# Eiropas Savienības C 303/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.303.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 303 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 9. novembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.303.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 303

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 9. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Revīzijas palāta |
| 2010/C 303/01 | Revīzijas palātas gada pārskats par budžeta izpildi 2009. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm | 1 |
| 2010/C 303/02 | Revīzijas palātas 2009. finanšu gada pārskats par darbībām, ko finansē no astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda (EAF), ar Komisijas atbildēm | 243 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Revīzijas palāta

2010/C 303/01

Revīzijas palātas gada pārskats par budžeta izpildi 2009. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm

1

2010/C 303/02

Revīzijas palātas 2009. finanšu gada pārskats par darbībām, ko finansē no astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda (EAF), ar Komisijas atbildēm

243

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Revīzijas palāta

| 9.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 303/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 303/1

---

Image

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. panta 1. un 4. punktu un 129. un 143. pantu Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2007. gada 17. decembra Regulu (EK) Nr. 1525/2007, kā arī saskaņā ar 139. un 156. pantu Padomes 2008. gada 18. februāra Regulā (EK) Nr. 215/2008 par Finanšu regulu, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam

Eiropas Savienības Revīzijas palāta 2010. gada 9. septembra sēdē pieņēma

PĀRSKATUS

par 2009. finanšu gadu.

Šie pārskati kopā ar iestāžu atbildēm uz Palātas apsvērumiem ir nosūtīti iestādēm, kuras apstiprina budžeta izpildi, kā arī pārējām iestādēm.

Revīzijas palātas locekļi:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (priekšsēdētājs), Hubert WEBER, Maarten B. ENGWIRDA, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan RAMALLO, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN, Karel PINXTEN, Ovidiu ISPIR, Nadejda SANDOLOVA, Michel CRETIN, Harald NOACK, Henri GRETHEN, Eoin O'SHEA, Szabolcs FAZAKAS, Louis GALEA, Ladislav BALKO, Augustyn KUBIK, Milan Martin CVIKL, Rasa BUDBERGYTĖ.

GADA PĀRSKATS PAR BUDŽETA IZPILDI

2010/C 303/01

SATURS

Vispārējs ievads

| 1. nodaļa — | Ticamības deklarācija un to pamatojošā informācija |
| --- | --- |

1. nodaļa —

| 2. nodaļa — | Ieņēmumi |
| --- | --- |

2. nodaļa —

| 3. nodaļa — | Lauksaimniecība un dabas resursi |
| --- | --- |

3. nodaļa —

| 4. nodaļa — | Kohēzija |
| --- | --- |

4. nodaļa —

| 5. nodaļa — | Pētniecība, enerģētika un transports |
| --- | --- |

5. nodaļa —

| 6. nodaļa — | Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās |
| --- | --- |

6. nodaļa —

| 7. nodaļa — | Izglītība un pilsoniskums |
| --- | --- |

7. nodaļa —

| 8. nodaļa — | Ekonomika un finanses |
| --- | --- |

8. nodaļa —

| 9. nodaļa — | Administratīvie un citi izdevumi |
| --- | --- |

9. nodaļa —

| I pielikums — | Finanšu informācija par vispārējo budžetu |
| --- | --- |

I pielikums —

| II pielikums — | Revīzijas palātas pieņemto Īpašo ziņojumu saraksts |
| --- | --- |

II pielikums —

---

VISPĀRĒJS IEVADS

| 0.1. | Eiropas Revīzijas palāta ir ES iestāde, kura ar Līgumu izveidota Eiropas Savienības finanšu revīzijas veikšanai. Palāta kā ES ārējās revīzijas iestāde sekmē ES finanšu labāku pārvaldību un darbojas kā neatkarīga Eiropas Savienības iedzīvotāju finansiālo interešu aizstāve. Plašāku informāciju par Revīzijas palātu varat atrast tās gada darbības pārskatā, kurš kopā ar Palātas īpašajiem ziņojumiem par ES izdevumu programmām un ieņēmumiem, kā arī atzinumiem par jauniem vai grozītiem tiesību aktiem ir pieejams Palātas tīmekļa vietnē www.eca.europa.eu. |
| --- | --- |

0.1.

Eiropas Revīzijas palāta ir ES iestāde, kura ar Līgumu izveidota Eiropas Savienības finanšu revīzijas veikšanai. Palāta kā ES ārējās revīzijas iestāde sekmē ES finanšu labāku pārvaldību un darbojas kā neatkarīga Eiropas Savienības iedzīvotāju finansiālo interešu aizstāve. Plašāku informāciju par Revīzijas palātu varat atrast tās gada darbības pārskatā, kurš kopā ar Palātas īpašajiem ziņojumiem par ES izdevumu programmām un ieņēmumiem, kā arī atzinumiem par jauniem vai grozītiem tiesību aktiem ir pieejams Palātas tīmekļa vietnē www.eca.europa.eu.

| 0.2. | Šis ir Palātas 33. gada pārskats un attiecas uz 2009. finanšu gadu, kurā uzņemtās saistības kopā bija 142,5 miljardi EUR un veiktie maksājumi kopā bija 118,4 miljardi EUR (1). Uz Eiropas Attīstības fondiem attiecas atsevišķs gada pārskats. |
| --- | --- |

0.2.

Šis ir Palātas 33. gada pārskats un attiecas uz 2009. finanšu gadu, kurā uzņemtās saistības kopā bija 142,5 miljardi EUR un veiktie maksājumi kopā bija 118,4 miljardi EUR (1). Uz Eiropas Attīstības fondiem attiecas atsevišķs gada pārskats.

| 0.3. | Par ES vispārējo budžetu katru gadu lemj Padome un Eiropas Parlaments. Palātas gada pārskats kopā ar tās īpašajiem ziņojumiem sniedz pamatu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai, kurā Eiropas Parlaments lemj par to, vai Eiropas Komisija ir apmierinoši īstenojusi savus pienākumus budžeta izpildes jomā. Turklāt šogad pirmo reizi Palāta nosūta savu gada pārskatu valstu parlamentiem tajā pašā laikā, kad to nosūta Padomei un Eiropas Parlamentam, kā tas ir paredzēts Lisabonas līguma 1. protokolā. |
| --- | --- |

0.3.

Par ES vispārējo budžetu katru gadu lemj Padome un Eiropas Parlaments. Palātas gada pārskats kopā ar tās īpašajiem ziņojumiem sniedz pamatu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai, kurā Eiropas Parlaments lemj par to, vai Eiropas Komisija ir apmierinoši īstenojusi savus pienākumus budžeta izpildes jomā. Turklāt šogad pirmo reizi Palāta nosūta savu gada pārskatu valstu parlamentiem tajā pašā laikā, kad to nosūta Padomei un Eiropas Parlamentam, kā tas ir paredzēts Lisabonas līguma 1. protokolā.

| 0.4. | Šā pārskata svarīgākā daļa ir Palātas Ticamības deklarācija (DAS) par Eiropas Savienības gada pārskatu ticamību un darījumu likumību un pareizību (pārskatā lietots termins “darījumu pareizība”). Pārskats sākas ar ticamības deklarāciju. Pārējais teksts lielākoties ir ticamības deklarācijai pakārtotā revīzijas darba izklāsts. |
| --- | --- |

0.4.

Šā pārskata svarīgākā daļa ir Palātas Ticamības deklarācija (DAS) par Eiropas Savienības gada pārskatu ticamību un darījumu likumību un pareizību (pārskatā lietots termins “darījumu pareizība”). Pārskats sākas ar ticamības deklarāciju. Pārējais teksts lielākoties ir ticamības deklarācijai pakārtotā revīzijas darba izklāsts.

| 0.5. | Pārskats ir iedalīts šādi (2):






  — | 1. nodaļā īsumā aplūkoti konstatējumi, tā sniedz kopsavilkumu par galvenajiem rezultātiem, ko Palāta ieguva revīzijā par pārskatu ticamību un darījumu pareizību, kā arī analīzi par pārraudzības un kontroles sistēmu koriģētspēju, |
| --- | --- | --- |

0.5.

Pārskats ir iedalīts šādi (2):

—

1. nodaļā īsumā aplūkoti konstatējumi, tā sniedz kopsavilkumu par galvenajiem rezultātiem, ko Palāta ieguva revīzijā par pārskatu ticamību un darījumu pareizību, kā arī analīzi par pārraudzības un kontroles sistēmu koriģētspēju,

| — | 2.–9. nodaļā sniegti izvērsti revīzijas konstatējumi jeb īpašie izvērtējumi par ES ieņēmumiem un izdevumiem. 2. nodaļā aplūkoti ES budžeta ieņēmumi, bet 3.–9. nodaļa attiecas uz septiņām politikas jomu grupām, kurās ir apstiprināti un iegrāmatoti ES budžeta tēriņi. Šīs politikas jomu grupas lielā mērā atbilst pozīcijām, kas izmantotas 2007.–2013. gada finanšu shēmā, ar kuru nosaka vispārējus ES daudzgadu izdevumu plānus. |
| --- | --- |

—

2.–9. nodaļā sniegti izvērsti revīzijas konstatējumi jeb īpašie izvērtējumi par ES ieņēmumiem un izdevumiem. 2. nodaļā aplūkoti ES budžeta ieņēmumi, bet 3.–9. nodaļa attiecas uz septiņām politikas jomu grupām, kurās ir apstiprināti un iegrāmatoti ES budžeta tēriņi. Šīs politikas jomu grupas lielā mērā atbilst pozīcijām, kas izmantotas 2007.–2013. gada finanšu shēmā, ar kuru nosaka vispārējus ES daudzgadu izdevumu plānus.

| 0.6. | Īpašo izvērtējumu pamatā ir rezultāti, ko Palāta ieguva, pārbaudot darījumu pareizību, novērtējot, cik efektīvas ir galvenās pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras izmanto attiecīgo ieņēmumu vai izdevumu pārvaldībā, un analizējot Komisijas vadības apliecinājumu ticamību. |
| --- | --- |

0.6.

Īpašo izvērtējumu pamatā ir rezultāti, ko Palāta ieguva, pārbaudot darījumu pareizību, novērtējot, cik efektīvas ir galvenās pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras izmanto attiecīgo ieņēmumu vai izdevumu pārvaldībā, un analizējot Komisijas vadības apliecinājumu ticamību.

| 0.7. | Šajā dokumentā ir iekļautas Komisijas vai vajadzības gadījumā arī citu Eiropas Savienības iestāžu un struktūru atbildes uz Palātas apsvērumiem. Palātas konstatējumu un secinājumu aprakstā vienmēr ir ņemta vērā attiecīgā revidējamās vienības atbilde. Palātas — neatkarīgas ārējas revīzijas iestādes — pienākums ir paziņot savus konstatējumus, uz to pamata formulēt secinājumus un tādējādi objektīvi novērtēt pārskatu ticamību un darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

0.7.

Šajā dokumentā ir iekļautas Komisijas vai vajadzības gadījumā arī citu Eiropas Savienības iestāžu un struktūru atbildes uz Palātas apsvērumiem. Palātas konstatējumu un secinājumu aprakstā vienmēr ir ņemta vērā attiecīgā revidējamās vienības atbilde. Palātas — neatkarīgas ārējas revīzijas iestādes — pienākums ir paziņot savus konstatējumus, uz to pamata formulēt secinājumus un tādējādi objektīvi novērtēt pārskatu ticamību un darījumu likumību un pareizību.

---

(1)  Izvērsta informācija par 2009. gada budžeta izpildi atrodama Eiropas Savienības 2009. finanšu gada pārskatu B daļas II iedaļā un Pārskatā par budžeta un finanšu pārvaldību 2009. finanšu gadā, ko sagatavojis Budžeta ĢD. Detalizēta informācija skaitļos sniegta arī šā pārskata
  I pielikumā
  .

(2)  Šā gada pārskata struktūra ir mainīta. Nodaļas par iekšējo kontroli un budžeta pārvaldību (iepriekš 2. un 3. nodaļa) 2009. gada pārskatā nav iekļautas. Apsvērumi par Komisijas iekšējās kontroles mehānismiem ir ietverti īpašajos izvērtējumos.

---

1. NODAĻA

Ticamības deklarācija un to pamatojošā informācija

SATURS

Ticamības deklarācija, ko Palāta sagatavojusi Eiropas Parlamentam un Padomei – neatkarīga revidenta ziņojums

Atzinums par pārskatu ticamību

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

Pārskats par konstatējumiem

Ievads

Pārskatu ticamība

Vispārīga informācija

Konstatējumi par 2009. finanšu gadu

Darījumu pareizība un sistēmu efektivitāte

Ticamības deklarācijas īpašo izvērtējumu struktūra

Konstatējumi par 2009. finanšu gadu

Salīdzinājums ar iepriekšējo gadu rezultātiem

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

Ģenerāldirektoru gada darbības pārskati un deklarācijas

Komisijas kopsavilkuma ziņojums

Līdzekļu atgūšanas un korekcijas mehānismi

Ievads

Komisijas sniegtā informācija saistībā ar 2009. gada pārskatiem

Secinājums par pārraudzības un kontroles sistēmu koriģējošo spēju

| TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA, KO PALĀTA SAGATAVOJUSI EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI – NEATKARĪGA REVIDENTA ZIŅOJUMS |
| --- |
| | | (1)
   (2) |

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA, KO PALĀTA SAGATAVOJUSI EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI – NEATKARĪGA REVIDENTA ZIŅOJUMS

(1)
   (2)

| | |
| --- | --- |

(3)










   (4)
   (5)
   (6)

| | (3) | (4)
   (5)
   (6) |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

(7)





























































  2010. gada 9. septembrī

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| | (7) |
| --- | --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Priekšsēdētājs

| Eiropas Revīzijas palāta |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG |

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

PĀRSKATS PAR KONSTATĒJUMIEM

Ievads

| 1.1. | Saskaņā ar 287. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Revīzijas palāta iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (saīsināti saukta arī par DAS no franču valodas “déclaration d’assurance”). Līgums arī pilnvaro Palātu papildināt šo deklarāciju ar īpašiem izvērtējumiem par katru no galvenajām ES darbības jomām. |
| --- | --- |

1.1.

Saskaņā ar 287. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Revīzijas palāta iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (saīsināti saukta arī par DAS no franču valodas “déclaration d’assurance”). Līgums arī pilnvaro Palātu papildināt šo deklarāciju ar īpašiem izvērtējumiem par katru no galvenajām ES darbības jomām.

| 1.2. | Mērķis darbam, kas attiecas uz Eiropas Savienības pārskatu ticamību, ir iegūt pietiekamus un atbilstošus pierādījumus, lai secinātu, vai ieņēmumi, izdevumi, aktīvi un pasīvi ir pienācīgi reģistrēti un vai gada pārskati sniedz skaidru un patiesu priekšstatu par finanšu stāvokli 2009. gada 31. decembrī, kā arī par Savienības darbības rezultātiem un naudas līdzekļu plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā (sk. 1.6.–1.20. punktu). |
| --- | --- |

1.2.

Mērķis darbam, kas attiecas uz Eiropas Savienības pārskatu ticamību, ir iegūt pietiekamus un atbilstošus pierādījumus, lai secinātu, vai ieņēmumi, izdevumi, aktīvi un pasīvi ir pienācīgi reģistrēti un vai gada pārskati sniedz skaidru un patiesu priekšstatu par finanšu stāvokli 2009. gada 31. decembrī, kā arī par Savienības darbības rezultātiem un naudas līdzekļu plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā (sk. 1.6.–1.20. punktu).

| 1.3. | Mērķis Palātas revīzijas darbam, kas attiecas uz 2009. gada pārskatiem pakārtoto darījumu pareizību, ir iegūt pietiekamus un atbilstošus pierādījumus (tiešus vai netiešus), lai sniegtu atzinumu par to, vai darījumi atbilst likumiskajiem un līgumiskajiem noteikumiem un vai tie ir pareizi aprēķināti (rezultātu kopsavilkumu sk. 1.21.–1.25. punktā un detalizētāku informāciju – 2.–9. nodaļā). |
| --- | --- |

1.3.

Mērķis Palātas revīzijas darbam, kas attiecas uz 2009. gada pārskatiem pakārtoto darījumu pareizību, ir iegūt pietiekamus un atbilstošus pierādījumus (tiešus vai netiešus), lai sniegtu atzinumu par to, vai darījumi atbilst likumiskajiem un līgumiskajiem noteikumiem un vai tie ir pareizi aprēķināti (rezultātu kopsavilkumu sk. 1.21.–1.25. punktā un detalizētāku informāciju – 2.–9. nodaļā).

| 1.4. | Palāta analizēja Komisijas vadības apliecinājumu ticamību, proti, ģenerāldirektoru deklarācijas un Komisijas dienestu gada darbības pārskatus, kā arī attiecīgo kopsavilkuma ziņojumu, lai novērtētu, cik lielā mērā tie sniedz objektīvu novērtējumu par finanšu pārvaldības kvalitāti un, jo īpaši, vai atrunas ir izsmeļošas un pietiekamas (sk. 1.27. un 1.28. punktu un 2.–9. nodaļas punktu par Komisijas vadības apliecinājumu ticamību). |
| --- | --- |

1.4.

Palāta analizēja Komisijas vadības apliecinājumu ticamību, proti, ģenerāldirektoru deklarācijas un Komisijas dienestu gada darbības pārskatus, kā arī attiecīgo kopsavilkuma ziņojumu, lai novērtētu, cik lielā mērā tie sniedz objektīvu novērtējumu par finanšu pārvaldības kvalitāti un, jo īpaši, vai atrunas ir izsmeļošas un pietiekamas (sk. 1.27. un 1.28. punktu un 2.–9. nodaļas punktu par Komisijas vadības apliecinājumu ticamību).

| 1.5. | Palāta arī pārbaudīja līdzekļu atgūšanas un finanšu korekciju pasākumus, kā arī ziņojumu sagatavošanu par šiem jautājumiem (sk. 1.32.–1.50. punktu). |
| --- | --- |

1.5.

Palāta arī pārbaudīja līdzekļu atgūšanas un finanšu korekciju pasākumus, kā arī ziņojumu sagatavošanu par šiem jautājumiem (sk. 1.32.–1.50. punktu).

Pārskatu ticamība

Vispārīga informācija

| 1.6. | Palāta revidēja gada pārskatus par 2009. finanšu gadu, kurus sagatavojis Komisijas galvenais grāmatvedis un apstiprinājusi Komisija saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 129. pantu (8) un kurus Palāta saņēma 2010. gada 23. jūlijā. Pārskatos iekļauti konsolidētie finanšu pārskati (cita starpā tie ietver bilanci, kurā atspoguļoti aktīvi un pasīvi gada beigās, kā arī pārskatu par saimnieciskās darbības rezultātu) un konsolidētie pārskati par budžeta izpildi (tajos atspoguļoti konkrētā gada ieņēmumi un izdevumi). |
| --- | --- |

1.6.

Palāta revidēja gada pārskatus par 2009. finanšu gadu, kurus sagatavojis Komisijas galvenais grāmatvedis un apstiprinājusi Komisija saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 129. pantu (8) un kurus Palāta saņēma 2010. gada 23. jūlijā. Pārskatos iekļauti konsolidētie finanšu pārskati (cita starpā tie ietver bilanci, kurā atspoguļoti aktīvi un pasīvi gada beigās, kā arī pārskatu par saimnieciskās darbības rezultātu) un konsolidētie pārskati par budžeta izpildi (tajos atspoguļoti konkrētā gada ieņēmumi un izdevumi).

Konstatējumi par 2009. finanšu gadu

| 1.7. | Palāta revidēja konsolidētos finanšu pārskatus un konstatēja, ka tajos nav būtisku neatbilstību. Palāta tomēr vērš uzmanību uz šādiem jautājumiem (par tiem ziņots arī 2008. gadā un agrāk): |
| --- | --- |

1.7.

Palāta revidēja konsolidētos finanšu pārskatus un konstatēja, ka tajos nav būtisku neatbilstību. Palāta tomēr vērš uzmanību uz šādiem jautājumiem (par tiem ziņots arī 2008. gadā un agrāk):

| 1.7. | Komisija ir gandarīta par Palātas sniegto pastāvīgo pozitīvo vērtējumu saistībā ar pārskatu ticamību. |
| --- | --- |

1.7.

| — | atsevišķu tādu organizāciju, kuru pārskatus konsolidē ar Komisijas pārskatiem, grāmatvežu sagatavotie apliecinājumi bija nepilnīgi vai arī to nebija (sk. 1.8. punktu), |
| --- | --- |

—

atsevišķu tādu organizāciju, kuru pārskatus konsolidē ar Komisijas pārskatiem, grāmatvežu sagatavotie apliecinājumi bija nepilnīgi vai arī to nebija (sk. 1.8. punktu),

| — | Komisijas galvenā grāmatveža norādītās vietējās finanšu pārvaldības sistēmas (sk. 1.9. un 1.10. punktu), |
| --- | --- |

—

Komisijas galvenā grāmatveža norādītās vietējās finanšu pārvaldības sistēmas (sk. 1.9. un 1.10. punktu),

| — | priekšfinansējuma un kreditoru parādu pieskaitīšana attiecīgajā finanšu gadā un finanšu gadu nodalīšanā gada beigās (sk. 1.11.–1.13. punktu), |
| --- | --- |

—

priekšfinansējuma un kreditoru parādu pieskaitīšana attiecīgajā finanšu gadā un finanšu gadu nodalīšanā gada beigās (sk. 1.11.–1.13. punktu),

| — | posteņi par piedziņu jeb atgūšanu pēc pārkāpumiem (sk. 1.14.–1.19. punktu). |
| --- | --- |

—

posteņi par piedziņu jeb atgūšanu pēc pārkāpumiem (sk. 1.14.–1.19. punktu).

| — | Komisija ir panākusi virzību šajā jomā un vēlētos uzsvērt pilnveidojumus, kas veikti saistībā ar informācijas atklāšanu 2009. gada pārskatos. 6. piezīme ir uzlabota un paplašināta, lai sniegtu pilnīgāku informāciju par visiem līdzekļu atgūšanas procesa aspektiem. |
| --- | --- |

—

Galvenā grāmatveža apliecinājuma vēstule

| 1.8. | Komisijas galvenais grāmatvedis vadības apliecinājuma vēstulē par konsolidētajiem pārskatiem uzsvēra, ka trīs konsolidēto struktūrvienību grāmatveži apliecinājumus bija izlaiduši vai izmainījuši. Konkrēti, nebija sniegta prasītā informācija par grāmatvedības un vietējo sistēmu apstiprināšanu (9). |
| --- | --- |

1.8.

Komisijas galvenais grāmatvedis vadības apliecinājuma vēstulē par konsolidētajiem pārskatiem uzsvēra, ka trīs konsolidēto struktūrvienību grāmatveži apliecinājumus bija izlaiduši vai izmainījuši. Konkrēti, nebija sniegta prasītā informācija par grāmatvedības un vietējo sistēmu apstiprināšanu (9).

| 1.8. | Komisija informē, ka no pārbaudītajām 40 struktūrām tikai trīs struktūras savā apliecinājuma vēstulē, kas tika nosūtīta Palātai, nesniedza pilnīgu pieprasīto informāciju. Salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu šis ir nozīmīgs uzlabojums. |
| --- | --- |

1.8.

Vietējo finanšu pārvaldības sistēmu apstiprināšana
   (10)

| 1.9. | Tā kā joprojām bija problēmas ar pagaidu kontu pārvaldību un aktīvu uzskaites procedūrām, Komisijas galvenais grāmatvedis joprojām nevarēja apstiprināt vietējās sistēmas divos ģenerāldirektorātos (11). |
| --- | --- |

1.9.

Tā kā joprojām bija problēmas ar pagaidu kontu pārvaldību un aktīvu uzskaites procedūrām, Komisijas galvenais grāmatvedis joprojām nevarēja apstiprināt vietējās sistēmas divos ģenerāldirektorātos (11).

| 1.9. | Abi ģenerāldirektorāti – Ārējo attiecību ĢD un Tiesiskuma, brīvības un drošības ĢD – 2009. gadā nodrošināja stabilu virzību, novēršot konstatētās nepilnības. Galvenais grāmatvedis turpinās pieprasīt tālāku virzību saistībā ar vietējo sistēmu pilnīgu apstiprināšanu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Lielākā daļa galvenā grāmatveža iepriekšējo gadu ieteikumu bija ieviesta. Atlikušajiem jautājumiem nebija būtiskas ietekmes uz 2009. gada pārskatu ticamību, taču to būtības un nozīmīguma dēļ Komisijai jāturpina tiem pievērst uzmanību. Starp šādiem jautājumiem ir daži finanšu gadu nodalīšanas procedūru aspekti, priekšfinansējuma noskaidrošana un uzskaite, savlaicīga darījumu iegrāmatošana un datu saskaņotība starp vietējām sistēmām un ABAC. |
| --- | --- |

1.10.

Lielākā daļa galvenā grāmatveža iepriekšējo gadu ieteikumu bija ieviesta. Atlikušajiem jautājumiem nebija būtiskas ietekmes uz 2009. gada pārskatu ticamību, taču to būtības un nozīmīguma dēļ Komisijai jāturpina tiem pievērst uzmanību. Starp šādiem jautājumiem ir daži finanšu gadu nodalīšanas procedūru aspekti, priekšfinansējuma noskaidrošana un uzskaite, savlaicīga darījumu iegrāmatošana un datu saskaņotība starp vietējām sistēmām un ABAC.

Priekšfinansējums, parādi kreditoriem un finanšu gadu nodalīšanas procedūras

| 1.11. | Palāta revidēja reprezentatīvus priekšfinansējuma paraugus 48 827 miljonu EUR apmērā pēc nodalīšanas un faktūrrēķinus / atlīdzinājuma pieprasījumus aptuveni par 15 260 miljoniem EUR. Revidenti atrada grāmatvedības kļūdas, kuru vispārējā finansiālā ietekme bija nebūtiska, taču to bija daudz. Tas liecina, ka ir svarīgi vēl vairāk uzlabot grāmatvedības pamatdatu precizitāti atsevišķos ģenerāldirektorātos. Izplatītākās kļūdas ir šādas: |
| --- | --- |

1.11.

Palāta revidēja reprezentatīvus priekšfinansējuma paraugus 48 827 miljonu EUR apmērā pēc nodalīšanas un faktūrrēķinus / atlīdzinājuma pieprasījumus aptuveni par 15 260 miljoniem EUR. Revidenti atrada grāmatvedības kļūdas, kuru vispārējā finansiālā ietekme bija nebūtiska, taču to bija daudz. Tas liecina, ka ir svarīgi vēl vairāk uzlabot grāmatvedības pamatdatu precizitāti atsevišķos ģenerāldirektorātos. Izplatītākās kļūdas ir šādas:

| 1.11. | Komisija ir ņēmusi vērā, ka, pamatojoties uz paraugiem, Palāta konstatēja, ka nav būtisku kļūdu, kas ietekmētu pārskatus. Tā turpinās strādāt, lai uzlabotu savu grāmatvedības datu precizitāti, veicot tādas nepārtrauktas darbības kā uzskaites kvalitātes projekts un vietējo sistēmu apstiprināšana. |
| --- | --- |

1.11.

| — | izlaisti ieraksti vai dubultieraksti, |
| --- | --- |

—

izlaisti ieraksti vai dubultieraksti,

| — | iegrāmatotas nepareizas summas, |
| --- | --- |

—

iegrāmatotas nepareizas summas,

| — | darījumi iegrāmatoti nepareizā kontā. |
| --- | --- |

—

darījumi iegrāmatoti nepareizā kontā.

| 1.12. | Attiecībā uz priekšfinansējuma summu grāmatvedības uzskaiti Palāta konstatēja arī šādas problēmas: |
| --- | --- |

1.12.

Attiecībā uz priekšfinansējuma summu grāmatvedības uzskaiti Palāta konstatēja arī šādas problēmas:

1.12.

| — | vēl līdz galam nenokārtotu priekšfinansējuma maksājumu noskaidrošanu ne vienmēr veic pareizi. Vairākos gadījumos to neveica vispār vai iegrāmatoja nepareizas summas. Rezultātā gada beigās bija uzrādīts pārāk augsts priekšfinansējuma atlikums, taču šī summa bija nebūtiska, |
| --- | --- |

—

vēl līdz galam nenokārtotu priekšfinansējuma maksājumu noskaidrošanu ne vienmēr veic pareizi. Vairākos gadījumos to neveica vispār vai iegrāmatoja nepareizas summas. Rezultātā gada beigās bija uzrādīts pārāk augsts priekšfinansējuma atlikums, taču šī summa bija nebūtiska,

| — | Komisija analizēs situāciju saistībā ar priekšfinansējumu dažādos dienestos un pēc nepieciešamības veiks koriģējošus pasākumus. |
| --- | --- |

—

| — | daži Pētniecības grupas ģenerāldirektorāti neapstrādā pieejamo informāciju par panākto virzību un ar to saistītajām faktiskajām izmaksām un neiegrāmato atbilstīgo priekšfinansējumu saskaņā ar šo virzību, bet finanšu gadu nodalīšanai izmanto tuvinājumus (piemēram, pro rata temporis). |
| --- | --- |

—

daži Pētniecības grupas ģenerāldirektorāti neapstrādā pieejamo informāciju par panākto virzību un ar to saistītajām faktiskajām izmaksām un neiegrāmato atbilstīgo priekšfinansējumu saskaņā ar šo virzību, bet finanšu gadu nodalīšanai izmanto tuvinājumus (piemēram, pro rata temporis).

| — | Komisija atzīst, ka šajā jomā jāveic uzlabojumi. Šo problēmu jau risina ar tādām iniciatīvām kā uzskaites kvalitātes programma un cita veida centralizēta grāmatvedības dienestu vadība un kontrole. |
| --- | --- |

—

| 1.13. | Attiecībā uz faktūrrēķiniem / atlīdzinājuma pieprasījumiem daži ģenerāldirektorāti neievēroja prasību reģistrēt faktūrrēķinus un izmaksu deklarācijas piecu darbdienu laikā (12) no to saņemšamas. |
| --- | --- |

1.13.

