorna. Förslagen från översynen kommer att läggas fram för Europaskolornas styrelse senare i år. |
| --- | --- |

9.37

KOMMISSIONENS SVAR

Tillämpningen av principerna för periodiserad redovisning är föremål för utvärdering i samband med den pågående översynen av budgetförordningen för Europaskolorna. Förslagen från översynen kommer att läggas fram för Europaskolornas styrelse senare i år.

Tabell 9.3 —   Europaskolorna – Viktiga uppgifter

| Europaskola | Land | Budget (23)
   (24)


  (miljoner euro) | Bidrag från kommissionen (24)


  (miljoner euro) | Antal elever (25) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | 2008 | 2009 | 2008 | 2009 | 2008 |
| Kontoret | Belgien | 9,6 | 9,2 | 8,3 | 7,0 | — | — |
| Luxemburg I | Luxemburg | 39,8 | 37,4 | 26,0 | 22,8 | 3 468 | 3 437 |
| Luxemburg II | Luxemburg | 7,6 | 7,0 | 4,5 | 3,4 | 910 | 888 |
| Bryssel I (Uccle) | Belgien | 33,1 | 32,1 | 23,1 | 22,7 | 3 112 | 3 057 |
| Bryssel II (Woluwé) | Belgien | 32,4 | 31,5 | 22,2 | 21,5 | 3 030 | 2 904 |
| Bryssel III (Ixelles) | Belgien | 29,7 | 29,1 | 20,8 | 19,8 | 2 811 | 2 649 |
| Bryssel IV | Belgien | 5,4 | 5,5 | 2,7 | 3,4 | 594 | 438 |
| Mol | Belgien | 12,0 | 11,3 | 6,9 | 6,0 | 752 | 718 |
| Varese | Italien | 19,8 | 18,7 | 10,2 | 9,3 | 1 304 | 1 341 |
| Karlsruhe | Tyskland | 13,4 | 12,9 | 3,8 | 2,4 | 976 | 979 |
| Munich | Tyskland | 20,9 | 19,5 | 0,4 | 0,6 | 1 848 | 1 756 |
| Frankfurt | Tyskland | 11,5 | 10,6 | 6,5 | 3,9 | 1 085 | 1 053 |
| Alicante | Spanien | 12,5 | 11,9 | 6,8 | 5,2 | 1 020 | 1 029 |
| Bergen | Nederländerna | 9,8 | 9,8 | 4,8 | 5,1 | 586 | 565 |
| Culham | Förenade kungariket | 9,7 | 11,4 | 4,9 | 5,7 | 835 | 835 |
| Totalt | 267,2 | 258,0 | 151,9 | 138,9 | 22 331 | 21 649 |
| Anm.: Differenser i totalbeloppen beror på avrundning. |

Europaskola

Land

Budget (23)
   (24)

(miljoner euro)

Bidrag från kommissionen (24)

(miljoner euro)

Antal elever (25)

2009

2008

2009

2008

2009

2008

Kontoret

Belgien

9,6

9,2

8,3

7,0

—

—

Luxemburg I

Luxemburg

39,8

37,4

26,0

22,8

3 468

3 437

Luxemburg II

Luxemburg

7,6

7,0

4,5

3,4

910

888

Bryssel I (Uccle)

Belgien

33,1

32,1

23,1

22,7

3 112

3 057

Bryssel II (Woluwé)

Belgien

32,4

31,5

22,2

21,5

3 030

2 904

Bryssel III (Ixelles)

Belgien

29,7

29,1

20,8

19,8

2 811

2 649

Bryssel IV

Belgien

5,4

5,5

2,7

3,4

594

438

Mol

Belgien

12,0

11,3

6,9

6,0

752

718

Varese

Italien

19,8

18,7

10,2

9,3

1 304

1 341

Karlsruhe

Tyskland

13,4

12,9

3,8

2,4

976

979

Munich

Tyskland

20,9

19,5

0,4

0,6

1 848

1 756

Frankfurt

Tyskland

11,5

10,6

6,5

3,9

1 085

1 053

Alicante

Spanien

12,5

11,9

6,8

5,2

1 020

1 029

Bergen

Nederländerna

9,8

9,8

4,8

5,1

586

565

Culham

Förenade kungariket

9,7

11,4

4,9

5,7

835

835

Totalt

267,2

258,0

151,9

138,9

22 331

21 649

Anm.: Differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

---

(1)  Förhands- och efterhandskontroller, internrevisionsfunktionen, rapportering av avvikelser och normer för internkontroll. Revisionsrätten gjorde dessutom en fördjupad bedömning av systemen för övervakning och kontroll vid domstolen, Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen. Bedömningen omfattade en granskning av ett ytterligare urval av betalningstransaktioner avseende personalresurser och andra administrativa utgifter.

(2)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d'Entreprises.

(3)  Bestämmelserna antogs av Europaparlamentets presidium den 30 juni 2003 och ändrades genom besluten av den 22 mars 2006 och den 11 juli 2007.

(4)  Vid utgången av budgetåret 2008 uppgick de anslag som hade förts över till påföljande år av politiska grupper till 22 miljoner euro, det vill säga 42,5 % av de årliga anslagen för 2008.

(5)  Se fotnot 1.

(6)  Se även punkt 11.4 i årsrapporten för 2008 (EUT C 269, 10.11.2009).

(7)  Se revisionsrapporten om årsredovisningen som det hänvisas till i punkt 9.8.

(8)  Se fotnot 1.

(9)  Se fotnot 1.

(10)  Revisionsrättens årsrapporter om byråerna finns på institutionens webbplats (http://www.eca.europa.eu) och offentliggörs, med undantag för Euratoms försörjningsbyrå, i Europeiska unionens officiella tidning.

(11)  Revisionsrätten går igenom de konsoliderade räkenskaperna och utför dessutom en årlig revision vid huvudkontoret och en återkommande revision av två av de fjorton Europaskolorna varje år.

(12)  Källa: Europaskolorna, slutliga räkenskaper för 2009.

(13)  Se fotnoten avseende punkt 9.6.

(14)  Kontrollerna har omfattat 41 transaktioner avseende förvaltning av utgifter för personalresurser och 13 transaktioner avseende förvaltning av andra utgifter av administrativ natur (tre fall av offentlig upphandling och tio fall av andra transaktioner).

(15)  Transaktionen ingår i ett urval av 10 transaktioner som sammanlagt motsvarade 30,86 miljoner euro och som syftade till att kontrollera hanteringen av administrativa utgifter (andra än personalresurser och upphandlingsförfaranden vilka prövas separat).

(16)  Domstolens kontrollnorm nr 13, enligt vilken ”avdelningarna ska vidta åtgärder som är ägnade att säkerställa att alla de fall i vilka kontroller inte utförs eller i vilka etablerad praxis eller fastställda förfaranden frångås, på grund av extraordinära omständigheter, skriftligen registreras, motiveras och godkänns på en lämplig nivå innan sådana åtgärder vidtas”, har följts under de extraordinära omständigheter som det har hänvisats till.

(17)  Se punkt 17 i resolutionen av den 23 april 2009 om ansvarsfrihet 2007 för domstolen (2008/2278(DEC)) och punkt 45 i resolutionen av den 18 maj 2010 om Europaparlamentets budgetberäkning för 2011 (2010/2005(BUD)).

(18)  Betalningsbemyndiganden.

(19)  Se punkt 9.34.

(20)  Byrån stängdes under 2008.

(21)  Provisoriskt säte.

(22)  Organet blev ekonomiskt självbestämmande under 2009.

(23)  Totala inkomster och utgifter enligt budgeten för varje Europaskola och kontoret, inbegripet alla ändringar av de budgetar som ursprungligen antogs.

(24)  Källa: Europaskolorna, slutliga räkenskaper för 2009.

(25)  Källa: Generalsekreterarens årsrapport för 2009 till Europaskolornas styrelse.

Anm.: Differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

BILAGA 9.1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN AVSEENDE ADMINISTRATIVA UTGIFTER

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Utgifter för institutionernas personal | Utgifter för fastigheter | Övriga utgifter | Totalt |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| Totalt antal transaktioner (varav): | 38 | 7 | 12 | 57 | 57 | 56 |
| Förskott | 0 | 1 | 1 | 2 | 0 | 0 |
| Mellanliggande betalningar/Slutbetalningar | 38 | 6 | 11 | 55 | 57 | 56 |
| RESULTAT AV GRANSKNINGEN |
| (i procent och antal transaktioner) |
| Transaktioner som inte innehåller fel | 97 % | {37} | 100 % | {7} | 75 % | {9} | 93 % | {53} | 91 % | 95 % |
| Transaktioner som innehåller fel | 3 % | {1} | 0 % | {0} | 25 % | {3} | 7 % | {4} | 9 % | 5 % |
| BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| Mest sannolik felprocent: | | |
| < 2 % | X | X | X |
| 2–5 % | | | |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

Utgifter för institutionernas personal

Utgifter för fastigheter

Övriga utgifter

Totalt

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal transaktioner (varav):

38

7

12

57

57

56

Förskott

0

1

1

2

0

0

Mellanliggande betalningar/Slutbetalningar

38

6

11

55

57

56

RESULTAT AV GRANSKNINGEN

(i procent och antal transaktioner)

Transaktioner som inte innehåller fel

97 %

{37}

100 %

{7}

75 %

{9}

93 %

{53}

91 %

95 %

Transaktioner som innehåller fel

3 %

{1}

0 %

{0}

25 %

{3}

7 %

{4}

9 %

5 %

BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Mest sannolik felprocent:

< 2 %

X

X

X

2–5 %

> 5 %

BILAGA 9.2

RESULTAT AV GRANSKNINGEN AVSEENDE SYSTEMEN FÖR ADMINISTRATIVA UTGIFTER

Samlad bedömning av systemen för övervakning och kontroll

| Samlad bedömning | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Samlad bedömning

2009

2008

2007

Förklaring

| | Uppfyller kraven |
| --- | --- |
| | Uppfyller delvis kraven |
| | Uppfyller ej kraven |
| e.t. | Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts |

Uppfyller kraven

Uppfyller delvis kraven

Uppfyller ej kraven

e.t.

Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts

BILAGA 9.3

RESULTAT AV GRANSKNINGEN AV KOMMISSIONENS SKRIFTLIGA UTTALANDEN AVSEENDE ADMINISTRATIVA UTGIFTER

| Granskade generaldirektorat | Typ av förklaring från generaldirektören
   (1) | Reservation | Revisionsrättens iakttagelser | Samlad bedömning av tillförlitligheten |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PMO | utan reservation | e.t. | — | A |
| OIB | utan reservation | e.t. | — |
| OIL | utan reservation | e.t. | — |
| DIGIT | utan reservation | e.t. | — |
| A: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |

Granskade generaldirektorat

Typ av förklaring från generaldirektören
   (1)

Reservation

Revisionsrättens iakttagelser

Samlad bedömning av tillförlitligheten

PMO

utan reservation

e.t.

—

A

OIB

utan reservation

e.t.

—

OIL

utan reservation

e.t.

—

DIGIT

utan reservation

e.t.

—

A:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| B: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| C: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

---

(1)  Generaldirektören har enligt sin revisionsförklaring uppnått rimlig säkerhet om att de kontrollförfaranden som införts ger nödvändiga garantier för att transaktionerna är korrekta.

| A: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

A:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| B: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| C: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

BILAGA 9.4

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE IAKTTAGELSER OM ADMINISTRATIVA UTGIFTER

| Revisionsrättens iakttagelser | Vidtagna åtgärder | Revisionsrättens analys | Institutionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Multiplikationsfaktorn för löner |
| Punkterna 11.7–11.11 i årsrapporten för budgetåret 2007, senast bilaga 11.2 i årsrapporten för 2008: | | | Europaparlamentets svar |
| Parlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén tillämpar inte tjänsteföreskrifternas bestämmelser om multiplikationsfaktorn på samma sätt som de andra institutionerna. Detta ledde dels till en ekonomisk fördel för deras anställda som anställda vid övriga institutioner inte fick, dels till högre utgifter. | Parlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén fortsätter att tillämpa sin nuvarande praxis i väntan på att domstolen ska fatta slutliga avgöranden i de mål där talan har väckts av institutionernas anställda. | Revisionsrätten kommer att övervaka uppföljningen av domstolens avgöranden. | Europaparlamentet delar revisionsrättens syn på förfarandet och inväntar domstolens slutliga avgörande. |
| 2.   Ersättning av logikostnader som uppkommit i samband med tjänsteresa |
| Årsrapporterna för budgetåren 2004 och 2007, senast bilaga 11.2 till årsrapporten för 2008: | | | Europaparlamentets svar |
| Enligt de ändrade tjänsteföreskrifterna, som trädde i kraft den 1 maj 2004, ska de logikostnader som uppkommit i samband med tjänsteresa ersättas på grundval av verifikationer, upp till ett högsta belopp som ska fastställas för varje land (artikel 13 i bilaga VII till tjänsteföreskrifterna).
  I strid med denna bestämmelse har parlamentet i sina interna bestämmelser fastställt betalning av ett schablonbelopp på 60 % av det högsta tillåtna beloppet till anställda som inte styrker att de haft logikostnader. | De interna bestämmelserna för tjänsteresor av Europaparlamentets tjänstemän och övriga anställda antogs genom ett beslut av generalsekreteraren den 10 december 2009. Utöver arrangemangen för tjänsteresor fastställs i dessa interna bestämmelser särskilda regler för tjänsteresor till parlamentets tre arbetsplatser (Luxemburg, Strasbourg och Bryssel), inbegripet ersättning av kostnader i form av klumpsummor utan att de anställda behöver styrka detta. Parlamentet fortsätter därmed att ersätta logikostnader i form av klumpsummor för övernattningar i Luxemburg, Strasbourg och Bryssel. | De nya bestämmelserna följer inte tjänsteföreskrifterna. Parlamentet bör se till att logikostnader i samband med tjänsteresa ersätts i enlighet med tjänsteföreskrifterna. | Parlamentet noterar revisionsrättens ståndpunkt om de nya bestämmelser som uttryckligen antogs till följd av tidigare iakttagelser, men håller fast vid sin åsikt om att en differentierad behandling är nödvändig beroende på om de anställda anses ”resa mellan de tre arbetsorterna” eller vara ”på tjänsteresa”. Parlamentet har därför för avsikt att utnyttja en kommande översyn av tjänsteföreskrifterna och sin roll som medlagstiftare i detta förfarande till att ändra dessa bestämmelser och göra en åtskillnad mellan sina anställdas tjänsteresor och resor mellan de tre arbetsorterna.


  Budgetmyndigheten har därför redan ändrat namnet och budgetanmärkningen avseende den tidigare budgetposten 3000”Utgifter för personalens tjänsteresor”. Denna budgetpost går numera under beteckningen ”Utgifter för personalens tjänsteresor och resor mellan de tre arbetsorterna”, och i dess anmärkning fastställs uttryckligen att anslagen är avsedda att täcka utgifter i samband med resor som företas av personal vid institutionen, utstationerade nationella experter eller praktikanter mellan anställningsorten och en av Europaparlamentets tre arbetsorter (Bryssel, Luxemburg och Strasbourg), samt i samband med tjänsteresor till annan ort än de tre arbetsorterna. Denna budgetpost utgör därmed budgetbasen för de bestämmelser som parlamentet tillämpar på resor mellan de tre arbetsorterna. |
| 3.   Assistentstöd till ledamöter av Europaparlamentet |
| Punkterna 10.10–10.12 i årsrapporten för budgetåret 2006, och bilaga 11.2 i årsrapporten för 2008: | | | Europaparlamentets svar |
| I sin årsrapport för budgetåret 2006 ansåg revisionsrätten att det inte fanns tillräcklig dokumentation som visar att parlamentsledamöterna faktiskt hade anställt eller anlitat assistenter och att de skyldigheter eller tjänster som nämns i de kontrakt som parlamentsledamöterna har undertecknat faktiskt har fullgjorts. Presidiet bör vidta åtgärder för att erhålla de dokument som bedöms som nödvändiga för att bevisa att utgifterna var motiverade.
  Enligt presidiets ändrade bestämmelser från december 2006 är parlamentsledamöterna inte längre skyldiga att lämna in fakturor eller kostnadsredovisningar från betalningsombud och tjänsteleverantörer, utan ska behålla dem. I stället ska parlamentsledamöterna lämna in kopior av utgiftsredovisningar och redovisningar av fakturerade belopp som utfärdats av betalningsombud och tjänsteleverantörer. Dessa nya regler gäller för perioderna efter juli 2004. Årsrapporten för 2007 innehöll en rekommendation att parlamentet ytterligare skulle öka kontrollen över assistentstödet till parlamentsledamöterna, bl.a. genom stickprovskontroller av fakturor som ledamöterna innehar. | Regleringen av kostnaderna för parlamentsassistenter för budgetåren 2004–2007 är helt avslutad.
  När det gäller budgetåret 2008 har parlamentets administration fått in över 98 % av utgiftsredovisningarna och de fakturerade beloppen.
  När det gäller budgetåret 2009 håller parlamentets administration för närvarande på att behandla de redovisningar som tagits emot under de senaste månaderna. | Revisionsrätten kommer att övervaka parlamentets reglering av ledamöternas utgiftsredovisningar för budgetåren 2008 och 2009.
  Parlamentets administration bör kontrollera de originalfakturor som styrker utgiftsredovisningarna. | Regleringen av assistentstödet för budgetåret 2008–2009 (första halvåret) görs i enlighet med artikel 14 i bestämmelserna för kostnadsersättning och andra ersättningar till Europaparlamentets ledamöter. För 2008 reglerades 99,79 % av det totala beloppet för betalningar inom ramen för regleringsförfarandet korrekt. Återstoden, dvs. 0,2 %, behandlas för närvarande fall för fall. En obligatorisk återbetalning av beloppen planeras från fall till fall.


  För första halvåret 2009 (1) uppgår andelen korrekta regleringar för närvarande till 92,31 % (dvs. 94 227 604 EUR av 102 074 881 EUR). Återstoden, dvs. 7,6 %, består i första hand av handlingar som håller på att granskas (6,28 %). Vissa handlingar, som utgör 1,41 % av betalningarna inom ramen för regleringsförfarandet, har ännu inte lämnats in.


  I alla situationer där tveksamheter uppstått när det gällt de inlämnade uppgifterna har de behöriga enheterna krävt lämpliga klargöranden från ledamöterna, bland annat presentation av fakturor.


  Från detta datum fram till årsskiftet, dvs. det datum då de återstående handlingarna ska vara granskade, kommer andelen korrekta regleringar förmodligen att närma sig tidigare års nivåer. |
| 4.   Tilläggspensionsplan för ledamöter av Europaparlamentet |
| Tabell 10.2 i årsrapporten för budgetåret 2006 och bilaga 11.2 till årsrapporten för budgetåret 2008: | | | Europaparlamentets svar |
| Revisionsrätten erinrar om de iakttagelser som gjordes om detta i årsrapporten för 2008:






  a) | En ny försäkringsteknisk undersökning bör utföras för att bedöma vilken effekt presidiets beslut i fråga om de åtgärder som är tillämpliga på medlemmarna av pensionsplanen har haft. |

Revisionsrättens iakttagelser

Vidtagna åtgärder

Revisionsrättens analys

Institutionens svar

1.   Multiplikationsfaktorn för löner

Punkterna 11.7–11.11 i årsrapporten för budgetåret 2007, senast bilaga 11.2 i årsrapporten för 2008:

Europaparlamentets svar

Parlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén tillämpar inte tjänsteföreskrifternas bestämmelser om multiplikationsfaktorn på samma sätt som de andra institutionerna. Detta ledde dels till en ekonomisk fördel för deras anställda som anställda vid övriga institutioner inte fick, dels till högre utgifter.

Parlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén fortsätter att tillämpa sin nuvarande praxis i väntan på att domstolen ska fatta slutliga avgöranden i de mål där talan har väckts av institutionernas anställda.

Revisionsrätten kommer att övervaka uppföljningen av domstolens avgöranden.

Europaparlamentet delar revisionsrättens syn på förfarandet och inväntar domstolens slutliga avgörande.

2.   Ersättning av logikostnader som uppkommit i samband med tjänsteresa

Årsrapporterna för budgetåren 2004 och 2007, senast bilaga 11.2 till årsrapporten för 2008:

Europaparlamentets svar

Enligt de ändrade tjänsteföreskrifterna, som trädde i kraft den 1 maj 2004, ska de logikostnader som uppkommit i samband med tjänsteresa ersättas på grundval av verifikationer, upp till ett högsta belopp som ska fastställas för varje land (artikel 13 i bilaga VII till tjänsteföreskrifterna).

I strid med denna bestämmelse har parlamentet i sina interna bestämmelser fastställt betalning av ett schablonbelopp på 60 % av det högsta tillåtna beloppet till anställda som inte styrker att de haft logikostnader.

De interna bestämmelserna för tjänsteresor av Europaparlamentets tjänstemän och övriga anställda antogs genom ett beslut av generalsekreteraren den 10 december 2009. Utöver arrangemangen för tjänsteresor fastställs i dessa interna bestämmelser särskilda regler för tjänsteresor till parlamentets tre arbetsplatser (Luxemburg, Strasbourg och Bryssel), inbegripet ersättning av kostnader i form av klumpsummor utan att de anställda behöver styrka detta. Parlamentet fortsätter därmed att ersätta logikostnader i form av klumpsummor för övernattningar i Luxemburg, Strasbourg och Bryssel.

De nya bestämmelserna följer inte tjänsteföreskrifterna. Parlamentet bör se till att logikostnader i samband med tjänsteresa ersätts i enlighet med tjänsteföreskrifterna.

Parlamentet noterar revisionsrättens ståndpunkt om de nya bestämmelser som uttryckligen antogs till följd av tidigare iakttagelser, men håller fast vid sin åsikt om att en differentierad behandling är nödvändig beroende på om de anställda anses ”resa mellan de tre arbetsorterna” eller vara ”på tjänsteresa”. Parlamentet har därför för avsikt att utnyttja en kommande översyn av tjänsteföreskrifterna och sin roll som medlagstiftare i detta förfarande till att ändra dessa bestämmelser och göra en åtskillnad mellan sina anställdas tjänsteresor och resor mellan de tre arbetsorterna.

Budgetmyndigheten har därför redan ändrat namnet och budgetanmärkningen avseende den tidigare budgetposten 3000”Utgifter för personalens tjänsteresor”. Denna budgetpost går numera under beteckningen ”Utgifter för personalens tjänsteresor och resor mellan de tre arbetsorterna”, och i dess anmärkning fastställs uttryckligen att anslagen är avsedda att täcka utgifter i samband med resor som företas av personal vid institutionen, utstationerade nationella experter eller praktikanter mellan anställningsorten och en av Europaparlamentets tre arbetsorter (Bryssel, Luxemburg och Strasbourg), samt i samband med tjänsteresor till annan ort än de tre arbetsorterna. Denna budgetpost utgör därmed budgetbasen för de bestämmelser som parlamentet tillämpar på resor mellan de tre arbetsorterna.

3.   Assistentstöd till ledamöter av Europaparlamentet

Punkterna 10.10–10.12 i årsrapporten för budgetåret 2006, och bilaga 11.2 i årsrapporten för 2008:

Europaparlamentets svar

I sin årsrapport för budgetåret 2006 ansåg revisionsrätten att det inte fanns tillräcklig dokumentation som visar att parlamentsledamöterna faktiskt hade anställt eller anlitat assistenter och att de skyldigheter eller tjänster som nämns i de kontrakt som parlamentsledamöterna har undertecknat faktiskt har fullgjorts. Presidiet bör vidta åtgärder för att erhålla de dokument som bedöms som nödvändiga för att bevisa att utgifterna var motiverade.

Enligt presidiets ändrade bestämmelser från december 2006 är parlamentsledamöterna inte längre skyldiga att lämna in fakturor eller kostnadsredovisningar från betalningsombud och tjänsteleverantörer, utan ska behålla dem. I stället ska parlamentsledamöterna lämna in kopior av utgiftsredovisningar och redovisningar av fakturerade belopp som utfärdats av betalningsombud och tjänsteleverantörer. Dessa nya regler gäller för perioderna efter juli 2004. Årsrapporten för 2007 innehöll en rekommendation att parlamentet ytterligare skulle öka kontrollen över assistentstödet till parlamentsledamöterna, bl.a. genom stickprovskontroller av fakturor som ledamöterna innehar.

Regleringen av kostnaderna för parlamentsassistenter för budgetåren 2004–2007 är helt avslutad.

När det gäller budgetåret 2008 har parlamentets administration fått in över 98 % av utgiftsredovisningarna och de fakturerade beloppen.

När det gäller budgetåret 2009 håller parlamentets administration för närvarande på att behandla de redovisningar som tagits emot under de senaste månaderna.

Revisionsrätten kommer att övervaka parlamentets reglering av ledamöternas utgiftsredovisningar för budgetåren 2008 och 2009.

Parlamentets administration bör kontrollera de originalfakturor som styrker utgiftsredovisningarna.

Regleringen av assistentstödet för budgetåret 2008–2009 (första halvåret) görs i enlighet med artikel 14 i bestämmelserna för kostnadsersättning och andra ersättningar till Europaparlamentets ledamöter. För 2008 reglerades 99,79 % av det totala beloppet för betalningar inom ramen för regleringsförfarandet korrekt. Återstoden, dvs. 0,2 %, behandlas för närvarande fall för fall. En obligatorisk återbetalning av beloppen planeras från fall till fall.