Attiecībā uz faktūrrēķiniem / atlīdzinājuma pieprasījumiem daži ģenerāldirektorāti neievēroja prasību reģistrēt faktūrrēķinus un izmaksu deklarācijas piecu darbdienu laikā (12) no to saņemšamas.

| 1.13. | Ģenerāldirektorāti ir veikuši nepieciešamos pasākumus, lai samazinātu darbību aizkavēšanos, un ir konstatēti uzlabojumi. Novēlota faktūrrēķinu/izmaksu pieprasījumu uzskaite tiek novērsta saskaņā ar uzskaites kvalitātes projektu. |
| --- | --- |

1.13.

Posteņi saistībā ar piedziņu un finanšu korekcijām

| 1.14. | Palātas revīzija liecina, ka Komisijas dažādos dienestos ievērojami atšķiras paziņotie skaitļi par finanšu korekciju summām un atgūtajām summām (sk. 1.37.–1.50. punktu). |
| --- | --- |

1.14.

Palātas revīzija liecina, ka Komisijas dažādos dienestos ievērojami atšķiras paziņotie skaitļi par finanšu korekciju summām un atgūtajām summām (sk. 1.37.–1.50. punktu).

| 1.14. | Komisija atsaucas uz 1.38.–1.50. punktā sniegtajām atbildēm uz šo jautājumu. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Daži dienesti uzrāda datus par nepabeigtajām finanšu korekcijām tikai pēc tam, kad ir sagatavota vēstule par galīgo stāvokli, taču citi aprēķinus balsta uz statistiskām aplēsēm, ekstrapolējot iepriekšējo pieredzi un pat iekļaujot korekcijas par summām, par kurām grāmatojumu noskaidrošanas procedūra vēl nav sākta. |
| --- | --- |

1.15.

Daži dienesti uzrāda datus par nepabeigtajām finanšu korekcijām tikai pēc tam, kad ir sagatavota vēstule par galīgo stāvokli, taču citi aprēķinus balsta uz statistiskām aplēsēm, ekstrapolējot iepriekšējo pieredzi un pat iekļaujot korekcijas par summām, par kurām grāmatojumu noskaidrošanas procedūra vēl nav sākta.

| 1.15. | Visa informācija par atgūtajām summām tagad atrodas vienā postenī – konsolidēto pārskatu 6. piezīmē. Sīkāka informācija ir iekļauta piezīmē “Nepabeigtās finanšu korekcijas”. Saskaņā ar grāmatvedības politiku un vispārēji pieņemtajiem grāmatvedības principiem Komisija gada pārskata sagatavošanā var izmantot aplēses. Tas attiecas uz izdevumu summu, kura, iespējams, tiks izslēgta no ES finansējuma, izmantojot turpmākus šāda veida lēmumus par atbilstību. Šajā aplēsē ir iekļauta visticamākā pieejamā informācija. Tā kā lēmums par atsevišķiem labojumiem tiek pieņemts par katru izdevumu finanšu gadu, ir iespējams aprēķināt katra noslēgtā finanšu gada korekciju vidējo vērtību un attiecināt šo procentos izteikto vērtību uz nesenākiem finanšu gadiem, saistībā ar kuriem vēl tiek veikta kontrole.

  Šīs aplēses ticamība tiek novērtēta, pamatojoties uz salīdzinājumiem ar vēl nepabeigtām iepriekšējo gadu finanšu korekcijām, ja šī informācija ir pieejama. |
| --- | --- |

1.15.

Šīs aplēses ticamība tiek novērtēta, pamatojoties uz salīdzinājumiem ar vēl nepabeigtām iepriekšējo gadu finanšu korekcijām, ja šī informācija ir pieejama.

| 1.16. | Dalībvalstu iesniegtā informācija par finanšu korekciju pasākumiem (atsaukšana un atgūšana) kohēzijas jomā, kas iekļauta finanšu pārskatu 6. piezīmē, vēl nav pilnīga un ticama (sk. 4.31. punktu). |
| --- | --- |

1.16.

Dalībvalstu iesniegtā informācija par finanšu korekciju pasākumiem (atsaukšana un atgūšana) kohēzijas jomā, kas iekļauta finanšu pārskatu 6. piezīmē, vēl nav pilnīga un ticama (sk. 4.31. punktu).

| 1.16. | 2009. gada dati, ko dalībvalstis iesniedza Komisijai 2010. gada 1. pusē, ir iekļauti konsolidēto gada pārskatu 6. piezīmē. Komisijas veiktā tūlītējā dalībvalstu datu pārskatīšana parādīja, ka datu uzskaites un ziņošanas sistēmas visās dalībvalstīs vēl nav pilnībā uzticamas (sk. arī atbildes uz 1.34. un 1.36. punktu). Komisija veic pēcpārbaudes saistībā ar visām neatbilstībām šajos datos un sniedz ieteikumus dalībvalstīm, lai tās varētu ieviest uzlabojumus.

  Komisija atsaucas arī uz savu atbildi uz 4.31. punktu. |
| --- | --- |

1.16.

Komisija atsaucas arī uz savu atbildi uz 4.31. punktu.

| 1.17. | Pārbaudījusi apliecinātājiestāžu darbu un tā analīzi, ko veica Komisija, Palāta vēl arvien nav pārliecināta par debitoru (dalībvalstu) saistību ticamību lauksaimniecības jomā (ELGF debitoru konti) (13) (sk. arī 3.54. punktu). |
| --- | --- |

1.17.

Pārbaudījusi apliecinātājiestāžu darbu un tā analīzi, ko veica Komisija, Palāta vēl arvien nav pārliecināta par debitoru (dalībvalstu) saistību ticamību lauksaimniecības jomā (ELGF debitoru konti) (13) (sk. arī 3.54. punktu).

| 1.17. | Komisija grāmatojumu noskaidrošanas un uzskaites vajadzībām no sertifikācijas struktūrām (neatkarīgas profesionālas revīzijas struktūras) ieguva ticamu informāciju par debitoriem. Saistībā ar 2009. finanšu gadu Komisija ir ierosinājusi korekcijas EUR 14,8 miljonu apmērā, pamatojoties uz to kļūdu novērtējumu, kuras sertifikācijas struktūras bija atradušas pārskatos. Saistībā ar atrastajām finanšu kļūdām tiek veiktas pēcpārbaudes, izmantojot parasto grāmatojumu noskaidrošanas procedūru. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Kaut arī finanšu pārskatu paskaidrojošajās piezīmēs ir informācija, ka Komisijas dienesti vai dalībvalstis, iespējams, vēlāk labos dažus maksājumus, piezīmēs nav konkretizētas summas un izdevumu jomas, kuras paredzēts sīkāk pārbaudīt un par kurām veiks grāmatojumu noskaidrošanu (14). |
| --- | --- |

1.18.

Kaut arī finanšu pārskatu paskaidrojošajās piezīmēs ir informācija, ka Komisijas dienesti vai dalībvalstis, iespējams, vēlāk labos dažus maksājumus, piezīmēs nav konkretizētas summas un izdevumu jomas, kuras paredzēts sīkāk pārbaudīt un par kurām veiks grāmatojumu noskaidrošanu (14).

| 1.18. | Finanšu Regula ļauj Komisijai veikt visu izdevumu kontroli vairākus gadus pēc faktiskā izdevumu gada. Pārskatos nav jānorāda, ka visi attiecīgie izdevumi tiek apstiprināti, jo nākamajos gados tiks veikta kontrole. Pretējā gadījumā līdz ex-post kontroles veikšanai vai minētā ierobežojumu perioda beigām visi budžeta izdevumi tiktu uzskatīti par provizoriskiem. Ja iespējamās atgūtās summas ir izsakāmas skaitļos, tās tiek uzrādītas konsolidēto pārskatu 6. piezīmē.

  Lauksaimniecības jomā finanšu noskaidrošanas lēmumu pieņem sešu mēnešu laikā pēc attiecīgā finanšu gada beigām, izmantojot to, Komisija nosaka izdevumu summu, kas attiecīgajā gadā ir sedzama no ES budžeta. Šī finanšu noskaidrošanas lēmuma funkcija nav saistīta ar tālākām finanšu korekcijām, ko dalībvalstīm var piemērot, izmantojot atbilstības lēmumus. Informācija par izdevumu summu, ko varētu izslēgt no ES finansējuma, izmantojot šādus turpmākos atbilstības lēmumus, tiek iekļauta finanšu pārskatu piezīmē. |
| --- | --- |

1.18.

Lauksaimniecības jomā finanšu noskaidrošanas lēmumu pieņem sešu mēnešu laikā pēc attiecīgā finanšu gada beigām, izmantojot to, Komisija nosaka izdevumu summu, kas attiecīgajā gadā ir sedzama no ES budžeta. Šī finanšu noskaidrošanas lēmuma funkcija nav saistīta ar tālākām finanšu korekcijām, ko dalībvalstīm var piemērot, izmantojot atbilstības lēmumus. Informācija par izdevumu summu, ko varētu izslēgt no ES finansējuma, izmantojot šādus turpmākos atbilstības lēmumus, tiek iekļauta finanšu pārskatu piezīmē.

| 1.19. | Tā kā piedziņas un finanšu korekciju mehānisms ir sarežģīts, apskatītie elementi ir atšķirīgi un informācijai ir jābūt pasniegtai caurskatāmi un saskaņoti (sk. arī 1.37.–1.50. punktu), Komisijai ir jāpilnveido metodiskās norādes par finanšu pārskatiem attiecībā uz ieņēmumu atzīšanu un iespējamiem aktīviem, lai formulētu grāmatvedības un informācijas sniegšanas prasības. |
| --- | --- |

1.19.

Tā kā piedziņas un finanšu korekciju mehānisms ir sarežģīts, apskatītie elementi ir atšķirīgi un informācijai ir jābūt pasniegtai caurskatāmi un saskaņoti (sk. arī 1.37.–1.50. punktu), Komisijai ir jāpilnveido metodiskās norādes par finanšu pārskatiem attiecībā uz ieņēmumu atzīšanu un iespējamiem aktīviem, lai formulētu grāmatvedības un informācijas sniegšanas prasības.

| 1.19. | Komisija izpilda informācijas atklāšanas prasības, kas noteiktas tās grāmatvedības noteikumos, galvenokārt 2., 4. un 10. noteikumu punktā.

  Starptautiskajos standartos nav noteikti vispārēji principi īpašai ar uzskaiti nesaistītai informācijas atklāšanai. Tomēr, ievērojot Palātas novērojumus, Komisija ir uzlabojusi šīs informācijas izklāstu. |
| --- | --- |

1.19.

Starptautiskajos standartos nav noteikti vispārēji principi īpašai ar uzskaiti nesaistītai informācijas atklāšanai. Tomēr, ievērojot Palātas novērojumus, Komisija ir uzlabojusi šīs informācijas izklāstu.

Galileo programmas aktīvu nodošana

| 1.20. | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes kopēju regulu (15) visu Galileo programmā izveidoto, izstrādāto vai iegūto aktīvu īpašumtiesības 2008. gada jūlijā juridiski nodeva Eiropas Savienībai. Tomēr parakstītie nodošanas nolīgumi vēl nav pilnībā ieviesti. Visi līdz šim radušies izdevumi (aptuveni 2 000 miljoni EUR) ir uzskaitīti kā pētniecības izdevumi. Minētais stāvoklis neietekmē 2009. gada bilanci, taču Komisijai jāturpina pūliņi, lai nodrošinātu, ka nodošanas brīdī ir pieejama visa vajadzīgā informācija aktīvu efektīvai aizsardzībai. |
| --- | --- |

1.20.

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes kopēju regulu (15) visu Galileo programmā izveidoto, izstrādāto vai iegūto aktīvu īpašumtiesības 2008. gada jūlijā juridiski nodeva Eiropas Savienībai. Tomēr parakstītie nodošanas nolīgumi vēl nav pilnībā ieviesti. Visi līdz šim radušies izdevumi (aptuveni 2 000 miljoni EUR) ir uzskaitīti kā pētniecības izdevumi. Minētais stāvoklis neietekmē 2009. gada bilanci, taču Komisijai jāturpina pūliņi, lai nodrošinātu, ka nodošanas brīdī ir pieejama visa vajadzīgā informācija aktīvu efektīvai aizsardzībai.

| 1.20. | Radīto aktīvu nodošana nav paredzēta pirms programmas Galileo validēšanas orbītā (IOV) posma nobeiguma, kas tiek prognozēts 2012. gada laikā. Komisija jau strādā kopā ar Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA), lai nodošanas brīdī visa nepieciešamā uzskaites un tehniskā informācija būtu pieejama, kas sekmētu raitu nodošanas procesu. |
| --- | --- |

1.20.

Darījumu pareizība un sistēmu efektivitāte

Ticamības deklarācijas īpašo izvērtējumu struktūra

| 1.21. | Šā pārskata 2. nodaļā Palāta ir iekļāvusi īpašos izvērtējumus par ieņēmumiem, bet 3.–9. nodaļā – par grupām politikas jomās, kas atbilst budžeta līdzekļu sadalei pa darbības jomām (ABB) (sk.
  1.1. tabulu
  ). Katrs īpašais izvērtējums sākas ar ievadu, kam seko konstatējumi un secinājumi par darījumu pareizību, sistēmu efektivitāti un Komisijas vadības apliecinājumu ticamību, kā arī iepriekšējo gadu apsvērumu pēcpārbaudes rezultāti. |
| --- | --- |

1.21.

Šā pārskata 2. nodaļā Palāta ir iekļāvusi īpašos izvērtējumus par ieņēmumiem, bet 3.–9. nodaļā – par grupām politikas jomās, kas atbilst budžeta līdzekļu sadalei pa darbības jomām (ABB) (sk.
  1.1. tabulu
  ). Katrs īpašais izvērtējums sākas ar ievadu, kam seko konstatējumi un secinājumi par darījumu pareizību, sistēmu efektivitāti un Komisijas vadības apliecinājumu ticamību, kā arī iepriekšējo gadu apsvērumu pēcpārbaudes rezultāti.

1.1. tabula.   Izdevumu izpilde 2009. gadā (iedalījums sakrīt ar gada pārskata nodaļām)

| (milj. EUR) |
| --- |
| Iedaļas (ied.) un sadaļas (sad.)
   (33)
  atbilst budžeta nomenklatūrai 2009. gadā, pēc kuras tematiski iedalītas Palātas gada pārskata nodaļas | 2009. gadā
   (34)
   (35) veiktie maksājumi |
| Gada pārskata nodaļas |
| Lauksaimniecība un dabas resursi | 56 318 |
| Lauksaimniecība un lauku attīstība (05. sad.)
  Vide (07. sad.)
  Jūrlietas un zivsaimniecība (11. sad.)
  Veselība un patērētāju aizsardzība (17. sad.) | |
| Kohēzija | 35 467 |
| Nodarbinātība un sociālās lietas (04. sad.)
  Reģionālā politika (13. sad.) | |
| Pētniecība, enerģētika un transports | 7 966 |
| Zinātniskā izpēte (08. sad.)
  Enerģētika un transports (06. sad.)
  Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi (09. sad.)
  Tiešā pētniecība (10. sad.) | |
| Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās | 6 596 |
| Ārējās attiecības (19. sad.)
  Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm (21. sad.)
  Paplašināšanās (22. sad.)
  Humānā palīdzība (23. sad.) | |
| Izglītība un pilsoniskums | 2 153 |
| Izglītība un kultūra (15. sad.)
  Komunikācija (16. sad.)
  Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (18. sad.) | |
| Ekonomika un finanses | 732 |
| Ekonomika un finanses (01. sad.)
  Uzņēmējdarbība (02. sad.)
  Konkurence (03. sad.)
  Iekšējais tirgus (12. sad.)
  Tirdzniecība (20. sad.) | |
| Administratīvie izdevumi | 9 129 |
| Parlaments (I ied.)
  Padome (II ied.)
  Komisija (III ied.)
  Tiesa (IV ied.)
  Revīzijas palāta (V ied.)
  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (VI ied.)
  Reģionu komiteja (VII ied.)
  Eiropas Ombuds (VIII ied.)
  Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (IX ied.) | |
| Pavisam kopā | 118 361 |

(milj. EUR)

Iedaļas (ied.) un sadaļas (sad.)
   (33)
  atbilst budžeta nomenklatūrai 2009. gadā, pēc kuras tematiski iedalītas Palātas gada pārskata nodaļas

2009. gadā
   (34)
   (35) veiktie maksājumi

Gada pārskata nodaļas

Lauksaimniecība un dabas resursi

56 318

Lauksaimniecība un lauku attīstība (05. sad.)

Vide (07. sad.)

Jūrlietas un zivsaimniecība (11. sad.)

Veselība un patērētāju aizsardzība (17. sad.)

Kohēzija

35 467

Nodarbinātība un sociālās lietas (04. sad.)

Reģionālā politika (13. sad.)

Pētniecība, enerģētika un transports

7 966

Zinātniskā izpēte (08. sad.)

Enerģētika un transports (06. sad.)

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi (09. sad.)

Tiešā pētniecība (10. sad.)

Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās

6 596

Ārējās attiecības (19. sad.)

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm (21. sad.)

Paplašināšanās (22. sad.)

Humānā palīdzība (23. sad.)

Izglītība un pilsoniskums

2 153

Izglītība un kultūra (15. sad.)

Komunikācija (16. sad.)

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (18. sad.)

Ekonomika un finanses

732

Ekonomika un finanses (01. sad.)

Uzņēmējdarbība (02. sad.)

Konkurence (03. sad.)

Iekšējais tirgus (12. sad.)

Tirdzniecība (20. sad.)

Administratīvie izdevumi

9 129

Parlaments (I ied.)

Padome (II ied.)

Komisija (III ied.)

Tiesa (IV ied.)

Revīzijas palāta (V ied.)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (VI ied.)

Reģionu komiteja (VII ied.)

Eiropas Ombuds (VIII ied.)

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (IX ied.)

Pavisam kopā

118 361

Konstatējumi par 2009. finanšu gadu

| 1.22. | Palāta lēš, ka visu politikas grupu saistībām jomā “Ieņēmumi” (16) (117 285 miljoni EUR) un maksājumiem politikas grupā “Administratīvie un citi izdevumi” (9 129 miljoni EUR) kļūdu finansiālā ietekme ir zemāka par 2 % no kopsummām (sk.
  1.2. tabulu
  ), un secina, ka pārraudzības un kontroles sistēmas ir efektīvas (sk. arī 2.33.–2.38. punktu un 9.28. un 9.29. punktu). |
| --- | --- |

1.22.

Palāta lēš, ka visu politikas grupu saistībām jomā “Ieņēmumi” (16) (117 285 miljoni EUR) un maksājumiem politikas grupā “Administratīvie un citi izdevumi” (9 129 miljoni EUR) kļūdu finansiālā ietekme ir zemāka par 2 % no kopsummām (sk.
  1.2. tabulu
  ), un secina, ka pārraudzības un kontroles sistēmas ir efektīvas (sk. arī 2.33.–2.38. punktu un 9.28. un 9.29. punktu).

| 1.23. | Politikas grupās “Lauksaimniecība un dabas resursi” (56 318 miljoni EUR), “Pētniecība, enerģētika un transports” (7 966 miljoni EUR), “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” (6 596 miljoni EUR) un “Izglītība un pilsoniskums” (2 153 miljoni EUR (17)) Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir no 2 % līdz 5 % no veiktajiem maksājumiem, bet politikas grupā “Kohēzija” (23 081 miljons EUR atmaksātu apliecinātu izdevumu) tas pārsniedz 5 % (sk. 3.70., 4.34., 5.45, 6.51. un 7.18. punktu, kā arī
  1.2. tabulu
  ). Palāta secina, ka šajās politikas grupās (18) pārraudzības un kontroles sistēmas ir daļēji efektīvas (sk. 3.71. un 3.72., 4.36., 5.46.–5.48., 6.52. un 7.19. punktu). |
| --- | --- |

1.23.

Politikas grupās “Lauksaimniecība un dabas resursi” (56 318 miljoni EUR), “Pētniecība, enerģētika un transports” (7 966 miljoni EUR), “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” (6 596 miljoni EUR) un “Izglītība un pilsoniskums” (2 153 miljoni EUR (17)) Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir no 2 % līdz 5 % no veiktajiem maksājumiem, bet politikas grupā “Kohēzija” (23 081 miljons EUR atmaksātu apliecinātu izdevumu) tas pārsniedz 5 % (sk. 3.70., 4.34., 5.45, 6.51. un 7.18. punktu, kā arī
  1.2. tabulu
  ). Palāta secina, ka šajās politikas grupās (18) pārraudzības un kontroles sistēmas ir daļēji efektīvas (sk. 3.71. un 3.72., 4.36., 5.46.–5.48., 6.52. un 7.19. punktu).

| 1.23. | Kas attiecas uz politikas grupu “Lauksaimniecība un dabas resursi”, Komisija uzskata, ka kļūdu īpatsvars ir Palātas minētās skalas zemākajā daļā, tādējādi apstiprinot iepriekšējo gadu rezultātus. Palātas konstatētie riski ir zināmi, un Komisija tos ņem vērā, atspoguļojot tos kā atrunas, kas iekļautas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatā.

  Turklāt atbilstības pārbaudes procedūra nodrošina, ka risks ES budžetam ir atbilstīgi novērsts. Komisija norāda, ka politikas grupai “Izglītība un pilsoniskums” kļūdu īpatsvars kontu slēgumiem nedaudz pārsniedz 2 %.


  Lai izvairītos no priekšfinansējuma uzkrāšanas savā bilancē, 2010. gada maijā Komisija ir ierosinājusi pārskatīt Finanšu regulu, kas nodrošinātu, ka avansa un starpposma maksājumi tiktu noskaidroti savlaicīgāk.


  Saistībā ar politikas grupu “Pētniecība, enerģētika un transports” Komisija atzinīgi vērtē Palātas minēto kļūdu samazinājuma pozitīvo tendenci. Šis rezultāts saskan ar Komisijas konstatēto.


  Saistībā ar politikas grupu “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” Komisija atzinīgi vērtē to darījumu biežuma pieaugumu, ko Palāta atzinusi par “parastu” (83 %) salīdzinājumā ar 2008. un 2007. gada rādītāju.


  Politikas grupai “Kohēzija” salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ir konstatēts nozīmīgs kļūdu īpatsvara samazinājums. Pēdējo triju gadu laikā ir samazinājies arī kļūdu biežums – no 54 % Palātas 2007. gada pārskatā līdz 36 % šajā gadā, kā minēts Palātas ziņojuma 4.1. pielikumā (sk. arī atbildes uz 1.26. un 4.34. punktu). |
| --- | --- |

1.23.

Turklāt atbilstības pārbaudes procedūra nodrošina, ka risks ES budžetam ir atbilstīgi novērsts. Komisija norāda, ka politikas grupai “Izglītība un pilsoniskums” kļūdu īpatsvars kontu slēgumiem nedaudz pārsniedz 2 %.

Lai izvairītos no priekšfinansējuma uzkrāšanas savā bilancē, 2010. gada maijā Komisija ir ierosinājusi pārskatīt Finanšu regulu, kas nodrošinātu, ka avansa un starpposma maksājumi tiktu noskaidroti savlaicīgāk.

Saistībā ar politikas grupu “Pētniecība, enerģētika un transports” Komisija atzinīgi vērtē Palātas minēto kļūdu samazinājuma pozitīvo tendenci. Šis rezultāts saskan ar Komisijas konstatēto.

Saistībā ar politikas grupu “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” Komisija atzinīgi vērtē to darījumu biežuma pieaugumu, ko Palāta atzinusi par “parastu” (83 %) salīdzinājumā ar 2008. un 2007. gada rādītāju.

Politikas grupai “Kohēzija” salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ir konstatēts nozīmīgs kļūdu īpatsvara samazinājums. Pēdējo triju gadu laikā ir samazinājies arī kļūdu biežums – no 54 % Palātas 2007. gada pārskatā līdz 36 % šajā gadā, kā minēts Palātas ziņojuma 4.1. pielikumā (sk. arī atbildes uz 1.26. un 4.34. punktu).

| 1.24. | Politikas grupā “Ekonomika un finanses” (732 miljoni EUR) Palāta lēš, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars ir mazāk nekā 2 % no kopējiem maksājumiem (sk. 8.30. punktu, kā arī
  1.2. tabulu
  ), un secina, ka pārraudzības un kontroles sistēmas ir daļēji efektīvas (sk. 8.31. punktu). |
| --- | --- |

1.24.

Politikas grupā “Ekonomika un finanses” (732 miljoni EUR) Palāta lēš, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars ir mazāk nekā 2 % no kopējiem maksājumiem (sk. 8.30. punktu, kā arī
  1.2. tabulu
  ), un secina, ka pārraudzības un kontroles sistēmas ir daļēji efektīvas (sk. 8.31. punktu).

| 1.25. | Palāta lēš, ka kopumā maksājumos ir būtisks kļūdu līmenis (Palātas lēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir no 2 % līdz 5 %), un secina, ka maksājumu pārraudzības un kontroles sistēmas kopumā ir daļēji efektīvas. |
| --- | --- |

1.25.

Palāta lēš, ka kopumā maksājumos ir būtisks kļūdu līmenis (Palātas lēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir no 2 % līdz 5 %), un secina, ka maksājumu pārraudzības un kontroles sistēmas kopumā ir daļēji efektīvas.

| 1.25. | Komisija atzinīgi vērtē šo vispārējo novērtējumu un atzīmē, ka kopējais kļūdu īpatsvars, kas aprēķināts visām nodaļām kopā, ir nozīmīgi samazinājies pēdējo gadu laikā, arī 2009. gadā. Komisija arī turpmāk darīs visu iespējamo, lai samazinātu to darījumu skaitu, kurus ietekmē kļūdas. |
| --- | --- |

1.25.

1.2. tabula.   Kopsavilkums par 2009. gada konstatējumiem attiecībā uz darījumu pareizību

| Īpašie izvērtējumi | Ieņēmumi vai pamatdarbības izdevumi

  (milj. EUR) | Gada pārskata punkts | Pārraudzības un kontroles sistēmu darbība | Kļūdu īpatsvara diapazons |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieņēmumi | 117 285 | 2.33.–2.34. | | |
| Lauksaimniecība un dabas resursi | 56 318 | 3.71.–3.73. | | |
| Kohēzija | 35 467 | 4.34.–4.36. | (36) | (37) |
| Pētniecība, enerģētika un transports | 7 966 | 5.45.–5.46. | | |
| Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās | 6 596 | 6.51.–6.52. | | |
| Izglītība un pilsoniskums | 2 153 | 7.18.–7.19. | (38) | |
| Ekonomika un finanses | 732 | 8.30.–8.31. | | |
| Administratīvie un citi izdevumi | 9 129 | 9.28.–9.29. | | |
| Šajā tabulā apkopots pārraudzības un kontroles sistēmu kopvērtējums saskaņā ar attiecīgajās pārskata nodaļās sniegto informāciju, kā arī doti Palātas veikto padziļināto pārbaužu vispārīgie rezultāti. Tabulā ir akcentēti galvenie elementi, bet tajā nevar iekļaut visu svarīgo informāciju (īpaši par pārraudzības un kontroles sistēmu nepilnībām un kļūdu veidiem). Sīkāks izklāsts atrodams šā gada pārskata pilnajā tekstā, kur skaidrota arī metodoloģija, kas ir pamatā Palātas īstenotajai revīzijas pieejai (sk.
  1.1. pielikuma
  3.–18. punktu).

  Apzīmējumi:

  Pārraudzības un kontroles sistēmu darbība | efektīva |
| | daļēji efektīva () |
| | neefektīva |

Īpašie izvērtējumi

Ieņēmumi vai pamatdarbības izdevumi

(milj. EUR)

Gada pārskata punkts

Pārraudzības un kontroles sistēmu darbība

Kļūdu īpatsvara diapazons

Ieņēmumi

117 285

2.33.–2.34.

Lauksaimniecība un dabas resursi

56 318

3.71.–3.73.

Kohēzija

35 467

4.34.–4.36.

(36)

(37)

Pētniecība, enerģētika un transports

7 966

5.45.–5.46.

Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās

6 596

6.51.–6.52.

Izglītība un pilsoniskums

2 153

7.18.–7.19.

(38)

Ekonomika un finanses

732

8.30.–8.31.

Administratīvie un citi izdevumi

9 129

9.28.–9.29.

Šajā tabulā apkopots pārraudzības un kontroles sistēmu kopvērtējums saskaņā ar attiecīgajās pārskata nodaļās sniegto informāciju, kā arī doti Palātas veikto padziļināto pārbaužu vispārīgie rezultāti. Tabulā ir akcentēti galvenie elementi, bet tajā nevar iekļaut visu svarīgo informāciju (īpaši par pārraudzības un kontroles sistēmu nepilnībām un kļūdu veidiem). Sīkāks izklāsts atrodams šā gada pārskata pilnajā tekstā, kur skaidrota arī metodoloģija, kas ir pamatā Palātas īstenotajai revīzijas pieejai (sk.
  1.1. pielikuma
  3.–18. punktu).

Apzīmējumi:

Pārraudzības un kontroles sistēmu darbība

efektīva

daļēji efektīva ()

neefektīva

Kļūdu īpatsvara diapazons ()

| | mazāk nekā 2 % (zem būtiskuma sliekšņa) |
| --- | --- |
| | no 2 % līdz 5 % |
| | vairāk nekā 5 % |

mazāk nekā 2 % (zem būtiskuma sliekšņa)

no 2 % līdz 5 %

vairāk nekā 5 %

Salīdzinājums ar iepriekšējo gadu rezultātiem

| 1.26. | Salīdzinājumā ar 2008. gadu Palātas revīzijas rezultāti parāda augstāku iespējamākā kļūdu īpatsvara aplēsi saistībā ar maksājumiem politikas grupā “Lauksaimniecība un dabas resursi” (19) un ievērojami zemāku iespējamākā kļūdu īpatsvara aplēsi saistībā ar maksājumiem politikas grupā “Kohēzija” (20). Kopumā šāds stāvoklis liecina, ka Palātas veiktā iespējamākā kļūdu īpatsvara aplēse maksājumiem kopā pēdējos gados turpina samazināties. |
| --- | --- |

1.26.

Salīdzinājumā ar 2008. gadu Palātas revīzijas rezultāti parāda augstāku iespējamākā kļūdu īpatsvara aplēsi saistībā ar maksājumiem politikas grupā “Lauksaimniecība un dabas resursi” (19) un ievērojami zemāku iespējamākā kļūdu īpatsvara aplēsi saistībā ar maksājumiem politikas grupā “Kohēzija” (20). Kopumā šāds stāvoklis liecina, ka Palātas veiktā iespējamākā kļūdu īpatsvara aplēse maksājumiem kopā pēdējos gados turpina samazināties.

| 1.26. | Komisija atzinīgi vērtē Palātas labvēlīgo paziņojumu saistībā ar ilgākā laikā notikušo vispārējās situācijas uzlabojumu. 2009. gadā liels kļūdu īpatsvara samazinājums politikas grupā “Kohēzija” pārsniedz nelielo pieaugumu, kas vērojams politikas grupā “Lauksaimniecība un dabas resursi”, nodrošinot kopējās situācijas nozīmīgu uzlabojumu.

  Politikas grupā “Lauksaimniecība un dabas resursi” Komisija uzskata, ka kļūdu īpatsvars tupina svārstīties ap 2 %. Kļūdu īpatsvara zemākā līmeņa samazinājums no 11 % līdz 3 % politikas grupā “Kohēzija” liecina, ka pastiprinātie kontroles noteikumi, kuri tiesību aktu sistēmā tika pieņemti 2007.–2013. gadā, bija efektīvi, kā arī to, ka Komisijas 2008. gada rīcības plānam, kurā bija paredzēta Komisijas uzraudzības funkcijas stiprināšana, tostarp maksājumu apturēšanas un korekciju procedūras, ir bijusi ietekme. Maksājumu apturēšana var ietvert kompromisu saistībā ar pilnīgu budžeta ieviešanu.


  Komisija arī turpmāk darīs visu iespējamo, lai nodrošinātu tālāku kļūdu īpatsvara samazinājumu. |
| --- | --- |

1.26.

Politikas grupā “Lauksaimniecība un dabas resursi” Komisija uzskata, ka kļūdu īpatsvars tupina svārstīties ap 2 %. Kļūdu īpatsvara zemākā līmeņa samazinājums no 11 % līdz 3 % politikas grupā “Kohēzija” liecina, ka pastiprinātie kontroles noteikumi, kuri tiesību aktu sistēmā tika pieņemti 2007.–2013. gadā, bija efektīvi, kā arī to, ka Komisijas 2008. gada rīcības plānam, kurā bija paredzēta Komisijas uzraudzības funkcijas stiprināšana, tostarp maksājumu apturēšanas un korekciju procedūras, ir bijusi ietekme. Maksājumu apturēšana var ietvert kompromisu saistībā ar pilnīgu budžeta ieviešanu.

Komisija arī turpmāk darīs visu iespējamo, lai nodrošinātu tālāku kļūdu īpatsvara samazinājumu.

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

Ģenerāldirektoru gada darbības pārskati un deklarācijas

| 1.27. | Visi ģenerāldirektori ziņoja, ka ir guvuši pamatotu pārliecību par to, ka viņiem piešķirtie līdzekļi ir izlietoti paredzētajiem mērķiem un ka viņu ieviestie iekšējās kontroles mehānismi ir nodrošinājuši pakārtoto darījumu pareizību. Tomēr no tiem galvenajiem ģenerāldirektorātiem un dienestiem, kuri sagatavoja deklarāciju par 2009. gadu, 13 deklarācijās ir iekļauta viena vai vairākas atrunas, no kurām lielākā daļa attiecas uz nepilnībām saistībā ar pakārtoto darījumu pareizību (21). |
| --- | --- |

1.27.

Visi ģenerāldirektori ziņoja, ka ir guvuši pamatotu pārliecību par to, ka viņiem piešķirtie līdzekļi ir izlietoti paredzētajiem mērķiem un ka viņu ieviestie iekšējās kontroles mehānismi ir nodrošinājuši pakārtoto darījumu pareizību. Tomēr no tiem galvenajiem ģenerāldirektorātiem un dienestiem, kuri sagatavoja deklarāciju par 2009. gadu, 13 deklarācijās ir iekļauta viena vai vairākas atrunas, no kurām lielākā daļa attiecas uz nepilnībām saistībā ar pakārtoto darījumu pareizību (21).

| 1.28. | Palāta konstatēja, ka ģenerāldirektoru deklarācijas un gada darbības pārskati sniedza objektīvu finanšu pārvaldības novērtējumu saistībā ar darījumu pareizību jomā “Ieņēmumi” politikas grupās “Kohēzija”, “Pētniecība, enerģētika un transports” un “Administratīvie un citi izdevumi” (sk. 2.32., 4.33., 5.44., 7.17., 8.29. un 9.11. punktu). Politikas grupā “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts, Paplašināšanās ģenerāldirektorāts un Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts sniedza objektīvu novērtējumu (sk. 6.49. punktu), taču EuropeAid sadarbības birojs sniedza tikai daļēji objektīvu finanšu pārvaldības novērtējumu saistībā ar darījumu pareizību (sk. 6.50. punktu). Attiecībā uz politikas grupu “Lauksaimniecība un dabas resursi” Palāta secina, ka ģenerāldirektoru deklarācijas un gada darbības pārskati sniedz tikai daļēji objektīvu finanšu pārvaldības novērtējumu saistībā ar darījumu pareizību (sk. 3.66.–3.69. punktu). |
| --- | --- |

1.28.

Palāta konstatēja, ka ģenerāldirektoru deklarācijas un gada darbības pārskati sniedza objektīvu finanšu pārvaldības novērtējumu saistībā ar darījumu pareizību jomā “Ieņēmumi” politikas grupās “Kohēzija”, “Pētniecība, enerģētika un transports” un “Administratīvie un citi izdevumi” (sk. 2.32., 4.33., 5.44., 7.17., 8.29. un 9.11. punktu). Politikas grupā “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts, Paplašināšanās ģenerāldirektorāts un Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts sniedza objektīvu novērtējumu (sk. 6.49. punktu), taču EuropeAid sadarbības birojs sniedza tikai daļēji objektīvu finanšu pārvaldības novērtējumu saistībā ar darījumu pareizību (sk. 6.50. punktu). Attiecībā uz politikas grupu “Lauksaimniecība un dabas resursi” Palāta secina, ka ģenerāldirektoru deklarācijas un gada darbības pārskati sniedz tikai daļēji objektīvu finanšu pārvaldības novērtējumu saistībā ar darījumu pareizību (sk. 3.66.–3.69. punktu).

| 1.28. | Komisija atzinīgi vērtē uzlabojumus saistībā ar tās dienestu gada darbības pārskatu kvalitātes novērtējumu.

  Palāta izsaka gada revīzijas viedokli par attiecīgo darījumu likumību un pareizību, savukārt ģenerāldirektori – viedokli par to, vai līdzekļi ir izmantoti paredzētajam mērķim, ievērojot daudzkārtējās gada laikā veiktās kontroles, un vai tie ir efektīvi izmantoti kļūdu konstatēšanā un koriģēšanā. Ģenerāldirektori izsaka vadības viedokli, pamatojoties uz informāciju, kas ietver Komisijas veikto revīziju rezultātus, Revīzijas palātas ziņojumus un novērojumus un, pēc nepieciešamības, dalībvalstu veiktās kontroles rezultātus.


  Sk. arī Komisijas atbildes sektoru nodaļās. |
| --- | --- |

1.28.

Palāta izsaka gada revīzijas viedokli par attiecīgo darījumu likumību un pareizību, savukārt ģenerāldirektori – viedokli par to, vai līdzekļi ir izmantoti paredzētajam mērķim, ievērojot daudzkārtējās gada laikā veiktās kontroles, un vai tie ir efektīvi izmantoti kļūdu konstatēšanā un koriģēšanā. Ģenerāldirektori izsaka vadības viedokli, pamatojoties uz informāciju, kas ietver Komisijas veikto revīziju rezultātus, Revīzijas palātas ziņojumus un novērojumus un, pēc nepieciešamības, dalībvalstu veiktās kontroles rezultātus.

Sk. arī Komisijas atbildes sektoru nodaļās.

Komisijas kopsavilkuma ziņojums

| 1.29. | Pieņemot kopsavilkuma ziņojumu, Komisija uzņemas politisko atbildību (22) par ES budžeta izpildi, ko praksē veic Komisijas augstākā līmeņa vadība (23). Pašreizējās Komisijas pilnvaru laikā ziņojums vispirms ir jāpieņem. Komisija uzskata, ka 2009. gadā ar pozitīviem rezultātiem ir turpināti centieni pilnveidot kontroles mehānismus, lai nodrošinātu likumību un pareizību un saņemtu ticamības deklarāciju bez piezīmēm. |
| --- | --- |

1.29.

Pieņemot kopsavilkuma ziņojumu, Komisija uzņemas politisko atbildību (22) par ES budžeta izpildi, ko praksē veic Komisijas augstākā līmeņa vadība (23). Pašreizējās Komisijas pilnvaru laikā ziņojums vispirms ir jāpieņem. Komisija uzskata, ka 2009. gadā ar pozitīviem rezultātiem ir turpināti centieni pilnveidot kontroles mehānismus, lai nodrošinātu likumību un pareizību un saņemtu ticamības deklarāciju bez piezīmēm.

| 1.30. | Komisija atzīst, ka joprojām ir jomas, kurās jāpanāk uzlabojumi, un piedāvā rīcību šo jautājumu risināšanai:






  — | turpināt finansēšanas shēmu izstrādes uzlabošanu, lai stiprinātu pārvaldības un kontroles mehānismus, |
| --- | --- | --- |

1.30.

Komisija atzīst, ka joprojām ir jomas, kurās jāpanāk uzlabojumi, un piedāvā rīcību šo jautājumu risināšanai:

—

turpināt finansēšanas shēmu izstrādes uzlabošanu, lai stiprinātu pārvaldības un kontroles mehānismus,

| — | turpināt dotāciju shēmu vienkāršošanu, vienlaikus sasniedzot politikas mērķus, |
| --- | --- |

—

turpināt dotāciju shēmu vienkāršošanu, vienlaikus sasniedzot politikas mērķus,

| — | izveidot atbilstīgus kritērijus riska pārvaldības novērtēšanai (pieļaujamais riska līmenis), pilnībā ņemot vērā kontroles mehānismu izmaksas un ieguvumus, |
| --- | --- |

—

izveidot atbilstīgus kritērijus riska pārvaldības novērtēšanai (pieļaujamais riska līmenis), pilnībā ņemot vērā kontroles mehānismu izmaksas un ieguvumus,

| — | cieši uzraudzīt gada kopsavilkumus, lai tos varētu lietderīgāk izmantot pārliecības gūšanai, |
| --- | --- |

—

cieši uzraudzīt gada kopsavilkumus, lai tos varētu lietderīgāk izmantot pārliecības gūšanai,

| — | turpināt gada darbības pārskatu pilnveidošanu, lai tos izmantotu kā galveno instrumentu, ar kura palīdzību augstākā vadība dokumentē tās pārskatatbildību kolēģijai, un kā pierādījumu avotu ticamības deklarācijas sagatavošanai. |
| --- | --- |

—

turpināt gada darbības pārskatu pilnveidošanu, lai tos izmantotu kā galveno instrumentu, ar kura palīdzību augstākā vadība dokumentē tās pārskatatbildību kolēģijai, un kā pierādījumu avotu ticamības deklarācijas sagatavošanai.

| 1.31. | Palāta ir iepriekš konstatējusi citus problemātiskus jautājumus, un tie joprojām nav atrisināti: |
| --- | --- |

1.31.

Palāta ir iepriekš konstatējusi citus problemātiskus jautājumus, un tie joprojām nav atrisināti:

1.31.

| — | vairākās jomās atrunu tvērumam un mērogam būtu jābūt plašākam (sk. 3.67., 3.68. un 6.50. punktu un
  3.3.
  un
  6.3. pielikumu
  ) (24), |
| --- | --- |

—

vairākās jomās atrunu tvērumam un mērogam būtu jābūt plašākam (sk. 3.67., 3.68. un 6.50. punktu un
  3.3.
  un
  6.3. pielikumu
  ) (24),

| — | Komisija ir atbildīga (saskaņā ar Finanšu regulas 28. panta a) punktu) par to, lai tiktu izmantotas efektīvas kontroles sistēmas, t. i., tāda kontrole, kur pareizās kontroles veic pareizajā laikā. Gada darbības pārskatos ietvertajā ticamības deklarācijā ir jāatspoguļo šādu sistēmu spēja konstatēt un labot kļūdas programmas darbības laikā, lai samazinātu plānošanas perioda beigās atlikušo nekonstatēto kļūdu skaitu. Kā ziņots Reģionālās politikas ģenerāldirektora 2009. gada darbības pārskatā, šāda darbība 1994.–1999. gada plānošanas periodā attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) parādīja, ka nekonstatēto kļūdu risks ir nozīmīgi samazināts.

  Komisija ir izteikusi savu apmierinātību par to, ka rīcības plāni, ko veidoja deleģētie kredītrīkotāji, ir pietiekami, lai novērstu nepilnības un mazinātu konstatētos riskus.


  Attiecībā uz lauksaimniecību Komisija uzskata, ka Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektora 2009. gada darbības pārskatā iekļautās atrunas saistībā ar lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar 2. asi un IAKS Bulgārijā un Rumānijā ir pietiekamas un ka to potenciālā ietekme ir atbilstīgi atspoguļota pārskata 3.2.1. un 3.2.2. punktā. Iepriekšējos gados atrunas noteikšana Grieķijai bija pamatota, jo Komisijai pastāvēja reputācijas risks, ko radīja nepietiekama IAKS ieviešana Grieķijā, nevis ES budžetam radītais finanšu risks, kura cēlonis bija nepilnības un kuru vienmēr novērsa ar finanšu korekcijām, ko piemēroja Grieķijai, izmantojot atbilstības pārbaudes procedūru. Tā kā Grieķija bija izpildījusi savu rīcības plānu, kas paredzēja līdz 2008. gada beigām novērst nepilnības, un IAKS efektīva darbība tiek pastāvīgi vērtēta, atrunas atcelšana bija pilnībā pamatota.


  Saistībā ar politikas grupu “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” Komisija atzinīgi vērtē Palātas atzinumu, ka visi šīs politikas grupas ģenerāldirektorāti ir uzlabojuši savos gada darbības pārskatos sniegtās informācijas kvalitāti (sk. 6.51. punktu).


  Komisija uzskata, ka atrunas, ko ģenerāldirektorāti bija iekļāvuši savos 2009. gada darbības pārskatos, vai šādu atrunu trūkums bija saskaņā ar Komisijas iekšējām pamatnostādnēm un pareizi risināja ar programmām saistītos riskus. |
| --- | --- |

—

Komisija ir izteikusi savu apmierinātību par to, ka rīcības plāni, ko veidoja deleģētie kredītrīkotāji, ir pietiekami, lai novērstu nepilnības un mazinātu konstatētos riskus.

Attiecībā uz lauksaimniecību Komisija uzskata, ka Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektora 2009. gada darbības pārskatā iekļautās atrunas saistībā ar lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar 2. asi un IAKS Bulgārijā un Rumānijā ir pietiekamas un ka to potenciālā ietekme ir atbilstīgi atspoguļota pārskata 3.2.1. un 3.2.2. punktā. Iepriekšējos gados atrunas noteikšana Grieķijai bija pamatota, jo Komisijai pastāvēja reputācijas risks, ko radīja nepietiekama IAKS ieviešana Grieķijā, nevis ES budžetam radītais finanšu risks, kura cēlonis bija nepilnības un kuru vienmēr novērsa ar finanšu korekcijām, ko piemēroja Grieķijai, izmantojot atbilstības pārbaudes procedūru. Tā kā Grieķija bija izpildījusi savu rīcības plānu, kas paredzēja līdz 2008. gada beigām novērst nepilnības, un IAKS efektīva darbība tiek pastāvīgi vērtēta, atrunas atcelšana bija pilnībā pamatota.

Saistībā ar politikas grupu “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” Komisija atzinīgi vērtē Palātas atzinumu, ka visi šīs politikas grupas ģenerāldirektorāti ir uzlabojuši savos gada darbības pārskatos sniegtās informācijas kvalitāti (sk. 6.51. punktu).

Komisija uzskata, ka atrunas, ko ģenerāldirektorāti bija iekļāvuši savos 2009. gada darbības pārskatos, vai šādu atrunu trūkums bija saskaņā ar Komisijas iekšējām pamatnostādnēm un pareizi risināja ar programmām saistītos riskus.

| — | nav dalībvalstu datu par atgūtajām un atsauktajām summām, vai arī šie dati ir nepilnīgi (sk. 1.16., 3.54. un 4.31. punktu) (25), |
| --- | --- |

—

nav dalībvalstu datu par atgūtajām un atsauktajām summām, vai arī šie dati ir nepilnīgi (sk. 1.16., 3.54. un 4.31. punktu) (25),

| — | Saistībā ar politikas grupu “Lauksaimniecība un dabas resursi” sk. atbildi uz 1.17. punktu.

  Saistībā ar politikas grupu “Kohēzija” sk. atbildes uz 1.16. punktu. |
| --- | --- |

—

Saistībā ar politikas grupu “Kohēzija” sk. atbildes uz 1.16. punktu.

| — | finanšu korekcijas mehānismi vēl nedarbojas pilnīgi efektīvi (sk. 1.37.–1.50. punktu) (26). |
| --- | --- |

—

finanšu korekcijas mehānismi vēl nedarbojas pilnīgi efektīvi (sk. 1.37.–1.50. punktu) (26).

| — | Sk. atbildes uz 1.38.–1.50. punktu. |
| --- | --- |

—

Līdzekļu atgūšanas un korekcijas mehānismi

Ievads

| 1.32. | ES budžeta izpildē Komisijai jānodrošina efektīva iekšējā kontrole pār pārskatu ticamību, aktīvu un informācijas aizsardzību, krāpšanas un pārkāpumu novēršanu un atklāšanu un pienācīgi jāpārvalda riski, kuri saistīti ar darījumu pareizību, ņemot vērā programmu daudzgadu iezīmes, kā arī attiecīgo maksājumu veidu (27). |
| --- | --- |

1.32.

ES budžeta izpildē Komisijai jānodrošina efektīva iekšējā kontrole pār pārskatu ticamību, aktīvu un informācijas aizsardzību, krāpšanas un pārkāpumu novēršanu un atklāšanu un pienācīgi jāpārvalda riski, kuri saistīti ar darījumu pareizību, ņemot vērā programmu daudzgadu iezīmes, kā arī attiecīgo maksājumu veidu (27).

| 1.32. | Komisijai ir pienākums nodrošināt iedarbīgu un efektīvu iekšējo kontroli, un Komisija uzskata, ka gan līdzekļu atgūšana, gan finanšu korekcija sekmē ES finanšu interešu aizsardzību (sk. atbildi uz 1.50. punktu). |
| --- | --- |

1.32.

| 1.33. | Komisijai ir galīgā atbildība par to, lai nodrošinātu, ka pārraudzības un kontroles sistēmas sniedz pamatotu pārliecību, ka pārskatiem pakārtotajos darījumos kļūdas ir vai nu novērstas, vai arī atklātas un labotas. Komisijas atbildība ir arī nodrošināt, ka tās vadībai, ieinteresētajām personām un ārējiem revidentiem ir pieejama ticama informācija. |
| --- | --- |

1.33.

Komisijai ir galīgā atbildība par to, lai nodrošinātu, ka pārraudzības un kontroles sistēmas sniedz pamatotu pārliecību, ka pārskatiem pakārtotajos darījumos kļūdas ir vai nu novērstas, vai arī atklātas un labotas. Komisijas atbildība ir arī nodrošināt, ka tās vadībai, ieinteresētajām personām un ārējiem revidentiem ir pieejama ticama informācija.

| 1.34. | Nepareizi samaksātās summas atgūst (28). Praksē: |
| --- | --- |

1.34.

Nepareizi samaksātās summas atgūst (28). Praksē:

1.34.

| — | Komisija ir spējīga atgūt maksājumus no saņēmējiem tikai tajos gadījumos, kad tā pati tieši pārvalda izdevumus (piemēram, lielāko daļu izdevumu politikas grupā “Pētniecība, enerģētika un transports”), |
| --- | --- |

—

Komisija ir spējīga atgūt maksājumus no saņēmējiem tikai tajos gadījumos, kad tā pati tieši pārvalda izdevumus (piemēram, lielāko daļu izdevumu politikas grupā “Pētniecība, enerģētika un transports”),

| — | attiecībā uz tiem izdevumiem, kuriem piemēro dalīto pārvaldību (piemēram, lielākā daļa izdevumu politikas grupās “Lauksaimniecība un dabas resursi” un “Kohēzija”), decentralizēto pārvaldību (piemēram, paplašināšanās jomā) un netiešo centralizēto pārvaldību (piem.ēram, politikas grupā “Izglītība un pilsoniskums”), atbildība par nepareizi veikto maksājumu atgūšanu ir deleģēta dalībvalstīm un trešām valstīm. Kopējās pārvaldības izdevumiem (piemēram, humānās palīdzības jomā) koriģējošie mehānismi ir definēti nolīgumos, kas noslēgti ar starptautiskām organizācijām. Tomēr gadījumos, kad ir nepareizi piemēroti ES izdevumu shēmu noteikumi, Komisija var arī veikt finanšu korekcijas (sk. 1.40. punktu). |
| --- | --- |

—

attiecībā uz tiem izdevumiem, kuriem piemēro dalīto pārvaldību (piemēram, lielākā daļa izdevumu politikas grupās “Lauksaimniecība un dabas resursi” un “Kohēzija”), decentralizēto pārvaldību (piemēram, paplašināšanās jomā) un netiešo centralizēto pārvaldību (piem.ēram, politikas grupā “Izglītība un pilsoniskums”), atbildība par nepareizi veikto maksājumu atgūšanu ir deleģēta dalībvalstīm un trešām valstīm. Kopējās pārvaldības izdevumiem (piemēram, humānās palīdzības jomā) koriģējošie mehānismi ir definēti nolīgumos, kas noslēgti ar starptautiskām organizācijām. Tomēr gadījumos, kad ir nepareizi piemēroti ES izdevumu shēmu noteikumi, Komisija var arī veikt finanšu korekcijas (sk. 1.40. punktu).

| — | Komisija ir īstenojusi būtiskus centienus, lai, veicot datu pārbaudes un revīzijas uz vietas saistībā ar dalībvalstu uzskaites un korekciju ziņošanas sistēmām, uzlabotu tās informācijas kvalitāti, kuru dalībvalstis nosūta par atgūtajām un atsauktajām summām saistībā ar kohēzijas programmām. 2008. un 2009. gadā Komisija ir pārbaudījusi 19 dalībvalstu sistēmas. Kopumā šo sistēmu darbība vēl nav pilnībā ticama visās dalībvalstīs, lai gan ir pierādījumi, ka kvalitāte ir pilnīgota un ka salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ir vērojams uzlabojums. Komisija ir formulējusi atbilstīgus ieteikumus un nodrošina to tālāku īstenošanu. Tā nodrošinās, ka, slēdzot 2000.–2006. gada programmas, informācija būs pilnīga.

  2007.–2013. gada periodam ir izveidota standartizēta procedūra, kas paredzēta, lai iesniegtu paziņojumus par atgūtajām summām, un Komisija cer, ka šī ziņošanas procedūra tālāk uzlabos Komisijas rīcībā esošās informācijas kvalitāti. Dalībvalstīm ir noteikta arī prasība nošķirt tās korekcijas, kuras veiktas saistībā ar korekcijām, kas ir ES revīziju rezultāts. |
| --- | --- |

—

2007.–2013. gada periodam ir izveidota standartizēta procedūra, kas paredzēta, lai iesniegtu paziņojumus par atgūtajām summām, un Komisija cer, ka šī ziņošanas procedūra tālāk uzlabos Komisijas rīcībā esošās informācijas kvalitāti. Dalībvalstīm ir noteikta arī prasība nošķirt tās korekcijas, kuras veiktas saistībā ar korekcijām, kas ir ES revīziju rezultāts.

| 1.35. | Palāta vairākus gadus revīzijās ir pētījusi, kā Komisija īsteno tai uzticēto pārraudzības funkciju un kā tā piemēro koriģējošos mehānismus. Palāta ir arī pārbaudījusi, cik lielā mērā valstu iestādes un starptautiskās organizācijas sniedz Komisijai pareizu informāciju par finanšu korekcijām un atgūtajiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

1.35.

Palāta vairākus gadus revīzijās ir pētījusi, kā Komisija īsteno tai uzticēto pārraudzības funkciju un kā tā piemēro koriģējošos mehānismus. Palāta ir arī pārbaudījusi, cik lielā mērā valstu iestādes un starptautiskās organizācijas sniedz Komisijai pareizu informāciju par finanšu korekcijām un atgūtajiem līdzekļiem.

| 1.36. | Palāta ir regulāri atzīmējusi to, ka informācija par pārraudzības un kontroles sistēmu koriģējošo spēju dalībvalstu līmenī ir uzlabojusies, bet tā vēl nav pilnīga un ticama, it īpaši kohēzijas jomā (29). Komisijas ziņotie dati par saviem pasākumiem savukārt ir ticami. Kopš 2005. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras Eiropas Parlaments un Padome ir mudinājusi Komisiju un dalībvalstis veikt uzlabojumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka pieejamā informācija ir izsmeļoša un precīza. Mērķis ir sniegt ticamus pierādījumus, kas ļautu Palātai novērtēt ES izdevumu daudzgadu korekcijas mehānismu efektivitāti. |
| --- | --- |

1.36.

Palāta ir regulāri atzīmējusi to, ka informācija par pārraudzības un kontroles sistēmu koriģējošo spēju dalībvalstu līmenī ir uzlabojusies, bet tā vēl nav pilnīga un ticama, it īpaši kohēzijas jomā (29). Komisijas ziņotie dati par saviem pasākumiem savukārt ir ticami. Kopš 2005. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras Eiropas Parlaments un Padome ir mudinājusi Komisiju un dalībvalstis veikt uzlabojumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka pieejamā informācija ir izsmeļoša un precīza. Mērķis ir sniegt ticamus pierādījumus, kas ļautu Palātai novērtēt ES izdevumu daudzgadu korekcijas mehānismu efektivitāti.

| 1.36. | Kopš sava 2005. gada pārskata Palāta ir atzinusi, ka pakāpeniski ir uzlabojusies tās informācijas kvalitāte un tvērums, kuru iekļauj konsolidēto pārskatu piezīmēs par atgūtajām summām. Kā konstatēts Palātas 2008. gada pārskatā (1.16. punkts), Komisija ir noteikusi procedūras, lai ziņotu ticamus skaitļus par finanšu korekcijām, pamatojoties uz veiktajām revīzijām.

  Saistībā ar politikas grupu “Kohēzija” un finanšu korekcijām, ko dalībvalstis veic pēc savām pārbaudēm un revīzijām, Komisijas darbības ir atkarīgas no dalībvalstu ziņotās informācijas kvalitātes.


  Pēdējo gadu laikā Komisija ir īstenojusi būtiskus centienus, lai uzlabotu tās informācijas kvalitāti, kuru dalībvalstis nosūta par atgūtajām un atsauktajām summām saistībā ar kohēzijas programmām. Tā ir lūgusi dalībvalstīm sniegt kumulatīvos un gada datus par atsauktajām un atgūtajām summām, kaut arī šāda prasība nav noteikta tiesību aktos. Komisija ir sekmīgi veikusi arī revīzijas uz vietas, dalībvalstīs pārbaudot korekciju uzskaites un ziņošanas sistēmas. Konstatējot nepieciešamību veikt uzlabojumus, Komisija ir formulējusi atbilstīgus ieteikumus un nodrošina to pēcpārbaudes. |
| --- | --- |

1.36.

Saistībā ar politikas grupu “Kohēzija” un finanšu korekcijām, ko dalībvalstis veic pēc savām pārbaudēm un revīzijām, Komisijas darbības ir atkarīgas no dalībvalstu ziņotās informācijas kvalitātes.