För första halvåret 2009 (1) uppgår andelen korrekta regleringar för närvarande till 92,31 % (dvs. 94 227 604 EUR av 102 074 881 EUR). Återstoden, dvs. 7,6 %, består i första hand av handlingar som håller på att granskas (6,28 %). Vissa handlingar, som utgör 1,41 % av betalningarna inom ramen för regleringsförfarandet, har ännu inte lämnats in.

I alla situationer där tveksamheter uppstått när det gällt de inlämnade uppgifterna har de behöriga enheterna krävt lämpliga klargöranden från ledamöterna, bland annat presentation av fakturor.

Från detta datum fram till årsskiftet, dvs. det datum då de återstående handlingarna ska vara granskade, kommer andelen korrekta regleringar förmodligen att närma sig tidigare års nivåer.

4.   Tilläggspensionsplan för ledamöter av Europaparlamentet

Tabell 10.2 i årsrapporten för budgetåret 2006 och bilaga 11.2 till årsrapporten för budgetåret 2008:

Europaparlamentets svar

Revisionsrätten erinrar om de iakttagelser som gjordes om detta i årsrapporten för 2008:

a)

En ny försäkringsteknisk undersökning bör utföras för att bedöma vilken effekt presidiets beslut i fråga om de åtgärder som är tillämpliga på medlemmarna av pensionsplanen har haft.

| b) | Parlamentet bör klargöra sin roll när det gäller förvaltningen och övervakningen av fondens tillgångar. |
| --- | --- |

b)

Parlamentet bör klargöra sin roll när det gäller förvaltningen och övervakningen av fondens tillgångar.

Enligt en försäkringsteknisk undersökning som tillhandahållits av parlamentet skulle fonden få ett försäkringstekniskt underskott på 84,5 miljoner euro per den 31 december 2009, med de nya regler som fastställdes i presidiets beslut vid dess sammanträde den 1 april 2009.

Fonden bör för parlamentets räkning upprätta en investeringsstrategi som bygger på de riktlinjer som fastställts av parlamentet.

Parlamentet påminner om att presidiet vid sitt sammanträde den 1 april 2009 antog viktiga beslut i syfte att fastställa parlamentets ståndpunkt om fonden och garantera tydlighet när det gäller parlamentets skyldigheter i fråga om fonden och dess förhållande till denna.

När det gäller parlamentets roll i investeringsstrategin har parlamentet redan aviserat sin avsikt att föreslå allmänna riktlinjer för fondförvaltarna. Parlamentet är emellertid inte berett att spela en aktiv roll i konkreta investeringsbeslut. Detta skulle dessutom vara omöjligt eftersom fonden utgör en separat och oberoende enhet. I skrivelsen av den 4 maj 2009 från parlamentets talman till fonden fastställs dock riktlinjer och fonden uppmanas att undvika att utsätta sig för risker relaterade till fluktuationer i växelkurserna och att anta en försiktig investeringsstrategi.

Den kombinerade effekten av presidiets beslut, de fastställda riktlinjerna och finansmarknadernas återhämtning har gjort det möjligt för fonden att minska sitt försäkringstekniska underskott från 121,84 miljoner (31 december 2008) till 84,56 miljoner (31 december 2009).

Parlamentet har dessutom gjort en uppdatering av de oberoende försäkringstekniska undersökningarna för att utvärdera pensionsfondens finansiella situation efter ikraftträdandet av ledamotsstadgan och presidiets beslut av den 9 mars och 1 april 2009 om ändring av den frivilliga tilläggspensionsplanen. Eftersom parlamentet har erkänt sitt ansvar i fall av underskott har detta belopp tagits upp i balansräkningen i enlighet med revisionsrättens krav. Årliga uppdateringar av den försäkringstekniska värderingen kommer hädanefter att göras inom ramen för årsredovisningen.

5.   Slutdatumet för genomförande av Sesameprojektet (Secured European System for Automatic Messaging)

Punkt 11.10 i årsrapporten för 2008:

Rådets svar

Slutdatumet för genomförande av Sesameprojektet (Secured European System for Automatic Messaging), som används för att upprätta rådets årliga budgetar, var hela tiden alltför optimistiskt. Flera förändringar av den ursprungliga projektutformningen har gjorts och medlemsstaterna kunde inte enas om hur vissa typer av känslig information ska behandlas. Som ett resultat av detta överskattades Sesameprojektets budget varje år.

År 2009 överskattades Sesamebudgeten på 2,7 miljoner euro igen med 2,4 miljoner euro. Genomförandet av Sesames lågklassificerade segment godkändes dock av medlemsstaterna i kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik i oktober 2009. Projektet kan därmed påbörjas. Man måste dock också komma överens om utformningen av projektets högklassificerade segment.

Rådet bör se till att budgetanslagen som görs tillgängliga för Sesameprojektet är i linje med projektets genomförandestatus.

Rådets generalsekretariat godtar revisionsrättens analys angående uppföljningen av revisionsrättens synpunkter från 2008 på Sesameprojektet.

För att säkerställa att budgetanslagen för Sesameprojektet ligger i linje med hur långt genomförandet av projektet har kommit minskas beloppen i budgeten för 2010 och budgetförslaget för 2011 till 400 000 euro per år.

6.   Införande av informationssystemet för Individuella rättigheter

Punkt 11.11 i årsrapporten för 2008:

Kommissionens svar

I juni 2008 genomförde byrån för löneadministration och individuella ersättningar (PMO) ett nytt system som kallas informationssystemet för individuella rättigheter (Individual Rights Information System, Iris) för förvaltningen av de anställdas löner och ersättningar. Övergången till Irissystemet ledde till flera problem med beräkningen av löner. De krisåtgärder som vidtogs för att rätta till inkonsekvenserna omfattade manuella ingrepp i löneberäkningssystemet som inte övervakades tillräckligt. Systemkontrollen av Iris var otillräcklig, och det gamla systemet användes inte parallellt med det nya systemet tills det var bevisat att det nya systemet fungerade tillfredsställande.

På grund av de problem som uppstod stoppades Irisprojektet. Två nya projekt påbörjades: ett som gällde behandling av individuella ersättningar och ett som gällde behandling av sjukförsäkringar. Medan dessa två applikationer utvecklas bygger beräkningen av individuella ersättningar på uppgifter som förs in manuellt i löneberäkningssystemet.

Kommissionen bör se till att nya applikationer införs först när det finns bevis för att resultaten av systemkontrollen är tillfredsställande.

Byrån för löneadministration och utbetalning av individuella ersättningar har redan inlett testerna av de omarbetade modulerna för hantering av individuella ersättningar. I det omfattande testprogram som tagits fram beaktas de lärdomar som dragits av tidigare erfarenheter.

7.   Pensionssystem för lokal personal vid kommissionens delegationer

Punkt 11.13 i årsrapporten för 2008:

Kommissionens svar

Tjänsten för yttre representation vid generaldirektoratet för yttre förbindelser införde 1996 ett pensionssystem för lokal personal anställd vid kommissionens delegationer. Systemet har sedan 1996 förvaltats enligt tillfälliga regler. Dessa regler omfattar inte frågan om kommissionens ansvar för skydd och avkastning när det gäller fondens tillgångar, och de innehåller inte heller några detaljerade bestämmelser för fastställande av personalens rättigheter.

Kommissionen har gått med på att utforska möjligheterna att göra detta system permanent. Den har också bekräftat att den behöver lägga fram ett lagförslag och genomföra en försäkringsteknisk undersökning.

Kommissionen bör vidta åtgärder för att anta regler för hur detta system ska organiseras och förvaltas.

För att göra det nuvarande kompletterande systemet permanent behövs en rättslig grund. Detta förutsätter en ändring av anställningsvillkoren för övriga anställda. Ett förslag till ändring finns med i kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet rörande Europeiska utrikestjänsten.

---

(1)  Den 26 juli 2010.

---

BILAGA I

Finansiella uppgifter om den allmänna budgeten

INNEHÅLL

GRUNDLÄGGANDE INFORMATION OM BUDGETEN

| 1. | Budgetens ursprung |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rättslig grund |
| --- | --- |

2.

| 3. | Budgetprinciper som fastställs i fördragen och budgetförordningen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Budgetens innehåll och struktur |
| --- | --- |

4.

| 5. | Finansieringen av budgeten (budgetinkomster) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Typer av budgetanslag |
| --- | --- |

6.

| 7. | Budgetgenomförandet |
| --- | --- |

7.

| 7.1 | Ansvaret för genomförandet |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Genomförandet av inkomster |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Genomförandet av utgifter |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Konsoliderade rapporter om budgetgenomförandet och fastställandet av budgetårets saldo |
| --- | --- |

7.4

| 8. | Framläggandet av räkenskaperna |
| --- | --- |

8.

| 9. | Extern revision |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ansvarsfrihet och uppföljning |
| --- | --- |

10.

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

Källor till de finansiella uppgifterna

Valutaenhet

Förkortningar och symboler

GRAFISKA ILLUSTRATIONER

GRUNDLÄGGANDE INFORMATION OM BUDGETEN

1.   BUDGETENS URSPRUNG

Budgeten innehåller Europeiska unionens utgifter. Den innehåller också de administrativa utgifterna för samarbetet i rättsliga och inrikes frågor och för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, samt alla andra utgifter som rådet anser bör belasta budgeten för att denna politik ska kunna genomföras.

2.   RÄTTSLIG GRUND

Budgeten styrs av de finansiella bestämmelserna i fördragen (1)
   (2) (artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och 106a i Euratomfördraget) och budgetförordningarna (3).

3.   BUDGETPRINCIPER SOM FASTSTÄLLS I FÖRDRAGEN OCH BUDGETFÖRORDNINGEN

Alla unionens inkomst- och utgiftsposter ska ingå i en enda budget (principen om enhet och riktighet). Budgeten godkänns för ett budgetår (principen om ettårighet). Budgetens inkomster och utgifter ska balansera varandra (principen om balans). Budgeten ska upprättas och verkställas i euro, och räkenskaperna ska läggas fram i euro (principen om en enda beräkningsenhet). Inkomster ska användas utan åtskillnad för att finansiera alla utgifter och ska, liksom utgifterna, i sin helhet föras in i budgeten, och sedan i räkenskaperna, utan att punkter justeras mot varandra (principen om universalitet). Anslagen ska avsättas för särskilda ändamål i avdelningar och kapitel, kapitlen är indelade i artiklar och poster (principen om specificering). Budgetanslagen ska användas i enlighet med principerna om sparsamhet, ändamålsenlighet och effektivitet (principen om sund ekonomisk förvaltning). Budgeten ska upprättas och genomföras och räkenskaperna ska läggas fram med hänsyn tagen till principen om klarhet och öppenhet (principen om öppenhet). Det finns några undantag från dessa allmänna principer.

4.   BUDGETENS INNEHÅLL OCH STRUKTUR

Budgeten består av en ”sammanställning över inkomster och utgifter” och separata avsnitt för varje institutions ”inkomst- och utgiftsberäkningar”. De nio avsnitten är: (I) Europaparlamentet, (II) Rådet, (III) Kommissionen, (IV) Domstolen, (V) Revisionsrätten, (VI) Ekonomiska och sociala kommittén, (VII) Regionkommittén och (VIII) Europeiska ombudsmannen och (IX) Europeiska datatillsynsmannen.

Inom varje avsnitt klassificeras inkomst- och utgiftsposter under budgetrubriker (avdelningar, kapitel, artiklar och, vid behov, punkter) i enlighet med typ eller användningsområde.

5.   FINANSIERINGEN AV BUDGETEN (BUDGETINKOMSTER)

Budgeten finansieras huvudsakligen genom unionens egna medel: BNI-baserade egna medel, mervärdesskattebaserade egna medel, tullar, jordbrukstullar och socker- och isoglukosavgifter (4).

Utöver de egna medlen finns det också andra inkomster (se
  grafisk illustration I
  ).

6.   TYPER AV BUDGETANSLAG

I budgeten skiljer man på följande typer av budgetanslag som ska täcka de beräknade utgifterna:

| a) | Differentierade anslag (DA) används för att finansiera fleråriga åtgärder på vissa budgetområden. De omfattar åtagandebemyndiganden (ÅB) och betalningsbemyndiganden (BB):






  — | Åtagandebemyndiganden gör det möjligt att ingå rättsliga åtaganden under budgetåret för åtgärder vilkas genomförande sträcker sig över flera budgetår. |
| --- | --- | --- |

a)

Differentierade anslag (DA) används för att finansiera fleråriga åtgärder på vissa budgetområden. De omfattar åtagandebemyndiganden (ÅB) och betalningsbemyndiganden (BB):

—

Åtagandebemyndiganden gör det möjligt att ingå rättsliga åtaganden under budgetåret för åtgärder vilkas genomförande sträcker sig över flera budgetår.

| — | Betalningsbemyndiganden gör det möjligt att täcka utgifter som följer av åtaganden som gjorts under det innevarande budgetåret och de föregående budgetåren. |
| --- | --- |

—

Betalningsbemyndiganden gör det möjligt att täcka utgifter som följer av åtaganden som gjorts under det innevarande budgetåret och de föregående budgetåren.

| b) | Icke-differentierade anslag (IDA) gör det möjligt att täcka åtaganden och betalningar av utgifter som avser årlig verksamhet under varje budgetår. |
| --- | --- |

b)

Icke-differentierade anslag (IDA) gör det möjligt att täcka åtaganden och betalningar av utgifter som avser årlig verksamhet under varje budgetår.

Det är därför viktigt att för varje budgetår beräkna följande två totalsummor:

| a) | Totalsumman för anslag för åtaganden (AFÅ) (5) = icke-differentierade anslag (IDA) + åtagandebemyndiganden (ÅB) (5). |
| --- | --- |

a)

Totalsumman för anslag för åtaganden (AFÅ) (5) = icke-differentierade anslag (IDA) + åtagandebemyndiganden (ÅB) (5).

| b) | Totalsumman för anslag för betalningar (AFB) (5) = icke-differentierade anslag (IDA) + betalningsbemyndiganden (BB) (5). |
| --- | --- |

b)

Totalsumman för anslag för betalningar (AFB) (5) = icke-differentierade anslag (IDA) + betalningsbemyndiganden (BB) (5).

Budgetinkomsterna ska täcka de totala anslagen för betalningar. Åtagandebemyndiganden behöver inte täckas av inkomster.

Följande förenklade figur (med fiktiva belopp) visar vilken inverkan dessa olika typer av bemyndiganden och anslag har på varje budgetår.

Image

7.   BUDGETGENOMFÖRANDET

7.1   Ansvaret för genomförandet

Kommissionen genomför budgeten under eget ansvar i överensstämmelse med budgetförordningen och inom de tilldelade anslagen. Kommissionen tilldelar de andra institutionerna nödvändiga befogenheter för genomförandet av deras respektive avsnitt i budgeten (6). I budgetförordningen fastställs förfaranden för genomförandet och i synnerhet det ansvar som vilar på institutionernas utanordnare, räkenskapsförare, förskottsförvaltare och internrevisorer. På de två största utgiftsområdena (EGFJ och sammanhållning) delas förvaltningen av unionsmedlen med medlemsstaterna.

7.2   Genomförandet av inkomster

Beräknade inkomster tas upp i budgeten med förbehåll för eventuella ändringar till följd av ändringsbudgetar.

Budgetgenomförandet av inkomster innebär att unionens fordringar fastställs och drivs in (egna medel och andra inkomster). För detta gäller särskilda regler (7). De faktiska inkomsterna under ett budgetår definieras som summan av inkasserade medel från fastställda fordringar för innevarande budgetår och inkasserade medel från fordringar som avser tidigare budgetår.

7.3   Genomförandet av utgifter

De beräknade utgifterna tas upp i budgeten.

Budgetgenomförandet av utgifter, det vill säga utvecklingen och utnyttjandet av anslagen, kan sammanfattas på följande sätt:

| a) | Anslag för åtaganden:
  i)   Anslagens utveckling: De totala anslag för åtaganden som är tillgängliga under ett budgetår utgörs av följande komponenter: Ursprunglig budget (IDA och ÅB) + ändringsbudgetar + inkomster avsatta för särskilda ändamål + överföringar + åtagandebemyndiganden som förts över från det föregående budgetåret + icke-automatiska överföringar från det föregående budgetåret för vilka ännu inga åtaganden gjorts + frigjorda åtagandebemyndiganden från de föregående budgetåren som gjorts tillgängliga igen.
  ii)   Anslagsutnyttjande: De slutliga anslagen för åtaganden är tillgängliga under budgetåret för att utnyttjas i form av åtaganden (utnyttjade anslag för åtaganden = summan av gjorda åtaganden).
  iii)   Överföringar av anslag från ett budgetår till nästa budgetår: De anslag för budgetåret som inte har utnyttjats får föras över till påföljande budgetår efter ett beslut från den berörda institutionen. Tillgängliga anslag som gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål överförs automatiskt.
  iv)   Anslag som förfaller: Saldot förfaller. |
| --- | --- |

a)

Anslag för åtaganden:

i)   Anslagens utveckling: De totala anslag för åtaganden som är tillgängliga under ett budgetår utgörs av följande komponenter: Ursprunglig budget (IDA och ÅB) + ändringsbudgetar + inkomster avsatta för särskilda ändamål + överföringar + åtagandebemyndiganden som förts över från det föregående budgetåret + icke-automatiska överföringar från det föregående budgetåret för vilka ännu inga åtaganden gjorts + frigjorda åtagandebemyndiganden från de föregående budgetåren som gjorts tillgängliga igen.

ii)   Anslagsutnyttjande: De slutliga anslagen för åtaganden är tillgängliga under budgetåret för att utnyttjas i form av åtaganden (utnyttjade anslag för åtaganden = summan av gjorda åtaganden).

iii)   Överföringar av anslag från ett budgetår till nästa budgetår: De anslag för budgetåret som inte har utnyttjats får föras över till påföljande budgetår efter ett beslut från den berörda institutionen. Tillgängliga anslag som gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål överförs automatiskt.

iv)   Anslag som förfaller: Saldot förfaller.

| b) | Anslag för betalningar:
  i)   Anslagens utveckling: De totala anslag för betalningar som är tillgängliga under ett budgetår utgörs av följande komponenter: Ursprunglig budget (IDA och BB) + ändringsbudgetar + inkomster avsatta för särskilda ändamål + överföringar + anslag som förts över från det föregående budgetåret i form av automatiska överföringar eller icke-automatiska överföringar.
  ii)   Utnyttjande av budgetårets anslag: Anslagen för betalningar är tillgängliga under budgetåret för att utnyttjas i form av betalningar. De innefattar inte anslag som förts över från det föregående budgetåret (utnyttjade anslag för betalningar = summan av betalningar som gjorts från budgetårets anslag).
  iii)   Överföringar av anslag från ett budgetår till nästa budgetår: De anslag för budgetåret som inte har utnyttjats kan föras över till påföljande budgetår efter ett beslut från den berörda institutionen. Tillgängliga anslag som gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål överförs automatiskt.
  iv)   Anslag som förfaller: Saldot förfaller.
  v)   Betalningar totalt under budgetåret: Betalningar mot budgetårets anslag för betalningar + betalningar mot anslag för betalningar som förts över från det föregående budgetåret.
  vi)   Faktiska utgifter som belastar ett budgetår: Utgifter som belastar de konsoliderade rapporterna om budgetgenomförandet (se punkt 7.4) = betalningar mot budgetårets anslag för betalningar + anslag för budgetårets betalningar som förts över till det påföljande budgetåret. |
| --- | --- |

b)

Anslag för betalningar:

i)   Anslagens utveckling: De totala anslag för betalningar som är tillgängliga under ett budgetår utgörs av följande komponenter: Ursprunglig budget (IDA och BB) + ändringsbudgetar + inkomster avsatta för särskilda ändamål + överföringar + anslag som förts över från det föregående budgetåret i form av automatiska överföringar eller icke-automatiska överföringar.

ii)   Utnyttjande av budgetårets anslag: Anslagen för betalningar är tillgängliga under budgetåret för att utnyttjas i form av betalningar. De innefattar inte anslag som förts över från det föregående budgetåret (utnyttjade anslag för betalningar = summan av betalningar som gjorts från budgetårets anslag).

iii)   Överföringar av anslag från ett budgetår till nästa budgetår: De anslag för budgetåret som inte har utnyttjats kan föras över till påföljande budgetår efter ett beslut från den berörda institutionen. Tillgängliga anslag som gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål överförs automatiskt.

iv)   Anslag som förfaller: Saldot förfaller.

v)   Betalningar totalt under budgetåret: Betalningar mot budgetårets anslag för betalningar + betalningar mot anslag för betalningar som förts över från det föregående budgetåret.

vi)   Faktiska utgifter som belastar ett budgetår: Utgifter som belastar de konsoliderade rapporterna om budgetgenomförandet (se punkt 7.4) = betalningar mot budgetårets anslag för betalningar + anslag för budgetårets betalningar som förts över till det påföljande budgetåret.

7.4   Konsoliderade rapporter om budgetgenomförandet och
  fastställandet av budgetårets saldo

Konsoliderade rapporter om budgetgenomförandet upprättas vid varje budgetårs slut. I dem fastställs årets saldo som ska föras in i budgeten för nästa budgetår genom en ändringsbudget.

8.   FRAMLÄGGANDET AV RÄKENSKAPERNA

Räkenskaperna för ett budgetår ska överlämnas till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten. I räkenskaperna ingår årsredovisningar och rapporter om budgetgenomförandet, och de åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen. De preliminära räkenskaperna ska överlämnas senast den 31 mars året efter, och de slutliga räkenskaperna ska vara klara den 31 juli samma år.

9.   EXTERN REVISION

Sedan 1977 utför Europeiska unionens revisionsrätt den externa revisionen av budgeten (8). Revisionsrätten granskar alla inkomst- och utgiftskonton i budgeten. Den ska förse Europaparlamentet och rådet med en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten kontrollerar också om inkomsterna har tagits emot och utgifterna uppkommit på ett lagenligt och formellt riktigt sätt samt om den ekonomiska förvaltningen har varit sund. Revisionerna får genomföras innan det ifrågavarande budgetåret är avslutat och görs på grundval av bokföringsmaterial och, vid behov, på plats vid unionens institutioner, i medlemsstaterna och i tredjeländer. Revisionsrätten upprättar en årsrapport för varje budgetår och får också närsomhelst framföra sina iakttagelser i särskilda frågor samt yttra sig på begäran av någon av gemenskapernas institutioner.

10.   ANSVARSFRIHET OCH UPPFÖLJNING

Sedan 1977 gäller följande bestämmelser (9): senast den 30 april andra året efter det aktuella budgetåret kan Europaparlamentet, på rådets rekommendation, bevilja kommissionen ansvarsfrihet för budgetgenomförandet. För att kunna göra detta går rådet och Europaparlamentet igenom de räkenskaper som kommissionen har lagt fram och revisionsrättens årsrapport och särskilda rapporter. Institutionerna ska vidta lämpliga åtgärder som en följd av kommentarerna i besluten om beviljande av ansvarsfrihet och rapportera om vidtagna åtgärder.

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

KÄLLOR TILL DE FINANSIELLA UPPGIFTERNA

De finansiella uppgifterna i denna bilaga har hämtats från Europeiska unionens årsredovisning och från annat bokföringsmaterial som tillhandahållits av kommissionen. Den geografiska fördelningen har fastställts i överensstämmelse med landskoderna i kommissionens system för bokföringsinformation (ABAC). Såsom kommissionen har påpekat är alla de uppgifter som redovisas för varje medlemsstat, oavsett om det gäller inkomster eller utgifter, ett resultat av uträkningar som inte ger en fullständig bild av den nytta varje medlemsstat har av unionen. De bör därför tolkas med försiktighet.

VALUTAENHET

Alla finansiella uppgifter redovisas i miljoner euro. Totalsummorna är avrundade från varje exakt värde. De motsvarar därför inte nödvändigtvis summan av de avrundade siffrorna.

FÖRKORTNINGAR OCH SYMBOLER

| AFB | Anslag för betalningar |
| --- | --- |
| AFÅ | Anslag för åtaganden |
| AT | Österrike |
| Avd. | Avdelning i budgeten |
| Avsn. | Avsnitt i budgeten |
| BB | Betalningsbemyndiganden |
| BE | Belgien |
| BF | Budgetförordningen av den 25 juni 2002 |
| BG | Bulgarien |
| BNI | Bruttonationalinkomst |
| CY | Cypern |
| CZ | Tjeckien |
| DA | Differentierade anslag |
| DE | Tyskland |
| DK | Danmark |
| EE | Estland |
| EEG | Europeiska ekonomiska gemenskapen |
| Efta | Europeiska frihandelssammanslutningen |
| EG | Europeiska gemenskapen/gemenskaperna |
| EL | Grekland |
| ES | Spanien |
| EU | Europeiska unionen |
| EU-27 | Totalt för Europeiska unionens 27 medlemsstater |
| Euratom | Europeiska atomenergigemenskapen |
| EUT | Europeiska unionens officiella tidning |
| FI | Finland |
| FR | Frankrike |
| GI | Grafisk illustration till vilken det hänvisas i andra grafiska illustrationer (t.ex. GI III) |
| HU | Ungern |
| IDA | Icke-differentierade anslag |
| IE | Irland |
| IT | Italien |
| LT | Litauen |
| LU | Luxemburg |
| LV | Lettland |
| Moms | Mervärdesskatt |
| MT | Malta |
| NL | Nederländerna |
| PL | Polen |
| PT | Portugal |
| RO | Rumänien |
| SE | Sverige |
| Sl | Slovenien |
| SK | Slovakien |
| UK | Förenade kungariket |
| ÅB | Åtagandebemyndiganden |
| 0,0 | Data mellan noll och 0,05 |
| — | Uppgift saknas |

AFB

Anslag för betalningar

AFÅ

Anslag för åtaganden

AT

Österrike

Avd.