Pēdējo gadu laikā Komisija ir īstenojusi būtiskus centienus, lai uzlabotu tās informācijas kvalitāti, kuru dalībvalstis nosūta par atgūtajām un atsauktajām summām saistībā ar kohēzijas programmām. Tā ir lūgusi dalībvalstīm sniegt kumulatīvos un gada datus par atsauktajām un atgūtajām summām, kaut arī šāda prasība nav noteikta tiesību aktos. Komisija ir sekmīgi veikusi arī revīzijas uz vietas, dalībvalstīs pārbaudot korekciju uzskaites un ziņošanas sistēmas. Konstatējot nepieciešamību veikt uzlabojumus, Komisija ir formulējusi atbilstīgus ieteikumus un nodrošina to pēcpārbaudes.

Komisijas sniegtā informācija saistībā ar 2009. gada pārskatiem

| 1.37. | 2009. gada pārskatiem pievienotajās piezīmēs Komisija uz šiem komentāriem ir atbildējusi, pievienojot izvērstāku nekā iepriekš informāciju par atgūtajām summām un finanšu korekcijām (30). Konkrēti, Komisija sniedz informāciju, kas sadalīta atgūšanas vai finanšu korekciju procedūru norises stadijās (“īstenošanas stadijā”, “apstiprināta” vai “īstenota”, sk. 1.42. punktu); kā arī iedalīta pēc izdevumu jomas; vajadzības gadījumā – pēc programmu posma; bet citreiz – pēc attiecīgās dalībvalsts. |
| --- | --- |

1.37.

2009. gada pārskatiem pievienotajās piezīmēs Komisija uz šiem komentāriem ir atbildējusi, pievienojot izvērstāku nekā iepriekš informāciju par atgūtajām summām un finanšu korekcijām (30). Konkrēti, Komisija sniedz informāciju, kas sadalīta atgūšanas vai finanšu korekciju procedūru norises stadijās (“īstenošanas stadijā”, “apstiprināta” vai “īstenota”, sk. 1.42. punktu); kā arī iedalīta pēc izdevumu jomas; vajadzības gadījumā – pēc programmu posma; bet citreiz – pēc attiecīgās dalībvalsts.

| 1.38. | Palāta pauž gandarījumu par šādas informācijas sniegšanu. Tomēr tā norāda, ka kohēzijas jomā dalībvalstīm jānovērš nepilnības informācijas un summu izklāstā un saskaņotībā un ka sniegtā informācija ir jāinterpretē uzmanīgi (sk. arī 1.14.–1.19. punktu un turpmākos punktus). |
| --- | --- |

1.38.

Palāta pauž gandarījumu par šādas informācijas sniegšanu. Tomēr tā norāda, ka kohēzijas jomā dalībvalstīm jānovērš nepilnības informācijas un summu izklāstā un saskaņotībā un ka sniegtā informācija ir jāinterpretē uzmanīgi (sk. arī 1.14.–1.19. punktu un turpmākos punktus).

| 1.38. | 6. piezīmes izklāsts konsolidētajos pārskatos ir pārskatīts saistībā ar 2009. gada pārskatiem. Komisija ir uzlabojusi izklāstu, lai izpildītu ieinteresēto personu prasības. |
| --- | --- |

1.38.

Atšķirīgas koriģējošo mehānismu prioritātes un ietekme

| 1.39. | Nepareizi samaksāto summu atgūšana no ES izdevumu programmu saņēmējiem un citas finanšu korekcijas izteikti atšķiras pēc to prioritātēm un ietekmes. Ar līdzekļu atgūšanu tiek labota nepareizu izdevumu atlīdzināšana – būtībā saņēmēji atmaksā nepareizi saņemtās summas un līdzekļu atgūšanu var uzskatīt par kļūdu labošanas mehānismu (31). |
| --- | --- |

1.39.

Nepareizi samaksāto summu atgūšana no ES izdevumu programmu saņēmējiem un citas finanšu korekcijas izteikti atšķiras pēc to prioritātēm un ietekmes. Ar līdzekļu atgūšanu tiek labota nepareizu izdevumu atlīdzināšana – būtībā saņēmēji atmaksā nepareizi saņemtās summas un līdzekļu atgūšanu var uzskatīt par kļūdu labošanas mehānismu (31).

| 1.39. | Komisijai ir pienākums ievērot dažāda veida korekciju praksi, ko paredz dažādi tiesību akti un pārvaldības veidi. Dalītas pārvaldības gadījumā ir skaidri noteikts, ka galvenā atbildība gulstas uz dalībvalstīm, un Komisija finanšu korekcijas veic, ja dalībvalstis nav īstenojušas saistībā ar atsevišķām vai sistēmas nepilnībām nepieciešamās darbības. Tas ir skaidrots konsolidēto pārskatu 6. piezīmē. |
| --- | --- |

1.39.

| 1.40. | Ar finanšu korekcijām (tostarp lauksaimniecības izdevumu noskaidrošanu) tomēr galvenokārt risina nepilnības pārvaldības sistēmās. Šo korekciju rezultātā finansējumu ietur no dalībvalstīm vai trešām valstīm, kuras nenodrošina ES noteikumu pareizu piemērošanu. Šādu korekciju finansiālās sekas parasti gulstas uz attiecīgo valstu nodokļu maksātāju pleciem, nevis nepareizi piemērotās izdevumu shēmas saņēmējiem. Finanšu korekcijas aizsargā ES finansiālās intereses, taču tās ne principiāli, ne praktiski nevar uzskatīt par nepareizi veiktu individuālu maksājumu labošanas līdzekli. |
| --- | --- |

1.40.

Ar finanšu korekcijām (tostarp lauksaimniecības izdevumu noskaidrošanu) tomēr galvenokārt risina nepilnības pārvaldības sistēmās. Šo korekciju rezultātā finansējumu ietur no dalībvalstīm vai trešām valstīm, kuras nenodrošina ES noteikumu pareizu piemērošanu. Šādu korekciju finansiālās sekas parasti gulstas uz attiecīgo valstu nodokļu maksātāju pleciem, nevis nepareizi piemērotās izdevumu shēmas saņēmējiem. Finanšu korekcijas aizsargā ES finansiālās intereses, taču tās ne principiāli, ne praktiski nevar uzskatīt par nepareizi veiktu individuālu maksājumu labošanas līdzekli.

| 1.40. | Saistībā ar politikas grupu “Kohēzija” finanšu korekcija ir mehānisms, kas paredzēts, lai labotu nepareizus izdevumus, kas bijuši iekļauti ES finansējumā un kam ir negatīva ietekme uz ES budžetu.

  Dalībvalstīm no saņēmējiem ir jāatgūst nepareizi veiktie maksājumi. Summu atgūšanu nodrošina, panākot, ka saņēmēji atmaksā attiecīgās summas, vai veicot atmaksājamo summu ieskaitu, pamatojoties uz nākamajiem maksājumiem, kas jāveic attiecīgajam saņēmējam.


  Ja ES kontroles rezultātā ir iespējams konstatēt nepamatotus saņēmējiem veiktus maksājumus, dalībvalstīm ir jāveic tālākas pret saņēmējiem vērstas atgūšanas darbības. Pat tad, ja nav iespējams atgūt saņēmējiem izmaksātās summas, jo finanšu korekcijas ir piemērojamas tikai nepilnībām dalībvalstu pārvaldes un kontroles sistēmā, nevis nepamatotiem maksājumiem, finanšu korekciju veikšana tomēr ir svarīgs līdzeklis, kā uzlabot dalībvalstu sistēmas un novērst vai konstatēt un atgūt nepareizus saņēmējiem veiktus maksājumus.


  Atbilstības pārbaudes sistēma lauksaimniecības jomā ir izveidota, lai no ES finansējuma izslēgtu izdevumus, kas neatbilst ES tiesību aktiem. Tās nav mehānisms, lai atgūtu saņēmējiem nepareizi veiktus maksājumus, kas saskaņā ar dalītas pārvaldības principu, kurš noteikts Finanšu regulas 53. panta b) punkta 2. apakšpunkta c) punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktā, ir vienīgi dalībvalstu pienākums.


  Tāpēc Komisija uzskata, ka noteiktas finanšu korekcijas ir uzskatāmas par kļūdu korekcijas mehānismu, ja tās nodrošina attiecīgo summu atgūšanu no gala saņēmēja. |
| --- | --- |

1.40.

Dalībvalstīm no saņēmējiem ir jāatgūst nepareizi veiktie maksājumi. Summu atgūšanu nodrošina, panākot, ka saņēmēji atmaksā attiecīgās summas, vai veicot atmaksājamo summu ieskaitu, pamatojoties uz nākamajiem maksājumiem, kas jāveic attiecīgajam saņēmējam.

Ja ES kontroles rezultātā ir iespējams konstatēt nepamatotus saņēmējiem veiktus maksājumus, dalībvalstīm ir jāveic tālākas pret saņēmējiem vērstas atgūšanas darbības. Pat tad, ja nav iespējams atgūt saņēmējiem izmaksātās summas, jo finanšu korekcijas ir piemērojamas tikai nepilnībām dalībvalstu pārvaldes un kontroles sistēmā, nevis nepamatotiem maksājumiem, finanšu korekciju veikšana tomēr ir svarīgs līdzeklis, kā uzlabot dalībvalstu sistēmas un novērst vai konstatēt un atgūt nepareizus saņēmējiem veiktus maksājumus.

Atbilstības pārbaudes sistēma lauksaimniecības jomā ir izveidota, lai no ES finansējuma izslēgtu izdevumus, kas neatbilst ES tiesību aktiem. Tās nav mehānisms, lai atgūtu saņēmējiem nepareizi veiktus maksājumus, kas saskaņā ar dalītas pārvaldības principu, kurš noteikts Finanšu regulas 53. panta b) punkta 2. apakšpunkta c) punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktā, ir vienīgi dalībvalstu pienākums.

Tāpēc Komisija uzskata, ka noteiktas finanšu korekcijas ir uzskatāmas par kļūdu korekcijas mehānismu, ja tās nodrošina attiecīgo summu atgūšanu no gala saņēmēja.

| 1.41. | Kaut arī finanšu pārskatiem pievienotajās piezīmēs Komisija atzīst atšķirības starp līdzekļu atgūšanu un finanšu korekcijām, citu dokumentu, piemēram, kopsavilkuma ziņojuma, izklāstā vēl nav pietiekami skaidri norādītas atšķirības starp abiem mehānismiem. Kaut arī 2009. gadā gandrīz 90 % visu Komisijas norādīto un apstiprināto summu (aptuveni 2 900 miljoni EUR no kopējās 3 319 miljonu EUR summas) un gandrīz 80 % visu īstenoto summu (aptuveni 1 400 miljoni EUR no kopējās 1 843 miljonu EUR summas) attiecās uz finanšu korekcijām, kuras parasti sedz valstu nodokļu maksātāji, sniegtie komentāri dažkārt liek domāt, ka šīs summas pilnībā vai lielākoties ir atgūtās summas. |
| --- | --- |

1.41.

Kaut arī finanšu pārskatiem pievienotajās piezīmēs Komisija atzīst atšķirības starp līdzekļu atgūšanu un finanšu korekcijām, citu dokumentu, piemēram, kopsavilkuma ziņojuma, izklāstā vēl nav pietiekami skaidri norādītas atšķirības starp abiem mehānismiem. Kaut arī 2009. gadā gandrīz 90 % visu Komisijas norādīto un apstiprināto summu (aptuveni 2 900 miljoni EUR no kopējās 3 319 miljonu EUR summas) un gandrīz 80 % visu īstenoto summu (aptuveni 1 400 miljoni EUR no kopējās 1 843 miljonu EUR summas) attiecās uz finanšu korekcijām, kuras parasti sedz valstu nodokļu maksātāji, sniegtie komentāri dažkārt liek domāt, ka šīs summas pilnībā vai lielākoties ir atgūtās summas.

| 1.41. | Komisija ir konstatējusi, ka finanšu korekciju daļa, par ko ziņo Palāta, kopumā atbilst budžeta daļai, kas atrodas dalītā pārvaldībā, un ka šī joma ir atbildīga par lielu daļu no Palātas konstatētajām kļūdām. Palātas akcentētās atšķirības starp atgūtajām summām un finanšu korekcijām jau ir parādītas dažos pārskatos un tiks iekļautas nākamajos gada darbības pārskatos.

  ES gada pārskats patiesi atspoguļo finanšu korekciju summas, kas saistītas ar Komisijas veikto uzraudzības funkciju.


  Summas, kas ir uzrādītas kā finanšu korekcijas, liecina, ka Komisija ir veikusi darbības, lai aizsargātu ES budžetu no nepamatoti izmaksātām summām. Sniegto komentāru mērķis ir skaidrot Komisijas piemēroto procedūru. Šīs summas tiks atgūtas no saņēmējiem, izmantojot dalībvalstu uzsāktās atgūšanas procedūras, jo dalībvalstu interesēs ir atgūt līdzekļus, ja vien iespējams.


  Komisija atsaucas arī uz savām atbildēm, kas sniegtas uz 1.36. un 1.40. punktu. |
| --- | --- |

1.41.

ES gada pārskats patiesi atspoguļo finanšu korekciju summas, kas saistītas ar Komisijas veikto uzraudzības funkciju.

Summas, kas ir uzrādītas kā finanšu korekcijas, liecina, ka Komisija ir veikusi darbības, lai aizsargātu ES budžetu no nepamatoti izmaksātām summām. Sniegto komentāru mērķis ir skaidrot Komisijas piemēroto procedūru. Šīs summas tiks atgūtas no saņēmējiem, izmantojot dalībvalstu uzsāktās atgūšanas procedūras, jo dalībvalstu interesēs ir atgūt līdzekļus, ja vien iespējams.

Komisija atsaucas arī uz savām atbildēm, kas sniegtas uz 1.36. un 1.40. punktu.

Koriģējošo mehānismu dažādas stadijas

| 1.42. | Komisija sniedz datus par procesa trim galvenajām stadijām:






  — | korekcija ir īstenošanas stadijā, ja līdzekļu atgūšanas vai finanšu korekcijas process vēl nav noslēgts (piemēram, notiek juridiskās vai pretrunu procedūras Komisijā un/vai dalībvalstīs), |
| --- | --- | --- |

1.42.

Komisija sniedz datus par procesa trim galvenajām stadijām:

—

korekcija ir īstenošanas stadijā, ja līdzekļu atgūšanas vai finanšu korekcijas process vēl nav noslēgts (piemēram, notiek juridiskās vai pretrunu procedūras Komisijā un/vai dalībvalstīs),

| — | korekcija ir apstiprināta/nolemta, kad atgūšanas vai finanšu korekcijas summa ir noteikta un galīga (piemēram, ar Komisijas lēmumu vai nolīgumu ar dalībvalsti), |
| --- | --- |

—

korekcija ir apstiprināta/nolemta, kad atgūšanas vai finanšu korekcijas summa ir noteikta un galīga (piemēram, ar Komisijas lēmumu vai nolīgumu ar dalībvalsti),

| — | korekcija ir īstenota, kad atgūšanas vai finanšu korekcijas summa jau ir iekasēta (piemēram, Komisija ir saņēmusi atmaksu vai dalībvalsts ir atskaitījusi attiecīgo summu no maksājumu pieprasījumiem). |
| --- | --- |

—

korekcija ir īstenota, kad atgūšanas vai finanšu korekcijas summa jau ir iekasēta (piemēram, Komisija ir saņēmusi atmaksu vai dalībvalsts ir atskaitījusi attiecīgo summu no maksājumu pieprasījumiem).

| 1.43. | Komisija paskaidro, ka dati, kas sniegti par koriģējošo mehānismu dažādām stadijām politikas grupā “Kohēzija”, attiecas vienīgi uz to atgūšanu un finanšu korekcijām, kuras tā ir noteikusi. |
| --- | --- |

1.43.

Komisija paskaidro, ka dati, kas sniegti par koriģējošo mehānismu dažādām stadijām politikas grupā “Kohēzija”, attiecas vienīgi uz to atgūšanu un finanšu korekcijām, kuras tā ir noteikusi.

| 1.44. | Tāpēc jāpievērš uzmanība tam, ka politikas grupā “Kohēzija” no 2009. gadā apstiprinātajām korekcijām (2 411 miljoni EUR) šajā pašā gadā ir piemēroti tikai 20 % (476 miljoni EUR). Ja pieskaita iepriekšējo gadu nesamaksātās summas, 2009. gada beigās vēl bija jāpiemēro korekcijas kopsummā par 2 332 miljoniem EUR. Ja vien turpmākajos gados dalībvalstis vēl neiesniegs izdevumu deklarācijas, atlikumu piemēros tikai programmu noslēgumā (32). |
| --- | --- |

1.44.

Tāpēc jāpievērš uzmanība tam, ka politikas grupā “Kohēzija” no 2009. gadā apstiprinātajām korekcijām (2 411 miljoni EUR) šajā pašā gadā ir piemēroti tikai 20 % (476 miljoni EUR). Ja pieskaita iepriekšējo gadu nesamaksātās summas, 2009. gada beigās vēl bija jāpiemēro korekcijas kopsummā par 2 332 miljoniem EUR. Ja vien turpmākajos gados dalībvalstis vēl neiesniegs izdevumu deklarācijas, atlikumu piemēros tikai programmu noslēgumā (32).

| 1.44. | Gada pārskatos iekļauta sīka informācija par apstiprinātajām, ieviestajām un vēl ieviešamām finanšu korekcijām, kā arī skaidrojums par iemesliem, kāpēc liela apjoma finanšu korekcija vēl ir īstenojama.

  Kā Palāta pareizi norāda, iepriekšējo gadu finanšu korekciju īstenošana tiks veikta, galvenokārt noslēdzot programmas, ja tiktu sasniegta tiesību aktos noteiktā starpposma maksājumu augšējā robeža. Finanšu korekcijas, kas ir apstiprinātas programmu darbības laikā, arī var tikt īstenotas turpmākajos maksājumu pieprasījumos. Tāpēc ir grūti izveidot tiešu saikni starp vienā gadā apstiprinātajām finanšu korekciju summām un tajā pašā gadā ieviestajām summām.


  Vispārējs princips ir tas, ka programmu darbības laikā apstiprinātas finanšu korekcijas tiek ieviestas turpmākajos maksājumu pieprasījumos. Tā kā pastāv iespēja, ka lielākajā daļā programmu, kas attiecas uz 2000.–2006. gadu, ir sasniegta maksājumu augšējā robeža, ir neizbēgami, ka neattaisnotu izdevumu atskaitīšana tiks atspoguļota tikai noslēguma dokumentos, kuri dalībvalstīm jāiesniedz 2010. gadā.


  Tiklīdz Komisijai būs apliecinājums par to, ka korekcija ir ieviesta, atskaitot neattaisnotus izdevumus no noslēguma maksājuma pieprasījuma, tā ziņos, ka finanšu korekcija ir ieviesta. Detalizēta informācija par finanšu korekciju ieviešanu ir sniegta konsolidēto pārskatu 6. piezīmē.


  Lai arī Komisijas uzskaites sistēmā nav iespējams izsekot katrai finanšu korekcijai, bet tikai tām korekcijām, kurām ir finansiāla ietekme uz ES ieguldījumu, tās finanšu korekcijas, kuru ieviešana 2010. gadā ir pierādīta, Komisijas 2010. gada pārskatā tiks uzrādītas kā ieviestas.


  Dažādās programmās un fondos ir nozīmīgas finanšu korekciju summu atšķirības, jo attiecīgo korekciju raksturs un apjoms ir atšķirīgs. |
| --- | --- |

1.44.

Kā Palāta pareizi norāda, iepriekšējo gadu finanšu korekciju īstenošana tiks veikta, galvenokārt noslēdzot programmas, ja tiktu sasniegta tiesību aktos noteiktā starpposma maksājumu augšējā robeža. Finanšu korekcijas, kas ir apstiprinātas programmu darbības laikā, arī var tikt īstenotas turpmākajos maksājumu pieprasījumos. Tāpēc ir grūti izveidot tiešu saikni starp vienā gadā apstiprinātajām finanšu korekciju summām un tajā pašā gadā ieviestajām summām.

Vispārējs princips ir tas, ka programmu darbības laikā apstiprinātas finanšu korekcijas tiek ieviestas turpmākajos maksājumu pieprasījumos. Tā kā pastāv iespēja, ka lielākajā daļā programmu, kas attiecas uz 2000.–2006. gadu, ir sasniegta maksājumu augšējā robeža, ir neizbēgami, ka neattaisnotu izdevumu atskaitīšana tiks atspoguļota tikai noslēguma dokumentos, kuri dalībvalstīm jāiesniedz 2010. gadā.

Tiklīdz Komisijai būs apliecinājums par to, ka korekcija ir ieviesta, atskaitot neattaisnotus izdevumus no noslēguma maksājuma pieprasījuma, tā ziņos, ka finanšu korekcija ir ieviesta. Detalizēta informācija par finanšu korekciju ieviešanu ir sniegta konsolidēto pārskatu 6. piezīmē.

Lai arī Komisijas uzskaites sistēmā nav iespējams izsekot katrai finanšu korekcijai, bet tikai tām korekcijām, kurām ir finansiāla ietekme uz ES ieguldījumu, tās finanšu korekcijas, kuru ieviešana 2010. gadā ir pierādīta, Komisijas 2010. gada pārskatā tiks uzrādītas kā ieviestas.

Dažādās programmās un fondos ir nozīmīgas finanšu korekciju summu atšķirības, jo attiecīgo korekciju raksturs un apjoms ir atšķirīgs.

Trūkst ticamas informācijas par koriģējošo mehānismu gada ietekmi

| 1.45. | Ja ir pieejama ticama informācija par koriģējošo mehānismu ietekmi pagātnē, principā būtu iespējams aplēst tādu pašu mehānismu piemērošanas iespējamo iznākumu nākotnē. Dažkārt ir nepareizi ierosināts, ka līdzekļu atgūšanu un korekcijas var salīdzināt ar vai pat atskaitīt no Palātas kļūdas aplēsēm. |
| --- | --- |

1.45.

Ja ir pieejama ticama informācija par koriģējošo mehānismu ietekmi pagātnē, principā būtu iespējams aplēst tādu pašu mehānismu piemērošanas iespējamo iznākumu nākotnē. Dažkārt ir nepareizi ierosināts, ka līdzekļu atgūšanu un korekcijas var salīdzināt ar vai pat atskaitīt no Palātas kļūdas aplēsēm.

| 1.45. | Komisija ir konstatējusi, ka Palātas kļūdu īpatsvars (jo īpaši politikas grupai “Kohēzija”), kas iekļauts tās gada pārskatā, dažkārt ir pārvērsts absolūtos skaitļos un iegūtā summa pēc tam ir salīdzināta ar atgūtajām un korekciju summām. Komisija nepiekrīt šai praksei.

  Komisija ir atkārtoti apstiprinājusi, ka uz daudzgadu programmām attiecas daudzgadu kontroles sistēmas un ka daudzas kļūdas, ko Palāta konstatējusi konkrētajā gadā, turpmākajos gados varētu konstatēt un labot, izmantojot Komisijas sistēmas. To var apliecināt, programmas noslēgumā veicot atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķinu, un, kā parāda iepriekš veiktie aprēķini, šis rādītājs programmas noslēgumā ir zemāks nekā ieviešanas periodā.


  Komisija piekrīt, ka salīdzināt Palātas kļūdu īpatsvaru, kas iekļauts deklarācijās par pārskatu ticamību un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (saīsināti sauktas arī par DAS, “déclaration d’assurance” – franču val.) un attiecas uz darījumu gada pārbaudi, un Komisijas aprēķināto rādītāju nav vienkārši. |
| --- | --- |

1.45.

Komisija ir atkārtoti apstiprinājusi, ka uz daudzgadu programmām attiecas daudzgadu kontroles sistēmas un ka daudzas kļūdas, ko Palāta konstatējusi konkrētajā gadā, turpmākajos gados varētu konstatēt un labot, izmantojot Komisijas sistēmas. To var apliecināt, programmas noslēgumā veicot atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķinu, un, kā parāda iepriekš veiktie aprēķini, šis rādītājs programmas noslēgumā ir zemāks nekā ieviešanas periodā.

Komisija piekrīt, ka salīdzināt Palātas kļūdu īpatsvaru, kas iekļauts deklarācijās par pārskatu ticamību un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (saīsināti sauktas arī par DAS, “déclaration d’assurance” – franču val.) un attiecas uz darījumu gada pārbaudi, un Komisijas aprēķināto rādītāju nav vienkārši.

| 1.46. | Tomēr ticama informācija par koriģējošo mehānismu gada ietekmi nav pieejama. Finanšu pārskatu piezīmēs netiek sistemātiski parādīts, kādā veidā atgūtās summas ir saistītas ar konkrētajiem gadiem, un dažos gadījumos iepriekšējā gada korekciju summu jeb iekavētās korekcijas identificē un reģistrē kārtējā finanšu gadā. |
| --- | --- |

1.46.

Tomēr ticama informācija par koriģējošo mehānismu gada ietekmi nav pieejama. Finanšu pārskatu piezīmēs netiek sistemātiski parādīts, kādā veidā atgūtās summas ir saistītas ar konkrētajiem gadiem, un dažos gadījumos iepriekšējā gada korekciju summu jeb iekavētās korekcijas identificē un reģistrē kārtējā finanšu gadā.

| 1.46. | Kā Palāta ir konstatējusi 1.44. punktā, lielākā daļa finanšu korekciju politikas grupai “Kohēzija”, kas ir pieņemtas 2000.–2006. gada plānošanas perioda vēlākā posmā, tiks ieviestas, noslēdzot programmas, nevis to noteikšanas vai apstiprināšanas gadā. Šī ir dalītas pārvaldības programmās izmantoto korektīvo sistēmu daudzgadu iezīme.

  Situācijās, kad dalībvalstu līmenī ir konstatētas kontroles sistēmu nepilnības, bet pati dalībvalsts tās nav labojusi, papildus var piemērot vienotas likmes korekcijas, tās nesaistot ar konkrētu nepareizu izdevumu summu vai konkrētu gadu.


  Tāpēc nav iespējams noteikt tiešu saikni starp finanšu korekciju un saistīto izdevumu gadu.


  Struktūrfondi tiek ieviesti saskaņā ar daudzgadu sistēmu. Ja par finanšu korekciju netiek ziņots N gadā, par to tiek ziņots N + 1 gadā, neietekmējot tās procedūras ticamību, kuras galvenais mērķis ir nodrošināt visu nepareizo maksājumu izlabošanu. Kompensēšana, kas plānošanas periodā tiek veikta starp gadiem, ir nepieciešama, lai sniegtu precīzu, pārskatāmu un pilnīgu kumulatīvu informāciju par finanšu korekcijām.


  Tomēr finanšu pārskatu piezīmēs tiek ietverta informācija par attiecīgajā gadā apstiprinātajām un ieviestajām finanšu korekcijām, kā arī kumulatīvā informācija.


  Lauksaimniecības jomā (Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds – ELGF un Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai – ELFLA) finanšu korekcijas ir saistītas ar konkrēta finanšu gada izdevumiem, un šī saikne tiek izklāstīta katrā Komisijas pieņemtajā atbilstības lēmumā. |
| --- | --- |

1.46.

Situācijās, kad dalībvalstu līmenī ir konstatētas kontroles sistēmu nepilnības, bet pati dalībvalsts tās nav labojusi, papildus var piemērot vienotas likmes korekcijas, tās nesaistot ar konkrētu nepareizu izdevumu summu vai konkrētu gadu.

Tāpēc nav iespējams noteikt tiešu saikni starp finanšu korekciju un saistīto izdevumu gadu.

Struktūrfondi tiek ieviesti saskaņā ar daudzgadu sistēmu. Ja par finanšu korekciju netiek ziņots N gadā, par to tiek ziņots N + 1 gadā, neietekmējot tās procedūras ticamību, kuras galvenais mērķis ir nodrošināt visu nepareizo maksājumu izlabošanu. Kompensēšana, kas plānošanas periodā tiek veikta starp gadiem, ir nepieciešama, lai sniegtu precīzu, pārskatāmu un pilnīgu kumulatīvu informāciju par finanšu korekcijām.

Tomēr finanšu pārskatu piezīmēs tiek ietverta informācija par attiecīgajā gadā apstiprinātajām un ieviestajām finanšu korekcijām, kā arī kumulatīvā informācija.

Lauksaimniecības jomā (Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds – ELGF un Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai – ELFLA) finanšu korekcijas ir saistītas ar konkrēta finanšu gada izdevumiem, un šī saikne tiek izklāstīta katrā Komisijas pieņemtajā atbilstības lēmumā.

| 1.47. | Turklāt daudzu koriģējošo mehānismu cikli var ilgt daudzus gadus, un variācijas elementos, kas ietekmē daudzu pārraudzības un kontroles sistēmu koriģējošo spēju (tiesiskais regulējums un organizatoriskā sistēma; atgūšanas procedūru veidi; projektu veids, lielums un ilgums u. c.), var ietekmēt spēju novērtēt iespējamo ietekmi nākotnē. |
| --- | --- |

1.47.

Turklāt daudzu koriģējošo mehānismu cikli var ilgt daudzus gadus, un variācijas elementos, kas ietekmē daudzu pārraudzības un kontroles sistēmu koriģējošo spēju (tiesiskais regulējums un organizatoriskā sistēma; atgūšanas procedūru veidi; projektu veids, lielums un ilgums u. c.), var ietekmēt spēju novērtēt iespējamo ietekmi nākotnē.

| 1.48. | Visbeidzot, jāatceras, ka Komisijas koriģējošie mehānismi galvenokārt ietver finanšu korekcijas, kas nav līdzekļu atgūšana (sk. 1.39. un 1.40. punktu). |
| --- | --- |

1.48.

Visbeidzot, jāatceras, ka Komisijas koriģējošie mehānismi galvenokārt ietver finanšu korekcijas, kas nav līdzekļu atgūšana (sk. 1.39. un 1.40. punktu).

| 1.48. | Sk. atbildi uz 1.39. punktu. |
| --- | --- |

1.48.

Secinājums par pārraudzības un kontroles sistēmu koriģējošo spēju

| 1.49. | Komisija 2009. gadā ir veikusi pasākumus, lai palielinātu un uzlabotu informāciju, ko tā sniedz par ES budžetam piemērotajiem koriģējošajiem mehānismiem. Tas ir pozitīvi vērtējams solis, tomēr Komisijas sniegtā informācija vēl nav pilnīgi ticama tāpēc, ka Komisija ne vienmēr saņem ticamu informāciju no dalībvalstīm. Turklāt ir jāizskata vajadzība pilnveidot finanšu pārskatu pamatnostādnes attiecībā uz to, kāda informācija ir jāsniedz un kā tā ir jāizmanto. Dažās izdevumu jomās Komisija nesniedz salīdzinošu informāciju par gadu, kurā attiecīgais maksājums ir veikts, gadu, kurā atklāta attiecīgā kļūda, un gadu, kurā attiecīgā finanšu korekcija ir uzrādīta pārskatu piezīmēs. |
| --- | --- |

1.49.

Komisija 2009. gadā ir veikusi pasākumus, lai palielinātu un uzlabotu informāciju, ko tā sniedz par ES budžetam piemērotajiem koriģējošajiem mehānismiem. Tas ir pozitīvi vērtējams solis, tomēr Komisijas sniegtā informācija vēl nav pilnīgi ticama tāpēc, ka Komisija ne vienmēr saņem ticamu informāciju no dalībvalstīm. Turklāt ir jāizskata vajadzība pilnveidot finanšu pārskatu pamatnostādnes attiecībā uz to, kāda informācija ir jāsniedz un kā tā ir jāizmanto. Dažās izdevumu jomās Komisija nesniedz salīdzinošu informāciju par gadu, kurā attiecīgais maksājums ir veikts, gadu, kurā atklāta attiecīgā kļūda, un gadu, kurā attiecīgā finanšu korekcija ir uzrādīta pārskatu piezīmēs.

| 1.49. | Sk. atbildes uz 1.19., 1.40. un 1.46. punktu.

  Palātas ierosinātā maksājumu, kļūdu un veikto finanšu korekciju sabalansēšana nav iespējama, ja izdevumu deklarēšanas sistēma daudzgadu perioda laikā ir kumulatīva vai ja dažos gadījumos tie ir sistēmas korekcijas (sk. arī atbildes uz 1.50. punktu). |
| --- | --- |

1.49.

Palātas ierosinātā maksājumu, kļūdu un veikto finanšu korekciju sabalansēšana nav iespējama, ja izdevumu deklarēšanas sistēma daudzgadu perioda laikā ir kumulatīva vai ja dažos gadījumos tie ir sistēmas korekcijas (sk. arī atbildes uz 1.50. punktu).

| 1.50. | Vērtības izteiksmē lielākā daļa korekciju ietver dalībvalstīm vai trešām valstīm piemērotas finanšu korekcijas, nevis līdzekļu atgūšanu no konkrētiem saņēmējiem, kuri nepareizi saņēmuši ES līdzekļus. Tajā pašā laikā Palātas pārbaudēs atklātās kļūdas galvenokārt ir summas, kuras saņēmēji nepareizi pieprasījuši vai kuras tiem nepareizi izmaksātas. Ņemot to vērā, Palāta secina, ka nav iespējams pilnvērtīgi salīdzināt tās kļūdu līmeņa aplēsi ar Komisijas iesniegtajiem datiem par finanšu korekcijām un atgūtajiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

1.50.

Vērtības izteiksmē lielākā daļa korekciju ietver dalībvalstīm vai trešām valstīm piemērotas finanšu korekcijas, nevis līdzekļu atgūšanu no konkrētiem saņēmējiem, kuri nepareizi saņēmuši ES līdzekļus. Tajā pašā laikā Palātas pārbaudēs atklātās kļūdas galvenokārt ir summas, kuras saņēmēji nepareizi pieprasījuši vai kuras tiem nepareizi izmaksātas. Ņemot to vērā, Palāta secina, ka nav iespējams pilnvērtīgi salīdzināt tās kļūdu līmeņa aplēsi ar Komisijas iesniegtajiem datiem par finanšu korekcijām un atgūtajiem līdzekļiem.

| 1.50. | Tiešas pārvaldības gadījumā Komisija kļūdu labošanu veic, īstenojot summu atgūšanu (atgūšanas rīkojums vai kompensācija no turpmāka maksājuma) vai pieprasot labotu izmaksu deklarāciju.

  ES budžeta liela daļa – aptuveni 80 % – tiek īstenota saskaņā ar dalītu pārvaldību, kur dalībvalstīm ir galvenā atbildība par Komisijai deklarēto izdevumu pareizību un tāpēc arī par kļūdu konstatēšanu un labošanu. Šajā pārvaldības veidā Komisijai ir jānodrošina, lai valstu varas iestāžu ieviestās sistēmas būtu efektīvas, pretējā gadījumā Komisija var noteikt finanšu korekcijas. Finanšu korekciju sistēma, ko paredz attiecīgie tiesību akti, ir tāda, ka Komisija veic summu atgūšanu no dalībvalstīm un to labojumus, bet dalībvalstis atgūst nepareizos maksājumus no saņēmējiem. Tomēr, ja finanšu korekcijas ir saistītas ar sistēmiskām nepilnībām, to pamatā parasti ir vienotas vai ekstrapolētas likmes, nevis kļūdas, kas konstatētas saņēmēju līmenī.


  Tāpēc jānošķir šāda veida informācija:







  — | informācija, kas attiecas uz ES kontroles un revīzijas rezultātā noteiktām finanšu korekcijām un kas ir pilnīga un ticama, bet sistēmisku nepilnību gadījumā nav tieši sasaistāma ar saņēmējiem veikto maksājumu kļūdām un konkrētu gadu, |
| --- | --- | --- |

1.50.

ES budžeta liela daļa – aptuveni 80 % – tiek īstenota saskaņā ar dalītu pārvaldību, kur dalībvalstīm ir galvenā atbildība par Komisijai deklarēto izdevumu pareizību un tāpēc arī par kļūdu konstatēšanu un labošanu. Šajā pārvaldības veidā Komisijai ir jānodrošina, lai valstu varas iestāžu ieviestās sistēmas būtu efektīvas, pretējā gadījumā Komisija var noteikt finanšu korekcijas. Finanšu korekciju sistēma, ko paredz attiecīgie tiesību akti, ir tāda, ka Komisija veic summu atgūšanu no dalībvalstīm un to labojumus, bet dalībvalstis atgūst nepareizos maksājumus no saņēmējiem. Tomēr, ja finanšu korekcijas ir saistītas ar sistēmiskām nepilnībām, to pamatā parasti ir vienotas vai ekstrapolētas likmes, nevis kļūdas, kas konstatētas saņēmēju līmenī.

Tāpēc jānošķir šāda veida informācija:

—

informācija, kas attiecas uz ES kontroles un revīzijas rezultātā noteiktām finanšu korekcijām un kas ir pilnīga un ticama, bet sistēmisku nepilnību gadījumā nav tieši sasaistāma ar saņēmējiem veikto maksājumu kļūdām un konkrētu gadu,

| — | informācija, ko dalībvalstis nosūta Komisijai par atsauktajām un atgūtajām nepareizajām izdevumu summām. Politikas grupā “Lauksaimniecība un dabas resursi” pieejamā informācija ir pietiekama (sk. atbildi uz 1.17. punktu), un politikas grupas “Kohēzija” 2008. gada rīcības plānā strukturālu darbību veikšanai īpaši tika risinātas ar datu kvalitāti un pilnīgumu saistītās problēmas. Tā rezultātā 2009. gada dati, ko 2010. gada 1. pusē Komisijai iesniedza dalībvalstis, ir kvalitatīvāki un pilnīgāki. |
| --- | --- |

—

informācija, ko dalībvalstis nosūta Komisijai par atsauktajām un atgūtajām nepareizajām izdevumu summām. Politikas grupā “Lauksaimniecība un dabas resursi” pieejamā informācija ir pietiekama (sk. atbildi uz 1.17. punktu), un politikas grupas “Kohēzija” 2008. gada rīcības plānā strukturālu darbību veikšanai īpaši tika risinātas ar datu kvalitāti un pilnīgumu saistītās problēmas. Tā rezultātā 2009. gada dati, ko 2010. gada 1. pusē Komisijai iesniedza dalībvalstis, ir kvalitatīvāki un pilnīgāki.

Komisija piekrīt, ka salīdzināt Palātas DAS kļūdu īpatsvaru, kas saskaņā ar ES Līgumu attiecas uz darījumu izlases gada pārbaudi, un finanšu korekcijas nav būtiski. Dažādu finanšu korekciju veidu dēļ, kā norādīts iepriekš, politikas grupā “Kohēzija” nav iespējams izveidot tiešu saikni starp finanšu korekciju un attiecīgo izdevumu gadu. Tomēr finanšu korekciju ietekmi var skaidri konstatēt, pēc programmas slēgšanas aprēķinot atlikušo kļūdu īpatsvaru. Piemēram, Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta ar statistiku nesaistītā noslēguma revīzijas pārbaude par 1994.–1999. gada perioda ERAF programmu izlasi, kuru noslēdza 2010. gada janvārī, norāda, ka, slēdzot programmas un veicot visas finanšu korekcijas, kopējais kļūdu risks tiek ievērojami samazināts.

Komisija nodrošina ES finanšu interešu aizsardzību, piemērojot pārvaldības un kontroles sistēmas un procedūras saskaņā ar finanšu un sektora regulām, ko pieņēmis likumdevējs, lai novērstu, konstatētu un labotu kļūdas, kas nodara kaitējumu ES budžetam.

---

(1)  “Konsolidētie finanšu pārskati” ietver bilanci, pārskatu par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabulu, pārskatu par tīro aktīvu izmaiņām, kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības metodēm un citus paskaidrojumus (tostarp informāciju pa segmentiem).

(2)  “Konsolidētie budžeta izpildes pārskati” ietver konsolidētos budžeta izpildes pārskatus, kopsavilkumu par budžeta principiem un citus paskaidrojumus.

(3)  Eiropas iestādēs un struktūrās vadība ir iestāžu locekļi, aģentūru direktori, deleģētie un pastarpināti deleģētie kredītrīkotāji, galvenie grāmatveži un finanšu, revīzijas un kontroles nodaļu vadošās amatpersonas. Dalībvalstīs un saņēmējvalstīs ar vadību saprot kredītrīkotājus, galvenos grāmatvežus, kā arī maksājumu iestāžu, apliecinātājiestāžu un īstenotājiestāžu vadošos darbiniekus.

(4)  Komisijas galvenā grāmatveža pieņemto grāmatvedības noteikumu pamatā ir Starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti (IPSAS), ko izdevusi Starptautiskā Grāmatvežu federācija, vai, ja attiecīgais jautājums IPSAS standartos nav risināts, Starptautiskie grāmatvedības standarti (IAS) / Starptautiskie finanšu pārskatu sagatavošanas standarti (IFRS), ko izdevusi Starptautisko grāmatvedības standartu padome. Saskaņā ar Finanšu regulu 2009. gada “Konsolidētie finanšu pārskati” ir sagatavoti atbilstoši minētajiem Komisijas galvenā grāmatveža apstiprinātajiem grāmatvedības noteikumiem (tā tas bijis kopš 2005. finanšu gada), ar kuriem uzkrājumu grāmatvedības principi ir pielāgoti Eiropas Savienības īpašajiem apstākļiem, savukārt “Konsolidētie budžeta izpildes pārskati” joprojām galvenokārt balstās uz naudas plūsmas principu.

(5)  Pirms katra iestāde pieņem savus gada pārskatus, tos paraksta iestādes galvenais grāmatvedis, tādējādi apliecinot, ka viņam ir pamatota pārliecība par to, ka pārskati skaidri un patiesi atspoguļo iestādes finanšu stāvokli (Finanšu regulas 61. pants).

(6)  Struktūras gada pārskatus sagatavo attiecīgais direktors, un tos kopā ar struktūras valdes atzinumu nosūta Komisijas galvenajam grāmatvedim. Turklāt tos paraksta struktūras galvenais grāmatvedis, tādējādi apliecinot, ka viņam ir pamatota pārliecība par to, ka pārskati skaidri un patiesi atspoguļo struktūras finanšu stāvokli (Finanšu regulas 61. pants).

(7)  Saskaņā ar 700. starptautisko revīzijas standartu “Atzinuma izstrādāšana un ziņojumu sagatavošana par finanšu pārskatiem” (700. SRS, 35. punkts) termini “visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo” un “sniedz patiesu priekšstatu” ir līdzvērtīgi.

(8)  Saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1525/2007 (OV L 343, 27.12.2007., 9. lpp.), galīgie pārskati jānosūta līdz nākamā finanšu gada 31. jūlijam.

(9)  Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām, Eiropas Policijas akadēmija un Kopuzņēmums novatorisku zāļu jomā.

(10)  Daudzi ģenerāldirektorāti izmanto savas vietējās IT sistēmas finanšu pārvaldīšanai un darījumu veikšanai un informāciju par šiem darījumiem vēlāk caur saskarni nosūta uz centrālo grāmatvedības sistēmu (ABAC). Saskaņā ar Finanšu regulas 61. panta 1. punkta e) apakšpunktu grāmatvedis pārbauda šīs sistēmas, lai novērtētu, vai tās darbojas pareizi.

(11)  Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts un Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāts.

(12)  Kā izklāstīts Komisijas galvenā grāmatveža 2009. gada 10. jūlija iekšējās instrukcijās.

(13)  Sk. 5.61. punktu Pārskatā par 2006. finanšu gadu, 5.44. punktu Pārskatā par 2007. finanšu gadu un 5.56. punktu Pārskatā par 2008. finanšu gadu.

(14)  Sk. 1.10. un 1.11. punktu Pārskatā par 2002. finanšu gadu, 1.11. punktu Pārskatā par 2003. finanšu gadu, 1.12. un 1.13. punktu Pārskatā par 2004. finanšu gadu, 1.57. punktu Pārskatā par 2005. finanšu gadu, 1.34. punktu Pārskatā par 2006. finanšu gadu un 1.28. punktu Pārskatā par 2007. finanšu gadu.

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 683/2008 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu (EGNOS un Galileo) turpmāku īstenošanu (OV L 196, 24.7.2008., 1. lpp.).

(16)  Ieņēmumu revīzijas tvērumu skatīt 2.7.–2.14. punktā.

(17)  No tiem 1 881 miljons EUR attiecas uz avansa maksājumiem un 272 miljoni EUR – uz starpposma un galīgajiem maksājumiem. Otrā summa attiecas uz slēgšanu un galīgajiem maksājumiem saistībā ar izdevumiem 1 399 miljonu EUR apmērā, kuriem pakārtotie pasākumi/projekti galvenokārt tika ierosināti 2004. un 2005. gadā, bet Komisija tos apstiprināja tikai 2009. gadā (sk. 7.8. un 7.19. punktu).

(18)  Politikas grupā “Kohēzija” lielākā daļa darba saistībā ar sistēmām attiecas uz jauno posmu; tika pārbaudīta sistēmu atbilstība tiesību aktu prasībām. Rezultātā sniedza novērtējumu “daļēji atbilst”.

(19)  Sk. 3.18. un 3.19. punktu un šā ziņojuma
  3.1. pielikumu
  “Darījumu pārbaužu rezultāti lauksaimniecības un dabas resursu jomā” un Pārskatā par 2008. finanšu gadu 5.13. un 5.14. punktu un 5.1. pielikuma 1. daļu “Darījumu parauga pārbaudes galvenie dati”.

(20)  Sk. 4.17.–4.19. punktu un
  4.1. pielikumu
  “Darījumu pārbaužu rezultāti kohēzijas jomā” un Pārskata par 2008. finanšu gadu 6.16. un 6.17. punktu un 6.1. pielikuma 1. daļu “Darījumu parauga pārbaudes galvenie dati”.

(21)  Atrunu kopējais skaits palielinājās no 15 (2008. gadā) līdz 20 (2009. gadā).

(22)  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 317. pantu.

(23)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai – Kopsavilkuma pārskats par Komisijas sasniegumiem vadības jomā 2009. gadā, COM(2010) 281, galīgā redakcija, 2.6.2010.

(24)  Sk. arī 2.15. punktu Pārskatā par 2008. finanšu gadu.

(25)  Sk. arī 1.16. un 1.17. punktu Pārskatā par 2008. finanšu gadu.

(26)  Sk. arī 2.17. punktu Pārskatā par 2008. finanšu gadu.

(27)  Finanšu regulas 28.a pants.

(28)  Finanšu regulas 71. panta 3. punkts.

(29)  Vispārējs apsvērums par pārējiem debitoriem 2002., 2003. un 2004. gada pārskatā. Konkrēti apsvērumi 2005. gada pārskata 6.36.–6.41. punktā, 2006. gada pārskata 2.26.–2.30. punktā, 2007. gada pārskata 1.29.–1.31. punktā un 7.39. punktā, 2008. gada pārskata 1.16., 1.17. punktā un 2.16. punkta c) apakšpunktā.

(30)  Sk. Eiropas Savienības pārskatus par 2009. finanšu gadu, 6. piezīme finanšu pārskatos.

(31)  Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 (OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.) lauksaimniecībā tomēr darbojas šāds princips – ja līdzekļus no saņēmējiem dalībvalsts neatgūst četros gados vai – gadījumos, kad atgūšanai veic tiesvedību attiecīgās valsts tiesā, – astoņos gados, 50 % no neatgūšanas finansiālajām sekām sedz attiecīgā dalībvalsts (tā sauktais “pusi uz pusi” noteikums) (sk. 3.50. un 3.51. punktu). Dalībvalstīm jāturpina atgūšanas procedūras un atgūtās summas jāieskaita ES budžetā.

(32)  2009. gadā vairākumam 2000.–2006. gada programmu posma darbības programmu 95 % griesti izdevumu deklarēšanai pirms slēgšanas jau ir sasniegti.

(33)  Vispārējā budžeta III iedaļas 14. un 24.–31. sadaļa, kura galvenokārt attiecas uz administratīvajiem izdevumiem, ir izklāstīta 9. nodaļas sadaļā par Eiropas Komisiju.

(34)  Administratīvos izdevumus atskaita no politikas grupām un uzrāda atsevišķā pozīcijā; tas rada atšķirības, ja salīdzina datus 3.–8. nodaļā.

(35)  Katrā politikas grupā revidētie izdevumi ir paskaidroti 3.–8. nodaļas sadaļā “Revīzijas tvērums un pieeja”.

(36)  Lielākā daļa darba saistībā ar sistēmām attiecas uz jauno periodu un ietvēra pārbaudi par sistēmu atbilstību tiesību aktu prasībām, novērtējums bija “daļēji atbilst” (sk. 4.36. punktu).

(37)  Starpposma un galīgie maksājumi, ar kuriem atmaksā apliecinātos izdevumus 23 081 miljona EUR apmērā (sk. 4.15. punktu).

(38)  Pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums ir balstīts uz Komisijas programmu un projektu slēgšanas sistēmas pārbaudi (sk. 7.19. punktu).

(39)  Sistēmas klasificē kā daļēji efektīvas, ja saskaņā ar novērtējumu daži kontroles mehānismi darbojas pienācīgi, bet citi ne. Tādējādi šie mehānismi kopumā varētu nebūt pietiekami, lai ierobežotu kļūdas pakārtotajos darījumos līdz pieņemamam līmenim.

(40)  Palāta iedala kļūdu īpatsvaru (sk.
  1.1. pielikuma
  8.–12. punktu) trīs diapazonos. Šie diapazoni nav uztverami kā ticamības intervāls tajā nozīmē, kā šo terminu lieto statistikā.

1.1. PIELIKUMS

REVĪZIJAS PIEEJA UN METODOLOĢIJA

1. DAĻA.   Revīzijas pieeja un metodoloģija saistībā ar pārskatu ticamību

| 1. | Lai noskaidrotu, vai konsolidētie pārskati, kuros ietilpst konsolidētie finanšu pārskati un konsolidētie ziņojumi par budžeta izpildi (1), visos būtiskos aspektos sniedz patiesu priekšstatu par Eiropas Savienības finanšu stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmu gada beigās, revidenti izmanto šādus galvenos novērtēšanas kritērijus:
  a)   likumība un pareizība: pārskati ir sagatavoti atbilstoši noteikumiem, un ir pieejamas budžeta apropriācijas;
  b)   pilnīgums: visi uz konkrēto periodu attiecināmie ieņēmumu un izdevumu darījumi un visi aktīvi un pasīvi (tostarp ārpusbilances posteņi) ir iekļauti pārskatos;
  c)   darījumu īstums un aktīvu un pasīvu reāla pastāvēšana: katru ieņēmumu un izdevumu darījumu attaisno notikums, kurš attiecas uz struktūrvienību un periodu; aktīvs vai pasīvs pastāv bilances sagatavošanas datumā un attiecas uz struktūrvienību, kura sagatavo pārskatus;
  d)   mērījums un vērtējums: ieņēmumu un izdevumu darījumu un aktīvu vai pasīvu pārskatos uzrāda pienācīgā vērtībā, ņemot vērā piesardzības principu;
  e)   informācijas izklāsts: ieņēmumu un izdevumu darījumu, aktīvu vai pasīvu uzrāda un apraksta saskaņā ar piemērojamajiem grāmatvedības noteikumiem un konvencijām un pārredzamības principu. |
| --- | --- |

1.

Lai noskaidrotu, vai konsolidētie pārskati, kuros ietilpst konsolidētie finanšu pārskati un konsolidētie ziņojumi par budžeta izpildi (1), visos būtiskos aspektos sniedz patiesu priekšstatu par Eiropas Savienības finanšu stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmu gada beigās, revidenti izmanto šādus galvenos novērtēšanas kritērijus:

a)   likumība un pareizība: pārskati ir sagatavoti atbilstoši noteikumiem, un ir pieejamas budžeta apropriācijas;

b)   pilnīgums: visi uz konkrēto periodu attiecināmie ieņēmumu un izdevumu darījumi un visi aktīvi un pasīvi (tostarp ārpusbilances posteņi) ir iekļauti pārskatos;

c)   darījumu īstums un aktīvu un pasīvu reāla pastāvēšana: katru ieņēmumu un izdevumu darījumu attaisno notikums, kurš attiecas uz struktūrvienību un periodu; aktīvs vai pasīvs pastāv bilances sagatavošanas datumā un attiecas uz struktūrvienību, kura sagatavo pārskatus;

d)   mērījums un vērtējums: ieņēmumu un izdevumu darījumu un aktīvu vai pasīvu pārskatos uzrāda pienācīgā vērtībā, ņemot vērā piesardzības principu;

e)   informācijas izklāsts: ieņēmumu un izdevumu darījumu, aktīvu vai pasīvu uzrāda un apraksta saskaņā ar piemērojamajiem grāmatvedības noteikumiem un konvencijām un pārredzamības principu.

| 2. | Revīziju veido šādi pamatelementi:






  a) | grāmatvedības kontroles vides vērtējuma atjaunināšana; |
| --- | --- | --- |

2.

Revīziju veido šādi pamatelementi:

a)

grāmatvedības kontroles vides vērtējuma atjaunināšana;

| b) | galveno grāmatvedības procedūru darbības un gada noslēguma procesa pārbaude; |
| --- | --- |

b)

galveno grāmatvedības procedūru darbības un gada noslēguma procesa pārbaude;

| c) | galveno gramatvedības datu analītiskās pārbaudes (konsekvences un pamatotības); |
| --- | --- |

c)

galveno gramatvedības datu analītiskās pārbaudes (konsekvences un pamatotības);

| d) | pārskatu un/vai bilanču analīze un salīdzināšana; |
| --- | --- |

d)

pārskatu un/vai bilanču analīze un salīdzināšana;

| e) | saistību, maksājumu un konkrētu bilances posteņu padziļinātas pārbaudes, pamatojoties uz reprezentatīvu paraugu pārbaudi. |
| --- | --- |

e)

saistību, maksājumu un konkrētu bilances posteņu padziļinātas pārbaudes, pamatojoties uz reprezentatīvu paraugu pārbaudi.

2. DAĻA.   Revīzijas pieeja un metodoloģija saistībā ar darījumu likumību un pareizību

| 3. | Palātas pieeja pārskatiem pakārtoto darījumu pareizības revīzijā aptver divus galvenos veidus:






  — | darījumu tiešas pārbaudes, lai pārliecinātos, cik liela daļa darījumu ir pareizi, un |
| --- | --- | --- |

3.

Palātas pieeja pārskatiem pakārtoto darījumu pareizības revīzijā aptver divus galvenos veidus:

—

darījumu tiešas pārbaudes, lai pārliecinātos, cik liela daļa darījumu ir pareizi, un

| — | vērtējums par to, cik efektīvi pārraudzības un kontroles sistēmas nodrošina darījumu pareizību. |
| --- | --- |

—

vērtējums par to, cik efektīvi pārraudzības un kontroles sistēmas nodrošina darījumu pareizību.

| 4. | Tiek ņemti vērā arī pierādījumi, ko sniedz citu revidentu darbs (ja tas ir pieejams), un tiek analizēti vadības apliecinājumi (2). |
| --- | --- |

4.

Tiek ņemti vērā arī pierādījumi, ko sniedz citu revidentu darbs (ja tas ir pieejams), un tiek analizēti vadības apliecinājumi (2).

Kā Palāta pārbauda darījumus

| 5. | Darījumu pārbaude izpaužas kā statistiski reprezentatīva saņemto summu (ieņēmumu gadījumā) vai maksājumu parauga pārbaude attiecīgā politikas grupā. Pārbaudes iznākumā tiek iegūta statistiska aplēse par to, cik liela datu kopas darījumu daļa ir pareiza. |
| --- | --- |

5.

Darījumu pārbaude izpaužas kā statistiski reprezentatīva saņemto summu (ieņēmumu gadījumā) vai maksājumu parauga pārbaude attiecīgā politikas grupā. Pārbaudes iznākumā tiek iegūta statistiska aplēse par to, cik liela datu kopas darījumu daļa ir pareiza.

| 6. | Lai noteiktu parauga lielumu, kas vajadzīgs ticama rezultāta iegūšanai, Palāta izmanto revīzijas pārliecības iegūšanas modeli, proti, novērtē objektīvo risku (risku, ka darījumos var gadīties kļūdas) un kontroles risku (risku, ka pārraudzības un kontroles sistēmas nenovērš vai neatklāj un nelabo pieļautās kļūdas). Kad sistēmas ir pārbaudītas un atzītas par efektīvām, tās var sniegt daļu pārliecības par darījumu pareizību. Praksē Palāta galvenokārt paļaujas uz tiešajām darījumu pārbaudēm. |
| --- | --- |

6.

Lai noteiktu parauga lielumu, kas vajadzīgs ticama rezultāta iegūšanai, Palāta izmanto revīzijas pārliecības iegūšanas modeli, proti, novērtē objektīvo risku (risku, ka darījumos var gadīties kļūdas) un kontroles risku (risku, ka pārraudzības un kontroles sistēmas nenovērš vai neatklāj un nelabo pieļautās kļūdas). Kad sistēmas ir pārbaudītas un atzītas par efektīvām, tās var sniegt daļu pārliecības par darījumu pareizību. Praksē Palāta galvenokārt paļaujas uz tiešajām darījumu pārbaudēm.

| 7. | Pārbaudē sīki caurskata atlasītos darījumus, lai pārbaudītu, vai izdevumu atlīdzināšanas pieprasījums vai maksājums ir pareizi aprēķināts un atbilst tiesību aktiem un noteikumiem, ar kuriem reglamentē attiecīgos tēriņus. Palāta pārbauda budžeta pārskatos iekļautos darījumus un izseko darījumam līdz pat galasaņēmējam (tas var būt lauksaimnieks, mācību kursu organizators vai attīstības palīdzības projekta iniciators) un katrā līmenī pārbauda atbilstību attiecīgajiem nosacījumiem. Ja (jebkurā līmenī) darījums nav pareizi aprēķināts vai neatbilst likumiskajām vai līgumiskajām prasībām, tad to uzskata par kļūdu. |
| --- | --- |

7.

Pārbaudē sīki caurskata atlasītos darījumus, lai pārbaudītu, vai izdevumu atlīdzināšanas pieprasījums vai maksājums ir pareizi aprēķināts un atbilst tiesību aktiem un noteikumiem, ar kuriem reglamentē attiecīgos tēriņus. Palāta pārbauda budžeta pārskatos iekļautos darījumus un izseko darījumam līdz pat galasaņēmējam (tas var būt lauksaimnieks, mācību kursu organizators vai attīstības palīdzības projekta iniciators) un katrā līmenī pārbauda atbilstību attiecīgajiem nosacījumiem. Ja (jebkurā līmenī) darījums nav pareizi aprēķināts vai neatbilst likumiskajām vai līgumiskajām prasībām, tad to uzskata par kļūdu.

Kā Palāta novērtē un izklāsta darījumu pārbaudes rezultātus

| 8. | Kļūdas darījumos rodas dažādu iemeslu pēc. Kļūdas grupē atkarībā no konkrētā pārkāpuma veida un atkarībā no neievērotā noteikuma vai līgumsaistības. Tās var būt vai nu maksājuma nosacījumu neievērošanas kļūdas, vai arī kļūdas, kuras saistītas ar citām neatbilstībām. |
| --- | --- |

8.