Avdelning i budgeten

Avsn.

Avsnitt i budgeten

BB

Betalningsbemyndiganden

BE

Belgien

BF

Budgetförordningen av den 25 juni 2002

BG

Bulgarien

BNI

Bruttonationalinkomst

CY

Cypern

CZ

Tjeckien

DA

Differentierade anslag

DE

Tyskland

DK

Danmark

EE

Estland

EEG

Europeiska ekonomiska gemenskapen

Efta

Europeiska frihandelssammanslutningen

EG

Europeiska gemenskapen/gemenskaperna

EL

Grekland

ES

Spanien

EU

Europeiska unionen

EU-27

Totalt för Europeiska unionens 27 medlemsstater

Euratom

Europeiska atomenergigemenskapen

EUT

Europeiska unionens officiella tidning

FI

Finland

FR

Frankrike

GI

Grafisk illustration till vilken det hänvisas i andra grafiska illustrationer (t.ex. GI III)

HU

Ungern

IDA

Icke-differentierade anslag

IE

Irland

IT

Italien

LT

Litauen

LU

Luxemburg

LV

Lettland

Moms

Mervärdesskatt

MT

Malta

NL

Nederländerna

PL

Polen

PT

Portugal

RO

Rumänien

SE

Sverige

Sl

Slovenien

SK

Slovakien

UK

Förenade kungariket

ÅB

Åtagandebemyndiganden

0,0

Data mellan noll och 0,05

—

Uppgift saknas

GRAFISKA ILLUSTRATIONER

BUDGETEN FÖR BUDGETÅRET 2009 OCH BUDGETGENOMFÖRANDET UNDER BUDGETÅRET 2009

| GI I | 2009 års budget – beräknade inkomster och slutliga anslag för betalningar |
| --- | --- |
| GI II | 2009 års budget – anslag för åtaganden |
| GI III | Tillgängliga anslag för åtaganden 2009 och anslagsutnyttjandet |
| GI IV | Tillgängliga anslag för betalningar 2009 och anslagsutnyttjandet |
| GI V | Egna medel 2009, per medlemsstat |
| GI VI | Betalningar gjorda 2009 i varje medlemsstat |

GI I

2009 års budget – beräknade inkomster och slutliga anslag för betalningar

GI II

2009 års budget – anslag för åtaganden

GI III

Tillgängliga anslag för åtaganden 2009 och anslagsutnyttjandet

GI IV

Tillgängliga anslag för betalningar 2009 och anslagsutnyttjandet

GI V

Egna medel 2009, per medlemsstat

GI VI

Betalningar gjorda 2009 i varje medlemsstat

KONSOLIDERADE RÄKENSKAPER FÖR BUDGETÅRET 2009

| GI VII | Konsoliderad balansräkning |
| --- | --- |
| GI VIII | Konsoliderad resultaträkning |

GI VII

Konsoliderad balansräkning

GI VIII

Konsoliderad resultaträkning

Image

Image

Grafisk illustration III

Tillgängliga anslag för åtaganden 2009 och anslagsutnyttjandet

| (miljoner euro och %) |
| --- |
| Motsvarande avsnitt (avsn.) och avdelning (avd.) enligt kontoplanen för 2009 års budget | Slutliga anslag (10) | Anslagsutnyttjande |
| Gjorda åtaganden | Utnyttj.-grad
  (%) | Överfört till 2010 | Andel
  (%) | Förfallna anslag | Andel
  (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| Kontoplan |
| I | Parlamentet (avsn. I) |

(miljoner euro och %)

Motsvarande avsnitt (avsn.) och avdelning (avd.) enligt kontoplanen för 2009 års budget

Slutliga anslag (10)

Anslagsutnyttjande

Gjorda åtaganden

Utnyttj.-grad

(%)

Överfört till 2010

Andel

(%)

Förfallna anslag

Andel

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Kontoplan

I

Parlamentet (avsn. I)

1 596,1

1 467,4

91,9

26,3

1,6

102,4

6,4

| II | Rådet (avsn. II) |
| --- | --- |

II

Rådet (avsn. II)

642,1

592,8

92,3

37,7

5,9

11,5

1,8

| III | Kommis. (avsn. III) |
| --- | --- |

III

Kommis. (avsn. III)

142 946,7

139 778,5

97,8

2 486,7

1,7

681,5

0,5

| III.1 | Ekonomi och finans (avd.01) |
| --- | --- |

III.1

Ekonomi och finans (avd.01)

444,6

439,7

98,9

1,5

0,3

3,4

0,8

| III.2 | Näringsliv (avd.02) |
| --- | --- |

III.2

Näringsliv (avd.02)

757,3

697,6

92,1

55,5

7,3

4,2

0,6

| III.3 | Konkurrens (avd.03) |
| --- | --- |

III.3

Konkurrens (avd.03)

94,1

91,6

97,3

1,8

2,0

0,7

0,8

| III.4 | Sysselsättning och socialpolitik (avd.04) |
| --- | --- |

III.4

Sysselsättning och socialpolitik (avd.04)

11 255,1

11 195,6

99,5

46,0

0,4

13,4

0,1

| III.5 | Jordbruk och landsbygdens utveckling (avd.05) |
| --- | --- |

III.5

Jordbruk och landsbygdens utveckling (avd.05)

61 260,4

60 054,0

98,0

1 180,3

1,9

26,1

0,0

| III.6 | Energi och transport (avd.06) |
| --- | --- |

III.6

Energi och transport (avd.06)

4 859,0

4 803,4

98,9

44,0

0,9

11,5

0,2

| III.7 | Miljö (avd.07) |
| --- | --- |

III.7

Miljö (avd.07)

487,8

459,8

94,2

18,7

3,8

9,4

1,9

| III.8 | Forskning (avd.08) |
| --- | --- |

III.8

Forskning (avd.08)

5 388,0

5 083,5

94,3

301,2

5,6

3,3

0,1

| III.9 | Informationssamhället och medier (avd.09) |
| --- | --- |

III.9

Informationssamhället och medier (avd.09)

1 609,3

1 555,8

96,7

52,3

3,3

1,2

0,1

| III.10 | Direkt forskning (avd.10) |
| --- | --- |

III.10

Direkt forskning (avd.10)

795,3

432,6

54,4

360,8

45,4

1,9

0,2

| III.11 | Fiske och havsfrågor (avd.11) |
| --- | --- |

III.11

Fiske och havsfrågor (avd.11)

985,4

976,2

99,1

4,5

0,5

4,7

0,5

| III.12 | Den inre marknaden (avd.12) |
| --- | --- |

III.12

Den inre marknaden (avd.12)

68,5

66,2

96,6

1,1

1,6

1,2

1,8

| III.13 | Regionalpolitik (avd.13) |
| --- | --- |

III.13

Regionalpolitik (avd.13)

38 559,9

38 523,1

99,9

22,0

0,1

14,8

0,0

| III.14 | Beskattning och tullunion (avd.14) |
| --- | --- |

III.14

Beskattning och tullunion (avd.14)

133,6

126,2

94,5

1,6

1,2

5,8

4,3

| III.15 | Utbildning och kultur (avd.15) |
| --- | --- |

III.15

Utbildning och kultur (avd.15)

1 691,0

1 566,1

92,6

123,5

7,3

1,4

0,1

| III.16 | Kommunikation (avd.16) |
| --- | --- |

III.16

Kommunikation (avd.16)

217,4

213,7

98,3

1,4

0,6

2,3

1,0

| III.17 | Hälsa och konsumentskydd (avd.17) |
| --- | --- |

III.17

Hälsa och konsumentskydd (avd.17)

695,2

675,5

97,2

11,1

1,6

8,6

1,2

| III.18 | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (avd.18) |
| --- | --- |

III.18

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (avd.18)

1 032,1

1 008,0

97,7

14,7

1,4

9,4

0,9

| III.19 | Yttre förbindelser (avd.19) |
| --- | --- |

III.19

Yttre förbindelser (avd.19)

4 167,5

4 105,3

98,5

53,8

1,3

8,4

0,2

| III.20 | Handel (avd.20) |
| --- | --- |

III.20

Handel (avd.20)

80,8

77,7

96,2

1,3

1,6

1,8

2,2

| III.21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna (avd.21) |
| --- | --- |

III.21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna (avd.21)

2 429,9

2 324,9

95,7

100,0

4,1

5,0

0,2

| III.22 | Utvidgning (avd.22) |
| --- | --- |

III.22

Utvidgning (avd.22)

1 131,6

1 119,9

99,0

10,3

0,9

1,4

0,1

| III.23 | Humanitärt bistånd (avd.23) |
| --- | --- |

III.23

Humanitärt bistånd (avd.23)

915,0

913,0

99,8

1,0

0,1

0,9

0,1

| III.24 | Bedrägeribekämpning (avd.24) |
| --- | --- |

III.24

Bedrägeribekämpning (avd.24)

78,4

77,4

98,6

0,0

0,0

1,1

1,4

| III.25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning (avd.25) |
| --- | --- |

III.25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning (avd.25)

193,7

187,3

96,7

3,8

2,0

2,7

1,4

| III.26 | Administration (avd.26) |
| --- | --- |

III.26

Administration (avd.26)

1 092,5

1 047,9

95,9

36,5

3,3

8,1

0,7

| III.27 | Budget (avd.27) |
| --- | --- |

III.27

Budget (avd.27)

274,3

271,7

99,1

2,0

0,7

0,5

0,2

| III.28 | Revision (avd.28) |
| --- | --- |

III.28

Revision (avd.28)

10,9

10,5

96,8

0,2

1,9

0,1

1,3

| III.29 | Statistik (avd.29) |
| --- | --- |

III.29

Statistik (avd.29)

143,4

133,0

92,7

7,1

4,9

3,3

2,3

| III.30 | Pensioner (avd.30) |
| --- | --- |

III.30

Pensioner (avd.30)

1 135,9

1 117,3

98,4

—

—

18,7

1,6

| III.31 | Språktjänster (avd.31) |
| --- | --- |

III.31

Språktjänster (avd.31)

455,8

424,0

93,0

28,5

6,2

3,4

0,7

| III.40 | Reserver (avd.40) |
| --- | --- |

III.40

Reserver (avd.40)

503,0

—

—

—

—

503,0

100,0

| IV | Domstolen (avsn. IV) |
| --- | --- |

IV

Domstolen (avsn. IV)

317,6

312,8

98,5

1,2

0,4

3,6

1,1

| V | Revisionsrätten (avsn. V) |
| --- | --- |

V

Revisionsrätten (avsn. V)

188,2

173,5

92,2

0,4

0,2

14,3

7,6

| VI | Ekonomiska och sociala kommittén (avsn. VI) |
| --- | --- |

VI

Ekonomiska och sociala kommittén (avsn. VI)

122,3

119,9

98,0

0,4

0,3

2,0

1,6

| VII | Regionkommittén (avsn. VII) |
| --- | --- |

VII

Regionkommittén (avsn. VII)

88,2

86,8

98,4

0,1

0,1

1,4

1,6

| VIII | Europeiska ombudsmannen (avsn. VIII) |
| --- | --- |

VIII

Europeiska ombudsmannen (avsn. VIII)

9,0

8,3

92,0

—

—

0,7

8,0

| IX | Europeiska datatillsynsmannen (avsn. IX) |
| --- | --- |

IX

Europeiska datatillsynsmannen (avsn. IX)

6,7

5,4

81,4

—

—

1,2

18,6

Totalsumma för anslag för åtaganden

145 916,8

142 545,4

97,7

2 552,7

1,7

818,7

0,6

Budgetram

| 1 | Hållbar utveckling |
| --- | --- |

1

Hållbar utveckling

63 923,3

62 444,5

97,7

972,1

1,5

506,7

0,8

| 2 | Bevarande och förvaltning av naturresurser |
| --- | --- |

2

Bevarande och förvaltning av naturresurser

62 718,4

61 484,4

98,0

1 192,8

1,9

41,3

0,1

| 3 | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

2 327,7

2 264,1

97,3

49,9

2,1

13,7

0,6

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

8 713,5

8 481,4

97,3

166,3

1,9

65,8

0,8

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

8 024,7

7 661,9

95,5

171,6

2,1

191,2

2,4

| 6 | Kompensation |
| --- | --- |

6

Kompensation

209,1

209,1

100,0

—

—

—

—

Totalsumma för anslag för åtaganden

145 916,8

142 545,4

97,7

2 552,7

1,7

818,7

0,6

Totalsumma för anslag för betalningar

124 568,6

118 361,0

95,0

4 519,1

3,6

1 688,5

1,4

Grafisk illustration IV

Tillgängliga anslag för betalningar 2009 och anslagsutnyttjandet

| (miljoner euro och %) |
| --- |
| Motsvarande avsnitt (avsn.) och avdelning (avd.) enligt kontoplanen för 2009 års budget | Slutliga anslag (11) | Anslagsutnyttjande |
| Betalningar som gjorts under 2009 | Utnyttj.-grad
  (%) | Överfört till 2010 | Andel
  (%) | Förfallna anslag | Andel
  (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| Kontoplan |
| I | Parlamentet (avsn. I) |

(miljoner euro och %)

Motsvarande avsnitt (avsn.) och avdelning (avd.) enligt kontoplanen för 2009 års budget

Slutliga anslag (11)

Anslagsutnyttjande

Betalningar som gjorts under 2009

Utnyttj.-grad

(%)

Överfört till 2010

Andel

(%)

Förfallna anslag

Andel

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Kontoplan

I

Parlamentet (avsn. I)

1 798,8

1 466,1

81,5

211,9

11,8

120,8

6,7

| II | Rådet (avsn. II) |
| --- | --- |

II

Rådet (avsn. II)

762,2

658,8

86,4

82,8

10,9

20,6

2,7

| III | Kommis. (avsn. III) |
| --- | --- |

III

Kommis. (avsn. III)

121 234,7

115 589,9

95,3

4 127,4

3,4

1 517,3

1,3

| III.1 | Ekonomi och finans (avd.01) |
| --- | --- |

III.1

Ekonomi och finans (avd.01)

345,2

327,4

94,8

14,1

4,1

3,7

1,1

| III.2 | Näringsliv (avd.02) |
| --- | --- |

III.2

Näringsliv (avd.02)

705,0

558,4

79,2

88,6

12,6

58,0

8,2

| III.3 | Konkurrens (avd.03) |
| --- | --- |

III.3

Konkurrens (avd.03)

107,0

94,5

88,3

10,1

9,4

2,4

2,3

| III.4 | Sysselsättning och socialpolitik (avd.04) |
| --- | --- |

III.4

Sysselsättning och socialpolitik (avd.04)

9 929,4

8 906,4

89,7

754,7

7,6

268,3

2,7

| III.5 | Jordbruk och landsbygdens utveckling (avd.05) |
| --- | --- |

III.5

Jordbruk och landsbygdens utveckling (avd.05)

56 412,6

55 208,9

97,9

954,2

1,7

249,5

0,4

| III.6 | Energi och transport (avd.06) |
| --- | --- |

III.6

Energi och transport (avd.06)

2 480,5

2 253,2

90,8

176,5

7,1

50,7

2,0

| III.7 | Miljö (avd.07) |
| --- | --- |

III.7

Miljö (avd.07)

408,6

356,1

87,2

30,2

7,4

22,2

5,4

| III.8 | Forskning (avd.08) |
| --- | --- |

III.8

Forskning (avd.08)

5 644,1

4 825,8

85,5

788,6

14,0

29,7

0,5

| III.9 | Informationssamhället och medier (avd.09) |
| --- | --- |

III.9

Informationssamhället och medier (avd.09)

1 552,0

1 374,7

88,6

172,7

11,1

4,6

0,3

| III.10 | Direkt forskning (avd.10) |
| --- | --- |

III.10

Direkt forskning (avd.10)

734,7

410,5

55,9

313,9

42,7

10,3

1,4

| III.11 | Fiske och havsfrågor (avd.11) |
| --- | --- |

III.11

Fiske och havsfrågor (avd.11)

714,9

592,5

82,9

19,2

2,7

103,3

14,4

| III.12 | Den inre marknaden (avd.12) |
| --- | --- |

III.12

Den inre marknaden (avd.12)

75,5

65,6

86,9

7,2

9,5

2,8

3,6

| III.13 | Regionalpolitik (avd.13) |
| --- | --- |

III.13

Regionalpolitik (avd.13)

26 792,8

26 739,5

99,8

14,9

0,1

38,4

0,1

| III.14 | Beskattning och tullunion (avd.14) |
| --- | --- |

III.14

Beskattning och tullunion (avd.14)

131,5

120,4

91,5

8,6

6,5

2,5

1,9

| III.15 | Utbildning och kultur (avd.15) |
| --- | --- |

III.15

Utbildning och kultur (avd.15)

1 654,2

1 495,1

90,4

153,4

9,3

5,7

0,3

| III.16 | Kommunikation (avd.16) |
| --- | --- |

III.16

Kommunikation (avd.16)

228,6

203,9

89,2

16,4

7,2

8,3

3,6

| III.17 | Hälsa och konsumentskydd (avd.17) |
| --- | --- |

III.17

Hälsa och konsumentskydd (avd.17)

632,2

526,4

83,3

35,3

5,6

70,6

11,2

| III.18 | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (avd.18) |
| --- | --- |

III.18

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (avd.18)

830,4

744,4

89,6

15,7

1,9

70,3

8,5

| III.19 | Yttre förbindelser (avd.19) |
| --- | --- |

III.19

Yttre förbindelser (avd.19)

3 804,5

3 673,4

96,6

72,5

1,9

58,7

1,5

| III.20 | Handel (avd.20) |
| --- | --- |

III.20

Handel (avd.20)

87,9

77,4

88,1

7,5

8,6

2,9

3,4

| III.21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna (avd.21) |
| --- | --- |

III.21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna (avd.21)

1 872,1

1 697,7

90,7

137,9

7,4

36,6

2,0

| III.22 | Utvidgning (avd.22) |
| --- | --- |

III.22

Utvidgning (avd.22)

1 436,5

1 308,4

91,1

17,9

1,2

110,2

7,7

| III.23 | Humanitärt bistånd (avd.23) |
| --- | --- |

III.23

Humanitärt bistånd (avd.23)

858,7

799,7

93,1

46,6

5,4

12,4

1,4

| III.24 | Bedrägeribekämpning (avd.24) |
| --- | --- |

III.24

Bedrägeribekämpning (avd.24)

80,1

71,0

88,6

6,8

8,5

2,3

2,8

| III.25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning (avd.25) |
| --- | --- |

III.25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning (avd.25)

211,6

184,7

87,3

19,7

9,3

7,2

3,4

| III.26 | Administration (avd.26) |
| --- | --- |

III.26

Administration (avd.26)

1 225,6

1 033,7

84,3

163,6

13,4

28,2

2,3

| III.27 | Budget (avd.27) |
| --- | --- |

III.27

Budget (avd.27)

284,6

270,9

95,2

12,2

4,3

1,5

0,5

| III.28 | Revision (avd.28) |
| --- | --- |

III.28

Revision (avd.28)

11,5

10,4

90,0

0,9

7,4

0,3

2,5

| III.29 | Statistik (avd.29) |
| --- | --- |

III.29

Statistik (avd.29)

137,8

120,3

87,3

14,7

10,6

2,9

2,1

| III.30 | Pensioner (avd.30) |
| --- | --- |

III.30

Pensioner (avd.30)

1 135,9

1 117,3

98,4

—

—

18,7

1,6

| III.31 | Språktjänster (avd.31) |
| --- | --- |

III.31

Språktjänster (avd.31)

479,5

421,5

87,9

52,8

11,0

5,1

1,1

| III.40 | Reserver (avd.40) |
| --- | --- |

III.40

Reserver (avd.40)

229,0

—

—

—

—

229,0

100,0

| IV | Domstolen (avsn. IV) |
| --- | --- |

IV

Domstolen (avsn. IV)

332,2

307,2

92,5

19,4

5,8

5,6

1,7

| V | Revisionsrätten (avsn. V) |
| --- | --- |

V

Revisionsrätten (avsn. V)

200,5

123,0

61,3

61,7

30,8

15,8

7,9

| VI | Ekonomiska och sociala kommittén (avsn. VI) |
| --- | --- |

VI

Ekonomiska och sociala kommittén (avsn. VI)

128,0

117,3

91,7

7,6

5,9

3,0

2,4

| VII | Regionkommittén (avsn. VII) |
| --- | --- |

VII

Regionkommittén (avsn. VII)

95,0

85,6

90,1

6,4

6,7

3,0

3,2

| VIII | Europeiska ombudsmannen (avsn. VIII) |
| --- | --- |

VIII

Europeiska ombudsmannen (avsn. VIII)

9,6

8,1

84,6

0,7

7,6

0,8

7,9

| IX | Europeiska datatillsynsmannen (avsn. IX) |
| --- | --- |

IX

Europeiska datatillsynsmannen (avsn. IX)

7,6

4,9

64,2

1,1

15,0

1,6

20,7

Totalsumma för anslag för betalningar

124 568,6

118 361,0

95,0

4 519,1

3,6

1 688,5

1,4

Budgetram

| 1 | Hållbar utveckling |
| --- | --- |

1

Hållbar utveckling

47 520,1

44 683,5

94,0

2 380,6

5,0

455,9

1,0

| 2 | Bevarande och förvaltning av naturresurser |
| --- | --- |

2

Bevarande och förvaltning av naturresurser

57 106,9

55 877,3

97,8

985,7

1,7

243,9

0,4

| 3 | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

2 174,4

1 993,0

91,7

75,2

3,5

106,2

4,9

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

8 804,1

7 982,9

90,7

220,0

2,5

601,2

6,8

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

8 754,0

7 615,3

87,0

857,5

9,8

281,3

3,2

| 6 | Kompensation |
| --- | --- |

6

Kompensation

209,1

209,1

100,0

—

—

—

—

Totalsumma för anslag för betalningar

124 568,6

118 361,0

95,0

4 519,1

3,6

1 688,5

1,4

Grafisk illustration V

Egna medel 2009, per medlemsstat

| (miljoner euro och %) |
| --- |
| Inkomstbudgetens utfall |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK (12) | EU-27 |
| — | Traditionella egna medel |

(miljoner euro och %)

Inkomstbudgetens utfall

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK (12)

EU-27

—

Traditionella egna medel

1 423,0

52,9

166,8

282,8

2 945,9

24,0

176,6

190,8

1 001,8

1 263,0

1 505,4

34,5

18,5

40,3

10,8

92,9

9,6

1 721,1

156,9

299,5

117,6

124,3

68,8

83,6

114,9

370,1

2 232,0

14 528,2

| — | Momsmedel |
| --- | --- |

—

Momsmedel

349,4

51,0

170,0

274,9

1 705,0

19,9

201,4

328,3

1 527,9

2 545,6

1 378,6

24,8

22,5

41,8

41,1

113,2

8,2

264,2

270,7

427,6

227,7

156,6

53,9

77,0

237,2

152,9

2 124,7

12 796,2

| — | BNI-medel |
| --- | --- |

—

BNI-medel

2 409,2

240,9

860,8

1 599,7

17 112,6

94,0

947,4

1 578,5

7 211,7

13 629,3

10 395,4

117,6

147,5

202,6

194,5

589,1

38,8

3 992,0

1 872,2

2 031,9

1 078,0

902,1

256,1

463,1

1 204,1

2 045,4

10 773,5

81 988,2

| — | Korrigering för För. kungariket |
| --- | --- |

—

Korrigering för För. kungariket

251,1

25,1

95,4

172,8

311,7

10,9

106,6

184,1

762,2

1 421,2

1 082,8

12,5

14,0

18,8

21,5

56,5

4,2

92,9

27,7

208,7

113,1

89,7

27,2

46,3

134,6

45,1

–5 657,7

– 321,1

| — | Minskning som gäller Nederländerna och Sverige (13) |
| --- | --- |

—

Minskning som gäller Nederländerna och Sverige (13)

24,1

2,4

9,2

16,9

171,1

1,0

10,0

16,9

73,7

137,7

106,5

1,2

1,4

2,0

2,0

6,1

0,4

– 624,4

19,4

20,1

11,1

8,7

2,5

4,7

12,8

– 148,7

– 115,3

–4,1

| — | Justeringar 2007 och 2008 (14) |
| --- | --- |

—

Justeringar 2007 och 2008 (14)

204,6

17,4

71,9

143,8

–1 736,4

8,7

91,6

126,2

592,5

1 096,2

949,4

8,8

11,7

16,7

16,9

51,1

3,0

–2 108,7

–31,0

146,1

89,1

61,0

19,0

36,9

110,4

– 609,4

523,7

–88,7

TOTALT

4 661,4

389,6

1 374,1

2 490,9

20 509,9

158,5

1 533,6

2 424,8

11 169,9

20 093,0

15 418,1

199,4

215,6

322,3

286,7

908,9

64,3

3 337,0

2 315,8

3 133,9

1 636,7

1 342,3

427,7

711,6

1 813,9

1 855,4

10 111,6

108 906,9

4,3 %

0,4 %

1,3 %

2,3 %

18,8 %

0,1 %

1,4 %

2,2 %

10,3 %

18,4 %

14,2 %

0,2 %

0,2 %

0,3 %

0,3 %

0,8 %

0,1 %

3,1 %

2,1 %

2,9 %

1,5 %

1,2 %

0,4 %

0,7 %

1,7 %

1,7 %

9,3 %

100,0 %

Grafisk illustration VI

Betalningar gjorda 2009 i varje medlemsstat (15)

Anm.: Betalningar som gjorts 2009 = betalningar från 2009 års driftsanslag plus betalningar från överföringar från 2008.

| (miljoner euro och %) |
| --- |
| Budgetramens rubriker |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK | Tredje-länder och diverse (16) | Totalt |
| — | Hållbar utveckling |

(miljoner euro och %)

Budgetramens rubriker

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK

Tredje-länder och diverse (16)

Totalt

—

Hållbar utveckling

1 136,8

301,6

2 034,6

191,3

4 352,7

540,2

241,5

2 451,5

4 816,0

3 546,8

3 094,8

88,4

485,3

1 278,6

92,8

2 235,8

41,5

655,8

427,9

6 202,3

2 565,4

963,7

390,9

632,2

386,2

445,3

2 212,2

2 871,4

44 683,5

Konkurrenskraft

766,1

34,6

59,7

134,8

1 041,2

22,9

120,1

192,3

641,9

1 626,4

681,4

14,3

15,6

101,9

85,7

61,4

6,2

413,5

189,6

120,2

131,9

45,6

22,7

47,4

192,3

233,0

937,3

2 813,5

10 753,6

Sammanhållning

370,8

267,0

1 974,9

56,5

3 311,4

517,3

121,3

2 259,2

4 174,2

1 920,4

2 413,3

74,1

469,7

1 176,8

7,1

2 174,4

35,3

242,3

241,2

6 082,0

2 433,6

918,1

368,3

584,8

193,9

212,2

1 274,9

57,9

33 932,9

| — | Bevarande av naturresurser |
| --- | --- |

—

Bevarande av naturresurser

1 012,2

363,6

928,5

1 192,4

7 388,7

158,4

1 685,2

2 956,7

6 938,6

10 393,5

5 838,6

59,6

237,3

490,8

54,5

1 508,9

8,1

1 274,2

1 340,2

3 176,0

1 120,9

1 170,6

221,6

568,4

818,7

910,8

3 884,2

175,1

55 876,3

| — | Medborgarsk., frih., säk. o rättv. |
| --- | --- |

—

Medborgarsk., frih., säk. o rättv.