Kļūdas darījumos rodas dažādu iemeslu pēc. Kļūdas grupē atkarībā no konkrētā pārkāpuma veida un atkarībā no neievērotā noteikuma vai līgumsaistības. Tās var būt vai nu maksājuma nosacījumu neievērošanas kļūdas, vai arī kļūdas, kuras saistītas ar citām neatbilstībām.

| 9. | Palāta kļūdas klasificē šādi:






  — | skaitļos izsakāmas kļūdas, |
| --- | --- | --- |

9.

Palāta kļūdas klasificē šādi:

—

skaitļos izsakāmas kļūdas,

| — | skaitļos neizsakāmas kļūdas, ja nav iespējams aprēķināt, cik daudz ES budžeta līdzekļu izmaksāts vai saņemts nepareizi, vai ja kļūda attiecas uz citu neatbilstību (3), |
| --- | --- |

—

skaitļos neizsakāmas kļūdas, ja nav iespējams aprēķināt, cik daudz ES budžeta līdzekļu izmaksāts vai saņemts nepareizi, vai ja kļūda attiecas uz citu neatbilstību (3),

| — | kļūdas var grupēt pēc to veida, proti, attiecināmības kļūda (maksājums neatbilst attiecināmības noteikumiem), reālas pastāvēšanas kļūda (ir atlīdzinātas izmaksas, lai gan nav pierādījumu, ka tās patiešām radušās) un precizitātes kļūda (maksājums nav pareizi aprēķināts). |
| --- | --- |

—

kļūdas var grupēt pēc to veida, proti, attiecināmības kļūda (maksājums neatbilst attiecināmības noteikumiem), reālas pastāvēšanas kļūda (ir atlīdzinātas izmaksas, lai gan nav pierādījumu, ka tās patiešām radušās) un precizitātes kļūda (maksājums nav pareizi aprēķināts).

| 10. | Lai izteiktu kļūdu biežumu, Palāta nosaka parauga procentuālo daļu, kurā ir kļūdas (gan skaitļos izsakāmas, gan neizsakāmas). Tas norāda, cik plaša varētu būt kļūdas izplatība politikas grupā kopumā. |
| --- | --- |

10.

Lai izteiktu kļūdu biežumu, Palāta nosaka parauga procentuālo daļu, kurā ir kļūdas (gan skaitļos izsakāmas, gan neizsakāmas). Tas norāda, cik plaša varētu būt kļūdas izplatība politikas grupā kopumā.

| 11. | Palāta aplēš skaitļos izsakāmo kļūdu vispārējo finansiālo ietekmi, lai noteiktu iespējamāko kļūdu īpatsvaru, kuru iedala šādos trīs diapazonos:






  — | mazāk nekā 2 %, |
| --- | --- | --- |

11.

Palāta aplēš skaitļos izsakāmo kļūdu vispārējo finansiālo ietekmi, lai noteiktu iespējamāko kļūdu īpatsvaru, kuru iedala šādos trīs diapazonos:

—

mazāk nekā 2 %,

| — | no 2 % līdz 5 % vai |
| --- | --- |

—

no 2 % līdz 5 % vai

| — | vairāk nekā 5 %. |
| --- | --- |

—

vairāk nekā 5 %.

| 12. | Palātas veikto darījumu pārbaužu rezultāti ir parādīti 2.–9. nodaļas 1. pielikumā un apkopoti
  1.2. tabulā
  . |
| --- | --- |

12.

Palātas veikto darījumu pārbaužu rezultāti ir parādīti 2.–9. nodaļas 1. pielikumā un apkopoti
  1.2. tabulā
  .

Kā Palāta novērtē sistēmas un ziņo par rezultātiem

| 13. | Pārraudzības un kontroles sistēmas ievieš Komisija (un dalībvalstis vai saņēmējvalstis), lai pārvaldītu ES budžeta riskus, tostarp saistībā ar darījumu pareizību. Novērtējums par to, vai sistēmas efektīvi nodrošina darījumu pareizību, ir viena no svarīgākajām revīzijas procedūrām, kas īpaši noder, lai sagatavotu ieteikumus par veicamajiem uzlabojumiem. |
| --- | --- |

13.

Pārraudzības un kontroles sistēmas ievieš Komisija (un dalībvalstis vai saņēmējvalstis), lai pārvaldītu ES budžeta riskus, tostarp saistībā ar darījumu pareizību. Novērtējums par to, vai sistēmas efektīvi nodrošina darījumu pareizību, ir viena no svarīgākajām revīzijas procedūrām, kas īpaši noder, lai sagatavotu ieteikumus par veicamajiem uzlabojumiem.

| 14. | Katrā politikas grupā ir daudzas un dažādas individuālas sistēmas, un katras sistēmas pārbaudei un izvērtēšanai vajag daudz laika. Tāpēc katru gadu Palāta atlasa pārbaudāmo sistēmu paraugu. Sistēmu novērtējuma rezultātus apkopo tabulā “Sistēmu pārbaudes rezultāti”. Tabula ir pievienota 2.–9. nodaļas 2. pielikumā. Ja ir bijis iespējams revīziju plānot un īstenot tā, lai novērtētu sistēmu efektivitāti, sistēmas klasificē kā efektīvas, ja tās pietiekami mazina kļūdu risku darījumos, daļēji efektīvas, ja to darbības efektivitātē ir dažas nepilnības, vai neefektīvas, ja nepilnības ir plaši izplatītas un tāpēc ļoti vājina sistēmu darbības efektivitāti. Pārējās jomās / politikas grupās sistēmas ir novērtētas pēc to atbilstības tiesību aktu prasībām. |
| --- | --- |

14.

Katrā politikas grupā ir daudzas un dažādas individuālas sistēmas, un katras sistēmas pārbaudei un izvērtēšanai vajag daudz laika. Tāpēc katru gadu Palāta atlasa pārbaudāmo sistēmu paraugu. Sistēmu novērtējuma rezultātus apkopo tabulā “Sistēmu pārbaudes rezultāti”. Tabula ir pievienota 2.–9. nodaļas 2. pielikumā. Ja ir bijis iespējams revīziju plānot un īstenot tā, lai novērtētu sistēmu efektivitāti, sistēmas klasificē kā efektīvas, ja tās pietiekami mazina kļūdu risku darījumos, daļēji efektīvas, ja to darbības efektivitātē ir dažas nepilnības, vai neefektīvas, ja nepilnības ir plaši izplatītas un tāpēc ļoti vājina sistēmu darbības efektivitāti. Pārējās jomās / politikas grupās sistēmas ir novērtētas pēc to atbilstības tiesību aktu prasībām.

| 15. | Ja ir iegūti pietiekami un pienācīgi revīzijas pierādījumi, Palāta sagatavo arī pārraudzības un kontroles sistēmu kopvērtējumu (arī dots 2.–9. nodaļas 2. pielikumā), kurā ņem vērā gan atlasīto sistēmu novērtējumu, gan darījumu pārbaudes rezultātus. |
| --- | --- |

15.

Ja ir iegūti pietiekami un pienācīgi revīzijas pierādījumi, Palāta sagatavo arī pārraudzības un kontroles sistēmu kopvērtējumu (arī dots 2.–9. nodaļas 2. pielikumā), kurā ņem vērā gan atlasīto sistēmu novērtējumu, gan darījumu pārbaudes rezultātus.

Kā Palāta novērtē Komisijas vadības apliecinājumus un ziņo par rezultātiem

| 16. | Katrs ģenerāldirektorāts sagatavo un publicē gada darbības pārskatu, kurā tas ziņo par politikas mērķu sasniegšanu un ieviestajām pārvaldības un kontroles sistēmām, kuru mērķis ir nodrošināt darījumu pareizību un resursu racionālu izmantošanu. Katram gada darbības pārskatam ir pievienota ģenerāldirektora deklarācija cita starpā par to, cik lielā mērā resursi ir izmantoti paredzētajiem mērķiem un kā kontroles procedūras nodrošina darījumu pareizību (4). Pārskats un deklarācija kopā ir svarīgs iekšējās kontroles elements. |
| --- | --- |

16.

Katrs ģenerāldirektorāts sagatavo un publicē gada darbības pārskatu, kurā tas ziņo par politikas mērķu sasniegšanu un ieviestajām pārvaldības un kontroles sistēmām, kuru mērķis ir nodrošināt darījumu pareizību un resursu racionālu izmantošanu. Katram gada darbības pārskatam ir pievienota ģenerāldirektora deklarācija cita starpā par to, cik lielā mērā resursi ir izmantoti paredzētajiem mērķiem un kā kontroles procedūras nodrošina darījumu pareizību (4). Pārskats un deklarācija kopā ir svarīgs iekšējās kontroles elements.

| 17. | Palāta vērtē gada darbības pārskatus un tiem pievienotās deklarācijas, lai noteiktu, ciktāl tie sniedz finanšu pārvaldības objektīvu atspoguļojumu saistībā ar darījumu pareizību. Palāta šajā nolūkā veic pārbaudi un analīzi, tostarp salīdzina ar saviem konstatējumiem par attiecīgajām jomām. |
| --- | --- |

17.

Palāta vērtē gada darbības pārskatus un tiem pievienotās deklarācijas, lai noteiktu, ciktāl tie sniedz finanšu pārvaldības objektīvu atspoguļojumu saistībā ar darījumu pareizību. Palāta šajā nolūkā veic pārbaudi un analīzi, tostarp salīdzina ar saviem konstatējumiem par attiecīgajām jomām.

Kā Palāta formulē atzinumu

| 18. | Aplēsto iespējamāko kļūdu īpatsvaru Palāta salīdzina ar būtiskuma slieksni (2 %) un tādā veidā, ņemot vērā arī citus pierādījumus, nosaka, vai darījumos nav būtisku kļūdu (atzinums bez piezīmēm), vai tajos ir būtisks kļūdu līmenis (negatīvs atzinums) vai arī būtisks kļūdu līmenis attiecas tikai uz ierobežotu daļu kopas (atzinums ar piezīmi). |
| --- | --- |

18.

Aplēsto iespējamāko kļūdu īpatsvaru Palāta salīdzina ar būtiskuma slieksni (2 %) un tādā veidā, ņemot vērā arī citus pierādījumus, nosaka, vai darījumos nav būtisku kļūdu (atzinums bez piezīmēm), vai tajos ir būtisks kļūdu līmenis (negatīvs atzinums) vai arī būtisks kļūdu līmenis attiecas tikai uz ierobežotu daļu kopas (atzinums ar piezīmi).

---

(1)  Tostarp paskaidrojošās piezīmes.

(2)  Konkrēti, Komisijas ģenerāldirektoru gada darbības pārskati un deklarācijas (sk. 16.–17. punktu) un kopsavilkuma ziņojums.

(3)  Dažos gadījumos izdevumu shēmas uzliek saņēmējiem juridiskās prasības, taču prasību neizpildes gadījumā saņēmēju tiesības uz maksājumu netiek ietekmētas; tā vietā tiek veikta finanšu korekcija vai maksāta soda nauda. Spilgts piemērs ir “savstarpējā atbilstība” lauksaimniecībā. Šīs prasības izriet no tiesību aktiem, kuri attiecas uz vides aizsardzību, sabiedrības, dzīvnieku un augu veselību, kā arī uz dzīvnieku labturību (likumā noteiktās pārvaldības prasības), un lauksaimniecības zemes uzturēšanas labā lauksaimniecības un vides stāvoklī (LLVS). Ja KLP tiešo maksājumu saņēmējs neievēro attiecīgās savstarpējās atbilstības prasības, tiešo maksājumu summas samazina vai izslēdz. Kad Palāta konstatē pārkāpumus savstarpējās atbilstības prasībās, tā šos pārkāpumus klasificē kā skaitļos neizsakāmas kļūdas un tāpēc neiekļauj iespējamākajā kļūdu īpatsvarā.

(4)  Izvērstāku informāciju par šiem procesiem, kā arī saites uz jaunākajiem ziņojumiem skatīt http://ec.europa.eu/atwork/sythesis/index_en.htm.

---

2.   NODAĻA

Ieņēmumi

SATURS

Ievads

Budžeta jomas īpašās iezīmes

Revīzijas tvērums un pieeja

Tradicionālie pašu resursi

PVN un NKI pašu resursi

Darījumu pareizība

Tradicionālie pašu resursi

PVN un NKI pašu resursi

Citi ieņēmumi

Sistēmu efektivitāte

Tradicionālie pašu resursi

PVN pašu resursi

NKI pašu resursi

Nacionālo kontu apkopošana dalībvalstīs

Vispārējās un īpašās atrunas

NKI uzskaitījuma pārbaude dalībvalstīs

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

Secinājumi un ieteikumi

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 2.1. | Šajā nodaļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par ieņēmumiem, kuros ietverti pašu resursi un citi ieņēmumi. Būtiskākā finanšu informācija par ieņēmumiem ir apkopota
  2.1. tabulā
  . Pašu resursi neapšaubāmi ir galvenais budžeta izdevumu finansēšanas avots (94,1 %). |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

2.1.

Šajā nodaļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par ieņēmumiem, kuros ietverti pašu resursi un citi ieņēmumi. Būtiskākā finanšu informācija par ieņēmumiem ir apkopota
  2.1. tabulā
  . Pašu resursi neapšaubāmi ir galvenais budžeta izdevumu finansēšanas avots (94,1 %).

2.1. tabula.   Ieņēmumi. Galvenā informācija

| (milj. EUR) |
| --- |
| Budžeta sadaļa | Ieņēmumu veids | Apraksts | Ieņēmumi 2009. g. | % |
| 1 | Tradicionālie pašu resursi (TPR) | Cukura ražošanas nodevas (11. nodaļa) | 132 | 0,1 |
| | Muitas nodokļi (12. nodaļa) | 14 397 | 12,3 |
| PVN pašu resursi | Pašu resursi no PVN (pievienotās vērtības nodokļa) kārtējā finanšu gadā (13. nodaļa) | 13 743 | 11,7 |
| NKI pašu resursi | Pašu resursi, kuru pamatā ir NKI (nacionālais kopienākums) kārtējā finanšu gadā (14. nodaļa) | 82 413 | 70,3 |
| Budžeta nelīdzsvarotības korekcija | Korekcija, kas piešķirta Apvienotajai Karalistei (15. nodaļa) | – 315 | –0,3 |
| Bruto samazinājums gada NKI pašu resursu iemaksās | Korekcija, kas piešķirta Nīderlandei un Zviedrijai (16. nodaļa) | 4 | 0,0 |
| | PAŠU RESURSI KOPĀ | 110 373 | 94,1 |
| 3 | | Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas | 330 | 0,3 |
| 4 | | Ieņēmumi no personām, kas saistītas ar iestādēm un citām Kopienas struktūrām | 781 | 0,7 |
| 5 | | Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības | 258 | 0,2 |
| 6 | | Iemaksas un atmaksājumi Eiropas Kopienu nolīgumos un programmās | 4 545 | 3,9 |
| 7 | | Procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas | 933 | 0,8 |
| 8 | | Aizņēmumu un aizdevumu operācijas | 4 | 0,0 |
| 9 | | Dažādi ieņēmumi | 61 | 0,1 |
| | | CITI IEŅĒMUMI KOPĀ | 6 912 | 5,9 |
| Gada ieņēmumi kopā | 117 285 | 100,0 |

(milj. EUR)

Budžeta sadaļa

Ieņēmumu veids

Apraksts

Ieņēmumi 2009. g.

%

1

Tradicionālie pašu resursi (TPR)

Cukura ražošanas nodevas (11. nodaļa)

132

0,1

Muitas nodokļi (12. nodaļa)

14 397

12,3

PVN pašu resursi

Pašu resursi no PVN (pievienotās vērtības nodokļa) kārtējā finanšu gadā (13. nodaļa)

13 743

11,7

NKI pašu resursi

Pašu resursi, kuru pamatā ir NKI (nacionālais kopienākums) kārtējā finanšu gadā (14. nodaļa)

82 413

70,3

Budžeta nelīdzsvarotības korekcija

Korekcija, kas piešķirta Apvienotajai Karalistei (15. nodaļa)

– 315

–0,3

Bruto samazinājums gada NKI pašu resursu iemaksās

Korekcija, kas piešķirta Nīderlandei un Zviedrijai (16. nodaļa)

4

0,0

PAŠU RESURSI KOPĀ

110 373

94,1

3

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

330

0,3

4

Ieņēmumi no personām, kas saistītas ar iestādēm un citām Kopienas struktūrām

781

0,7

5

Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības

258

0,2

6

Iemaksas un atmaksājumi Eiropas Kopienu nolīgumos un programmās

4 545

3,9

7

Procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas

933

0,8

8

Aizņēmumu un aizdevumu operācijas

4

0,0

9

Dažādi ieņēmumi

61

0,1

CITI IEŅĒMUMI KOPĀ

6 912

5,9

Gada ieņēmumi kopā

117 285

100,0

Avots: Pārskati par 2009. gadu.

Budžeta jomas īpašās iezīmes

| 2.2. | Ir triju veidu pašu resursi (1): tradicionālie pašu resursi – muitas nodokļi par importu un cukura ražošanas nodevas (TPR), pašu resursi, kas aprēķināti, balstoties uz dalībvalstu iekasēto pievienotās vērtības nodokli (PVN), kā arī pašu resursi, kas atvasināti no dalībvalstu nacionālā kopienākuma (NKI). |
| --- | --- |

2.2.

Ir triju veidu pašu resursi (1): tradicionālie pašu resursi – muitas nodokļi par importu un cukura ražošanas nodevas (TPR), pašu resursi, kas aprēķināti, balstoties uz dalībvalstu iekasēto pievienotās vērtības nodokli (PVN), kā arī pašu resursi, kas atvasināti no dalībvalstu nacionālā kopienākuma (NKI).

| 2.3. | Tradicionālos pašu resursus aprēķina un iekasē dalībvalstis. Trīs ceturtdaļas no iekasētās summas dalībvalstis maksā Savienībai, atlikušo ceturtdaļu tās ietur, lai segtu iekasēšanas izmaksas. Reizi mēnesī katra dalībvalsts nosūta Komisijai pārskatu par aprēķinātajiem nodokļiem (“A konta pārskats”) un reizi ceturksnī – par tiem aprēķinātajiem nodokļiem, kuri tajā nav iekļauti (“B konts”) (2). |
| --- | --- |

2.3.

Tradicionālos pašu resursus aprēķina un iekasē dalībvalstis. Trīs ceturtdaļas no iekasētās summas dalībvalstis maksā Savienībai, atlikušo ceturtdaļu tās ietur, lai segtu iekasēšanas izmaksas. Reizi mēnesī katra dalībvalsts nosūta Komisijai pārskatu par aprēķinātajiem nodokļiem (“A konta pārskats”) un reizi ceturksnī – par tiem aprēķinātajiem nodokļiem, kuri tajā nav iekļauti (“B konts”) (2).

| 2.4. | No PVN un NKI iegūtie pašu resursi ir iemaksas, ko veic, piemērojot vienotu likmi dalībvalstu saskaņotā PVN novērtējuma bāzei vai dalībvalstu NKI, un šo likmi aprēķina saskaņā ar Savienības noteikumiem. |
| --- | --- |

2.4.

No PVN un NKI iegūtie pašu resursi ir iemaksas, ko veic, piemērojot vienotu likmi dalībvalstu saskaņotā PVN novērtējuma bāzei vai dalībvalstu NKI, un šo likmi aprēķina saskaņā ar Savienības noteikumiem.

| 2.5. | Saskaņā ar Lēmumu 2007/436/EK, Euratom dažām dalībvalstīm piemēro samazinātu PVN resursu piesaistīšanas likmi (3) un bruto samazinājumu to NKI iemaksām (4) laikā no 2007. līdz 2013. gadam. Turklāt Apvienotajai Karalistei piešķir korekciju budžeta līdzsvarošanai (AK korekcija), kura samazina tās maksājamo daļu tajā pašu resursu kategorijā, kas atvasināta no NKI. |
| --- | --- |

2.5.

Saskaņā ar Lēmumu 2007/436/EK, Euratom dažām dalībvalstīm piemēro samazinātu PVN resursu piesaistīšanas likmi (3) un bruto samazinājumu to NKI iemaksām (4) laikā no 2007. līdz 2013. gadam. Turklāt Apvienotajai Karalistei piešķir korekciju budžeta līdzsvarošanai (AK korekcija), kura samazina tās maksājamo daļu tajā pašu resursu kategorijā, kas atvasināta no NKI.

| 2.6. | No NKI iegūtos pašu resursus izmanto budžeta līdzsvarošanā. Jebkurš pārāk zemu novērtēts NKI konkrētai dalībvalstij – kaut arī tas neietekmē kopējos NKI resursus – izraisa iemaksu palielinājumu no citām dalībvalstīm, kamēr problēmu atrod un izlabo. |
| --- | --- |

2.6.

No NKI iegūtos pašu resursus izmanto budžeta līdzsvarošanā. Jebkurš pārāk zemu novērtēts NKI konkrētai dalībvalstij – kaut arī tas neietekmē kopējos NKI resursus – izraisa iemaksu palielinājumu no citām dalībvalstīm, kamēr problēmu atrod un izlabo.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 2.7. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metodoloģija ir aprakstīta
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Ieņēmumu revīzijai Palāta atlasīja statistiski reprezentatīvu paraugu, kurā ietilpa 62 piedziņas rīkojumi, kas ņemti no Komisijas iegrāmatotajiem visiem saņemtajiem ieņēmumiem, un darījumu pareizību pārbaudīja Komisijas līmenī (sk.
  2.1. pielikumu
  ). |
| --- | --- |

2.7.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metodoloģija ir aprakstīta
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Ieņēmumu revīzijai Palāta atlasīja statistiski reprezentatīvu paraugu, kurā ietilpa 62 piedziņas rīkojumi, kas ņemti no Komisijas iegrāmatotajiem visiem saņemtajiem ieņēmumiem, un darījumu pareizību pārbaudīja Komisijas līmenī (sk.
  2.1. pielikumu
  ).

Tradicionālie pašu resursi

| 2.8. | Pārskatiem pakārtoto darījumu revīzija neietver nedeklarēto importu vai to importu, kas nav nonācis muitas uzraudzībā. |
| --- | --- |

2.8.

Pārskatiem pakārtoto darījumu revīzija neietver nedeklarēto importu vai to importu, kas nav nonācis muitas uzraudzībā.

| 2.9. | Palāta novērtēja pārraudzības un kontroles sistēmas trīs dalībvalstīs (5) un caurskatīja šo valstu tradicionālo pašu resursu uzskaites sistēmas. Tā pārbaudīja nodokļu plūsmu, sākot ar to noteikšanu līdz deklarēšanai Komisijai, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka reģistrētās summas ir precīzas. Katrā no šīm trim dalībvalstīm revidenti pārbaudīja 30 nejauši atlasītu importa deklarāciju paraugu. |
| --- | --- |

2.9.

Palāta novērtēja pārraudzības un kontroles sistēmas trīs dalībvalstīs (5) un caurskatīja šo valstu tradicionālo pašu resursu uzskaites sistēmas. Tā pārbaudīja nodokļu plūsmu, sākot ar to noteikšanu līdz deklarēšanai Komisijai, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka reģistrētās summas ir precīzas. Katrā no šīm trim dalībvalstīm revidenti pārbaudīja 30 nejauši atlasītu importa deklarāciju paraugu.

| 2.10. | Saistībā ar pieciem piedziņas rīkojumiem attiecībā uz tradicionālajiem pašu resursiem no parauga, kas minēts 2.7. punktā, Palāta salīdzināja atlasītos ikmēneša pārskatus ar dalībvalstu pakārtotajiem grāmatvedības datiem (6). |
| --- | --- |

2.10.

Saistībā ar pieciem piedziņas rīkojumiem attiecībā uz tradicionālajiem pašu resursiem no parauga, kas minēts 2.7. punktā, Palāta salīdzināja atlasītos ikmēneša pārskatus ar dalībvalstu pakārtotajiem grāmatvedības datiem (6).

| 2.11. | Palāta novērtēja pārraudzības un kontroles sistēmas Komisijā, tostarp Komisijas veiktās pārbaudes dalībvalstīs. Novērtēja arī ACOR (7) pārraudzības lomu. |
| --- | --- |

2.11.

Palāta novērtēja pārraudzības un kontroles sistēmas Komisijā, tostarp Komisijas veiktās pārbaudes dalībvalstīs. Novērtēja arī ACOR (7) pārraudzības lomu.

| 2.12. | Palāta ņēma vērā rezultātus, ko tā ieguva, 2008. un 2009. gadā veicot īpašas revīzijas par vienkāršotām muitas procedūrām importam deviņās dalībvalstīs (8). |
| --- | --- |

2.12.

Palāta ņēma vērā rezultātus, ko tā ieguva, 2008. un 2009. gadā veicot īpašas revīzijas par vienkāršotām muitas procedūrām importam deviņās dalībvalstīs (8).

PVN un NKI pašu resursi

| 2.13. | Dati par PVN un NKI pašu resursiem izriet no makroekonomikas statistikas, kurai pakārtotos datus nav iespējams revidēt tieši. Tāpēc revīzijas sākumpunkts bija dalībvalstu sagatavotās makroekonomikas datu kopsummas, ko saņem Komisija, un pēc tam Palāta novērtēja, kā Komisijas datu apstrādes sistēmas apstrādā attiecīgos datus, lai aprēķinātu galīgajos pārskatos iekļaujamās summas. Tādējādi revīzija aptvēra gada budžeta izveidi un dalībvalstu iemaksu pareizību. |
| --- | --- |

2.13.

Dati par PVN un NKI pašu resursiem izriet no makroekonomikas statistikas, kurai pakārtotos datus nav iespējams revidēt tieši. Tāpēc revīzijas sākumpunkts bija dalībvalstu sagatavotās makroekonomikas datu kopsummas, ko saņem Komisija, un pēc tam Palāta novērtēja, kā Komisijas datu apstrādes sistēmas apstrādā attiecīgos datus, lai aprēķinātu galīgajos pārskatos iekļaujamās summas. Tādējādi revīzija aptvēra gada budžeta izveidi un dalībvalstu iemaksu pareizību.

| 2.14. | Revīzijā tika vērtētas arī Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas, kuru mērķis ir sniegt pārliecību par to, ka šie līdzekļi ir pareizi aprēķināti un iekasēti, kā arī ACOR un NKI (9) komiteju uzdevumi. |
| --- | --- |

2.14.

Revīzijā tika vērtētas arī Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas, kuru mērķis ir sniegt pārliecību par to, ka šie līdzekļi ir pareizi aprēķināti un iekasēti, kā arī ACOR un NKI (9) komiteju uzdevumi.

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 2.15. | Darījumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  2.1. pielikumā
  . |
| --- | --- |

2.15.

Darījumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  2.1. pielikumā
  .

Tradicionālie pašu resursi

| 2.16. | Palāta konstatēja, ka kopumā Komisijai nosūtītajos dalībvalstu pārskatos nav būtisku kļūdu. |
| --- | --- |

2.16.

Palāta konstatēja, ka kopumā Komisijai nosūtītajos dalībvalstu pārskatos nav būtisku kļūdu.

PVN un NKI pašu resursi

| 2.17. | Palātas revīzijā konstatēja, ka dalībvalstu iemaksu aprēķinā un dalībvalstu veiktajos maksājumos nav būtisku kļūdu. Tomēr 2009. gada decembrī Komisija atklāja kļūdu savā AK korekcijas provizorisko aplēšu aprēķinā 2008. un 2009. gadam, un summas, kas bija aplēstas par lielu, bija attiecīgi 138 miljoni EUR un 458 miljoni EUR. Tā kā AK korekcija 2008. gadam tika iekļauta 2009. gada budžetā, dalībvalstis, kuras to finansē, 2009. gadā veica lielāku iemaksu, nekā nepieciešams. Šo kļūdu varēs izlabot tikai tad, kad nākamo gadu budžetā būs iekļautas pārskatītās aplēses. |
| --- | --- |

2.17.

Palātas revīzijā konstatēja, ka dalībvalstu iemaksu aprēķinā un dalībvalstu veiktajos maksājumos nav būtisku kļūdu. Tomēr 2009. gada decembrī Komisija atklāja kļūdu savā AK korekcijas provizorisko aplēšu aprēķinā 2008. un 2009. gadam, un summas, kas bija aplēstas par lielu, bija attiecīgi 138 miljoni EUR un 458 miljoni EUR. Tā kā AK korekcija 2008. gadam tika iekļauta 2009. gada budžetā, dalībvalstis, kuras to finansē, 2009. gadā veica lielāku iemaksu, nekā nepieciešams. Šo kļūdu varēs izlabot tikai tad, kad nākamo gadu budžetā būs iekļautas pārskatītās aplēses.

| 2.17. | Tiklīdz Komisija pamanīja šīs novirzes, par tām tika ziņots dalībvalstīm un Palātai. Visas dalībvalstis piekrita, ka vajadzīgie koriģējošie pasākumi ir veicami kā daļa no ierastajām pārskatīšanas un atjaunināšanas procedūrām. |
| --- | --- |

2.17.

Citi ieņēmumi

| 2.18. | Palāta konstatēja, ka kopumā attiecībā uz citiem ieņēmumiem pārbaudītajos darījumos nav būtisku kļūdu. |
| --- | --- |

2.18.

Palāta konstatēja, ka kopumā attiecībā uz citiem ieņēmumiem pārbaudītajos darījumos nav būtisku kļūdu.

SISTĒMU EFEKTIVITĀTE

| 2.19. | Sistēmu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  2.2. pielikumā
  . |
| --- | --- |

2.19.