143,0

16,3

16,5

13,0

96,2

10,8

13,1

37,1

93,3

247,0

653,6

15,5

10,3

28,6

11,1

23,2

15,4

65,1

37,1

117,3

32,2

36,6

12,1

8,6

20,3

85,3

90,9

44,4

1 993,9

| — | EU som global partner |
| --- | --- |

—

EU som global partner

172,3

221,2

8,6

3,3

26,9

1,0

0,6

5,0

26,6

40,6

37,7

33,4

0,0

4,9

7,9

7,3

—

11,5

16,6

47,9

5,6

620,0

11,2

26,8

5,1

21,7

23,9

6 595,5

7 982,9

| — | Kompensation |
| --- | --- |

—

Kompensation

—

64,7

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

144,4

—

—

—

—

—

—

209,1

TOTALT

2 464,3

967,3

2 988,3

1 400,0

11 864,6

710,4

1 940,3

5 450,3

11 874,5

14 227,9

9 624,6

196,9

732,9

1 802,8

166,3

3 775,3

65,1

2 006,6

1 821,9

9 543,4

3 724,1

2 935,3

635,9

1 236,0

1 230,3

1 462,9

6 211,2

9 686,4

110 745,8

2,2 %

0,9 %

2,7 %

1,3 %

10,7 %

0,6 %

1,8 %

4,9 %

10,7 %

12,8 %

8,7 %

0,2 %

0,7 %

1,6 %

0,2 %

3,4 %

0,1 %

1,8 %

1,6 %

8,6 %

3,4 %

2,7 %

0,6 %

1,1 %

1,1 %

1,3 %

5,6 %

8,7 %

100,0 %

Grafisk illustration VII

Konsoliderad balansräkning

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Anläggningstillgångar: |
| Immateriella anläggningstillgångar | 72 | 56 |
| Materiella anläggningstillgångar | 4 859 | 4 881 |
| Långfristiga investeringar | 2 379 | 2 078 |
| Lån | 10 764 | 3 565 |
| Långfristig förhandsfinansiering | 39 750 | 29 023 |
| Långfristiga fordringar | 55 | 45 |
| | 57 879 | 39 648 |
| Omsättningstillgångar: |
| Lager | 77 | 85 |
| Kortfristiga investeringar | 1 791 | 1 553 |
| Kortfristig förhandsfinansiering | 9 077 | 10 262 |
| Kortfristiga fordringar | 8 663 | 11 920 |
| Likvida medel och motsvarande | 23 372 | 23 724 |
| | 42 980 | 47 544 |
| Summa tillgångar | 100 859 | 87 192 |
| Långfristiga skulder: |
| Ersättningar till anställda | –37 242 | –37 556 |
| Långfristiga avsättningar | –1 469 | –1 341 |
| Långfristiga finansiella skulder | –10 559 | –3 349 |
| Övriga långfristiga skulder | –2 178 | –2 226 |
| | –51 448 | –44 472 |
| Kortfristiga skulder: |
| Kortfristiga avsättningar | – 213 | – 348 |
| Kortfristiga finansiella skulder | –40 | – 119 |
| Skulder till lev. och stödmottagare | –93 884 | –89 677 |
| | –94 137 | –90 144 |
| Summa skulder | – 145 585 | – 134 616 |
| Tillgångar netto | –44 726 | –47 424 |
| Reserver | 3 323 | 3 115 |
| Fordringar på medlemsstaterna |
| Ersättningar till anställda | –37 242 | –37 556 |
| Övriga belopp | –10 807 | –12 983 |
| Tillgångar netto | –44 726 | –47 424 |

(miljoner euro)

31.12.2009

31.12.2008

Anläggningstillgångar:

Immateriella anläggningstillgångar

72

56

Materiella anläggningstillgångar

4 859

4 881

Långfristiga investeringar

2 379

2 078

Lån

10 764

3 565

Långfristig förhandsfinansiering

39 750

29 023

Långfristiga fordringar

55

45

57 879

39 648

Omsättningstillgångar:

Lager

77

85

Kortfristiga investeringar

1 791

1 553

Kortfristig förhandsfinansiering

9 077

10 262

Kortfristiga fordringar

8 663

11 920

Likvida medel och motsvarande

23 372

23 724

42 980

47 544

Summa tillgångar

100 859

87 192

Långfristiga skulder:

Ersättningar till anställda

–37 242

–37 556

Långfristiga avsättningar

–1 469

–1 341

Långfristiga finansiella skulder

–10 559

–3 349

Övriga långfristiga skulder

–2 178

–2 226

–51 448

–44 472

Kortfristiga skulder:

Kortfristiga avsättningar

– 213

– 348

Kortfristiga finansiella skulder

–40

– 119

Skulder till lev. och stödmottagare

–93 884

–89 677

–94 137

–90 144

Summa skulder

– 145 585

– 134 616

Tillgångar netto

–44 726

–47 424

Reserver

3 323

3 115

Fordringar på medlemsstaterna

Ersättningar till anställda

–37 242

–37 556

Övriga belopp

–10 807

–12 983

Tillgångar netto

–44 726

–47 424

Grafisk illustration VIII

Konsoliderad resultaträkning

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Driftsintäkter |
| Egna medel och andra intäkter | 110 537 | 112 713 |
| Övriga driftsintäkter | 7 532 | 9 731 |
| | 118 069 | 122 444 |
| Driftskostnader |
| Administrativa kostnader | –8 133 | –7 720 |
| Finansiella kostnader | – 104 934 | –97 214 |
| | – 113 067 | – 104 934 |
| Överskott från löpande verksamhet | 5 002 | 17 510 |
| Finansiella intäkter | 835 | 698 |
| Finansiella kostnader | – 594 | – 467 |
| Förändringar i pensionsfordringarna | – 683 | –5 009 |
| Nettoresultat från andelar i intresse- och samriskföretag | – 103 | –46 |
| Ekonomiskt resultat för året | 4 457 | 12 686 |

(miljoner euro)

31.12.2009

31.12.2008

Driftsintäkter

Egna medel och andra intäkter

110 537

112 713

Övriga driftsintäkter

7 532

9 731

118 069

122 444

Driftskostnader

Administrativa kostnader

–8 133

–7 720

Finansiella kostnader

– 104 934

–97 214

– 113 067

– 104 934

Överskott från löpande verksamhet

5 002

17 510

Finansiella intäkter

835

698

Finansiella kostnader

– 594

– 467

Förändringar i pensionsfordringarna

– 683

–5 009

Nettoresultat från andelar i intresse- och samriskföretag

– 103

–46

Ekonomiskt resultat för året

4 457

12 686

---

(1)  Romfördraget (25 mars 1957): fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

(2)  Romfördraget (25 mars 1957): fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom).

(3)  I huvudsak budgetförordningen av den 25 juni 2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

(4)  De viktigaste rättsakterna om egna medel: rådets beslut 2007/436/EG, Euratom (EUT L 163, 23.6.2007, s. 17), rådets beslut 2000/597/EG, Euratom (EGT L 253, 7.10.2000, s. 42), rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 (EGT L 130, 31.5.2000, s. 1).

(5)  Det är viktigt att uppmärksamma skillnaden mellan ”anslag för åtaganden” och ”åtagandebemyndiganden” samt mellan ”anslag för betalningar” och ”betalningsbemyndiganden”. De båda uttrycken ”åtagandebemyndiganden” och ”betalningsbemyndiganden” används endast i samband med differentierade anslag.

(6)  Se artikel 317 i EUF-fördraget, artikel 106a i Euratomfördraget och artikel 50 i budgetförordningen.

(7)  Se artiklarna 69–74 i budgetförordningen och förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000.

(8)  Se artiklarna 285–287 i EUF-fördraget, artikel 106a i Euratomfördraget och artiklarna 139–147 i budgetförordningen.

(9)  Se artikel 319 i EUF-fördraget och artikel 106a i Euratomfördraget.

(10)  Slutliga budgetanslag efter överföringar mellan budgetrubriker, anslag motsvarande inkomster avsatta för särskilda ändamål eller liknande och anslag som förts över från det föregående budgetåret

(11)  Slutliga budgetanslag efter att hänsyn tagits till överföringar mellan budgetrubriker, anslag som gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål eller liknande och anslag som förts över från föregående år.

(12)  För Förenade kungariket tillämpas en korrigering (5 657,7 miljoner euro) på bruttobeloppet för egna medel (15 769,3 miljoner euro). Kostnaderna för finansieringen av denna korrigering bärs av övriga medlemsstater.

(13)  Nederländerna och Sverige har beviljats en bruttominskning av sina årliga BNI-bidrag under perioden 2007-2013. För 2009 är beloppen 624,4 respektive 148,7 miljoner euro.

(14)  Efter att rådets beslut 2007/436/EG, Euratom om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel hade trätt i kraft gjordes en beräkning av justeringen för tillämpningen av den avseende budgetåren 2007 och 2008.

(15)  Den geografiska uppdelningen motsvarar inte de betalningar som gjorts till medlemsstaterna utan har gjorts med hänsyn till hur utgifterna har fördelats enligt uppgifterna i kommissionens datoriserade redovisningssystem ABAC.

(16)  Beloppen under ”Tredjeländer och diverse” omfattar i huvudsak utgifter med anknytning till projekt utanför unionen och till deltagande av tredjeländer. Beloppen omfattar även utgifter för vilka det inte var möjligt att göra en geografisk fördelning.

---

BILAGA II

Förteckning över särskilda rapporter som har antagits av revisionsrätten sedan förra årsrapporten:

| — | Särskild rapport nr 15/2009 – EU-stöd som genomförs via FN-organisationer: beslutsfattande och övervakning |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 15/2009 – EU-stöd som genomförs via FN-organisationer: beslutsfattande och övervakning

| — | Särskild rapport nr 16/2009 – Europeiska kommissionens förvaltning av föranslutningsstödet till Turkiet |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 16/2009 – Europeiska kommissionens förvaltning av föranslutningsstödet till Turkiet

| — | Särskild rapport nr 17/2009 – Yrkesutbildningsåtgärder för kvinnor som medfinansieras av Europeiska socialfonden |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 17/2009 – Yrkesutbildningsåtgärder för kvinnor som medfinansieras av Europeiska socialfonden

| — | Särskild rapport nr 18/2009 – Ändamålsenligheten i EUF-stödet till regional ekonomisk integration i Öst- och Västafrika |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 18/2009 – Ändamålsenligheten i EUF-stödet till regional ekonomisk integration i Öst- och Västafrika

| — | Särskild rapport nr 1/2010 – Kontrolleras de förenklade förfarandena för import på ett ändamålsenligt sätt? |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 1/2010 – Kontrolleras de förenklade förfarandena för import på ett ändamålsenligt sätt?

| — | Särskild rapport nr 2/2010 – Har stödsystemen för förberedande studier och uppbyggnad av ny infrastruktur inom sjätte ramprogrammet för forskning varit ändamålsenliga? |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 2/2010 – Har stödsystemen för förberedande studier och uppbyggnad av ny infrastruktur inom sjätte ramprogrammet för forskning varit ändamålsenliga?

| — | Särskild rapport nr 3/2010 – Konsekvensbedömningar vid EU:s institutioner: Är de ett stöd i beslutsfattandet? |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 3/2010 – Konsekvensbedömningar vid EU:s institutioner: Är de ett stöd i beslutsfattandet?

| — | Särskild rapport nr 4/2010 – Är det sannolikt att utformningen och förvaltningen av systemet för rörlighet inom Leonardo da Vinci-programmet leder till ändamålsenliga resultat? |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 4/2010 – Är det sannolikt att utformningen och förvaltningen av systemet för rörlighet inom Leonardo da Vinci-programmet leder till ändamålsenliga resultat?

| — | Särskild rapport nr 5/2010 – Genomförande av Leadermodellen för landsbygdsutveckling |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 5/2010 – Genomförande av Leadermodellen för landsbygdsutveckling

| — | Särskild rapport nr 6/2010 – Uppnåddes de viktigaste målen för reformen av sockermarknaden? |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 6/2010 – Uppnåddes de viktigaste målen för reformen av sockermarknaden?

| — | Särskild rapport nr 7/2010 – Revision av förfarandet för avslutande av räkenskaperna |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 7/2010 – Revision av förfarandet för avslutande av räkenskaperna

| — | Särskild rapport nr 8/2010 – Att förbättra transportarbetet på transeuropeiska järnvägsleder: Har EU:s investeringar i järnvägsinfrastruktur varit ändamålsenliga? |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 8/2010 – Att förbättra transportarbetet på transeuropeiska järnvägsleder: Har EU:s investeringar i järnvägsinfrastruktur varit ändamålsenliga?

| — | Särskild rapport nr 9/2010 – Används de utgifter inom EU:s strukturåtgärder som avser vattenförsörjning till hushållen på bästa möjliga sätt? |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 9/2010 – Används de utgifter inom EU:s strukturåtgärder som avser vattenförsörjning till hushållen på bästa möjliga sätt?

Rapporterna finns på Europeiska revisionsrättens webbplats: www.eca.europa.eu

Rapporterna kan beställas i pappersversion från revisionsrätten:

| Europeiska revisionsrätten |
| --- |
| Communication and Reports unit |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxemburg |
| LUXEMBURG |
| Tfn +352 4398-1 |
| E-post: euraud@eca.europa.eu |

Europeiska revisionsrätten

Communication and Reports unit

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxemburg

LUXEMBURG

Tfn +352 4398-1

E-post: euraud@eca.europa.eu

eller med hjälp av en elektronisk beställningssedel från EU-Bookshop.

---

| 9.11.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 303/243 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 303/243

---

ÅRSRAPPORT OM DEN VERKSAMHET SOM FINANSIERAS GENOM ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN (EUF)

2010/C 303/02

Årsrapport om den verksamhet som finansieras genom åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskilda kännetecken för Europeiska utvecklingsfonden

Kapitel I – Genomförande av åttonde, nionde och tionde EUF

Finansiellt genomförande

Kommissionens årliga rapport om den ekonomiska förvaltningen av åttonde till tionde EUF

Kapitel II – Revisionsrättens oberoende revisionsförklaring avseende EUF

Revisionsrättens oberoende revisionsförklaring avseende åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2009

Information till stöd för revisionsförklaringen

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

Räkenskapernas tillförlitlighet

Transaktionernas laglighet

Inkomster

Åtaganden

Betalningar

Systemens ändamålsenlighet

Förhandskontroller

Uppföljning och övervakning

Externa revisioner

Internrevision

Tillförlitligheten i kommissionens skriftliga uttalanden

Slutsatser och rekommendationer

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 1. | I denna årsrapport redovisas revisionsrättens bedömning av Europeiska utvecklingsfonderna (EUF). Nyckelinformation om vilka verksamheter som har granskats och om hur stora utgifterna har varit under 2009 finns i
  tabell 1
  . |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

1.

I denna årsrapport redovisas revisionsrättens bedömning av Europeiska utvecklingsfonderna (EUF). Nyckelinformation om vilka verksamheter som har granskats och om hur stora utgifterna har varit under 2009 finns i
  tabell 1
  .

Tabell 1 —   Europeiska utvecklingsfonden – Nyckelinformation

| (miljoner euro) |
| --- |
| Avdelning i budgeten | Politikområde | Beskrivning | Betalningar 2009 | Budgetförvaltningsmetod |
| Europeiska utvecklingsfonden | Åttonde EUF | Administrativa utgifter | 0 | Direkt central |
| Driftsutgifter | 0 | Indirekt central |
| 20 | Direkt central |
| 152 | Decentraliserad |
| 0 | Gemensam |
| 172 |
| Nionde EUF | Administrativa utgifter | 4 | Direkt central |
| Driftsutgifter | 36 | Indirekt central |
| 439 | Direkt central |
| 1 188 | Decentraliserad |
| 177 | Gemensam |
| 1 844 | |
| Tionde EUF | Administrativa utgifter | 71 | Direkt central |
| Driftsutgifter | 2 | Indirekt central |
| 663 | Direkt central |
| 110 | Decentraliserad |
| 261 | Gemensam |
| 1 107 | |
| Totala administrativa utgifter | 75 | |
| Totala driftsutgifter | 3 048 | |
| Totala betalningar
   (27) | 3 123 | |
| Totala enskilda åtaganden
   (28) | 4 141 | |
| Totala övergripande åtaganden
   (28) | 3 405 | |
| Källa: Europeiska revisionsrätten på grundval av uppgifter från EuropeAid DataWarehouse. |

(miljoner euro)

Avdelning i budgeten

Politikområde

Beskrivning

Betalningar 2009

Budgetförvaltningsmetod

Europeiska utvecklingsfonden

Åttonde EUF

Administrativa utgifter

0

Direkt central

Driftsutgifter

0

Indirekt central

20

Direkt central

152

Decentraliserad

0

Gemensam

172

Nionde EUF

Administrativa utgifter

4

Direkt central

Driftsutgifter

36

Indirekt central

439

Direkt central

1 188

Decentraliserad

177

Gemensam

1 844

Tionde EUF

Administrativa utgifter

71

Direkt central

Driftsutgifter

2

Indirekt central

663

Direkt central

110

Decentraliserad

261

Gemensam

1 107

Totala administrativa utgifter

75

Totala driftsutgifter

3 048

Totala betalningar
   (27)

3 123

Totala enskilda åtaganden
   (28)

4 141

Totala övergripande åtaganden
   (28)

3 405

Källa: Europeiska revisionsrätten på grundval av uppgifter från EuropeAid DataWarehouse.

Särskilda kännetecken för Europeiska utvecklingsfonden

| 2. | Europeiska utvecklingsfonden (EUF) är huvudinstrumentet för Europeiska unionens stöd till utvecklingssamarbete till länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) och utomeuropeiska länder och territorier (ULT). Den inrättades 1957 genom Romfördraget. |
| --- | --- |

2.

Europeiska utvecklingsfonden (EUF) är huvudinstrumentet för Europeiska unionens stöd till utvecklingssamarbete till länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) och utomeuropeiska länder och territorier (ULT). Den inrättades 1957 genom Romfördraget.

| 3. | EUF finansieras av medlemsstaterna, styrs av en egen budgetförordning och förvaltas av en särskild kommitté. Europeiska kommissionen ansvarar för det finansiella genomförandet av transaktioner som finansieras med EUF:s resurser. Inom kommissionen förvaltas nästan alla EUF-program av Byrån för samarbete – EuropeAid (EuropeAid), som också ansvarar för förvaltningen av de flesta av de utgifter inom yttre förbindelser och utvecklingssamarbete som finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget (1). En liten andel av EUF-projekten (2) gäller humanitärt bistånd och förvaltas av generaldirektoratet för humanitärt bistånd (GD Echo). Europeiska investeringsbanken (EIB) förvaltar investeringsstödet. Investeringsstödet omfattas inte av revisionsrättens revisionsförklaring eller av Europaparlamentets förfarande för att bevilja ansvarsfrihet (3)
   (4). |
| --- | --- |

3.

EUF finansieras av medlemsstaterna, styrs av en egen budgetförordning och förvaltas av en särskild kommitté. Europeiska kommissionen ansvarar för det finansiella genomförandet av transaktioner som finansieras med EUF:s resurser. Inom kommissionen förvaltas nästan alla EUF-program av Byrån för samarbete – EuropeAid (EuropeAid), som också ansvarar för förvaltningen av de flesta av de utgifter inom yttre förbindelser och utvecklingssamarbete som finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget (1). En liten andel av EUF-projekten (2) gäller humanitärt bistånd och förvaltas av generaldirektoratet för humanitärt bistånd (GD Echo). Europeiska investeringsbanken (EIB) förvaltar investeringsstödet. Investeringsstödet omfattas inte av revisionsrättens revisionsförklaring eller av Europaparlamentets förfarande för att bevilja ansvarsfrihet (3)
   (4).

| 4. | EUF förvaltas på tre olika sätt (
  tabell 1
  ): centralt, gemensamt och decentraliserat (5). Vid central förvaltning (40 % av betalningarna 2009) genomför kommissionen stödverksamheterna direkt; detta gäller i huvudsak budgetstöd. Vid gemensam förvaltning (14 % av betalningarna 2009) ansvarar internationella organisationer för att genomföra gemenskapsfinansierade åtgärder, under förutsättning att de berörda organisationernas förfaranden för bokföring, revision, kontroll och upphandling är likvärdiga med internationellt vedertagna normer. EuropeAids viktigaste partner är Förenta nationernas organ och Världsbanken. Vid decentraliserad förvaltning (46 % av betalningarna 2009) överlåter kommissionen vissa förvaltningsuppgifter till mottagarländernas myndigheter. Principen för EUF:s decentraliserade förvaltning när det gäller betalningsprocessen illustreras i
  diagram 1. |
| --- | --- |

4.

EUF förvaltas på tre olika sätt (
  tabell 1
  ): centralt, gemensamt och decentraliserat (5). Vid central förvaltning (40 % av betalningarna 2009) genomför kommissionen stödverksamheterna direkt; detta gäller i huvudsak budgetstöd. Vid gemensam förvaltning (14 % av betalningarna 2009) ansvarar internationella organisationer för att genomföra gemenskapsfinansierade åtgärder, under förutsättning att de berörda organisationernas förfaranden för bokföring, revision, kontroll och upphandling är likvärdiga med internationellt vedertagna normer. EuropeAids viktigaste partner är Förenta nationernas organ och Världsbanken. Vid decentraliserad förvaltning (46 % av betalningarna 2009) överlåter kommissionen vissa förvaltningsuppgifter till mottagarländernas myndigheter. Principen för EUF:s decentraliserade förvaltning när det gäller betalningsprocessen illustreras i
  diagram 1.

Diagram 1 — Principen för decentraliserad förvaltning när det gäller betalningsprocessen

Image

| 5. | EUF-insatserna genomförs i och av länder där systemen för internkontroll i regel är bristfälliga. Den bristande kapaciteten hos merparten av de nationella utanordnarna i mottagarländerna och brister i inrättandet och tillämpningen av genomförandeorganisationernas och tillsynsmännens ekonomiska förfaranden och kontroller utgör en stor risk för transaktionernas korrekthet. Det faktum att många projekt genomförs i avlägsna områden och att det förekommer konflikter i vissa regioner gör det också svårare att genomföra kontroller. |
| --- | --- |

5.

EUF-insatserna genomförs i och av länder där systemen för internkontroll i regel är bristfälliga. Den bristande kapaciteten hos merparten av de nationella utanordnarna i mottagarländerna och brister i inrättandet och tillämpningen av genomförandeorganisationernas och tillsynsmännens ekonomiska förfaranden och kontroller utgör en stor risk för transaktionernas korrekthet. Det faktum att många projekt genomförs i avlägsna områden och att det förekommer konflikter i vissa regioner gör det också svårare att genomföra kontroller.

| 5. | Europeiska utvecklingsfonden (nedan kallad EUF) ska användas för att hjälpa länder som befinner sig i en svår situation och biståndspolitiken måste garantera att det är de nationella myndigheterna som tar ansvaret för utvecklingsstrategierna. Den nationella utanordnaren spelar en viktig roll i denna process. För att garantera efterlevnaden av tillämpliga förfaranden och regler har man under de senaste åren genomfört ett utbildningsprogram riktat till personalen hos de nationella utanordnarna. |
| --- | --- |

5.

KAPITEL I —   GENOMFÖRANDE AV ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF

Finansiellt genomförande

| 6. | Under 2009 genomfördes åttonde, nionde och tionde EUF samtidigt. Varje EUF-överenskommelse ingås i allmänhet för en period på ungefär fem år, medan programcyklarna i regel följer partnerskapsavtalets cykler. Trots att åtaganden ingås för medel från varje EUF för en femårsperiod kan betalningarna göras under en längre period. |
| --- | --- |

6.

Under 2009 genomfördes åttonde, nionde och tionde EUF samtidigt. Varje EUF-överenskommelse ingås i allmänhet för en period på ungefär fem år, medan programcyklarna i regel följer partnerskapsavtalets cykler. Trots att åtaganden ingås för medel från varje EUF för en femårsperiod kan betalningarna göras under en längre period.

| 6. | Även om varje EUF endast omfattar en period på ungefär fem år kan genomförandet av projekt och program samt därmed sammanhängande betalningar sträcka sig över en ännu längre period, vilken dock är begränsad genom budgetförordningarna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | De totala bidragen från medlemsstaterna uppgick till 3 296 miljoner euro under 2009. Bidrag håller fortfarande på att betalas ut från nionde EUF. |
| --- | --- |

7.

De totala bidragen från medlemsstaterna uppgick till 3 296 miljoner euro under 2009. Bidrag håller fortfarande på att betalas ut från nionde EUF.

| 8. | Tionde EUF omfattar perioden 2008–2013. Den kommer att tillhandahålla gemenskapsstöd till ett värde av 22 682 miljoner euro och trädde i kraft den 1 juli 2008. Av detta belopp fördelas 21 966 miljoner euro till AVS-länderna och 286 miljoner euro till ULT-länderna. I beloppen ingår 1 500 miljoner euro och 30 miljoner euro som avser det investeringsstöd som förvaltas av EIB för AVS- respektive ULT-länderna. Slutligen ska 430 miljoner euro användas till kommissionens utgifter för programplanering och genomförande av EUF. |
| --- | --- |

8.

Tionde EUF omfattar perioden 2008–2013. Den kommer att tillhandahålla gemenskapsstöd till ett värde av 22 682 miljoner euro och trädde i kraft den 1 juli 2008. Av detta belopp fördelas 21 966 miljoner euro till AVS-länderna och 286 miljoner euro till ULT-länderna. I beloppen ingår 1 500 miljoner euro och 30 miljoner euro som avser det investeringsstöd som förvaltas av EIB för AVS- respektive ULT-länderna. Slutligen ska 430 miljoner euro användas till kommissionens utgifter för programplanering och genomförande av EUF.

| 9. | Tabell 2
  visar det ackumulerade utnyttjandet och det finansiella genomförandet av de EUF-medel som kommissionen förvaltar. År 2009 överskreds den prognos för det finansiella genomförandet som kommissionen hade fastställt för övergripande åtaganden och enskilda åtaganden, och övergripande åtaganden uppgick till 3 406 miljoner euro och enskilda åtaganden nådde en rekordnivå (4 140 miljoner euro). Nettobetalningarna uppgick till 3 069 miljoner euro vilket motsvarade 92 % av den ursprungliga prognosen. Detta underskott förklaras av att betalningarna låg under prognosen i länder där de samrådsförfaranden som fastställs i artikel 96 i Cotonouavtalet eller andra dialogåtgärder genomfördes (6), att en del länder ännu inte hade ratificerat Cotonouavtalet (7) och att betalningarna av budgetstöd inte hade gjorts i de länder där man inte hade fått någon bekräftelse på att allmänna eller särskilda villkor hade uppfyllts (8). Utestående betalningar ökade med 3 %, vilket är rimligt med tanke på glappet mellan antalet övergripande åtaganden och nettobetalningarna under året. Samtidigt ökade gamla och vilande utestående betalningar med 23 %, vilket kan förklaras av det stora antalet övergripande åtaganden som gjordes under 2007 för att de återstående medlen i nionde EUF skulle användas, men som inte ledde till samma nivå av enskilda åtaganden. |
| --- | --- |

9.

Tabell 2
  visar det ackumulerade utnyttjandet och det finansiella genomförandet av de EUF-medel som kommissionen förvaltar. År 2009 överskreds den prognos för det finansiella genomförandet som kommissionen hade fastställt för övergripande åtaganden och enskilda åtaganden, och övergripande åtaganden uppgick till 3 406 miljoner euro och enskilda åtaganden nådde en rekordnivå (4 140 miljoner euro). Nettobetalningarna uppgick till 3 069 miljoner euro vilket motsvarade 92 % av den ursprungliga prognosen. Detta underskott förklaras av att betalningarna låg under prognosen i länder där de samrådsförfaranden som fastställs i artikel 96 i Cotonouavtalet eller andra dialogåtgärder genomfördes (6), att en del länder ännu inte hade ratificerat Cotonouavtalet (7) och att betalningarna av budgetstöd inte hade gjorts i de länder där man inte hade fått någon bekräftelse på att allmänna eller särskilda villkor hade uppfyllts (8). Utestående betalningar ökade med 3 %, vilket är rimligt med tanke på glappet mellan antalet övergripande åtaganden och nettobetalningarna under året. Samtidigt ökade gamla och vilande utestående betalningar med 23 %, vilket kan förklaras av det stora antalet övergripande åtaganden som gjordes under 2007 för att de återstående medlen i nionde EUF skulle användas, men som inte ledde till samma nivå av enskilda åtaganden.

| 9. | De exceptionella resultat som uppnåtts när det gäller övergripande och enskilda åtaganden utgör ett bevis för att kommissionens strategi, dvs. att verka för ett snabbare programgenomförande, har fungerat väl.

  Ökningen av de utestående betalningarna under 2009 beror på att det gjordes ovanligt många åtaganden under 2007 och på EUF:s projektcykel som har en genomsnittlig längd på tre år, varvid de största betalningarna vanligen sker under det första året och i slutet av det sista året. |
| --- | --- |

9.

Ökningen av de utestående betalningarna under 2009 beror på att det gjordes ovanligt många åtaganden under 2007 och på EUF:s projektcykel som har en genomsnittlig längd på tre år, varvid de största betalningarna vanligen sker under det första året och i slutet av det sista året.

Tabell 2 —   Ackumulerat utnyttjande av EUF-medel per den 31 december 2009

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Läget i slutet av 2008 | Budgetgenomförande under budgetåret 2009 | Läget i slutet av 2009 |
| Totalt belopp | Genomförandegrad (30) | Åttonde EUF (31) | Nionde EUF (31) | Tionde EUF | Totalt belopp | Åttonde EUF | Nionde EUF | Tionde EUF | Totalt belopp | Genomförandegrad (30) |
| A — | MEDEL
   (29) |

(miljoner euro)

Läget i slutet av 2008

Budgetgenomförande under budgetåret 2009

Läget i slutet av 2009

Totalt belopp

Genomförandegrad (30)

Åttonde EUF (31)

Nionde EUF (31)

Tionde EUF

Totalt belopp

Åttonde EUF

Nionde EUF

Tionde EUF

Totalt belopp

Genomförandegrad (30)

A —

48 677,7

0,8

1,0

66,6

68,4

10 786,7

16 632,8

21 326,7

48 746,1

B —   UTNYTTJANDE

| 1. | Finansiella åtaganden |
| --- | --- |

1.

32 185,3

66,1 %

–41,7

–53,8

3 501,0

3 405,5

10 744,4

16 579,0

8 267,4

35 590,7

73,0 %

| 2. | Enskilda rättsliga åtaganden |
| --- | --- |

2.

24 880,8

51,1 %

–41,8

997,4

3 184,1

4 139,7

10 499,1

15 206,8

3 314,5

29 020,5

59,5 %

| 3. | Betalningar
   (32) |
| --- | --- |

3.

20 031,1

41,2 %

152,1

1 805,8

1 111,4

3 069,3

10 082,4

11 816,9

1 201,1

23 100,4

47,4 %

| C — | Utestående betalningar (B1-B3) |
| --- | --- |

C —

12 154,1

25,0 %

662,1

4 762,1

7 066,3

12 490,3

25,6 %

| D — | Disponibelt belopp (A-B1) |
| --- | --- |

D —

16 492,5

33,9 %

42,3

53,8

13 059,3

13 155,4

27,0 %

Källa: Revisionsrätten på grundval av EUF:s rapporter om det finansiella genomförandet och EUF:s årsredovisning per den 31 december 2009.

Kommissionens årliga rapport om den ekonomiska förvaltningen av åttonde till tionde EUF

| 10. | Enligt budgetförordningen för tionde EUF (9) ska kommissionen varje år rapportera om den ekonomiska förvaltningen av EUF. Rapporten om den ekonomiska förvaltningen ger, enligt revisionsrättens uppfattning, en korrekt beskrivning av i vilken mån kommissionens operativa mål för budgetåret har uppfyllts (särskilt när det gäller det finansiella genomförandet och kontrollverksamheten) och av den finansiella ställningen och de händelser som har haft ett avgörande inflytande på verksamheten 2009. |
| --- | --- |

10.

Enligt budgetförordningen för tionde EUF (9) ska kommissionen varje år rapportera om den ekonomiska förvaltningen av EUF. Rapporten om den ekonomiska förvaltningen ger, enligt revisionsrättens uppfattning, en korrekt beskrivning av i vilken mån kommissionens operativa mål för budgetåret har uppfyllts (särskilt när det gäller det finansiella genomförandet och kontrollverksamheten) och av den finansiella ställningen och de händelser som har haft ett avgörande inflytande på verksamheten 2009.

KAPITEL II –   REVISIONSRÄTTENS OBEROENDE REVISIONSFÖRKLARING AVSEENDE EUF

Revisionsrättens oberoende revisionsförklaring avseende åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2009

| | | |
| --- | --- | --- |

9 september 2010

| | |
| --- | --- |

| | | |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

| Europeiska revisionsrätten |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxemburg, LUXEMBURG |

Europeiska revisionsrätten

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxemburg, LUXEMBURG

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 11. | Iakttagelserna om tillförlitligheten i EUF:s räkenskaper, som finns i punkterna VI och VII i revisionsförklaringen, bygger på en revision av den konsoliderade årsredovisningen (14) och den konsoliderade rapporten om det finansiella genomförandet av åttonde, nionde och tionde EUF (15). Revisionen omfattade en rad lämpliga revisionsåtgärder som valdes ut så att underlagen för beloppen och uppgifterna skulle kunna granskas med hjälp av stickprov. Vid revisionen gjordes en bedömning av de redovisningsprinciper som hade tillämpats, ledningens viktigaste beräkningar och den övergripande redovisningen av de konsoliderade räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Iakttagelserna om tillförlitligheten i EUF:s räkenskaper, som finns i punkterna VI och VII i revisionsförklaringen, bygger på en revision av den konsoliderade årsredovisningen (14) och den konsoliderade rapporten om det finansiella genomförandet av åttonde, nionde och tionde EUF (15). Revisionen omfattade en rad lämpliga revisionsåtgärder som valdes ut så att underlagen för beloppen och uppgifterna skulle kunna granskas med hjälp av stickprov. Vid revisionen gjordes en bedömning av de redovisningsprinciper som hade tillämpats, ledningens viktigaste beräkningar och den övergripande redovisningen av de konsoliderade räkenskaperna.

| 12. | Revisionsrättens övergripande revisionsmetod när det gäller korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna beskrivs i del 2 av bilaga 1.1 till revisionsrättens årsrapport för 2009 om genomförandet av budgeten. Iakttagelserna om korrektheten i EUF:s transaktioner, som finns i punkterna VIII–X i revisionsförklaringen, bygger på följande:






  a) | Substansgranskning av ett representativt statistiskt urval av 220 poster, som motsvarar 50 finansiella och enskilda åtaganden och 170 mellanliggande betalningar och slutbetalningar som gjorts av EuropeAids huvudkontor och delegationerna. Vid behov besökte revisionsrätten genomförandeorganisationer och slutliga stödmottagare på plats för att kontrollera de underliggande betalningar som hade redovisats i de finansiella rapporterna eller kostnadsredovisningarna. |
| --- | --- | --- |

12.

Revisionsrättens övergripande revisionsmetod när det gäller korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna beskrivs i del 2 av bilaga 1.1 till revisionsrättens årsrapport för 2009 om genomförandet av budgeten. Iakttagelserna om korrektheten i EUF:s transaktioner, som finns i punkterna VIII–X i revisionsförklaringen, bygger på följande:

a)

Substansgranskning av ett representativt statistiskt urval av 220 poster, som motsvarar 50 finansiella och enskilda åtaganden och 170 mellanliggande betalningar och slutbetalningar som gjorts av EuropeAids huvudkontor och delegationerna. Vid behov besökte revisionsrätten genomförandeorganisationer och slutliga stödmottagare på plats för att kontrollera de underliggande betalningar som hade redovisats i de finansiella rapporterna eller kostnadsredovisningarna.

| b) | Bedömning av ändamålsenligheten i systemen för övervakning och kontroll vid EuropeAids huvudkontor och delegationerna. Bedömningen omfattade följande:






  i) | Utanordnarnas, inbegripet de nationella utanordnarna, förhandskontroller av kontrakt och betalningar. |
| --- | --- | --- |

b)

Bedömning av ändamålsenligheten i systemen för övervakning och kontroll vid EuropeAids huvudkontor och delegationerna. Bedömningen omfattade följande:

i)

Utanordnarnas, inbegripet de nationella utanordnarna, förhandskontroller av kontrakt och betalningar.

| ii) | Uppföljning och övervakning. |
| --- | --- |

ii)

Uppföljning och övervakning.

| iii) | Externa revisioner. |
| --- | --- |

iii)

Externa revisioner.

| iv) | Internrevision. |
| --- | --- |

iv)

Internrevision.

| c) | Uppföljningen av tidigare iakttagelser sammanfattas i
  bilaga 4
  . |
| --- | --- |

c)

Uppföljningen av tidigare iakttagelser sammanfattas i
  bilaga 4
  .

Räkenskapernas tillförlitlighet

| 13. | Revisionsrätten anser att EUF:s räkenskaper för det budgetår som slutade den 31 december 2009 i allt väsentligt ger en rättvisande bild av EUF:s finansiella ställning och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för året i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen och de redovisningsregler som räkenskapsföraren har antagit. |
| --- | --- |

13.

Revisionsrätten anser att EUF:s räkenskaper för det budgetår som slutade den 31 december 2009 i allt väsentligt ger en rättvisande bild av EUF:s finansiella ställning och av resultatet av transaktioner och kassaflöden för året i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen och de redovisningsregler som räkenskapsföraren har antagit.

| 14. | EUF:s årsredovisning för 2009 är den första som har gjorts med hjälp av det nya redovisningssystemet för periodiserad redovisning ABAC-EUF (samma system som används för Europeiska unionens allmänna budget). Det infördes i februari 2009 efter det att migrationsprocessen från det tidigare kassabaserade redovisningssystemet (OLAS) hade avslutats på ett framgångsrikt sätt. Det nya systemet ger bättre stöd till den periodiserade rapporteringen, till exempel genom att det inte längre behövs lika många manuella justeringar för att få periodiserade räkenskaper vid årets slut. ABAC-EUF har därmed stärkt redovisningsmiljön. |
| --- | --- |

14.

EUF:s årsredovisning för 2009 är den första som har gjorts med hjälp av det nya redovisningssystemet för periodiserad redovisning ABAC-EUF (samma system som används för Europeiska unionens allmänna budget). Det infördes i februari 2009 efter det att migrationsprocessen från det tidigare kassabaserade redovisningssystemet (OLAS) hade avslutats på ett framgångsrikt sätt. Det nya systemet ger bättre stöd till den periodiserade rapporteringen, till exempel genom att det inte längre behövs lika många manuella justeringar för att få periodiserade räkenskaper vid årets slut. ABAC-EUF har därmed stärkt redovisningsmiljön.

| 15. | Vid EuropeAids efterhandskontroller konstaterades en ökad frekvens av inkodningsfel (16). Vid revisionsrättens revision av årsredovisningen konstaterades visserligen inga väsentliga fel som berodde på detta, men de är fortfarande en källa till oro eftersom de kan påverka exaktheten i de uppgifter som används för att utarbeta årsredovisningen, särskilt när det gäller periodavgränsningen vid årets slut. |
| --- | --- |

15.

Vid EuropeAids efterhandskontroller konstaterades en ökad frekvens av inkodningsfel (16). Vid revisionsrättens revision av årsredovisningen konstaterades visserligen inga väsentliga fel som berodde på detta, men de är fortfarande en källa till oro eftersom de kan påverka exaktheten i de uppgifter som används för att utarbeta årsredovisningen, särskilt när det gäller periodavgränsningen vid årets slut.

| 15. | I vissa fall kan migreringen till nya datasystem för projektförvaltning ha skapat oreda i inkodningen av datum. Byrån för samarbete EuropeAid (nedan kallad EuropeAid) har anordnat ett stort antal kurser både vid delegationerna och vid huvudkontoret för att detta system ska kunna användas på rätt sätt.

  I slutet av 2009 inrättade EuropeAids centrala avdelningar dessutom en avdelning som fick i uppdrag att övervaka kvaliteten på den information som inkodas i det gemensamma systemet för information inom Relex (Cris-systemet), vilket bör leda till ökad tillförlitlighet hos de data som används i årsredovisningen.


  Enligt revisionsrättens påpekande hade detta dock ingen väsentlig inverkan på de årliga räkenskaperna. |
| --- | --- |

15.

I slutet av 2009 inrättade EuropeAids centrala avdelningar dessutom en avdelning som fick i uppdrag att övervaka kvaliteten på den information som inkodas i det gemensamma systemet för information inom Relex (Cris-systemet), vilket bör leda till ökad tillförlitlighet hos de data som används i årsredovisningen.

Enligt revisionsrättens påpekande hade detta dock ingen väsentlig inverkan på de årliga räkenskaperna.

| 16. | Såsom kommissionen meddelade i sitt svar på revisionsrättens årsrapport om EUF för 2008 (17) har den förbättrat sin metod för att beräkna de belopp som ska avsättas för inkommande fakturor. Vid revisionen bekräftade revisionsrätten att metoden tillämpades korrekt och konstaterade att det belopp för upplupna kostnader som anges i årsredovisningen inte innehåller några väsentliga fel. |
| --- | --- |

16.

Såsom kommissionen meddelade i sitt svar på revisionsrättens årsrapport om EUF för 2008 (17) har den förbättrat sin metod för att beräkna de belopp som ska avsättas för inkommande fakturor. Vid revisionen bekräftade revisionsrätten att metoden tillämpades korrekt och konstaterade att det belopp för upplupna kostnader som anges i årsredovisningen inte innehåller några väsentliga fel.

| 17. | I anmärkning 2.2 till årsredovisningen om det löpande beloppet för garantier som tagits emot i form av förhandsfinansiering ingick ett belopp på 413,6 miljoner euro vid utgången av 2009. Revisionsrätten drar slutsatsen att detta belopp redovisades 82,3 miljoner euro eller 19,9 % för lågt. |
| --- | --- |

17.

I anmärkning 2.2 till årsredovisningen om det löpande beloppet för garantier som tagits emot i form av förhandsfinansiering ingick ett belopp på 413,6 miljoner euro vid utgången av 2009. Revisionsrätten drar slutsatsen att detta belopp redovisades 82,3 miljoner euro eller 19,9 % för lågt.

| 17. | Kommissionen godtar denna iakttagelse och utanordnaren noterar nödvändiga korrigeringar 2010.

  Kommissionen noterar att revisionsrätten kunnat konstatera ett enda misstag på 3,5 miljoner euro i ett urval av 39 kontrakt som extrapolerats. |
| --- | --- |

17.

Kommissionen noterar att revisionsrätten kunnat konstatera ett enda misstag på 3,5 miljoner euro i ett urval av 39 kontrakt som extrapolerats.

| 18. | Det belopp för innehållna garantier som anges i anmärkning 5.1 till årsredovisningen uppgick till 186,2 miljoner euro vid utgången av 2009. Revisionsrätten drar slutsatsen att beloppet redovisades 58,4 miljoner euro eller 31,4 % för högt. |
| --- | --- |

18.

Det belopp för innehållna garantier som anges i anmärkning 5.1 till årsredovisningen uppgick till 186,2 miljoner euro vid utgången av 2009. Revisionsrätten drar slutsatsen att beloppet redovisades 58,4 miljoner euro eller 31,4 % för högt.

| 18. | Kommissionen godtar denna iakttagelse, men noterar att revisionsrätten kunnat konstatera ett enda misstag i ett urval av 39 kontrakt som extrapolerats. |
| --- | --- |

18.

Transaktionernas laglighet

| 19. | Resultatet av transaktionsgranskningen sammanfattas i
  bilaga 1
  . |
| --- | --- |

19.

Resultatet av transaktionsgranskningen sammanfattas i
  bilaga 1
  .

Inkomster

| 20. | Vid granskningen av de transaktioner som gäller inkomster fann revisionsrätten inte några väsentliga fel. |
| --- | --- |

20.

Vid granskningen av de transaktioner som gäller inkomster fann revisionsrätten inte några väsentliga fel.

Åtaganden

| 21. | Vid sin revision av åtaganden fann revisionsrätten inte några väsentliga fel men en hög frekvens av icke kvantifierbara fel. De fel som upptäcktes gällde efterlevnad av anbudsförfarandena, rättsliga tidsfrister för undertecknande av kontrakt och bestämmelser om obligatoriska garantier. I fråga om budgetstödåtaganden konstaterade revisionsrätten att när det gäller kommissionens dynamiska tolkning (18) visade EuropeAid på ett formaliserat och strukturerat sätt att man uppfyllde kraven i Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

21.

Vid sin revision av åtaganden fann revisionsrätten inte några väsentliga fel men en hög frekvens av icke kvantifierbara fel. De fel som upptäcktes gällde efterlevnad av anbudsförfarandena, rättsliga tidsfrister för undertecknande av kontrakt och bestämmelser om obligatoriska garantier. I fråga om budgetstödåtaganden konstaterade revisionsrätten att när det gäller kommissionens dynamiska tolkning (18) visade EuropeAid på ett formaliserat och strukturerat sätt att man uppfyllde kraven i Cotonouavtalet.

| 21. | Kommissionen understryker att inga betalningar gjorts utan täckning av en finansiell garanti. Kommissionen gläder sig över att det kunnat konstateras att berättigandet till budgetstöd redovisats på ett enhetligt och strukturerat sätt. |
| --- | --- |

21.

Betalningar

| 22. | Vid revisionen av betalningarna fann revisionsrätten inte några väsentliga fel (19). Den upptäckte dock några fel som analyseras i punkterna 23–25. |
| --- | --- |

22.

Vid revisionen av betalningarna fann revisionsrätten inte några väsentliga fel (19). Den upptäckte dock några fel som analyseras i punkterna 23–25.

Projektbetalningar

| 23. | De främsta typerna av kvantifierbara fel i projektbetalningar som upptäcktes var följande:






  a) | Exakthet: räknefel. |
| --- | --- | --- |

23.

De främsta typerna av kvantifierbara fel i projektbetalningar som upptäcktes var följande:

a)

Exakthet: räknefel.

| b) | Inträffande: fakturor eller andra styrkande handlingar för utförda tjänster eller levererade varor saknades. |
| --- | --- |

b)

Inträffande: fakturor eller andra styrkande handlingar för utförda tjänster eller levererade varor saknades.

| c) | Stödberättigande: utgifter uppstod utanför genomförandeperioden eller gällde poster som inte fanns i kontraktet, moms betalades ut felaktigt eller obligatoriska påföljder tillämpades inte. |
| --- | --- |

c)

Stödberättigande: utgifter uppstod utanför genomförandeperioden eller gällde poster som inte fanns i kontraktet, moms betalades ut felaktigt eller obligatoriska påföljder tillämpades inte.

| 24. | De icke kvantifierbara felen gällde främst bristande efterlevnad av tillämpningsbestämmelser för bankgarantier, som kan få en ekonomisk effekt om kontraktsparten är insolvent, och felaktiga beräkningar av kontraktparters återbetalning av förskott. |
| --- | --- |

24.

De icke kvantifierbara felen gällde främst bristande efterlevnad av tillämpningsbestämmelser för bankgarantier, som kan få en ekonomisk effekt om kontraktsparten är insolvent, och felaktiga beräkningar av kontraktparters återbetalning av förskott.

| 24. | Kommissionen påpekar att alla räknefel när det gäller återbetalning av förskott hade korrigerats före kontraktets slut. |
| --- | --- |

24.