Sistēmu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  2.2. pielikumā
  .

Tradicionālie pašu resursi

| 2.20. | Līdzīgi kā iepriekšējos gados (10), Palāta norādīja uz problēmām procedūrās un sistēmās saistībā ar B kontos iekļautajām summām, un šīs problēmas ir jārisina. Problēmas galvenokārt skar novēlotu nodokļu piedziņu un kavēšanos ar atgūto summu nodošanu (11), kā arī nepamatotu muitas nodokļu parādu norakstīšanu (12). |
| --- | --- |

2.20.

Līdzīgi kā iepriekšējos gados (10), Palāta norādīja uz problēmām procedūrās un sistēmās saistībā ar B kontos iekļautajām summām, un šīs problēmas ir jārisina. Problēmas galvenokārt skar novēlotu nodokļu piedziņu un kavēšanos ar atgūto summu nodošanu (11), kā arī nepamatotu muitas nodokļu parādu norakstīšanu (12).

| 2.20. | Komisija pieprasīs attiecīgajām dalībvalstīm veikt koriģējošus pasākumus atklāto trūkumu novēršanai, un vajadzības gadījumā tiks pieprasīti nesamaksātie tradicionālie pašu resursi, kā arī procenti par visiem novēlotiem maksājumiem. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Divās revidētajās dalībvalstīs (13) valsts iestādes nespēja pilnībā pamatot B konta pārskatos iegrāmatotās summas, jo tās neatbilda pakārtotajiem dokumentiem. Turklāt Palāta konstatēja līdzīgas atšķirības, kad tā veica A kontu salīdzināšanu (14). |
| --- | --- |

2.21.

Divās revidētajās dalībvalstīs (13) valsts iestādes nespēja pilnībā pamatot B konta pārskatos iegrāmatotās summas, jo tās neatbilda pakārtotajiem dokumentiem. Turklāt Palāta konstatēja līdzīgas atšķirības, kad tā veica A kontu salīdzināšanu (14).

| 2.21. | Attiecīgās dalībvalstis tiks aicinātas pamatot pārskatos iegrāmatotās summas, atmaksāt visus nesamaksātos tradicionālos pašu resursus un – novēlotas nodošanas gadījumā – samaksāt procentus novēlotiem maksājumiem. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | Komisija uzskatīja, ka gadījumos, kad tiek konfiscētas Kopienas muitas teritorijā nelikumīgi ievestas preces, B kontos nav obligāti jāiegrāmato attiecīgais muitas parāds. Savā 2009. gada aprīļa spriedumā (15) Tiesa izsaka viedokli, ka Kopienas muitas teritorijā nelikumīgi ievesto preču aizturēšanai jānotiek, pirms minētās preces ir šķērsojušas šajā teritorijā esošo pirmo muitas iestādi, lai tiktu dzēsts muitas parāds. Tāpēc Revīzijas palāta uzskata, ka parādi saistībā ar precēm, kas aizturētas pēc tam, kad ir šķērsota pirmā muitas iestāde attiecīgajā teritorijā, patiešām ir jāiegrāmato šajos kontos. |
| --- | --- |

2.22.

Komisija uzskatīja, ka gadījumos, kad tiek konfiscētas Kopienas muitas teritorijā nelikumīgi ievestas preces, B kontos nav obligāti jāiegrāmato attiecīgais muitas parāds. Savā 2009. gada aprīļa spriedumā (15) Tiesa izsaka viedokli, ka Kopienas muitas teritorijā nelikumīgi ievesto preču aizturēšanai jānotiek, pirms minētās preces ir šķērsojušas šajā teritorijā esošo pirmo muitas iestādi, lai tiktu dzēsts muitas parāds. Tāpēc Revīzijas palāta uzskata, ka parādi saistībā ar precēm, kas aizturētas pēc tam, kad ir šķērsota pirmā muitas iestāde attiecīgajā teritorijā, patiešām ir jāiegrāmato šajos kontos.

| 2.22. | Komisijas nostāja balstās uz 867.a pantu Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko īsteno Muitas kodeksu, saskaņā ar kuru jāuzskata, ka aizturētās un konfiscētās preces ir nodotas muitas noliktavas procedūrai. Precēm, kas nodotas šai procedūrai, muitas parāds nav noteikts un nav iegrāmatots. Kopienu Tiesas 2009. gada spriedumā nebija aptverta 867.a panta nozīmība attiecībā uz muitas parāda noteikšanu aizturētām precēm, un tādēļ Komisija gaidīja spriedumu citā līdzīgā lietā (C-230/08). Komisija novērtē šajā lietā nesen pieņemtā sprieduma sekas un turpmāk veicamos pasākumus. Katrā ziņā pēc Modernizētā muitas kodeksa stāšanās spēkā muitas parāds aizturētām precēm vienmēr tiks dzēsts – neatkarīgi no preču aizturēšanas vietas. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Uz vietas veiktajās revīzijās Palāta atklāja nepilnības valsts muitas pārraudzībā, īpaši attiecībā uz riska analīzi saistībā ar to tirgotāju un importa atlasi, kuriem veicama muitas kontrole (16). Tas palielina neatklātu pārkāpumu risku, un tādējādi var samazināties TPR apjoms. |
| --- | --- |

2.23.

Uz vietas veiktajās revīzijās Palāta atklāja nepilnības valsts muitas pārraudzībā, īpaši attiecībā uz riska analīzi saistībā ar to tirgotāju un importa atlasi, kuriem veicama muitas kontrole (16). Tas palielina neatklātu pārkāpumu risku, un tādējādi var samazināties TPR apjoms.

| 2.23. | Dalībvalstu ziņā ir ieviest muitas kontroles sistēmas, kuru pamatā ir piemērotas riska novērtējuma metodes. Palātas minētie trūkumi attiecas uz trīs dalībvalstīm. Palātai veicot vienkāršoto procedūru revīziju vienā no šīm dalībvalstīm, tika izdarīti identiski secinājumi, un Komisija uzrauga šobrīd īstenotos pasākumus. Pārējās divās dalībvalstīs secinājumi attiecas uz nejaušības principa trūkumu deklarāciju/tirgotāju atlases sistēmā. Vienā dalībvalstī valsts iestādes ir īstenojušas koriģējošus pasākumus. Otrā dalībvalstī nejaušības princips tika izmantots, taču to neiekļāva pārbaudāmo importa deklarāciju/tirgotāju automatizētajā atlases sistēmā. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | Turklāt nesen publicētajā īpašajā ziņojumā (17) par vienkāršotām muitas procedūrām ievedumiem (18) Palāta konstatēja nopietnus kontroles trūkumus visās apmeklētajās dalībvalstīs un lielākajā daļā no tām arī daudz kļūdu. Tā kā šo dalībvalstu iemaksas veido vairāk nekā pusi no kopējiem TPR ieņēmumiem un tā kā apmēram divas trešdaļas no visām ES muitas deklarācijām sagatavo saskaņā ar vienkāršotajām procedūrām, trūkumi muitas kontrolē ietekmē dalībvalstu pārraudzības un kontroles sistēmu darbību TPR jomā. Tas savukārt nozīmē, ka pastāv risks iekasēt nepareizas TPR summas. |
| --- | --- |

2.24.

Turklāt nesen publicētajā īpašajā ziņojumā (17) par vienkāršotām muitas procedūrām ievedumiem (18) Palāta konstatēja nopietnus kontroles trūkumus visās apmeklētajās dalībvalstīs un lielākajā daļā no tām arī daudz kļūdu. Tā kā šo dalībvalstu iemaksas veido vairāk nekā pusi no kopējiem TPR ieņēmumiem un tā kā apmēram divas trešdaļas no visām ES muitas deklarācijām sagatavo saskaņā ar vienkāršotajām procedūrām, trūkumi muitas kontrolē ietekmē dalībvalstu pārraudzības un kontroles sistēmu darbību TPR jomā. Tas savukārt nozīmē, ka pastāv risks iekasēt nepareizas TPR summas.

| 2.24. | Komisija piekrīt Palātai, ka muitas kontroli varētu uzlabot un tā ir jāpilnveido, ņemot vērā pieredzi un paraugpraksi.

  Komisija ir rīkojusies, lai palīdzētu dalībvalstīm pilnveidot procedūras. Ir sniegtas sīki izstrādātas vadlīnijas, kā arī organizētas mācības par šo vadlīniju vislabāko piemērošanu. Rezultāti tiks pārbaudīti uzraudzības apmeklējumu gaitā 2010. un 2011. gadā. Turklāt 2009. un 2010. gadā Komisija ir veikusi īpašas inspekcijas katrā dalībvalstī, pārbaudot to muitas kontroles stratēģijas. Balstoties uz šīm inspekcijām un Palātas veikto revīziju secinājumiem, Komisija ir jau pieprasījusi īstenot koriģējošus pasākumus. Komisija 2010. gada gaitā izstrādās tematisku ziņojumu par muitas kontroles stratēģiju dalībvalstīs, iekļaujot tajā gan Palātas, gan Komisijas secinājumus. Ziņojumu apspriedīs ACOR ietvaros ar dalībvalstīm, lai meklētu uzlabojumu iespējas šajā jomā. |
| --- | --- |

2.24.

Komisija ir rīkojusies, lai palīdzētu dalībvalstīm pilnveidot procedūras. Ir sniegtas sīki izstrādātas vadlīnijas, kā arī organizētas mācības par šo vadlīniju vislabāko piemērošanu. Rezultāti tiks pārbaudīti uzraudzības apmeklējumu gaitā 2010. un 2011. gadā. Turklāt 2009. un 2010. gadā Komisija ir veikusi īpašas inspekcijas katrā dalībvalstī, pārbaudot to muitas kontroles stratēģijas. Balstoties uz šīm inspekcijām un Palātas veikto revīziju secinājumiem, Komisija ir jau pieprasījusi īstenot koriģējošus pasākumus. Komisija 2010. gada gaitā izstrādās tematisku ziņojumu par muitas kontroles stratēģiju dalībvalstīs, iekļaujot tajā gan Palātas, gan Komisijas secinājumus. Ziņojumu apspriedīs ACOR ietvaros ar dalībvalstīm, lai meklētu uzlabojumu iespējas šajā jomā.

PVN pašu resursi

| 2.25. | Dalībvalstīs faktiski iekasētais PVN ir sākumpunkts no PVN iegūto pašu resursu aprēķināšanai (19). Komisija 2009. gada septembrī publicēja pētījumu (20), kas tika veikts, lai noteiktu un analizētu ES-25 dalībvalstīs (atskaitot Kipru) nesamaksāto PVN, un saskaņā ar aplēsēm laikā no 2004. līdz 2006. gadam starpība starp faktiskajiem PVN ieņēmumiem un teorētiski aprēķināto PVN neto summu ir aptuveni 13 %. Dalībvalstīm, kuru PVN bāze nav ierobežota (21), PVN iemaksas ES budžetā palielinātos, ja novērstu minēto starpību. Tas varētu samazināt NKI pašu resursu iemaksas, lai gan ietekme uz konkrētām dalībvalstīm būtu atšķirīga. |
| --- | --- |

2.25.

Dalībvalstīs faktiski iekasētais PVN ir sākumpunkts no PVN iegūto pašu resursu aprēķināšanai (19). Komisija 2009. gada septembrī publicēja pētījumu (20), kas tika veikts, lai noteiktu un analizētu ES-25 dalībvalstīs (atskaitot Kipru) nesamaksāto PVN, un saskaņā ar aplēsēm laikā no 2004. līdz 2006. gadam starpība starp faktiskajiem PVN ieņēmumiem un teorētiski aprēķināto PVN neto summu ir aptuveni 13 %. Dalībvalstīm, kuru PVN bāze nav ierobežota (21), PVN iemaksas ES budžetā palielinātos, ja novērstu minēto starpību. Tas varētu samazināt NKI pašu resursu iemaksas, lai gan ietekme uz konkrētām dalībvalstīm būtu atšķirīga.

| 2.25. | Kā atzīst Palāta, sākumpunkts, lai aprēķinātu ikgadējo PVN bāzi, uz kuras pamata savukārt nosaka no PVN iegūto pašu resursu summu, ir PVN ieņēmumi, kas faktiski iekasēti attiecīgā gada laikā. Kaut gan nesamaksātā PVN samazināšanās rezultātā teorētiski varētu pieaugt no PVN iegūtie pašu resursi, likumdevējs izvēlējās metodi, saskaņā ar kuru neviens no PVN iegūto pašu resursu palielinājums neietekmētu budžetu, jo atbilstoši samazinātos no NKI resursiem iegūtā summa. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | Ar atrunām Komisija patur atvērtus korekcijām pēc tiesību aktos noteiktā četru gadu termiņa apšaubāmus elementus dalībvalstu iesniegtajās PVN deklarācijās. 2009. gadā tika formulētas 67 atrunas, bet atceltas 63 atrunas. Gada beigās bija spēkā 167 atrunas (sk.
  2.2. tabulu
  ). Lai gan Palāta konstatēja, ka ir uzlabojusies ilgi spēkā bijušu uz PVN attiecīgo atrunu atcelšana, 2009. gada beigās vēl arvien bija spēkā 20 atrunas par periodu līdz 2000. gadam (2008. gada beigās tādas bija 34). |
| --- | --- |

2.26.

Ar atrunām Komisija patur atvērtus korekcijām pēc tiesību aktos noteiktā četru gadu termiņa apšaubāmus elementus dalībvalstu iesniegtajās PVN deklarācijās. 2009. gadā tika formulētas 67 atrunas, bet atceltas 63 atrunas. Gada beigās bija spēkā 167 atrunas (sk.
  2.2. tabulu
  ). Lai gan Palāta konstatēja, ka ir uzlabojusies ilgi spēkā bijušu uz PVN attiecīgo atrunu atcelšana, 2009. gada beigās vēl arvien bija spēkā 20 atrunas par periodu līdz 2000. gadam (2008. gada beigās tādas bija 34).

| 2.26. | Turpinās aktīvi pasākumi, lai atceltu ilgi spēkā esošas atrunas. 2008. gadā Komisija atbilstīgi riska pakāpei iedalīja pa kategorijām visas ilgi spēkā esošās atrunas un kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm uzsāka tās atcelt, ņemot vērā šo atrunu relatīvās prioritātes. Stratēģija sāka dot rezultātus 2009. gadā, un tā turpinās – 2010. gadā ir atceltas vēl septiņas no vecākajām atrunām. Komisija uzskata, ka ir gūti labi panākumi. Turpmākās vadības sanāksmes ir paredzētas 2010. un 2011. gadā. |
| --- | --- |

2.26.

2.2. tabula.   2009. gada 31. decembrī spēkā esošās atrunas attiecībā uz PVN

| Dalībvalsts | 2008. gada 31. decembrī spēkā esošās atrunas | 2009. gadā formulētās atrunas | 2009. gadā atceltās atrunas | 2009. gada 31. decembrī spēkā esošās atrunas | Senākais gads, uz kuru attiecās atrunas 2009. gada 31. decembrī |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 8 | 0 | 5 | 3 | 2000 |
| Bulgārija | 0 | 1 | 0 | 1 | 2007 |
| Čehija | 8 | 1 | 0 | 9 | 2004 |
| Dānija | 0 | 5 | 0 | 5 | 2004 |
| Vācija | 18 | 1 | 15 | 4 | 2001 |
| Igaunija | 8 | 0 | 0 | 8 | 2004 |
| Īrija | 16 | 1 | 0 | 17 | 1998 |
| Grieķija | 10 | 4 | 3 | 11 | 1998 |
| Spānija | 3 | 0 | 1 | 2 | 2001 |
| Francija | 4 | 6 | 0 | 10 | 1993 |
| Itālija | 14 | 2 | 7 | 9 | 1995 |
| Kipra | 3 | 1 | 1 | 3 | 2004 |
| Latvija | 2 | 4 | 1 | 5 | 2004 |
| Lietuva | 2 | 12 | 7 | 7 | 2005 |
| Luksemburga | 2 | 1 | 0 | 3 | 2004 |
| Ungārija | 5 | 3 | 4 | 4 | 2004 |
| Malta | 6 | 4 | 0 | 10 | 2004 |
| Nīderlande | 5 | 3 | 1 | 7 | 2002 |
| Rumānija | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| Austrija | 11 | 4 | 10 | 5 | 2002 |
| Polija | 3 | 3 | 0 | 6 | 2004 |
| Portugāle | 9 | 1 | 0 | 10 | 1996 |
| Slovēnija | 0 | 3 | 0 | 3 | 2004 |
| Slovākija | 5 | 0 | 2 | 3 | 2004 |
| Somija | 8 | 4 | 2 | 10 | 1995 |
| Zviedrija | 9 | 2 | 4 | 7 | 1995 |
| Apvienotā Karaliste | 4 | 1 | 0 | 5 | 1998 |
| Kopā | 163 | 67 | 63 | 167 | |

Dalībvalsts

2008. gada 31. decembrī spēkā esošās atrunas

2009. gadā formulētās atrunas

2009. gadā atceltās atrunas

2009. gada 31. decembrī spēkā esošās atrunas

Senākais gads, uz kuru attiecās atrunas 2009. gada 31. decembrī

Beļģija

8

0

5

3

2000

Bulgārija

0

1

0

1

2007

Čehija

8

1

0

9

2004

Dānija

0

5

0

5

2004

Vācija

18

1

15

4

2001

Igaunija

8

0

0

8

2004

Īrija

16

1

0

17

1998

Grieķija

10

4

3

11

1998

Spānija

3

0

1

2

2001

Francija

4

6

0

10

1993

Itālija

14

2

7

9

1995

Kipra

3

1

1

3

2004

Latvija

2

4

1

5

2004

Lietuva

2

12

7

7

2005

Luksemburga

2

1

0

3

2004

Ungārija

5

3

4

4

2004

Malta

6

4

0

10

2004

Nīderlande

5

3

1

7

2002

Rumānija

0

0

0

0

—

Austrija

11

4

10

5

2002

Polija

3

3

0

6

2004

Portugāle

9

1

0

10

1996

Slovēnija

0

3

0

3

2004

Slovākija

5

0

2

3

2004

Somija

8

4

2

10

1995

Zviedrija

9

2

4

7

1995

Apvienotā Karaliste

4

1

0

5

1998

Kopā

163

67

63

167

Avots: Eiropas Komisija.

NKI pašu resursi

Nacionālo kontu apkopošana dalībvalstīs

| 2.27. | Ziņojumā Padomei (Ekonomikas un finanšu padomei) par Grieķijas valsts budžeta deficītu un parāda statistiku (22) Komisija apšaubīja Grieķijas makroekonomikas statistikas datu kvalitāti, tostarp tos datus, kas attiecas uz nacionālajiem kontiem. Komisija un Padome izteica šaubas par to, cik efektīvi darbojas pārraudzības un kontroles sistēmas Grieķijas Statistikas dienestā, kurš sagatavo arī datus par NKI pašu resursu aprēķināšanai. |
| --- | --- |

2.27.

Ziņojumā Padomei (Ekonomikas un finanšu padomei) par Grieķijas valsts budžeta deficītu un parāda statistiku (22) Komisija apšaubīja Grieķijas makroekonomikas statistikas datu kvalitāti, tostarp tos datus, kas attiecas uz nacionālajiem kontiem. Komisija un Padome izteica šaubas par to, cik efektīvi darbojas pārraudzības un kontroles sistēmas Grieķijas Statistikas dienestā, kurš sagatavo arī datus par NKI pašu resursu aprēķināšanai.

| 2.27. | Minētajā ziņojumā ir apskatīta valdības deficīta un parāda statistika Grieķijā. Rūpīgi izvērtējot to jautājumu iespējamo ietekmi, kuri radās deficīta un parāda pārbaudes rezultātā, netika konstatēta būtiska ietekme uz IKP/NKI līmeni.

  Grieķija ir uzsākusi risināt Komisijas 2010. gada 8. janvāra ziņojumā minētos jautājumus, proti, tā ir pieņēmusi jaunu likumu par Grieķijas statistikas sistēmu, tostarp izveidojot jaunu statistikas iestādi (ELSTAT), lai nodrošinātu statistikas neatkarību un integritāti. |
| --- | --- |

2.27.

Grieķija ir uzsākusi risināt Komisijas 2010. gada 8. janvāra ziņojumā minētos jautājumus, proti, tā ir pieņēmusi jaunu likumu par Grieķijas statistikas sistēmu, tostarp izveidojot jaunu statistikas iestādi (ELSTAT), lai nodrošinātu statistikas neatkarību un integritāti.

| 2.28. | Iepriekšējos gada pārskatos (23) Palāta jau ir atzinusi, ka atšķirības dalībvalstu statistikas iestāžu pārraudzības un kontroles sistēmās var vājināt nacionālo kontu salīdzināmību, ticamību un pilnīgumu. Eiropas Statistikas birojs vēl nav pabeidzis dalībvalstu statistikas iestāžu pārraudzības un kontroles sistēmu izvērtēšanu un vēl nav pieņēmis pamatnostādnes par šādu sistēmu piemērošanu dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.28.

Iepriekšējos gada pārskatos (23) Palāta jau ir atzinusi, ka atšķirības dalībvalstu statistikas iestāžu pārraudzības un kontroles sistēmās var vājināt nacionālo kontu salīdzināmību, ticamību un pilnīgumu. Eiropas Statistikas birojs vēl nav pabeidzis dalībvalstu statistikas iestāžu pārraudzības un kontroles sistēmu izvērtēšanu un vēl nav pieņēmis pamatnostādnes par šādu sistēmu piemērošanu dalībvalstīs.

| 2.28. | Komisija uzskata, ka nacionālo kontu ticamība galvenokārt ir atkarīga no izmantotajiem konkrētajiem statistikas avotiem un metodēm, un savu pieeju NKI apstiprināšanai Komisija ir balstījusi uz šo avotu un metožu pārbaudi un uzlabošanu. Labi izstrādātas pārraudzības un kontroles sistēmas (SCS) dalībvalstu statistikas iestādēs var palīdzēt apzināt un samazināt kļūdu risku. Komisija ir jau ņēmusi vērā Palātas piezīmes par SCS, kā tas minēts Komisijas atbildēs uz 2008. gada pārskata 4.24. punktu. Turklāt NKI pārbaužu gaitā Komisija ievāca informāciju par dalībvalstu praksi, jo īpaši tā semināra nolūkos, kuru Komisija organizēja 2009. gada decembrī. Atbilstoši šā semināra mērķiem Komisija apzinās un izstrādās paraugpraksi izmantošanai dalībvalstīs, kā arī novērtējuma procedūras šajā jomā. |
| --- | --- |

2.28.

Vispārējās un īpašās atrunas

| 2.29. | Par laika posmu no 2002. līdz 2006. gadam 2009. gada beigās bija spēkā vispārējas atrunas (24) par NKI datiem ES-15 dalībvalstīm, kā arī par laika posmu no 2004. līdz 2006. gadam par ES-10 dalībvalstīm, un vēl ir jāpabeidz atjaunināta vai jauna NKI uzskaitījuma analīze. |
| --- | --- |

2.29.

Par laika posmu no 2002. līdz 2006. gadam 2009. gada beigās bija spēkā vispārējas atrunas (24) par NKI datiem ES-15 dalībvalstīm, kā arī par laika posmu no 2004. līdz 2006. gadam par ES-10 dalībvalstīm, un vēl ir jāpabeidz atjaunināta vai jauna NKI uzskaitījuma analīze.

| 2.30. | Attiecībā uz 1995.–2001. gada posmu 2009. gada sākumā bija spēkā desmit īpašās (25) NKI atrunas. 2009. gadā Komisija atcēla sešas atrunas attiecībā uz Grieķiju, un gada beigās bija spēkā četras atrunas (26). |
| --- | --- |

2.30.

Attiecībā uz 1995.–2001. gada posmu 2009. gada sākumā bija spēkā desmit īpašās (25) NKI atrunas. 2009. gadā Komisija atcēla sešas atrunas attiecībā uz Grieķiju, un gada beigās bija spēkā četras atrunas (26).

| 2.30. | Komisija turpina sadarbību ar tām divām valstīm, kurās joprojām ir spēkā NKI atrunas par 1995.–2001. gadu (Grieķijā viena un Apvienotajā Karalistē trīs), lai tādējādi šīs atrunas varētu atcelt. |
| --- | --- |

2.30.

NKI uzskaitījuma pārbaude dalībvalstīs

| 2.31. | Komisija (Eiropas Statistikas birojs) 2009. gadā apmeklēja 16 dalībvalstis un pārbaudīja NKI uzskaitījumus (27), kā arī veica tiešas pārbaudes uz vietas. Tomēr dalībvalstu apmeklējumu laikā pārbaudīja pavisam nedaudzus NKI komponentus. Saskaņā ar Eiropas Statistikas biroja pamatnostādnēm tiešās pārbaudes nav paredzētas, lai izdarītu secinājumus par visām NKI aplēšu sastāvdaļām. |
| --- | --- |

2.31.

Komisija (Eiropas Statistikas birojs) 2009. gadā apmeklēja 16 dalībvalstis un pārbaudīja NKI uzskaitījumus (27), kā arī veica tiešas pārbaudes uz vietas. Tomēr dalībvalstu apmeklējumu laikā pārbaudīja pavisam nedaudzus NKI komponentus. Saskaņā ar Eiropas Statistikas biroja pamatnostādnēm tiešās pārbaudes nav paredzētas, lai izdarītu secinājumus par visām NKI aplēšu sastāvdaļām.

| 2.31. | Papildus valstu NKI uzskaitījumu pārbaudei, kuras pamatā ir NKI uzskaitījumu novērtējuma anketa (GIAQ), Komisija piemēro tiešas pārbaudes metodi. Komisija uzskata, ka tiešas pārbaudes nolūkos Komisijas izvēlēto komponentu skaits bija pietiekams atbilstoši NKI komitejas apstiprinātajām “Tiešas pārbaudes vadlīnijām”. |
| --- | --- |

2.31.

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU TICAMĪBA

| 2.32. | Komisijas vadības apliecinājumu izvērtējumu rezultāti ir apkopoti
  2.3. pielikumā
  . Palāta vēlas vērst uzmanību uz nesen publicēto īpašo ziņojumu, kurš minēts 2.24. punktā, par vienkāršotām muitas procedūrām ievedumiem. Komisijai 2010. gada darbības pārskatā būs jāņem vērā šajā ziņojumā izteiktie secinājumi, kā arī pašas veikto vienkāršoto procedūru konstatējumu pēcpārbaude un dalībvalstu kontroles stratēģija. |
| --- | --- |

2.32.

Komisijas vadības apliecinājumu izvērtējumu rezultāti ir apkopoti
  2.3. pielikumā
  . Palāta vēlas vērst uzmanību uz nesen publicēto īpašo ziņojumu, kurš minēts 2.24. punktā, par vienkāršotām muitas procedūrām ievedumiem. Komisijai 2010. gada darbības pārskatā būs jāņem vērā šajā ziņojumā izteiktie secinājumi, kā arī pašas veikto vienkāršoto procedūru konstatējumu pēcpārbaude un dalībvalstu kontroles stratēģija.

| 2.32. | Komisija, pārbaudot vienkāršotās procedūras un dalībvalstīs īstenoto kontroles stratēģiju, ir arī atklājusi trūkumus kontroles procedūrās dalībvalstīs un turpinās uzraudzīt Palātas un savu konstatējumu izpildi. Pēc to izpildes Komisijas rīcībā būs aptverošāks pamats novērtējuma veikšanai. |
| --- | --- |

2.32.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 2.33. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka 2009. gada 31. decembrī slēgtā gada:






  — | dalībvalstu deklarācijās un tradicionālo pašu resursu maksājumos, |
| --- | --- | --- |

2.33.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka 2009. gada 31. decembrī slēgtā gada:

—

dalībvalstu deklarācijās un tradicionālo pašu resursu maksājumos,

| — | Komisijas aprēķinātajās dalībvalstu iemaksās, kas izriet no PVN un NKI datiem, kuri saņemti no dalībvalstīm, kā arī |
| --- | --- |

—

Komisijas aprēķinātajās dalībvalstu iemaksās, kas izriet no PVN un NKI datiem, kuri saņemti no dalībvalstīm, kā arī

| — | citu veidu ieņēmumos |
| --- | --- |

—

citu veidu ieņēmumos

nav būtisku kļūdu.

| 2.34. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka pārraudzības un kontroles sistēmas efektīvi nodrošina ieņēmumu pareizību. Tomēr Palāta vērš uzmanību uz nepilnībām, kuras, lai gan būtiski neietekmē sistēmas darbību kopumā, tomēr būtu jānovērš, ņemot vērā turpmāk izklāstītos ieteikumus. |
| --- | --- |

2.34.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka pārraudzības un kontroles sistēmas efektīvi nodrošina ieņēmumu pareizību. Tomēr Palāta vērš uzmanību uz nepilnībām, kuras, lai gan būtiski neietekmē sistēmas darbību kopumā, tomēr būtu jānovērš, ņemot vērā turpmāk izklāstītos ieteikumus.

Tradicionālie pašu resursi

| 2.35. | Palātas revīzijās joprojām atklājas problēmas B kontu izmantošanā, tāpēc Palāta iesaka Komisijai turpināt pūliņus, lai nodrošinātu šo kontu pareizu izmantošanu, īpaši attiecībā uz muitas nodokļu savlaicīgu noteikšanu un nodošanu (2.20. punkts). |
| --- | --- |

2.35.