Betalningar av budgetstöd

| 25. | Revisionsrättens granskning av betalningar av budgetstöd visade att de innehöll en hög frekvens av icke kvantifierbara fel på grund av att man inte på ett formaliserat och strukturerat sätt kunde visa att betalningsvillkoren var uppfyllda. Den främsta förklaringen var att man i delegationens bedömningsrapporter om förvaltningen av de offentliga finanserna inte förklarade vilka kriterier framstegen skulle bedömas mot (det vill säga de steg som skulle ha tagits och de resultat som uppnåtts under den aktuella perioden) eller redogjorde för gjorda framsteg och skälen till att reformprogrammet kanske inte hade genomförts enligt den stödmottagande regeringens plan. Dessa fel gällde dock främst betalningar som hade gjorts enligt nionde EUF:s finansieringsöverenskommelser (som inte hade någon tydlig bedömningsram) och kompletterande betalningar av budgetstöd som gjorts inom Flex-instrumentet Vulnerability (V) (sårbarhet) och B-anslagen (katastrofbistånd) för att kompensera för den sociala och ekonomiska effekten av den globala finanskrisen och de skenande matpriserna. Förutom i ett fall innehöll de betalningar som gjordes enligt tionde EUF:s finansieringsöverenskommelser inte några sådana fel (se punkt 32). |
| --- | --- |

25.

Revisionsrättens granskning av betalningar av budgetstöd visade att de innehöll en hög frekvens av icke kvantifierbara fel på grund av att man inte på ett formaliserat och strukturerat sätt kunde visa att betalningsvillkoren var uppfyllda. Den främsta förklaringen var att man i delegationens bedömningsrapporter om förvaltningen av de offentliga finanserna inte förklarade vilka kriterier framstegen skulle bedömas mot (det vill säga de steg som skulle ha tagits och de resultat som uppnåtts under den aktuella perioden) eller redogjorde för gjorda framsteg och skälen till att reformprogrammet kanske inte hade genomförts enligt den stödmottagande regeringens plan. Dessa fel gällde dock främst betalningar som hade gjorts enligt nionde EUF:s finansieringsöverenskommelser (som inte hade någon tydlig bedömningsram) och kompletterande betalningar av budgetstöd som gjorts inom Flex-instrumentet Vulnerability (V) (sårbarhet) och B-anslagen (katastrofbistånd) för att kompensera för den sociala och ekonomiska effekten av den globala finanskrisen och de skenande matpriserna. Förutom i ett fall innehöll de betalningar som gjordes enligt tionde EUF:s finansieringsöverenskommelser inte några sådana fel (se punkt 32).

| 25. | Kommissionen välkomnar iakttagelsen att det skett en betydande förbättring av redovisningen av berättigande under tionde EUF, vilket förklaras av de tydligare bedömningsramar som nu används rutinmässigt.

  Kommissionen inser att det som behövs för att man ska kunna åstadkomma en fortsatt förbättring och avskaffa detta slags fel är en ytterligare förstärkning av den strukturerade metod som används för att redovisa framsteg i förvaltningen av de offentliga finanserna. Kommissionen har därför utarbetat en reviderad ram för övervakning och rapportering av de framsteg som görs i förvaltningen av offentliga finanser, vilken bygger på att man redovisar uppnådda resultat i förhållande till de mål som ursprungligen fastställts. Denna reviderade ram blev klar i juni 2010 och de länderrapporter som använder denna kommer att ligga till grund för bedömningen av berättigande när det gäller utbetalningar under återstoden av 2010 och därefter. Mot denna bakgrund hoppas kommissionen att den i kommande revisionsförklaringar ska kunna redovisa fortsatta framsteg när det gäller icke-kvantifierbara fel på detta område.


  Vad gäller de krisinstrument som det hänvisas till (Flex-instrumentet Vulnerability (V) (sårbarhet) och B-anslagen) har kommissionen fortsatt att vara sträng vid bedömningen av berättigande, såsom framgår av det faktum att det inte beviljades några utbetalningar för ett antal program. |
| --- | --- |

25.

Kommissionen inser att det som behövs för att man ska kunna åstadkomma en fortsatt förbättring och avskaffa detta slags fel är en ytterligare förstärkning av den strukturerade metod som används för att redovisa framsteg i förvaltningen av de offentliga finanserna. Kommissionen har därför utarbetat en reviderad ram för övervakning och rapportering av de framsteg som görs i förvaltningen av offentliga finanser, vilken bygger på att man redovisar uppnådda resultat i förhållande till de mål som ursprungligen fastställts. Denna reviderade ram blev klar i juni 2010 och de länderrapporter som använder denna kommer att ligga till grund för bedömningen av berättigande när det gäller utbetalningar under återstoden av 2010 och därefter. Mot denna bakgrund hoppas kommissionen att den i kommande revisionsförklaringar ska kunna redovisa fortsatta framsteg när det gäller icke-kvantifierbara fel på detta område.

Vad gäller de krisinstrument som det hänvisas till (Flex-instrumentet Vulnerability (V) (sårbarhet) och B-anslagen) har kommissionen fortsatt att vara sträng vid bedömningen av berättigande, såsom framgår av det faktum att det inte beviljades några utbetalningar för ett antal program.

Systemens ändamålsenlighet

| 26. | Resultatet av granskningen av systemen sammanfattas i
  bilaga 2
  . |
| --- | --- |

26.

Resultatet av granskningen av systemen sammanfattas i
  bilaga 2
  .

| 27. | Såsom anges i punkt 3 är EuropeAids uppdrag att genomföra merparten av de instrument för externt bistånd (20) som finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget och EUF. Revisionsrättens iakttagelser om både ändamålsenligheten i systemen för övervakning och kontroll och tillförlitligheten i generaldirektörens årliga verksamhetsrapport och förklaring gäller därför, om inget annat anges, EuropeAids hela ansvarsområde. |
| --- | --- |

27.

Såsom anges i punkt 3 är EuropeAids uppdrag att genomföra merparten av de instrument för externt bistånd (20) som finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget och EUF. Revisionsrättens iakttagelser om både ändamålsenligheten i systemen för övervakning och kontroll och tillförlitligheten i generaldirektörens årliga verksamhetsrapport och förklaring gäller därför, om inget annat anges, EuropeAids hela ansvarsområde.

| 28. | Revisionsrätten bedömde att EuropeAids system för övervakning och kontroll generellt är delvis ändamålsenliga. |
| --- | --- |

28.

Revisionsrätten bedömde att EuropeAids system för övervakning och kontroll generellt är delvis ändamålsenliga.

| 28. | EuropeAid har utformat sina kontroller så att de omfattar de fleråriga projektens hela livscykel. EuropeAid anser att dessa övervaknings- och kontrollsystem är effektiva och dessutom har förbättrats år från år. Den anser vidare att det faktum att revisionsrätten har kunnat konstatera en ökning av antalet helt korrekta betalningar i sitt urval utgör ett bevis för detta. Revisionsrättens rekommendationer från tidigare år har genomförts och många av de förbättringar detta har gett upphov till har noterats av revisionsrätten, vilket innebär att många av de väsentliga elementen i de viktigaste kontrollsystemen har bedömts vara effektiva. |
| --- | --- |

28.

Förhandskontroller

EuropeAids huvudkontor

| 29. | Revisionsrätten bedömde att utanordnarnas förhandskontroller vid EuropeAids huvudkontor var ändamålsenliga. |
| --- | --- |

29.

Revisionsrätten bedömde att utanordnarnas förhandskontroller vid EuropeAids huvudkontor var ändamålsenliga.

Delegationer

| 30. | Revisionsrätten bedömde att utanordnarnas förhandskontroller vid delegationerna var delvis ändamålsenliga när det gällde att upptäcka och korrigera fel. |
| --- | --- |

30.

Revisionsrätten bedömde att utanordnarnas förhandskontroller vid delegationerna var delvis ändamålsenliga när det gällde att upptäcka och korrigera fel.

| 30. | Kommissionen genomför kontinuerligt utbildningsinsatser för sin personal vid huvudkontoret och delegationerna med hjälp av ett omfattande utbildningsprogram som skräddarsytts för att passa utbildningsbehoven på området förvaltning av externt bistånd. |
| --- | --- |

30.

| 31. | När det gäller projektbetalningar upptäckte revisionsrätten brister i de kontroller som görs av utgifternas stödberättigande, beräkningen av begärda belopp och tillgången till nödvändiga styrkande handlingar. |
| --- | --- |

31.

När det gäller projektbetalningar upptäckte revisionsrätten brister i de kontroller som görs av utgifternas stödberättigande, beräkningen av begärda belopp och tillgången till nödvändiga styrkande handlingar.

| 32. | När det gäller budgetstöd bekräftades vid revisionsrättens revision de förbättringar som noterades i årsrapporten för 2008 om EUF (21). Tionde EUF:s finansieringsöverenskommelser har tydligare ramar för bedömningen av de allmänna villkoren för stödberättigande. När det gäller kriteriet för stödberättigande avseende förvaltning av de offentliga finanserna hänvisas i finansieringsöverenskommelserna till de bedömningssystem som regeringar, kommissionen och andra givare har kommit överens om. Dessa omfattar resultatbedömningsramar (Performance Assessment Frameworks) som ska användas vid gemensamma årliga granskningar av budgetstöd. Tillämpningen av sådana ramar för att fastställa prioriterade mål, tidsplaner och de källor till information som ska användas underlättar formaliserade och strukturerade bedömningar av framsteg och ger därmed större insyn i besluten om utbetalningar. De särskilda villkoren för resultatgrundade utbetalningar av varierande delbelopp är dock ofta inte tillräckligt tydliga när det gäller målvärden för indikatorer, kontrollkällor och beräkningsmetoder, vilket kan begränsa insynen i besluten om utbetalningar. |
| --- | --- |

32.

När det gäller budgetstöd bekräftades vid revisionsrättens revision de förbättringar som noterades i årsrapporten för 2008 om EUF (21). Tionde EUF:s finansieringsöverenskommelser har tydligare ramar för bedömningen av de allmänna villkoren för stödberättigande. När det gäller kriteriet för stödberättigande avseende förvaltning av de offentliga finanserna hänvisas i finansieringsöverenskommelserna till de bedömningssystem som regeringar, kommissionen och andra givare har kommit överens om. Dessa omfattar resultatbedömningsramar (Performance Assessment Frameworks) som ska användas vid gemensamma årliga granskningar av budgetstöd. Tillämpningen av sådana ramar för att fastställa prioriterade mål, tidsplaner och de källor till information som ska användas underlättar formaliserade och strukturerade bedömningar av framsteg och ger därmed större insyn i besluten om utbetalningar. De särskilda villkoren för resultatgrundade utbetalningar av varierande delbelopp är dock ofta inte tillräckligt tydliga när det gäller målvärden för indikatorer, kontrollkällor och beräkningsmetoder, vilket kan begränsa insynen i besluten om utbetalningar.

| 32. | Kommissionen välkomnar revisionsrättens konstaterande att det skett en varaktig förbättring när det gäller att skapa tydligare ramar för bedömningen av de allmänna villkoren för stödberättigande.

  Kommissionen är medveten om betydelsen av att det skapas tydlighet även när det gäller de särskilda villkoren för resultatgrundade utbetalningar. I lämpliga fall har kommissionen formellt följt upp revisionsrättens särskilda iakttagelser i detta hänseende genom en revidering av respektive finansieringsöverenskommelse. Denna fråga har även behandlats i samband med EuropeAids sakkunnigbedömning (kvalitetsgranskningsgruppen) inför utarbetandet av nya program. |
| --- | --- |

32.

Kommissionen är medveten om betydelsen av att det skapas tydlighet även när det gäller de särskilda villkoren för resultatgrundade utbetalningar. I lämpliga fall har kommissionen formellt följt upp revisionsrättens särskilda iakttagelser i detta hänseende genom en revidering av respektive finansieringsöverenskommelse. Denna fråga har även behandlats i samband med EuropeAids sakkunnigbedömning (kvalitetsgranskningsgruppen) inför utarbetandet av nya program.

| 33. | En annan förbättring som noterades 2009 var att kommissionen har utfärdat en ny vägledning om budgetstöd till bräckliga stater, där den kräver att vissa mycket grundläggande delar ska finnas på plats när det gäller system för förvaltning av de offentliga finanserna innan budgetstöd kan beviljas. Kommissionen fastställde också en ändrad betalningsgång som innebär att de finansiella och operativa kontrollerna under den process då betalningarna godkänns får en mer logisk ordningsföljd. |
| --- | --- |

33.

En annan förbättring som noterades 2009 var att kommissionen har utfärdat en ny vägledning om budgetstöd till bräckliga stater, där den kräver att vissa mycket grundläggande delar ska finnas på plats när det gäller system för förvaltning av de offentliga finanserna innan budgetstöd kan beviljas. Kommissionen fastställde också en ändrad betalningsgång som innebär att de finansiella och operativa kontrollerna under den process då betalningarna godkänns får en mer logisk ordningsföljd.

| 33. | Kommissionen välkomnar revisionsrättens erkännande av dessa två viktiga bidrag som har till syfte att säkra att budgetstöd tillhandahålls på ett mer strukturerat och enhetligare sätt. |
| --- | --- |

33.

Uppföljning och övervakning

Delegationer

| 34. | Revisionsrätten bedömde att delegationernas uppföljning och övervakning var delvis ändamålsenlig. |
| --- | --- |

34.

Revisionsrätten bedömde att delegationernas uppföljning och övervakning var delvis ändamålsenlig.

| 35. | Liksom tidigare år konstaterade revisionsrätten att den bristande kapaciteten hos de flesta nationella utanordnarna i de stödmottagande länderna ledde till dåligt dokumenterade och icke ändamålsenliga kontroller. Delegationerna ger ofta tekniskt stöd för att stärka kapaciteten, men ofta med begränsat resultat, antingen på grund av att de nationella utanordnarna inte utför sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt eller på grund av begränsade resurser eller hög personalomsättning. |
| --- | --- |

35.

Liksom tidigare år konstaterade revisionsrätten att den bristande kapaciteten hos de flesta nationella utanordnarna i de stödmottagande länderna ledde till dåligt dokumenterade och icke ändamålsenliga kontroller. Delegationerna ger ofta tekniskt stöd för att stärka kapaciteten, men ofta med begränsat resultat, antingen på grund av att de nationella utanordnarna inte utför sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt eller på grund av begränsade resurser eller hög personalomsättning.

| 35. | Förutom det stöd och tekniska bistånd som de nationella utanordnarna får av delegationerna så erbjuder EuropeAid årligen ett stort antal kurser till personalen hos de nationella utanordnarna och berörda fackministerier. Det finns även utförlig information om tillämpliga förfaranden på EuropeAids hemsida. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Revisionsrättens revision visade också på brister i de ekonomiska förfaranden och kontroller som görs av genomförandeorganisationer och tillsynsmän:






  a) | Bristfälliga kontroller av utgifternas stödberättigande, otillfredsställande arkivering och bevarande av styrkande handlingar, bristfälliga kontroller av redovisningen som inte garanterar att utgifterna bokförs och rapporteras korrekt eller som inte förhindrar att räknefel uppstår. |
| --- | --- | --- |

36.

Revisionsrättens revision visade också på brister i de ekonomiska förfaranden och kontroller som görs av genomförandeorganisationer och tillsynsmän:

a)

Bristfälliga kontroller av utgifternas stödberättigande, otillfredsställande arkivering och bevarande av styrkande handlingar, bristfälliga kontroller av redovisningen som inte garanterar att utgifterna bokförs och rapporteras korrekt eller som inte förhindrar att räknefel uppstår.

| b) | När det gäller vissa byggentreprenadkontrakt: otillräckliga kontroller av kontraktparternas fakturor. |
| --- | --- |

b)

När det gäller vissa byggentreprenadkontrakt: otillräckliga kontroller av kontraktparternas fakturor.

| 36. | Kommissionen noterar att de verktyg för kontroll och förfaranden som införts under de senaste åren har gett resultat. Den lovar dock att fortsätta med sina utbildningsinsatser och sin information om förvaltnings- och kontrollverktygen.







  a) | Kommissionen räknar med att stödmottagarna ska få tillgång till verktygen för ekonomisk förvaltning i slutet av 2010. Verktygen för ekonomisk förvaltning har huvudsakligen till syfte att ge grundläggande praktisk vägledning i ett användarvänligt format för att hjälpa stödmottagarna att efterleva reglerna för ekonomisk förvaltning när det gäller EU-finansierade biståndsåtgärder. |
| --- | --- | --- |

36.

a)

Kommissionen räknar med att stödmottagarna ska få tillgång till verktygen för ekonomisk förvaltning i slutet av 2010. Verktygen för ekonomisk förvaltning har huvudsakligen till syfte att ge grundläggande praktisk vägledning i ett användarvänligt format för att hjälpa stödmottagarna att efterleva reglerna för ekonomisk förvaltning när det gäller EU-finansierade biståndsåtgärder.

| 37. | Delegationerna var i regel medvetna om dessa brister och satte begränsad tilltro till kontrollerna; till exempel gjorde de om en del kontroller, de krävde obligatoriska och riskbaserade revisioner och utgiftskontroller innan projekten avslutades i ekonomiskt hänseende eller beställde tekniska revisioner av pågående byggentreprenadkontrakt. Delegationerna har dock begränsade resurser vilket ofta begränsar deras kapacitet att genomföra vissa verksamheter, till exempel övervakning av projekt på plats, utbildning och projektförvaltningsstöd. |
| --- | --- |

37.

Delegationerna var i regel medvetna om dessa brister och satte begränsad tilltro till kontrollerna; till exempel gjorde de om en del kontroller, de krävde obligatoriska och riskbaserade revisioner och utgiftskontroller innan projekten avslutades i ekonomiskt hänseende eller beställde tekniska revisioner av pågående byggentreprenadkontrakt. Delegationerna har dock begränsade resurser vilket ofta begränsar deras kapacitet att genomföra vissa verksamheter, till exempel övervakning av projekt på plats, utbildning och projektförvaltningsstöd.

| 37. | Delegationerna genomför ett stort antal extra kontroller för att kompensera för de nationella utanordnarnas brister. |
| --- | --- |

37.

EuropeAids huvudkontor

| 38. | Revisionsrätten bedömde att uppföljningen och övervakningen vid EuropeAids huvudkontor var ändamålsenlig. |
| --- | --- |

38.

Revisionsrätten bedömde att uppföljningen och övervakningen vid EuropeAids huvudkontor var ändamålsenlig.

| 39. | Revisioner som görs på uppdrag enligt ramkontraktsöverenskommelsen ger värdefull information om brister som påverkar projektens kontrollsystem och om storleken och karaktären på de utgifter som potentiellt är icke stödberättigande. EuropeAids huvudkontor analyserar resultaten varje år och följer upp återkommande iakttagelser med genomförandeorganisationerna. Iakttagelserna kan handla om att dokumentation saknas eller är otillräcklig och om att felaktiga upphandlingsförfaranden används. EuropeAid håller för närvarande framför allt på att ta fram verktyg för ekonomisk förvaltning som ska åtgärda orsakerna till felen genom att öka genomförandeorganisationernas kunskap om och förståelse av reglerna för ekonomisk förvaltning. År 2009 gjorde EuropeAids huvudkontor 14 kontrollbesök. Dessutom besökte de geografiska direktoraten delegationerna på eget initiativ. Allt detta ledde till värdefull utbildning och värdefullt stöd samt relevanta rekommendationer om hur internkontrollen kan förbättras vid de granskade delegationerna. |
| --- | --- |

39.

Revisioner som görs på uppdrag enligt ramkontraktsöverenskommelsen ger värdefull information om brister som påverkar projektens kontrollsystem och om storleken och karaktären på de utgifter som potentiellt är icke stödberättigande. EuropeAids huvudkontor analyserar resultaten varje år och följer upp återkommande iakttagelser med genomförandeorganisationerna. Iakttagelserna kan handla om att dokumentation saknas eller är otillräcklig och om att felaktiga upphandlingsförfaranden används. EuropeAid håller för närvarande framför allt på att ta fram verktyg för ekonomisk förvaltning som ska åtgärda orsakerna till felen genom att öka genomförandeorganisationernas kunskap om och förståelse av reglerna för ekonomisk förvaltning. År 2009 gjorde EuropeAids huvudkontor 14 kontrollbesök. Dessutom besökte de geografiska direktoraten delegationerna på eget initiativ. Allt detta ledde till värdefull utbildning och värdefullt stöd samt relevanta rekommendationer om hur internkontrollen kan förbättras vid de granskade delegationerna.

| 39. | Kommissionen uttrycker sin tillfredställelse över att revisionsrätten är positiv till de åtgärder som EuropeAid vidtagit för att följa upp revisioner och genomföra övervakningsbesök. |
| --- | --- |

39.

| 40. | EuropeAids huvudkontors analys av delegationernas halvårsvisa förvaltningsrapporter om externt stöd visar att en hög omsättning och svårigheter att hitta personal med lämpliga expertkunskaper, särskilt till bräckliga länder, var det vanligaste hindret för att stödet skulle kunna genomföras ändamålsenligt. Antalet lediga tjänster vid delegationerna ingår i EuropeAids riskregister som en allvarlig risk för 2010. |
| --- | --- |

40.

EuropeAids huvudkontors analys av delegationernas halvårsvisa förvaltningsrapporter om externt stöd visar att en hög omsättning och svårigheter att hitta personal med lämpliga expertkunskaper, särskilt till bräckliga länder, var det vanligaste hindret för att stödet skulle kunna genomföras ändamålsenligt. Antalet lediga tjänster vid delegationerna ingår i EuropeAids riskregister som en allvarlig risk för 2010.

| 40. | Mot bakgrund av att kommissionen för en nolltillväxtpolitik när det gäller antalet tjänster fram till 2013 kommer EuropeAid i stället att använda sig av en aktiv personalpolitik inom ramen för sina befogenheter för att lösa bemanningsfrågorna vid sina delegationer. Det är främst inom personalkategorin kontraktsanställda som det finns ett behov av att tillsätta lediga tjänster. Det är egentligen inte en fråga om hög personalomsättning, utan snarare om att hitta personal som har de rätta kunskaperna. Rekryteringen som tidigare sköttes av huvudkontoret har nu delegerats till cheferna för delegationerna i syfte att korta ner denna alltför tidskrävande process. Samtidigt fortsätter EuropeAid att begära att det regelbundet ska tas fram reservlistor som innehåller ett tillräckligt antal kandidater för att det ska vara möjligt att rekrytera alla de typer av profiler som behövs för alla kategorier av länder. |
| --- | --- |

40.

| 41. | EuropeAids huvudkontor granskar efterlevnadsaspekter genom efterhandskontroller av transaktioner. EuropeAid beslutade 2009 att utöka omfattningen av dessa kontroller så att de även omfattade finansieringsöverenskommelser och kontraktsförfaranden med verkan från och med 2010. Dessutom tänker EuropeAid göra en övergripande genomgång av sin metod under 2010 för att undersöka nya sätt att ytterligare förbättra relevansen och ändamålsenligheten i sådana kontroller när det gäller granskning av korrektheten i underliggande transaktioner och kvaliteten på de förhandskontroller som genomförs av utanordnarna. |
| --- | --- |

41.

EuropeAids huvudkontor granskar efterlevnadsaspekter genom efterhandskontroller av transaktioner. EuropeAid beslutade 2009 att utöka omfattningen av dessa kontroller så att de även omfattade finansieringsöverenskommelser och kontraktsförfaranden med verkan från och med 2010. Dessutom tänker EuropeAid göra en övergripande genomgång av sin metod under 2010 för att undersöka nya sätt att ytterligare förbättra relevansen och ändamålsenligheten i sådana kontroller när det gäller granskning av korrektheten i underliggande transaktioner och kvaliteten på de förhandskontroller som genomförs av utanordnarna.

Externa revisioner

| 42. | Revisionsrätten bedömde att de externa revisionerna var ändamålsenliga när det gällde EuropeAids huvudkontor och delvis ändamålsenliga när det gällde delegationerna. |
| --- | --- |

42.

Revisionsrätten bedömde att de externa revisionerna var ändamålsenliga när det gällde EuropeAids huvudkontor och delvis ändamålsenliga när det gällde delegationerna.

| 43. | Vid revisionen konstaterade revisionsrätten att förvaltningen av externa revisioner förbättrades markant under 2009. De årliga revisionsplanerna togs fram på grundval av strukturerade riskbedömningar som hade gjorts i enlighet med EuropeAids riktlinjer. Revisioner genomfördes vid lämplig tidpunkt och genomförandegraden när det gällde den konsoliderade årliga revisionsplanen förbättrades jämfört med tidigare år. |
| --- | --- |

43.

Vid revisionen konstaterade revisionsrätten att förvaltningen av externa revisioner förbättrades markant under 2009. De årliga revisionsplanerna togs fram på grundval av strukturerade riskbedömningar som hade gjorts i enlighet med EuropeAids riktlinjer. Revisioner genomfördes vid lämplig tidpunkt och genomförandegraden när det gällde den konsoliderade årliga revisionsplanen förbättrades jämfört med tidigare år.

| 44. | De nya direktiv som antogs i oktober 2007 användes på lämpligt sätt, vilket främjade en mer standardiserad revisionsmetod. I de fall som granskades av revisionsrätten hade man hörsammat revisionsslutsatserna, särskilt när det gällde den finansiella korrigeringen av icke stödberättigande belopp genom återkrav eller avdrag på efterföljande betalningar eller slutbetalningar. Den fulla effekten av de förbättrade direktiven var dock inte synlig 2009 eftersom många slutliga revisionsrapporter fortfarande byggde på de tidigare direktiven, som inte var lika tydliga, särskilt i fråga om hur revisionsuttalandet skulle formuleras. |
| --- | --- |

44.

De nya direktiv som antogs i oktober 2007 användes på lämpligt sätt, vilket främjade en mer standardiserad revisionsmetod. I de fall som granskades av revisionsrätten hade man hörsammat revisionsslutsatserna, särskilt när det gällde den finansiella korrigeringen av icke stödberättigande belopp genom återkrav eller avdrag på efterföljande betalningar eller slutbetalningar. Den fulla effekten av de förbättrade direktiven var dock inte synlig 2009 eftersom många slutliga revisionsrapporter fortfarande byggde på de tidigare direktiven, som inte var lika tydliga, särskilt i fråga om hur revisionsuttalandet skulle formuleras.

| 44. | Mer än 95 % av de revisionsrapporter som lämnades av ramentreprenörerna för 2009 tillhandahölls i ett format som följer de nya direktiv som antogs den 1 oktober 2007, vilket är att jämföra med 40 % för 2008 (se den årliga verksamhetsrapporten, fotnot 38 i avsnitt 3.1.2.1.2). |
| --- | --- |

44.

| 45. | Det finns fortfarande flera områden som måste förbättras. Personalbegränsningar vid delegationerna begränsar kapaciteten att inleda riskbaserade revisioner eftersom obligatoriska revisioner prioriteras. Detta gör också att det avslutande revisionsarbetet tar längre tid, vilket medför en risk för att icke stödberättigande utgifter kan bli omöjliga att återvinna. |
| --- | --- |

45.

Det finns fortfarande flera områden som måste förbättras. Personalbegränsningar vid delegationerna begränsar kapaciteten att inleda riskbaserade revisioner eftersom obligatoriska revisioner prioriteras. Detta gör också att det avslutande revisionsarbetet tar längre tid, vilket medför en risk för att icke stödberättigande utgifter kan bli omöjliga att återvinna.

| 45. | Det stämmer visserligen att brist på personal kan leda till att det avslutande revisionsarbetet drar ut på tiden, men risken för att medel blir omöjliga att återvinna är ändå ytterst liten, eftersom det stora flertalet av revisionsrapporter måste ha inkommit innan kommissionen kan göra sin slutbetalning.

  Under 2009 fortsatte EuropeAid sina insatser på revisionsområdet och genomförde 6 EUF-utbildningar som omfattade 15 delegationer i vilka 180 delegationsanställda och 220 personer utifrån (personal från utanordnarna, ministerier, projektledare, icke-statliga organisationer och revisionsfirmor) deltog. |
| --- | --- |

45.

Under 2009 fortsatte EuropeAid sina insatser på revisionsområdet och genomförde 6 EUF-utbildningar som omfattade 15 delegationer i vilka 180 delegationsanställda och 220 personer utifrån (personal från utanordnarna, ministerier, projektledare, icke-statliga organisationer och revisionsfirmor) deltog.

| 46. | Cris-Audit har ökat EuropeAids kapacitet att övervaka revisionsverksamheter och även att samla in, analysera och följa upp granskningsresultat och rekommendationer. Liksom tidigare år (22) och trots påminnelser från EuropeAids huvudkontor och uppdaterade riktlinjer registrerar dock inte alla delegationer uppgifter i tid och på ett fullständigt sätt. Detta påverkar tillförlitligheten i de samlade uppgifter som används som ledningsinformation, till exempel typ av revisionsuttalanden och nivåer av icke stödberättigande utgifter. Cris-Audit ger dessutom inte alltid korrekta uppgifter om kostnaderna för revisionerna och är inte heller utformat för att ge information om finansiella korrigeringar som gjorts som en följd av revisionerna. Detta har lett till att EuropeAid ännu inte använder den fulla potentialen av detta verktyg, särskilt när det gäller att garantera att revisionsstrategin är kostnadseffektiv. |
| --- | --- |

46.

Cris-Audit har ökat EuropeAids kapacitet att övervaka revisionsverksamheter och även att samla in, analysera och följa upp granskningsresultat och rekommendationer. Liksom tidigare år (22) och trots påminnelser från EuropeAids huvudkontor och uppdaterade riktlinjer registrerar dock inte alla delegationer uppgifter i tid och på ett fullständigt sätt. Detta påverkar tillförlitligheten i de samlade uppgifter som används som ledningsinformation, till exempel typ av revisionsuttalanden och nivåer av icke stödberättigande utgifter. Cris-Audit ger dessutom inte alltid korrekta uppgifter om kostnaderna för revisionerna och är inte heller utformat för att ge information om finansiella korrigeringar som gjorts som en följd av revisionerna. Detta har lett till att EuropeAid ännu inte använder den fulla potentialen av detta verktyg, särskilt när det gäller att garantera att revisionsstrategin är kostnadseffektiv.

| 46. | Delegationerna påminns regelbundet om att de måste uppdatera uppgifterna i Cris-Audit kontinuerligt, t.ex. i samband med seminarier och kurser. Sedan februari 2010 gäller att så snart ett kontrakt om en revision undertecknats (Cris-kontrakt) förs dagen för undertecknandet automatiskt in i Cris-Audit. Dessutom är den nya resultatsidan mer komplett och enklare att fylla i och det går inte att avsluta en revision utan att ha fyllt i detta fält. Detta omfattar revisionsuttalandet och uppgift om storleken på de icke-stödberättigade utgifterna. Information om de betalningskrav som utfärdats till följd av revisionerna ingår i Cris-modellen för betalningskrav. Det skulle eventuellt behövas vissa förbättringar i konsolideringssyfte, vilket dock förutsätter en ytterligare utveckling av IT-systemen. Det finns information om storleken på de slutliga icke-stödberättigade utgifter som hade upptäckts och korrigerats vid tidpunkten för slutbetalningen. Dessa utgjorde endast 0,7 % av värdet av fakturabeloppen 2009. |
| --- | --- |

46.

Internrevision

| 47. | Revisionsrätten bedömde att internrevisionen var delvis ändamålsenlig. |
| --- | --- |

47.

Revisionsrätten bedömde att internrevisionen var delvis ändamålsenlig.

| 47. | Kommissionen anser att Aidcos internrevision fungerade under 2009, fastän det förekommit ett avbrott i verksamheten. Trots att tjänsten som enhetschef för internrevisionsenheten var obesatt under perioden 1 juli–15 november genomförde denna enhet ändå nio uppföljningsrevisioner (åtta var planerade). Av de fyra nya revisioner som planerats för 2009 inlämnades en slutlig revisionsrapport och två utkast till revisionsrapport under 2009 (motsvarande 85 % av en slutlig revisionsrapport enligt den metod som tillämpas av tjänsten för internrevision [IAS]). |
| --- | --- |

47.

| 48. | Internrevisionsfunktionen fungerade i enlighet med målet att ge generaldirektören säkerhet om att processerna för riskhantering, kontroll och inre styrning är ändamålsenliga och effektiva. Den operativa kapaciteten hindrades dock i stor utsträckning på grund av personalbrister som låg utanför dess kontroll; bland annat var enhetschefen borta större delen av året. Därför kunde internrevisionsfunktionen inte genomföra sin arbetsplan för 2009 fullt ut. I sin rapport om den andra uppföljningsrevisionen av valideringen av självbedömningen av EuropeAids internrevisionsfunktion tog tjänsten för internrevision återigen upp den långa tid som EuropeAids ledning behöver för att följa upp internrevisionsfunktionens rekommendationer. |
| --- | --- |

48.

Internrevisionsfunktionen fungerade i enlighet med målet att ge generaldirektören säkerhet om att processerna för riskhantering, kontroll och inre styrning är ändamålsenliga och effektiva. Den operativa kapaciteten hindrades dock i stor utsträckning på grund av personalbrister som låg utanför dess kontroll; bland annat var enhetschefen borta större delen av året. Därför kunde internrevisionsfunktionen inte genomföra sin arbetsplan för 2009 fullt ut. I sin rapport om den andra uppföljningsrevisionen av valideringen av självbedömningen av EuropeAids internrevisionsfunktion tog tjänsten för internrevision återigen upp den långa tid som EuropeAids ledning behöver för att följa upp internrevisionsfunktionens rekommendationer.

Tillförlitligheten i kommissionens skriftliga uttalanden

| 49. | Resultatet av granskningen av kommissionens skriftliga uttalanden sammanfattas i
  bilaga 3
  . |
| --- | --- |

49.

Resultatet av granskningen av kommissionens skriftliga uttalanden sammanfattas i
  bilaga 3
  .

| 50. | Den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av genomförandet och resultaten av de olika befintliga systemen för övervakning och kontroll. Den är tydlig och informativ, framför allt tack vare att kvantitativa indikatorer används. I rapporten anges att med tanke på utformningen och resultaten av den fleråriga kontrollstrukturen tror inte EuropeAid att den kvarstående felprocenten i dess portfölj förtjänar en reservation i generaldirektörens förklaring (23). Det ges dock inga bevis som styrker detta påstående. Eftersom det inte finns någon nyckelindikator för den beräknade finansiella inverkan av kvarstående fel efter det att alla förhands- och efterhandskontroller har genomförts (24) kan EuropeAid inte visa att den finansiella inverkan av brister och fel fortfarande ligger under den fastställda väsentlighetströskeln. |
| --- | --- |

50.

Den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av genomförandet och resultaten av de olika befintliga systemen för övervakning och kontroll. Den är tydlig och informativ, framför allt tack vare att kvantitativa indikatorer används. I rapporten anges att med tanke på utformningen och resultaten av den fleråriga kontrollstrukturen tror inte EuropeAid att den kvarstående felprocenten i dess portfölj förtjänar en reservation i generaldirektörens förklaring (23). Det ges dock inga bevis som styrker detta påstående. Eftersom det inte finns någon nyckelindikator för den beräknade finansiella inverkan av kvarstående fel efter det att alla förhands- och efterhandskontroller har genomförts (24) kan EuropeAid inte visa att den finansiella inverkan av brister och fel fortfarande ligger under den fastställda väsentlighetströskeln.

| 50. | Kommissionen anser att de kvalitativa och kvantitativa indikatorerna i de fyra centrala delarna för revisionsförklaringen i den årliga verksamhetsrapporten verkligen gav stöd för generaldirektörens försäkran om att han uppnått rimlig säkerhet. EuropeAid tillstår dock att vissa indikatorer i den fleråriga kontrollramen kan förbättras ytterligare och 2010 började man således gå igenom vilka metoder som eventuellt skulle kunna användas för att mäta den beräknade finansiella inverkan av kvarstående fel. |
| --- | --- |

50.

| 51. | När det gällde budgetåret 2009 förklarade EuropeAids generaldirektör att han hade uppnått rimlig säkerhet om att befintliga kontrollförfaranden gav nödvändiga garantier för att transaktionerna var korrekta. Revisionsrätten kan inte bekräfta detta påstående. Den konstaterade att EuropeAids system var delvis ändamålsenliga och att betalningarna generellt innehöll väsentliga fel. Även om betalningarna från EUF inte innehöll några väsentliga fel, innehöll EuropeAids betalningar från gemenskapens allmänna budget för yttre förbindelser och utvecklingssamarbete väsentliga fel (25). Revisionsrätten anser att generaldirektörens förklaring och årliga verksamhetsrapport ger en delvis rättvisande bedömning av den ekonomiska förvaltningen i fråga om korrekthet. |
| --- | --- |

51.

När det gällde budgetåret 2009 förklarade EuropeAids generaldirektör att han hade uppnått rimlig säkerhet om att befintliga kontrollförfaranden gav nödvändiga garantier för att transaktionerna var korrekta. Revisionsrätten kan inte bekräfta detta påstående. Den konstaterade att EuropeAids system var delvis ändamålsenliga och att betalningarna generellt innehöll väsentliga fel. Även om betalningarna från EUF inte innehöll några väsentliga fel, innehöll EuropeAids betalningar från gemenskapens allmänna budget för yttre förbindelser och utvecklingssamarbete väsentliga fel (25). Revisionsrätten anser att generaldirektörens förklaring och årliga verksamhetsrapport ger en delvis rättvisande bedömning av den ekonomiska förvaltningen i fråga om korrekthet.

Slutsatser och rekommendationer

| 52. | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att EUF:s räkenskaper för det budgetår som slutade den 31 december 2009 i allt väsentligt ger en rättvisande bild av EUF:s finansiella ställning och av resultatet av transaktioner och kassaflöden under året i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen och de redovisningsregler som antagits av räkenskapsföraren. Revisionsrätten vill uppmärksamma iakttagelserna i punkterna 17 och 18 om beloppen för garantier. |
| --- | --- |

52.

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att EUF:s räkenskaper för det budgetår som slutade den 31 december 2009 i allt väsentligt ger en rättvisande bild av EUF:s finansiella ställning och av resultatet av transaktioner och kassaflöden under året i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen och de redovisningsregler som antagits av räkenskapsföraren. Revisionsrätten vill uppmärksamma iakttagelserna i punkterna 17 och 18 om beloppen för garantier.

| 53. | På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten följande slutsatser för det budgetår som slutade den 31 december 2009:






  a) | EUF:s inkomster innehöll inte några väsentliga fel. |
| --- | --- | --- |

53.

På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten följande slutsatser för det budgetår som slutade den 31 december 2009:

a)

EUF:s inkomster innehöll inte några väsentliga fel.

| b) | EUF:s åtaganden innehöll inte några väsentliga fel, men en hög frekvens av icke kvantifierbara fel. |
| --- | --- |

b)

EUF:s åtaganden innehöll inte några väsentliga fel, men en hög frekvens av icke kvantifierbara fel.

| c) | EUF:s betalningar innehöll inte några väsentliga fel. De innehöll dock många icke kvantifierbara fel. |
| --- | --- |

c)

EUF:s betalningar innehöll inte några väsentliga fel. De innehöll dock många icke kvantifierbara fel.

| 54. | Såsom revisionsrätten redan konstaterade i sin årsrapport om EUF för 2008 (26) har EuropeAid infört en heltäckande kontrollstrategi. År 2009 fortsatte EuropeAid att göra stora förbättringar av utformningen och genomförandet av sina system för övervakning och kontroll men brister kvarstår på en del områden. På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att EuropeAids system för övervakning och kontroll var delvis ändamålsenliga när det gällde att garantera att betalningarna var korrekta. Följande rekommendationer bör beaktas i detta sammanhang: |
| --- | --- |

54.

Såsom revisionsrätten redan konstaterade i sin årsrapport om EUF för 2008 (26) har EuropeAid infört en heltäckande kontrollstrategi. År 2009 fortsatte EuropeAid att göra stora förbättringar av utformningen och genomförandet av sina system för övervakning och kontroll men brister kvarstår på en del områden. På grundval av sitt revisionsarbete drar revisionsrätten slutsatsen att EuropeAids system för övervakning och kontroll var delvis ändamålsenliga när det gällde att garantera att betalningarna var korrekta. Följande rekommendationer bör beaktas i detta sammanhang:

| 54. | EuropeAid har utformat sina kontroller så att de omfattar de fleråriga projektens hela livscykel. EuropeAid anser att dessa övervaknings- och kontrollsystem är effektiva och dessutom har förbättrats år från år. Den anser vidare att det faktum att revisionsrätten har kunnat konstatera en ökning av antalet helt korrekta betalningar i sitt urval utgör ett bevis för detta. Revisionsrätten rekommendationer från tidigare år har genomförts och många av de förbättringar detta har gett upphov till har noterats av revisionsrätten, vilket innebär att många av de väsentliga elementen i de viktigaste kontrollsystemen har bedömts vara effektiva. |
| --- | --- |

54.

| a) | EuropeAid bör när det gäller den planerade genomgången av den övergripande kontrollstrategin ta fram en nyckelindikator för den beräknade finansiella inverkan av kvarstående fel efter det att alla förhands- och efterhandskontroller har genomförts som bygger på till exempel en granskning av ett representativt statistiskt urval av avslutade projekt. |
| --- | --- |

a)

EuropeAid bör när det gäller den planerade genomgången av den övergripande kontrollstrategin ta fram en nyckelindikator för den beräknade finansiella inverkan av kvarstående fel efter det att alla förhands- och efterhandskontroller har genomförts som bygger på till exempel en granskning av ett representativt statistiskt urval av avslutade projekt.

| a) | Kommissionen inleder arbetet med att gå igenom vilka metoder som skulle kunna användas för att utveckla en nyckelindikator för mätningen av den beräknade finansiella inverkan av kvarstående fel under 2010, i enlighet med vad som angivits i kommissionens svar på årsrapporten för 2008. |
| --- | --- |

a)

| b) | EuropeAid bör vid denna genomgång bedöma kostnadseffektiviteten i de olika kontrollerna, särskilt i systemet för efterhandskontroll av transaktioner. |
| --- | --- |

b)

EuropeAid bör vid denna genomgång bedöma kostnadseffektiviteten i de olika kontrollerna, särskilt i systemet för efterhandskontroll av transaktioner.

| b) | Kommissionen inledde arbetet med en översyn av sin kontrollstrategi i början av 2010, i enlighet med vad som angivits kommissionens svar på årsrapporten för 2008. Kommissionen kommer att utarbeta ett meddelande om acceptabel felrisk på området externt bistånd under 2010. |
| --- | --- |

b)

| c) | EuropeAid bör färdigställa och sprida verktyg för ekonomisk förvaltning som är inriktade på den höga inneboende risken för fel vid genomförandeorganisationer och hos kontraktsparter och stödmottagare samt se till att det finns tillräckliga kunskaper om ekonomisk förvaltning och regler för stödberättigande. |
| --- | --- |

c)

EuropeAid bör färdigställa och sprida verktyg för ekonomisk förvaltning som är inriktade på den höga inneboende risken för fel vid genomförandeorganisationer och hos kontraktsparter och stödmottagare samt se till att det finns tillräckliga kunskaper om ekonomisk förvaltning och regler för stödberättigande.

| c) | Verktygen för ekonomisk förvaltning kommer att färdigställas under 2010 och hänsyn kommer att tas till de frågor som tagits upp av revisionsrätten. |
| --- | --- |

c)

| d) | EuropeAid bör fortsätta sina ansträngningar för att se till att delegationerna registrerar uppgifter i Cris-Audit i tid och på ett fullständigt sätt. |
| --- | --- |

d)

EuropeAid bör fortsätta sina ansträngningar för att se till att delegationerna registrerar uppgifter i Cris-Audit i tid och på ett fullständigt sätt.

| d) | EuropeAid kommer att fortsätta verka för att se till att inkodningen av information i Cris-Audit sker så snabbt som möjligt och på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

d)

| e) | Utformningen av Cris-Audit bör ändras så att det ger information om beloppen för slutliga icke stödberättigande utgifter och om finansiella korrigeringar som gjorts efter det att det kontradiktoriska förfarandet med revisionsobjektet har avslutats. |
| --- | --- |

e)

Utformningen av Cris-Audit bör ändras så att det ger information om beloppen för slutliga icke stödberättigande utgifter och om finansiella korrigeringar som gjorts efter det att det kontradiktoriska förfarandet med revisionsobjektet har avslutats.

| e) | Storleken på de icke-stödberättigade utgifterna måste registreras i Cris-Audit innan en revisionspost avslutas (obligatoriskt fält sedan februari 2010). Information om de betalningskrav som utfärdats till följd av revisionerna ingår i Cris-modellen för betalningskrav. Det skulle eventuellt behövas vissa förbättringar i konsolideringssyfte, vilket dock förutsätter en ytterligare utveckling av IT-systemen. Det finns information om storleken på de slutliga icke-stödberättigade utgifter som hade upptäckts och korrigerats vid tidpunkten för slutbetalningen. Dessa utgjorde endast 0,7 % av värdet av fakturabeloppen 2009. |
| --- | --- |

e)

| 55. | Revisionsrätten rekommenderar följande när det gäller budgetstöd: |
| --- | --- |

55.

Revisionsrätten rekommenderar följande när det gäller budgetstöd:

55.

| a) | EuropeAid bör se till att det i de särskilda villkoren för resultatbaserade varierande delbelopp tydligt anges indikatorer, mål, beräkningsmetoder och kontrollkällor. |
| --- | --- |

a)

EuropeAid bör se till att det i de särskilda villkoren för resultatbaserade varierande delbelopp tydligt anges indikatorer, mål, beräkningsmetoder och kontrollkällor.

| a) | Kommissionen är medveten om vikten av att fastställa prestandamål, beräkningsmetoder och kontrollkällor. Denna fråga ägnas större uppmärksamhet i samband med EuropeAids sakkunnigbedömning (kvalitetsgranskningsgruppen) inför utarbetandet av nya program. |
| --- | --- |

a)

| b) | EuropeAid bör se till att delegationerna i sina rapporter på ett strukturerat och formaliserat sätt visar vilka framsteg som gjorts när det gäller förvaltningen av de offentliga finanserna och tydligt fastställer kriterier som framstegen kan bedömas mot (det vill säga resultaten som den mottagande regeringen måste uppnå under den aktuella perioden) och redogör för gjorda framsteg och skälen till att reformprogrammet kanske inte har genomförts enligt planen. |
| --- | --- |

b)

EuropeAid bör se till att delegationerna i sina rapporter på ett strukturerat och formaliserat sätt visar vilka framsteg som gjorts när det gäller förvaltningen av de offentliga finanserna och tydligt fastställer kriterier som framstegen kan bedömas mot (det vill säga resultaten som den mottagande regeringen måste uppnå under den aktuella perioden) och redogör för gjorda framsteg och skälen till att reformprogrammet kanske inte har genomförts enligt planen.

| b) | Kommissionen har utarbetat en reviderad ram för övervakning och rapportering av framsteg i förvaltningen av de offentliga finanserna som är inriktad på att redovisa uppnådda resultat i förhållande till de mål som ursprungligen fastställts. Denna reviderade ram blev klar i juni 2010 och de länderrapporter som använder denna kommer att ligga till grund för bedömningen av berättigande när det gäller utbetalningar under återstoden av 2010 och därefter. |
| --- | --- |

b)

---

(1)  Se kapitel 6 i revisionsrättens årsrapport 2009 om genomförandet av budgeten.

(2)  Motsvarande 0,9 % av betalningarna 2009.

(3)  Se artiklarna 118, 125 och 134 i rådets förordning (EG) nr 215/2008 av den 18 februari 2008 med budgetförordning för tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUT L 78, 19.3.2008, s. 1). I sitt yttrande nr 9/2007 över förslaget till denna budgetförordning (EUT C 23, 28.1.2008) betonade revisionsrätten att dessa bestämmelser medför att räckvidden av Europaparlamentets befogenhet att bevilja ansvarsfrihet minskar.

(4)  Ett trepartsavtal mellan EIB, kommissionen och revisionsrätten (artikel 134 i förordningen av den 18 februari 2008 med budgetförordning för tionde Europeiska utvecklingsfonden, som nämns ovan) reglerar revisionsrättens granskning av denna verksamhet.

(5)  Artiklarna 21–29 i förordningen med budgetförordning för tionde EUF.

(6)  Madagaskar, Mauretanien, Niger och Guinea Conakry.

(7)  Sudan och Ekvatorialguinea.

(8)  Malawi, Haiti, Demokratiska republiken Kongo och Etiopien.

(9)  Artiklarna 118 och 124.

(10)  De konsoliderade årsredovisningarna omfattar balansräkningen, resultaträkningen, tabellen över kassaflöden och förteckning över Europeiska utvecklingsfondens fordringar.

(11)  I enlighet med artiklarna 2, 3, 4, 125.4 och 134 i budgetförordningen för tionde EUF innebär detta att revisionsförklaringen inte omfattar den del av EUF:s medel som förvaltas av EIB och under dennas ansvar.

(12)  Vid kommissionen omfattar ledningen institutionens ledamöter, utanordnare genom delegering eller vidaredelegering, räkenskapsförare och chefer vid ekonomi-, revisions- och kontrollenheter. I mottagarländerna omfattar ledningen nationella utanordnare, räkenskapsförare, utbetalande organ och chefer vid genomförandeorganen.

(13)  De redovisningsregler som EUF:s räkenskapsförare har antagit baseras på International Public Sector Accounting Standards (IPSAS, redovisningsstandarder för offentliga sektorn) som ges ut av International Federation of Accountants (IFAC, internationella revisorsförbundet) eller, när sådana inte finns, på International Accounting Standards (IAS, internationellt accepterade redovisningsnormer)/International Financial Reporting Standards (IFRS, internationella redovisningsstandarder) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB, internationell organisation). I enlighet med budgetförordningen har de konsoliderade årsredovisningarna för budgetåret 2009 upprättats på grundval av de redovisningsregler som har antagits av EUF:s räkenskapsförare. Dessa redovisningsregler är baserade på principerna för periodiserad redovisning och har anpassats till de särskilda förhållanden som råder inom gemenskaperna. De konsoliderade rapporterna om genomförandet av EUF baseras däremot fortfarande i första hand på in- och utbetalningar.

(14)  Se artikel 122 i förordningen av den 18 februari 2008 med budgetförordning för tionde EUF: Årsredovisningarna ska innehålla en balansräkning, ett uttalande om det ekonomiska resultatet, en tabell över kassaflöden och en förteckning över EUF:s fordringar.

(15)  Se artikel 123 i förordningen av den 18 februari 2008 med budgetförordning för tionde EUF: Rapporterna om det finansiella genomförandet ska innehålla förteckningar över anslagsposter, åtaganden och betalningar.

(16)  Till exempel kontraktstyp och start- och slutdatum för kontrakt.

(17)  Punkt 15 (EUT C 269, 10.11.2009).

(18)  Se punkterna 28 och 29 i särskild rapport nr 2/2005 om EUF:s budgetstöd till AVS-länderna (EUT C 249, 7.10.2005).

(19)  Revisionsrätten har fastställt väsentlighetströskeln till 2 %.

(20)  Förutom föranslutningsstöd, stöd till Västra Balkan, humanitärt bistånd, makroekonomiskt stöd, den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) och mekanismen för akuta ingripanden.

(21)  Punkt 46.

(22)  Punkt 39 i årsrapporten om EUF för 2008.

(23)  Sidan 56.

(24)  Se punkterna 29 och 54 i revisionsrättens årsrapport om EUF för 2008.

(25)  Se kapitel 6 i revisionsrättens årsrapport om genomförandet av budgeten 2009.

(26)  Punkt 55.

(27)  Bruttobetalningar, exklusive återkrav.

(28)  Totalsummorna av enskilda och övergripande åtaganden innehåller anslag som dragits tillbaka.

Källa: Europeiska revisionsrätten på grundval av uppgifter från EuropeAid DataWarehouse.

(29)  Ursprungliga anslag till åttonde, nionde och tionde EUF, medfinansiering, räntor, övriga medel, medel som förts över från tidigare EUF och migrationsjusteringar.

(30)  I procent av medel.

(31)  Negativa belopp motsvarar anslag som dragits tillbaka.

(32)  Nettobetalningar efter återbetalningar.

Källa: Revisionsrätten på grundval av EUF:s rapporter om det finansiella genomförandet och EUF:s årsredovisning per den 31 december 2009.

---

BILAGA 1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN AVSEENDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Projekt | Budgetstöd | Totalt |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| Totalt antal åtaganden: | 40 | 10 | 50 | 45 | 60 |
| Totalt antal transaktioner (varav): | 150 | 20 | 170 | 170 | 148 |
| | Förskott | 0 | 0 | 0 | 40 | 0 |
| | Mellanliggande bet./Slutbet. | 150 | 20 | 170 | 130 | 148 |
| RESULTAT AV GRANSKNINGEN |
| (i procent och antal transaktioner) |
| Transaktioner som inte innehåller fel | 80 % | {120} | 65 % | {13} | 78 % | {133} | 76 % | 63 % |
| Transaktioner som innehåller fel | 20 % | {30} | 35 % | {7} | 22 % | {37} | 24 % | 37 % |
| ANALYS AV DE TRANSAKTIONER SOM INNEHÅLLER FEL |
| (i procent och antal transaktioner) |
| Analys per feltyp |
| Icke kvantifierbara fel | 57 % | {17} | 100 % | {7} | 65 % | {24} | 61 % | 49 % |
| Kvantifierbara fel | 43 % | {13} | 0 % | {0} | 35 % | {13} | 39 % | 51 % |
| avseende | stödberättigande | 23 % | {3} | 0 % | {0} | 23 % | {3} | 44 % | 68 % |
| inträffande | 23 % | {3} | 0 % | {0} | 23 % | {3} | 38 % | 21 % |
| riktighet | 54 % | {7} | 0 % | {0} | 54 % | {7} | 19 % | 11 % |
| BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| Mest sannolik felprocent: | | |
| < 2 % | X | | |
| 2–5 % | | X | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

Projekt

Budgetstöd

Totalt

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal åtaganden:

40

10

50

45

60

Totalt antal transaktioner (varav):

150

20

170

170

148

Förskott

0

0

0

40

0

Mellanliggande bet./Slutbet.

150

20

170

130

148

RESULTAT AV GRANSKNINGEN

(i procent och antal transaktioner)

Transaktioner som inte innehåller fel

80 %

{120}

65 %

{13}

78 %

{133}

76 %

63 %

Transaktioner som innehåller fel

20 %

{30}

35 %

{7}

22 %

{37}

24 %

37 %

ANALYS AV DE TRANSAKTIONER SOM INNEHÅLLER FEL

(i procent och antal transaktioner)

Analys per feltyp

Icke kvantifierbara fel

57 %

{17}

100 %

{7}

65 %

{24}

61 %

49 %

Kvantifierbara fel

43 %

{13}

0 %

{0}

35 %

{13}

39 %

51 %

avseende

stödberättigande

23 %

{3}

0 %

{0}

23 %

{3}

44 %

68 %

inträffande

23 %

{3}

0 %

{0}

23 %

{3}

38 %

21 %

riktighet

54 %

{7}

0 %

{0}

54 %

{7}

19 %

11 %

BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Mest sannolik felprocent:

< 2 %

X

2–5 %

X

X

> 5 %

---

BILAGA 2

RESULTAT AV GRANSKNINGEN AV SYSTEMEN AVSEENDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN OCH UTVECKLINGSBISTÅND INOM DEN ALLMÄNNA BUDGETEN

Bedömning av utvalda system för övervakning och kontroll

| Aktuellt system | Förhandskontroller | Uppföljning och övervakning | Externa revisioner | Interna revisioner | Samlad bedömning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAids huvudkontor | | | | | |
| Delegationerna | | | | e.t. | |

Aktuellt system

Förhandskontroller

Uppföljning och övervakning

Externa revisioner

Interna revisioner

Samlad bedömning

EuropeAids huvudkontor

Delegationerna

e.t.

Samlad bedömning av system för övervakning och kontroll

| Samlad bedömning | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Samlad bedömning

2009

2008

2007

Förklaring

| | Ändamålsenligt |
| --- | --- |
| | Delvis ändamålsenligt |
| | Ej ändamålsenligt |
| e.t. | Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts. |

Ändamålsenligt

Delvis ändamålsenligt

Ej ändamålsenligt

e.t.

Ej tillämpligt: gäller inte eller har inte bedömts.

---

BILAGA 3

RESULTAT AV GRANSKNINGEN AV KOMMISSIONENS SKRIFTLIGA UTTALANDEN AVSEENDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN OCH UTVECKLINGSBISTÅND INOM DEN ALLMÄNNA BUDGETEN

| Granskade generaldirektorat | Typ av förklaring från generaldirektören (1) | Reservation | Revisionsrättens iakttagelser | Samlad bedömning av tillförlitligheten |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid | utan reservation | e.t. | EuropeAid har infört en heltäckande kontrollstrategi och fortsatt att göra stora förbättringar av utformningen och genomförandet av sina system för övervakning och kontroll. Vid revisionen konstaterade dock revisionsrätten att det fortfarande finns brister i vissa kontroller och att betalningarna innehöll väsentliga fel. | B |
| A: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |

Granskade generaldirektorat

Typ av förklaring från generaldirektören (1)

Reservation

Revisionsrättens iakttagelser

Samlad bedömning av tillförlitligheten

EuropeAid

utan reservation

e.t.

EuropeAid har infört en heltäckande kontrollstrategi och fortsatt att göra stora förbättringar av utformningen och genomförandet av sina system för övervakning och kontroll. Vid revisionen konstaterade dock revisionsrätten att det fortfarande finns brister i vissa kontroller och att betalningarna innehöll väsentliga fel.

B

A:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| B: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| C: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

---

(1)  Generaldirektören har enligt sin revisionsförklaring uppnått rimlig säkerhet om att de kontrollförfaranden som införts ger nödvändiga garantier för att transaktionerna är korrekta.

| A: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

A:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| B: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger en delvis rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

| C: | Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektörens förklaring och den årliga verksamhetsrapporten ger inte en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen när det gäller korrekthet.

---

BILAGA 4

UPPFÖLJNING AV DE VIKTIGASTE IAKTTAGELSERNA I REVISIONSFÖRKLARINGEN

| | Revisionsrättens iakttagelser | Revisionsrättens analys | Revisionsrättens rekommendationer | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Slutsatserna om hur resultaten av de olika kontrollerna bidrar till generaldirektörens säkerhet skulle kunna vara tydligare och en nyckelindikator borde tas fram för den uppskattade ekonomiska inverkan av kvarstående fel efter det att alla förhands- och efterhandskontroller har genomförts. (Punkt 54 i årsrapporten för 2008.) | Den årliga verksamhetsrapporten för 2009 ger en rättvisande bild av genomförandet och resultaten av de olika befintliga systemen för övervakning och kontroll. Den är tydlig och informativ. framför allt tack vare att kvantitativa indikatorer används. Den visar dock inte på ett tydligt sätt att resultaten av de olika kontrollerna bidrar till att ge generaldirektören rimlig säkerhet om att den finansiella inverkan av brister och kvarstående fel fortfarande ligger under de fastställda väsentlighetskriterierna. | EuropeAid bör vid den planerade genomgången av den övergripande kontrollstrategin ta fram en nyckelindikator för den beräknade finansiella inverkan av kvarstående fel efter det att alla förhands- och efterhandskontroller har genomförts. | Kommissionen har börjat överväga olika möjliga metoder för att ta fram en nyckelindikator för den beräknade finansiella inverkan av kvarstående fel 2010, såsom anges i kommissionens svar på årsrapporten för 2008. |
| 2. | Förhandskontrollerna bör förbättras genom att man i större utsträckning inriktar dem på de största riskerna. (Punkt 55 a i årsrapporten för 2008.) | Det kvarstår brister i kontrollerna av utgifternas stödberättigande, beräkningen av begärda belopp och tillgången till nödvändiga styrkande handlingar. | EuropeAid bör färdigställa och sprida verktyg för ekonomisk förvaltning som är inriktade på den höga inneboende risken för fel vid genomförandeorganisationer och hos kontraktsparter och stödmottagare samt se till att det finns tillräckliga kunskaper om ekonomisk förvaltning och regler för stödberättigande. | Verktygen för ekonomisk förvaltning kommer att färdigställas under 2010 och vederbörlig hänsyn kommer att tas till de frågor som revisionsrätten tar upp. |
| 3. | Årliga revisionsplaner bör utarbetas på grundval av en mer strukturerad riskanalys och en mer realistisk bedömning av tillgängliga resurser för detta ändamål. (Punkt 55 b i årsrapporten för 2008.) | De årliga revisionsplanerna utarbetades på grundval av en strukturerad riskbedömning i enlighet med EuropeAids riktlinjer. Personalbegränsningar vid delegationerna begränsar kapaciteten att inleda riskbaserade revisioner eftersom obligatoriska revisioner prioriteras. Detta gör också att det avslutande revisionsarbetet tar längre tid, vilket medför en risk för att icke stödberättigande utgifter kan bli omöjliga att återvinna. | Tillfredsställande åtgärder har vidtagits när det gäller den årliga revisionsplaneringsprocessen. | Kommissionen instämmer i att stora förbättringar har gjorts av revisionsplaneringsprocessen. |
| 4. | Genomförandet av de årliga revisionsplanerna bör övervakas noggrant under hela året så att betydande avvikelser kan upptäckas och korrigerande åtgärder vidtas i tid. (Punkt 55 c i årsrapporten för budgetåret 2008.) | EuropeAids huvudkontor, inbegripet de geografiska direktoraten, övervakar regelbundet genomförandet över tid. Vid behov utreder man avvikelser och vidtar korrigerande åtgärder. | Tillfredsställande åtgärder har vidtagits. | Kommissionen instämmer i att stora förbättringar har gjorts när det gäller övervakningen av genomförandet av de årliga revisionsplanerna. |
| 5. | Funktionerna hos Cris-Audit bör utvecklas så att övervakningen av revisionsverksamheter blir effektivare och mer ändamålsenlig och även analysen och uppföljningen av granskningsresultat och rekommendationer. (Punkt 55 d i årsrapporten för 2008.) | Cris-Audit ger inte alltid korrekta uppgifter om kostnaderna för revisionerna och ger inte heller någon information finansiella korrigeringar som gjorts som ett resultat av revisionerna. | Utformningen av Cris-Audit bör ändras så att det ger information om beloppen för slutliga icke stödberättigande utgifter och finansiella korrigeringar som gjorts efter det att revisionsavslutningsprocessen med revisionsobjektet har avslutats. | Efter de förbättringar som gjordes av Cris-Audit i februari 2010 måste beloppet av icke stödberättigande kostnader anges innan ett revisionsärende kan avslutas. När det gäller återkrav som utfärdas som ett resultat av revisionerna ingår denna information i Cris-modulen för återkrav. |
| 6. | EuropeAid bör se till att delegationerna registrerar uppgifter i Cris-Audit på ett fullständigt sätt och i tid. (Punkt 55 e i årsrapporten för 2008.) | Trots påminnelser från EuropeAids huvudkontor och uppdaterade riktlinjer registrerar inte alla delegationer uppgifter i tid och på ett fullständigt sätt. Detta påverkar tillförlitligheten i de aggregerade uppgifter som används som ledningsinformation, till exempel typ av revisionsuttalande och nivåer av icke stödberättigande utgifter. | EuropeAid bör fortsätta sina ansträngningar för att se till att delegationerna registrerar uppgifter i Cris-Audit i tid och på ett fullständigt sätt. | EuropeAid fortsätter sina ansträngningar för att se till att uppgifter registreras korrekt och i tid i Cris-Audit. |
| 7. | Mot bakgrund av resultaten av den metod som det direktorat som ansvarar för AVS-länderna använder bör EuropeAid göra en översyn av systemet för efterhandskontroll av transaktioner för att bedöma om det finns behov av att utöka omfattningen av sådana kontroller och om detta är genomförbart. (Punkt 55 f i årsrapporten för 2008.) | EuropeAid utökade omfattningen av dessa kontroller under 2009 så att de även omfattade finansieringsöverenskommelser och kontraktsförfaranden. EuropeAid tänker göra en övergripande genomgång av sin metod under 2010 för att undersöka nya sätt att ytterligare förbättra relevansen och ändamålsenligheten i sådana kontroller när det gäller granskning av korrektheten i underliggande transaktioner och kvaliteten på de förhandskontroller som genomförs av utanordnarna. | EuropeAid bör vid denna genomgång bedöma kostnadseffektiviteten i de olika kontrollerna, särskilt i systemet för efterhandskontroll av transaktioner, och undersöka om en årlig revision av ett representativt statistiskt urval av avslutade projekt är relevant och genomförbar. | Kommissionen började gå igenom sin kontrollstrategi (däribland en möjlig indikator för procenten av kvarstående fel på grundval av en revision av ett representativt statistiskt urval av avslutade projekt) i början av 2010, såsom anges i kommissionens svar på årsrapporten för 2008. Kommissionen kommer att utfärda ett meddelande om acceptabel risk för fel på området för externa åtgärder under 2010. |
| 8. | EuropeAid bör fortsätta sina ansträngningar att underbygga besluten om berättigande till budgetstöd och för att på ett strukturerat och formaliserat sätt visa att mottagarlandet har ett relevant reformprogram som ska åtgärda alla större brister inom en överskådlig framtid och att landet åtar sig att genomföra det. (Punkt 56 a i årsrapporten för 2008.) | Tionde EUF:s finansieringsöverenskommelser har tydligare ramar för bedömningen av de allmänna villkoren för stödberättigande. När det gäller kriteriet för stödberättigande avseende förvaltning av de offentliga finanserna hänvisas i finansieringsöverenskommelserna till de bedömningssystem som regeringar, kommissionen och andra givare har kommit överens om. Dessa omfattar resultatbedömningsramar (Performance Assessment Frameworks) som ska användas vid gemensamma årliga granskningar av budgetstöd. Tillämpningen av sådana ramar för att fastställa prioriterade mål, tidsplaner och de källor till information som ska användas underlättar formaliserade och strukturerade bedömningar av framsteg och ger därmed större insyn i besluten om utbetalningar. | Tillfredsställande åtgärder har vidtagits. | Kommissionen instämmer i att stora förbättringar har gjorts av beslutsramen när det gäller berättigande till budgetstöd och villkoren för utbetalning. |
| 9. | EuropeAid bör se till att alla kommande finansieringsöverenskommelser ger en heltäckande och tydlig grund för bedömningen av att betalningsvillkoren uppfylls. (Punkt 56 b i årsrapporten för 2008.) | De särskilda villkoren för resultatgrundade utbetalningar av varierande delbelopp är ofta inte tillräckligt tydliga när det gäller målvärden för indikatorer, verifieringskällor och beräkningsmetoder, vilket kan begränsa insynen i besluten om utbetalningar. | EuropeAid bör se till att de särskilda villkoren för resultatbaserade varierande delbelopp tydligt anger indikatorer, mål, beräkningsmetoder och kontrollkällor. | Kommissionen inser vikten av större tydlighet när målvärden, beräkningsmetoder och kontrollkällor fastställs. Denna fråga får större uppmärksamhet under EuropeAids sakkunnigbedömning (peer review) (kvalitetsstödgrupp) vid diskussionerna om nya program. |

Revisionsrättens iakttagelser

Revisionsrättens analys

Revisionsrättens rekommendationer

Kommissionens svar

1.

Slutsatserna om hur resultaten av de olika kontrollerna bidrar till generaldirektörens säkerhet skulle kunna vara tydligare och en nyckelindikator borde tas fram för den uppskattade ekonomiska inverkan av kvarstående fel efter det att alla förhands- och efterhandskontroller har genomförts. (Punkt 54 i årsrapporten för 2008.)

Den årliga verksamhetsrapporten för 2009 ger en rättvisande bild av genomförandet och resultaten av de olika befintliga systemen för övervakning och kontroll. Den är tydlig och informativ. framför allt tack vare att kvantitativa indikatorer används. Den visar dock inte på ett tydligt sätt att resultaten av de olika kontrollerna bidrar till att ge generaldirektören rimlig säkerhet om att den finansiella inverkan av brister och kvarstående fel fortfarande ligger under de fastställda väsentlighetskriterierna.

EuropeAid bör vid den planerade genomgången av den övergripande kontrollstrategin ta fram en nyckelindikator för den beräknade finansiella inverkan av kvarstående fel efter det att alla förhands- och efterhandskontroller har genomförts.

Kommissionen har börjat överväga olika möjliga metoder för att ta fram en nyckelindikator för den beräknade finansiella inverkan av kvarstående fel 2010, såsom anges i kommissionens svar på årsrapporten för 2008.

2.

Förhandskontrollerna bör förbättras genom att man i större utsträckning inriktar dem på de största riskerna. (Punkt 55 a i årsrapporten för 2008.)

Det kvarstår brister i kontrollerna av utgifternas stödberättigande, beräkningen av begärda belopp och tillgången till nödvändiga styrkande handlingar.

EuropeAid bör färdigställa och sprida verktyg för ekonomisk förvaltning som är inriktade på den höga inneboende risken för fel vid genomförandeorganisationer och hos kontraktsparter och stödmottagare samt se till att det finns tillräckliga kunskaper om ekonomisk förvaltning och regler för stödberättigande.

Verktygen för ekonomisk förvaltning kommer att färdigställas under 2010 och vederbörlig hänsyn kommer att tas till de frågor som revisionsrätten tar upp.

3.

Årliga revisionsplaner bör utarbetas på grundval av en mer strukturerad riskanalys och en mer realistisk bedömning av tillgängliga resurser för detta ändamål. (Punkt 55 b i årsrapporten för 2008.)

De årliga revisionsplanerna utarbetades på grundval av en strukturerad riskbedömning i enlighet med EuropeAids riktlinjer. Personalbegränsningar vid delegationerna begränsar kapaciteten att inleda riskbaserade revisioner eftersom obligatoriska revisioner prioriteras. Detta gör också att det avslutande revisionsarbetet tar längre tid, vilket medför en risk för att icke stödberättigande utgifter kan bli omöjliga att återvinna.

Tillfredsställande åtgärder har vidtagits när det gäller den årliga revisionsplaneringsprocessen.

Kommissionen instämmer i att stora förbättringar har gjorts av revisionsplaneringsprocessen.

4.

Genomförandet av de årliga revisionsplanerna bör övervakas noggrant under hela året så att betydande avvikelser kan upptäckas och korrigerande åtgärder vidtas i tid. (Punkt 55 c i årsrapporten för budgetåret 2008.)

EuropeAids huvudkontor, inbegripet de geografiska direktoraten, övervakar regelbundet genomförandet över tid. Vid behov utreder man avvikelser och vidtar korrigerande åtgärder.

Tillfredsställande åtgärder har vidtagits.

Kommissionen instämmer i att stora förbättringar har gjorts när det gäller övervakningen av genomförandet av de årliga revisionsplanerna.

5.

Funktionerna hos Cris-Audit bör utvecklas så att övervakningen av revisionsverksamheter blir effektivare och mer ändamålsenlig och även analysen och uppföljningen av granskningsresultat och rekommendationer. (Punkt 55 d i årsrapporten för 2008.)

Cris-Audit ger inte alltid korrekta uppgifter om kostnaderna för revisionerna och ger inte heller någon information finansiella korrigeringar som gjorts som ett resultat av revisionerna.

Utformningen av Cris-Audit bör ändras så att det ger information om beloppen för slutliga icke stödberättigande utgifter och finansiella korrigeringar som gjorts efter det att revisionsavslutningsprocessen med revisionsobjektet har avslutats.

Efter de förbättringar som gjordes av Cris-Audit i februari 2010 måste beloppet av icke stödberättigande kostnader anges innan ett revisionsärende kan avslutas. När det gäller återkrav som utfärdas som ett resultat av revisionerna ingår denna information i Cris-modulen för återkrav.

6.

EuropeAid bör se till att delegationerna registrerar uppgifter i Cris-Audit på ett fullständigt sätt och i tid. (Punkt 55 e i årsrapporten för 2008.)

Trots påminnelser från EuropeAids huvudkontor och uppdaterade riktlinjer registrerar inte alla delegationer uppgifter i tid och på ett fullständigt sätt. Detta påverkar tillförlitligheten i de aggregerade uppgifter som används som ledningsinformation, till exempel typ av revisionsuttalande och nivåer av icke stödberättigande utgifter.

EuropeAid bör fortsätta sina ansträngningar för att se till att delegationerna registrerar uppgifter i Cris-Audit i tid och på ett fullständigt sätt.

EuropeAid fortsätter sina ansträngningar för att se till att uppgifter registreras korrekt och i tid i Cris-Audit.

7.

Mot bakgrund av resultaten av den metod som det direktorat som ansvarar för AVS-länderna använder bör EuropeAid göra en översyn av systemet för efterhandskontroll av transaktioner för att bedöma om det finns behov av att utöka omfattningen av sådana kontroller och om detta är genomförbart. (Punkt 55 f i årsrapporten för 2008.)

EuropeAid utökade omfattningen av dessa kontroller under 2009 så att de även omfattade finansieringsöverenskommelser och kontraktsförfaranden. EuropeAid tänker göra en övergripande genomgång av sin metod under 2010 för att undersöka nya sätt att ytterligare förbättra relevansen och ändamålsenligheten i sådana kontroller när det gäller granskning av korrektheten i underliggande transaktioner och kvaliteten på de förhandskontroller som genomförs av utanordnarna.

EuropeAid bör vid denna genomgång bedöma kostnadseffektiviteten i de olika kontrollerna, särskilt i systemet för efterhandskontroll av transaktioner, och undersöka om en årlig revision av ett representativt statistiskt urval av avslutade projekt är relevant och genomförbar.

Kommissionen började gå igenom sin kontrollstrategi (däribland en möjlig indikator för procenten av kvarstående fel på grundval av en revision av ett representativt statistiskt urval av avslutade projekt) i början av 2010, såsom anges i kommissionens svar på årsrapporten för 2008. Kommissionen kommer att utfärda ett meddelande om acceptabel risk för fel på området för externa åtgärder under 2010.

8.

EuropeAid bör fortsätta sina ansträngningar att underbygga besluten om berättigande till budgetstöd och för att på ett strukturerat och formaliserat sätt visa att mottagarlandet har ett relevant reformprogram som ska åtgärda alla större brister inom en överskådlig framtid och att landet åtar sig att genomföra det. (Punkt 56 a i årsrapporten för 2008.)

Tionde EUF:s finansieringsöverenskommelser har tydligare ramar för bedömningen av de allmänna villkoren för stödberättigande. När det gäller kriteriet för stödberättigande avseende förvaltning av de offentliga finanserna hänvisas i finansieringsöverenskommelserna till de bedömningssystem som regeringar, kommissionen och andra givare har kommit överens om. Dessa omfattar resultatbedömningsramar (Performance Assessment Frameworks) som ska användas vid gemensamma årliga granskningar av budgetstöd. Tillämpningen av sådana ramar för att fastställa prioriterade mål, tidsplaner och de källor till information som ska användas underlättar formaliserade och strukturerade bedömningar av framsteg och ger därmed större insyn i besluten om utbetalningar.

Tillfredsställande åtgärder har vidtagits.

Kommissionen instämmer i att stora förbättringar har gjorts av beslutsramen när det gäller berättigande till budgetstöd och villkoren för utbetalning.

9.

EuropeAid bör se till att alla kommande finansieringsöverenskommelser ger en heltäckande och tydlig grund för bedömningen av att betalningsvillkoren uppfylls. (Punkt 56 b i årsrapporten för 2008.)

De särskilda villkoren för resultatgrundade utbetalningar av varierande delbelopp är ofta inte tillräckligt tydliga när det gäller målvärden för indikatorer, verifieringskällor och beräkningsmetoder, vilket kan begränsa insynen i besluten om utbetalningar.

EuropeAid bör se till att de särskilda villkoren för resultatbaserade varierande delbelopp tydligt anger indikatorer, mål, beräkningsmetoder och kontrollkällor.

Kommissionen inser vikten av större tydlighet när målvärden, beräkningsmetoder och kontrollkällor fastställs. Denna fråga får större uppmärksamhet under EuropeAids sakkunnigbedömning (peer review) (kvalitetsstödgrupp) vid diskussionerna om nya program.

---