Palātas revīzijās joprojām atklājas problēmas B kontu izmantošanā, tāpēc Palāta iesaka Komisijai turpināt pūliņus, lai nodrošinātu šo kontu pareizu izmantošanu, īpaši attiecībā uz muitas nodokļu savlaicīgu noteikšanu un nodošanu (2.20. punkts).

| 2.35. | Komisija turpinās regulāri pārbaudīt B kontus, lai apzinātu visus trūkumus, kas varētu ietekmēt tradicionālo pašu resursu savlaicīgu noteikšanu un nodošanu. |
| --- | --- |

2.35.

| 2.36. | Revidējot vienkāršoto procedūru kontroles efektivitāti, kā arī veicot citas revīzijas 2009. gadā, Palāta konstatēja nepilnības un secināja, ka dalībvalstu pārraudzības un kontroles sistēmas tradicionālo pašu resursu jomā tikai daļēji efektīvi nodrošina muitas nodokļu pilnīgu un pareizu uzskaiti (2.23. un 2.24. punkts). |
| --- | --- |

2.36.

Revidējot vienkāršoto procedūru kontroles efektivitāti, kā arī veicot citas revīzijas 2009. gadā, Palāta konstatēja nepilnības un secināja, ka dalībvalstu pārraudzības un kontroles sistēmas tradicionālo pašu resursu jomā tikai daļēji efektīvi nodrošina muitas nodokļu pilnīgu un pareizu uzskaiti (2.23. un 2.24. punkts).

| 2.36. | Komisija uzraudzīs šo nepilnību novēršanu saistībā ar Komisijas veikto pārbaužu konstatējumiem. |
| --- | --- |

2.36.

PVN pašu resursi

| 2.37. | Vēl arvien nav atceltas atrunas, kuras jau ilgi ir spēkā. Komisijai arī turpmāk jāmudina dalībvalstis ātri iesniegt pienācīgu informāciju, lai Komisija varētu atcelt minētās atrunas pēc iespējas drīz un veikt nepieciešamās korekcijas dalībvalstu PVN bāzē (2.26. punkts). |
| --- | --- |

2.37.

Vēl arvien nav atceltas atrunas, kuras jau ilgi ir spēkā. Komisijai arī turpmāk jāmudina dalībvalstis ātri iesniegt pienācīgu informāciju, lai Komisija varētu atcelt minētās atrunas pēc iespējas drīz un veikt nepieciešamās korekcijas dalībvalstu PVN bāzē (2.26. punkts).

| 2.37. | Līdz šim 2010. gadā ir atceltas vēl septiņas no vecākajām atrunām. Turpmākās vadības sanāksmes ir paredzētas 2010. un 2011. gadā. |
| --- | --- |

2.37.

NKI pašu resursi

| 2.38. | Komisija vēl nav sagatavojusi novērtējuma ziņojumu par dalībvalstu maksājamo daļu NKI pašu resursos, ne arī formulējusi īpašas atrunas par laiku, sākot no 2002. gada. Lai to izdarītu, Komisijai jāpabeidz dalībvalstu NKI uzskaitījuma pārbaude, ņemot vērā tās novērtējumu par statistikas iestāžu pārraudzības un kontroles sistēmām, kuras iesaistītas nacionālo kontu apkopošanā (2.28. un 2.31. punkts). Komisijai arī nepārprotami jānorāda, kāds ir tās sniegtā atzinuma tvērums novērtējumam par dalībvalstu NKI datiem (2.31. punkts). |
| --- | --- |

2.38.

Komisija vēl nav sagatavojusi novērtējuma ziņojumu par dalībvalstu maksājamo daļu NKI pašu resursos, ne arī formulējusi īpašas atrunas par laiku, sākot no 2002. gada. Lai to izdarītu, Komisijai jāpabeidz dalībvalstu NKI uzskaitījuma pārbaude, ņemot vērā tās novērtējumu par statistikas iestāžu pārraudzības un kontroles sistēmām, kuras iesaistītas nacionālo kontu apkopošanā (2.28. un 2.31. punkts). Komisijai arī nepārprotami jānorāda, kāds ir tās sniegtā atzinuma tvērums novērtējumam par dalībvalstu NKI datiem (2.31. punkts).

| 2.38. | Komisija 2010. gada beigās / 2011. gada sākumā pabeigs dalībvalstu NKI uzskaitījumu pārbaudi un izstrādās novērtējuma ziņojumus. Komisija uzskata, ka tās piemērotā pieeja (NKI anketu dokumentārās pārbaudes, NKI uzskaitījumu pārbaude, izmantojot GIAQ, kā arī tieša pārbaude) ir atbilstoša, lai veiktu galīgo novērtējumu par dalībvalstu NKI. Šajā saistībā ir minams, ka pārraudzības un kontroles sistēmām ir organizatorisks raksturs un tās nesniedz īpašas norādes par kontu ticamību, kas galvenokārt ir atkarīga no izmantotajiem statistikas avotiem un metodēm, kaut arī SCS varētu palīdzēt samazināt kļūdu risku nacionālajos kontos. |
| --- | --- |

2.38.

| 2.39. | Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaudes rezultāti ir apkopoti
  2.4. pielikumā
  . |
| --- | --- |

2.39.

Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaudes rezultāti ir apkopoti
  2.4. pielikumā
  .

---

(1)  Sk. Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.) un Padomes 2000. gada 22. maija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.), kas grozīta ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 105/2009 (OV L 36, 5.2.2009., 1. lpp.).

(2)  Ja nodokļi vai nodevas nav samaksātas un nav arī nodrošinājuma vai ja tie ir nodrošināti, bet tiek apstrīdēti, dalībvalstis var apturēt šo resursu pieejamību, iegrāmatojot tos šajā atsevišķajā kontā (“B konts”).

(3)  Vācija, Nīderlande, Austrija un Zviedrija.

(4)  Nīderlande un Zviedrija.

(5)  Vācija, Īrija un Latvija.

(6)  Vācija, Francija, Itālija, Slovēnija un Apvienotā Karaliste.

(7)  Padomdevēja komiteja pašu resursu jautājumos: Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 20. pants, ar grozījumiem.

(8)  Beļģija, Īrija, Francija, Itālija, Ungārija, Nīderlande, Slovēnija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste.

(9)  Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 (NKI regula) 4. pants (OV L 181, 19.7.2003., 1. lpp.).

(10)  Piemēram, 4.14. punkts pārskatā par 2008. finanšu gadu.

(11)  Vācija, Īrija, Itālija un Latvija.

(12)  Vācija.

(13)  Īrija un Latvija.

(14)  Īrija.

(15)  Lieta C-459/07, 2009. gada 2. aprīlis.

(16)  Vācija, Īrija un Latvija.

(17)  Īpašais ziņojums Nr. 1/2010.

(18)  Vienkāršota deklarēšanas procedūra un vietējās muitošanas procedūra preču laišanai brīvā apgrozībā. Saskaņā ar šīm procedūrām uzņēmēja ievestās preces var izlaist uzreiz pēc tam, kad uzņēmējs ir iesniedzis daļēji aizpildītu muitas deklarāciju vai vienkārši veicis ierakstu savā uzskaitē. Nākamajā mēnesī parasti iesniedz visaptverošu muitas deklarāciju un samaksā muitas nodevas.

(19)  Padomes Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 3. pants (OV L 155, 7.6.1989., 9. lpp.).

(20)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/tax_cooperation/combating_tax_fraud/reckon_report_sep2009.pdf

(21)  Saskaņā ar Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

(22)  Komisijas 2010. gada 8. janvāra ziņojums COM(2010) 1, galīgā redakcija, un Ekonomikas un finanšu padomes 2010. gada 19. janvāra sanāksmes protokols.

(23)  2004. gada pārskata 3.47.–3.49. punkts, 2005. gada pārskata 4.23.–4.25. punkts un 2008. gada pārskata 4.23.–4.24. punkts.

(24)  Grozītās Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 10. panta 7. punktā teikts, ka NKP/NKI grozījumus, kas izdarīti vēlāk par ceturtā gada 30. septembri pēc attiecīgā finanšu gada, vairs neņem vērā, ja vien grozījumu punktus Komisija vai dalībvalsts nav paziņojusi pirms šā termiņa beigām. Šos punktus dēvē par atrunām. Vispārēja atruna attiecas uz visiem dalībvalsts datiem.

(25)  Īpaša atruna attiecas uz NKI uzskaitījuma atsevišķiem elementiem.

(26)  Spēkā esošās atrunas attiecas uz Grieķiju un Apvienoto Karalisti un ir saistītas galvenokārt ar metodoloģiskiem un datu apkopošanas aspektiem.

(27)  Atbilstoši NKI regulas 3. pantam dalībvalstis sniedz Komisijai (Eiropas Statistikas birojam) to procedūru un statistikas pamatdatu uzskaitījumu, kuri izmantoti, lai aprēķinātu NKI un tā sastāvdaļas saskaņā ar EKS 95.

2.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI IEŅĒMUMU JOMĀ

| | 2009. g. | 2008. g. | 2007. g. |
| --- | --- | --- | --- |
| TPR | PVN/NKI/AK korekcija | Citi | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopējais darījumu skaits (no tiem): | 5 | 43 | 14 | 62 | 60 | 66 |
| piedziņas rīkojumi | 5 | 43 | 14 | 62 | 60 | 66 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI |
| (% un darījumu skaits) |
| Darījumi, kuros nav kļūdu | 80 % | {4} | 100 % | {43} | 86 % | {12} | 95 % | {59} | 100 % | 100 % |
| Darījumi, kuros ir kļūdas | 20 % | {1} | 0 % | {0} | 14 % | {2} | 5 % | {3} | 0 % | 0 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars: | | |
| < 2 % | X | X | X |
| no 2 % līdz 5 % | | | |
| > 5 % | | | |

2009. g.

2008. g.

2007. g.

TPR

PVN/NKI/AK korekcija

Citi

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Kopējais darījumu skaits (no tiem):

5

43

14

62

60

66

piedziņas rīkojumi

5

43

14

62

60

66

PĀRBAUŽU REZULTĀTI

(% un darījumu skaits)

Darījumi, kuros nav kļūdu

80 %

{4}

100 %

{43}

86 %

{12}

95 %

{59}

100 %

100 %

Darījumi, kuros ir kļūdas

20 %

{1}

0 %

{0}

14 %

{2}

5 %

{3}

0 %

0 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars:

< 2 %

X

X

X

no 2 % līdz 5 %

> 5 %

2.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI IEŅĒMUMU JOMĀ

Atlasīto pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

| Ieņēmumu veids | Galvenie iekšējās kontroles mehānismi (Komisija) | Galvenie iekšējās kontroles mehānismi revidētajās dalībvalstīs |
| --- | --- | --- |
| Komisijas veiktās pārbaudes dalībvalstīs | Komisijas veiktā dokumentu pārbaude un ieņēmumu pārvaldība | Komisijas veiktā atrunu pārvaldība |
| Tradicionālie pašu resursi (TPR) | | | — | (1) |
| PVN | | | | — |
| NKI | | | | — |

Ieņēmumu veids

Galvenie iekšējās kontroles mehānismi (Komisija)

Galvenie iekšējās kontroles mehānismi revidētajās dalībvalstīs

Komisijas veiktās pārbaudes dalībvalstīs

Komisijas veiktā dokumentu pārbaude un ieņēmumu pārvaldība

Komisijas veiktā atrunu pārvaldība

Tradicionālie pašu resursi (TPR)

—

(1)

PVN

—

NKI

—

Pārraudzības un kontroles sistēmu kopvērtējums

| Kopvērtējums | 2009. g. | 2008. g. | 2007. g. |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Kopvērtējums

2009. g.

2008. g.

2007. g.

Apzīmējumi:

| | efektīvi |
| --- | --- |
| | daļēji efektīvi |
| | neefektīvi |
| — | neattiecas vai nav vērtēts |

efektīvi

daļēji efektīvi

neefektīvi

—

neattiecas vai nav vērtēts

---

(1)  Attiecībā uz TPR Palāta ņem vērā nepilnības, ko tā konstatēja, veicot revīziju ticamības deklarācijas sagatavošanai par 2009. gadu, un tās, kuras atspoguļotas Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2010 par vienkāršotajām muitas procedūrām (2.23., 2.24. un 2.36. punkts).

2.3. PIELIKUMS

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI IEŅĒMUMU JOMĀ

| Galvenie ĢD | Ģenerāldirektora sniegtās deklarācijas veids
   (1) | Formulētās atrunas | Palātas apsvērumi | Ticamības kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Budžeta ĢD | Par pašu resursiem atrunas nav formulētas | Nav | — | A |
| A: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |

Galvenie ĢD

Ģenerāldirektora sniegtās deklarācijas veids
   (1)

Formulētās atrunas

Palātas apsvērumi

Ticamības kopvērtējums

Budžeta ĢD

Par pašu resursiem atrunas nav formulētas

Nav

—

A

A:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

---

(1)  Saistībā ar ģenerāldirektora sniegto ticamības deklarāciju par to, ka viņš ir guvis pamatotu pārliecību par to, ka ieviestās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par darījumu likumību un pareizību.

| A: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

A:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

2.4. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE IEŅĒMUMU JOMĀ

| Palātas apsvērums | Veiktie pasākumi | Palātas analīze | Komisijas atbildes |
| --- | --- | --- | --- |
| Tradicionālie pašu resursi. Iespējamie muitas maksājumi, par kuriem notiek sarunas starp Komisiju un Vāciju |
| Pārskata par 2004. finanšu gadu 3.23. punktā Palāta norādīja, ka Vācija 2003. gadā no sava B konta bija dzēsusi grāmatojumus kopsummā par 40,1 miljonu EUR, nepaskaidrojot pilnībā šo summas samazinājumu.
  2005. gadā Palāta norādīja, ka Komisija un Vācija diskutē par iespējamiem muitas maksājumiem 22,7 miljonu EUR apmērā. | 2009. gada beigās vēl turpinājās sarunas par šiem 22,7 miljoniem EUR. | Nekavējoties jānosaka galīgā atgūstamā summa, lai beidzot slēgtu šo jautājumu. | 2009. gadā Komisijai vēl bija jāprasa Vācijai papildu skaidrojumi par mazu daļu iesaistīto darījumu. Pēc šo skaidrojumu saņemšanas Komisija secināja, ka ir ieguvusi pamatotu pārliecību par to, ka papildus pašu resursu summai un procentiem, ko Vācija jau ir samaksājusi, tai nekas vairs nav jāmaksā, un tāpēc šis jautājums ir slēgts. |
| PVN pašu resursi. Kavējumi saistībā ar pārkāpuma izmeklēšanas procedūru |
| Pārskatā par 2008. gadu un pārskatā par 2007. gadu (attiecīgi 4.19. un 4.24. punktā) Palāta norādīja, ka pārkāpumu procedūru ilgums varēja ietekmēt no PVN iegūtos pašu resursus. | Komisija ir grozījusi piemērojamās procedūras, lai varētu biežāk pieņemt lēmumus un tādējādi paātrināt procesu. | 2009. gadā bija kavēšanās dažādos pārkāpumu procedūras posmos, un tas varēja aizkavēt pareizu summu samaksāšanu saistībā ar PVN pašu resursiem.
  Palāta nav mainījusi savu nostāju un uzskata, ka Komisijai būtu jāsamazina laiks starp lietas reģistrēšanu vienotā iespējamo pārkāpumu reģistrā un tās iesniegšanu Eiropas Savienības Tiesā. | Komisija atkārtoti apliecina, ka tā ir grozījusi procedūras, lai biežāk varētu pieņemt lēmumus šā procesa paātrināšanai. Šo procedūru izmaiņām būs sekas, taču vajadzīgs kāds laiks, lai varētu redzēt šo izmaiņu pozitīvo ietekmi.


  Tomēr no astoņām pārkāpumu procedūrām, kuras ir minētas attiecīgi 4.19. un 4.24. punktā Pārskatos par 2008. un 2007. finanšu gadu, piecas lietas šajā laikposmā jau ir slēgtas. |
| NKI pašu resursi. ES ierosinātā pārskatīšanas politika (tostarp pēcpārbaude par pārskatīšanu Grieķijā) |
| Pārskatā par 2006. finanšu gadu Palāta iekļāva apsvērumus saistībā ar grozījumiem Grieķijas NKI datos (4.24.–4.26. punkts) un 4.32. punktā ieteica Komisijai: | | | |
| a) | izstrādāt noteikumus par NKI izmaiņu paziņošanu, lai iepriekš brīdinātu Komisiju un NKI komiteju par lielām izmaiņām; |

Palātas apsvērums

Veiktie pasākumi

Palātas analīze

Komisijas atbildes

Tradicionālie pašu resursi. Iespējamie muitas maksājumi, par kuriem notiek sarunas starp Komisiju un Vāciju

Pārskata par 2004. finanšu gadu 3.23. punktā Palāta norādīja, ka Vācija 2003. gadā no sava B konta bija dzēsusi grāmatojumus kopsummā par 40,1 miljonu EUR, nepaskaidrojot pilnībā šo summas samazinājumu.

2005. gadā Palāta norādīja, ka Komisija un Vācija diskutē par iespējamiem muitas maksājumiem 22,7 miljonu EUR apmērā.

2009. gada beigās vēl turpinājās sarunas par šiem 22,7 miljoniem EUR.

Nekavējoties jānosaka galīgā atgūstamā summa, lai beidzot slēgtu šo jautājumu.

2009. gadā Komisijai vēl bija jāprasa Vācijai papildu skaidrojumi par mazu daļu iesaistīto darījumu. Pēc šo skaidrojumu saņemšanas Komisija secināja, ka ir ieguvusi pamatotu pārliecību par to, ka papildus pašu resursu summai un procentiem, ko Vācija jau ir samaksājusi, tai nekas vairs nav jāmaksā, un tāpēc šis jautājums ir slēgts.

PVN pašu resursi. Kavējumi saistībā ar pārkāpuma izmeklēšanas procedūru

Pārskatā par 2008. gadu un pārskatā par 2007. gadu (attiecīgi 4.19. un 4.24. punktā) Palāta norādīja, ka pārkāpumu procedūru ilgums varēja ietekmēt no PVN iegūtos pašu resursus.

Komisija ir grozījusi piemērojamās procedūras, lai varētu biežāk pieņemt lēmumus un tādējādi paātrināt procesu.

2009. gadā bija kavēšanās dažādos pārkāpumu procedūras posmos, un tas varēja aizkavēt pareizu summu samaksāšanu saistībā ar PVN pašu resursiem.

Palāta nav mainījusi savu nostāju un uzskata, ka Komisijai būtu jāsamazina laiks starp lietas reģistrēšanu vienotā iespējamo pārkāpumu reģistrā un tās iesniegšanu Eiropas Savienības Tiesā.

Komisija atkārtoti apliecina, ka tā ir grozījusi procedūras, lai biežāk varētu pieņemt lēmumus šā procesa paātrināšanai. Šo procedūru izmaiņām būs sekas, taču vajadzīgs kāds laiks, lai varētu redzēt šo izmaiņu pozitīvo ietekmi.

Tomēr no astoņām pārkāpumu procedūrām, kuras ir minētas attiecīgi 4.19. un 4.24. punktā Pārskatos par 2008. un 2007. finanšu gadu, piecas lietas šajā laikposmā jau ir slēgtas.

NKI pašu resursi. ES ierosinātā pārskatīšanas politika (tostarp pēcpārbaude par pārskatīšanu Grieķijā)

Pārskatā par 2006. finanšu gadu Palāta iekļāva apsvērumus saistībā ar grozījumiem Grieķijas NKI datos (4.24.–4.26. punkts) un 4.32. punktā ieteica Komisijai:

a)

izstrādāt noteikumus par NKI izmaiņu paziņošanu, lai iepriekš brīdinātu Komisiju un NKI komiteju par lielām izmaiņām;

| a) | Četras dalībvalstis iesniedza būtiski izmainītus NKP/NKI aptauju un kvalitātes ziņojumus. Beļģija un Igaunija nenosūtīja oficiālas vēstules, lai paziņotu, ka viņu nacionālajos kontos ir būtiskas izmaiņas, lai gan Eiropas Statistikas birojs bija nosūtījis atgādinājumus. Malta un Latvija nosūtīja oficiālas vēstules pēc noteiktā termiņa. |
| --- | --- |

a)

Četras dalībvalstis iesniedza būtiski izmainītus NKP/NKI aptauju un kvalitātes ziņojumus. Beļģija un Igaunija nenosūtīja oficiālas vēstules, lai paziņotu, ka viņu nacionālajos kontos ir būtiskas izmaiņas, lai gan Eiropas Statistikas birojs bija nosūtījis atgādinājumus. Malta un Latvija nosūtīja oficiālas vēstules pēc noteiktā termiņa.

| a) | Nevienā no četriem gadījumiem netika piemēroti Valūtas, finanšu un maksājumu bilances statistikas komitejas izstrādātie norādījumi par būtisku statistikas datu pārskatīšanu paziņošanu. Eiropas Statistikas birojam vajadzētu nodrošināt, lai dalībvalstis ievēro šos norādījumus. |
| --- | --- |

a)

Nevienā no četriem gadījumiem netika piemēroti Valūtas, finanšu un maksājumu bilances statistikas komitejas izstrādātie norādījumi par būtisku statistikas datu pārskatīšanu paziņošanu. Eiropas Statistikas birojam vajadzētu nodrošināt, lai dalībvalstis ievēro šos norādījumus.

| a) | Komisija (Eiropas Savienības Statistikas birojs) pastāvīgi atgādina dalībvalstīm, jo īpaši NKI komitejas sanāksmēs un divpusējā saziņā, ka ir jāpiemēro izstrādātie norādījumi. Lai gan attiecīgās dalībvalstis bija iepriekš sniegušas zināmu daļu informācijas NKI komitejas sanāksmēs par 2009. gadā pabeigtajām statistikas datu pārskatīšanas lietām, kuras minēja Palāta, Komisija arī turpmāk uzraudzīs un uzsvērs, ka dalībvalstīm ir jāievēro šī procedūra. |
| --- | --- |

a)

| b) | īstenot saskaņotu politiku attiecībā uz nacionālo kontu datu izmaiņām, iekļaujot prasību par regulāru standartizāciju; |
| --- | --- |

b)

īstenot saskaņotu politiku attiecībā uz nacionālo kontu datu izmaiņām, iekļaujot prasību par regulāru standartizāciju;

| b) | 2009. gada jūlijā Valūtas, finanšu un maksājumu bilances statistikas komitejas (CMFB) sanāksmē Komisija un Eiropas Centrālā banka izteica konkrētu priekšlikumu kopīgi pārskatīt nacionālo kontu un maksājumu bilances politiku.
  Komitejas locekļi nolēma, ka dalībvalstīm vajadzētu novērtēt, kā ES ierosinātā pārskatīšanas politika ietekmē valstu statistikas veidošanas procesu. |
| --- | --- |

b)

2009. gada jūlijā Valūtas, finanšu un maksājumu bilances statistikas komitejas (CMFB) sanāksmē Komisija un Eiropas Centrālā banka izteica konkrētu priekšlikumu kopīgi pārskatīt nacionālo kontu un maksājumu bilances politiku.

Komitejas locekļi nolēma, ka dalībvalstīm vajadzētu novērtēt, kā ES ierosinātā pārskatīšanas politika ietekmē valstu statistikas veidošanas procesu.

| b) | Kaut arī ir panākta virzība, Komisijai un dalībvalstīm ir jāturpina darbs pie kopējas pārskatīšanas politikas ieviešanas Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

b)

Kaut arī ir panākta virzība, Komisijai un dalībvalstīm ir jāturpina darbs pie kopējas pārskatīšanas politikas ieviešanas Eiropas Savienībā.

| b) | Komisija turpina darbu un pārrunas ar dalībvalstīm, lai ieviestu kopējas pārskatīšanas politiku ES, ņemot vērā Palātas veiktās piezīmes. |
| --- | --- |

b)

| c) | nodrošināt, lai secinājumi, kas izriet no Grieķijas uzskaitījuma pārbaudes, būtu pieejami pietiekami agri, lai varētu izlabotos datus iekļaut 2007. finanšu gada pārskatos. |
| --- | --- |

c)

nodrošināt, lai secinājumi, kas izriet no Grieķijas uzskaitījuma pārbaudes, būtu pieejami pietiekami agri, lai varētu izlabotos datus iekļaut 2007. finanšu gada pārskatos.

| c) | 2009. gada jūlijā Komisija atcēla sešas no septiņām īpašajām atrunām, kas attiecas uz Grieķiju. |
| --- | --- |

c)

2009. gada jūlijā Komisija atcēla sešas no septiņām īpašajām atrunām, kas attiecas uz Grieķiju.

| c) | Komisijai (Eiropas Statistikas birojam) 2010. gadā sadarbībā ar Grieķiju būtu jāturpina darbs, lai pabeigtu Grieķijas NKP datu pārbaudi par laiku no 1995. līdz 2001. gadam. |
| --- | --- |

c)

Komisijai (Eiropas Statistikas birojam) 2010. gadā sadarbībā ar Grieķiju būtu jāturpina darbs, lai pabeigtu Grieķijas NKP datu pārbaudi par laiku no 1995. līdz 2001. gadam.

| c) | Komisija (Eiropas Savienības Statistikas birojs) turpina sadarbību ar Grieķijas iestādēm, lai atceltu pēdējo atrunu par NKP 1995.–2001. gadā. |
| --- | --- |

c)

Pārskatā par 2007. finanšu gadu, kā arī pārskatā par 2008. un 2009. gadu Palāta atzīmēja Komisijas paveikto un norādīja uz pasākumiem, kas sadarbībā ar dalībvalstīm vēl jāveic, lai īstenotu iepriekš minētos ieteikumus.

NKI pašu resursi. Nelegālu darbību mērījumi nacionālajos kontos

Saskaņā ar EKS 95 (1) 1.13. punkta g) apakšpunktu un 3.08. punktu nelegālas darbības, kuras atbilst saimnieciska darījuma pazīmēm, ir jāiekļauj NKP/NKI mērījumos.

Pārskatā par 2004. finanšu gadu (3.54. punkta c) apakšpunktā) Palāta ieteica Komisijai nodrošināt, lai visas dalībvalstis atbilstu EKS 95 prasībām attiecībā uz nelegālu darbību iekļaušanu.

2004. gada martā NKI komiteja apsprieda nelegālu darbību mērīšanu nacionālajos kontos. Tā kā nācās saskarties ar nopietnām grūtībām, nosakot vadlīnijas šajā jomā, NKI komiteja ieteica neieviest tiešus pielāgojumus attiecībā uz nelegālām darbībām, kamēr nav pieejamas labākas apkopošanas metodes un avoti.

2008. gada aprīlī un 2009. gada aprīlī NKI komiteja izskatīja jautājumus, kas saistīti ar dažu nelegālu darbību kategoriju mērījumiem, balstoties uz dažu dalībvalstu nesen veiktu pētījumu rezultātiem.

Komisija (Eiropas Statistikas birojs) plānoja pabeigt pārskatu par pašreizējo stāvokli attiecībā uz nelegālo darbību īpatsvara aplēsēm nacionālajos kontos un 2010. gadā sniegt dalībvalstīm vadlīnijas, ņemot vērā NKI komitejas izteiktos atzinumus.

Kaut gan ir panākta virzība nelegālu darījumu mērīšanā nacionālajos kontos, Komisijai un dalībvalstīm darbs ir jāturpina.

NKI komiteja 2010. gada 29. aprīļa sanāksmē pārrunāja jautājumus saistībā ar nelegālu darbību pēdējo kategoriju, kuru tā bija atklājusi nacionālajos kontos. Pēc šīm pārrunām Komisija sagatavos risinājumu priekšlikumus par nelegālo darbību mērīšanu nacionālajos kontos 2011. gada pirmajā pusē.

NKI pašu resursi. Netieši novērtētie finanšu starpniecības pakalpojumi (FISIM)

Netieši novērtētie finanšu starpniecības pakalpojumi (FISIM) ir daļa no finanšu iestāžu produktiem, kas netiek sniegti kā tieša pakalpojumu pārdošana par noteiktu cenu, bet gan iekasējot par aizdevumiem procentu likmi, kura ir augstāka par noguldījumiem izmantoto likmi.

FISIM iedalīšana EKS 95 sistēmā tika noteikta Padomes Regulā (EK) Nr. 448/98 (2) un tika ieviesta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1889/2002 (3), sākot ar 2005. gada 1. janvāri. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 448/98, tās 8. panta 1. punktā ir noteikts, ka lēmumu iedalīt FISIM Kopienas budžeta un pašu resursu mērķiem Padome pieņem ar vienprātīgu lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma.

Pārskatā par 2005. finanšu gadu (4.30. punkta e) apakšpunktā) Palāta ieteica Komisijai iesniegt priekšlikumu par FISIM, kas iekļaujams NKI, lai aprēķinātu pašu resursus.

Nosūtot EKS 95 datus 2008. gada septembrī/oktobrī, visas dalībvalstis darīja pieejamus nacionālo kontu datus ar FISIM iedalīšanu (tādējādi palielinot dalībvalstu NKI caurmērā vairāk nekā par 1 %).

2009. gada maijā Komisija iesniedza priekšlikumu Padomes lēmumam ar atpakaļejošu spēku, sākot no 2005. gada 1. janvāra, iedalīt FISIM nacionālā kopienākuma (NKI) noteikšanai pašu resursu nolūkos.

Padomes Pašu resursu jautājumu darba grupa apsprieda šo Komisijas priekšlikumu un izteica bažas par FISIM aprēķina metodi, kā arī par priekšlikuma spēkā stāšanās datumu un tā atpakaļejošo spēku.

2009. gada oktobrī tika sagatavots pārskatīts prezidējošās valsts priekšlikums, kurā ierosināts, lai Padomes lēmums stājas spēkā 2010. gada 1. janvārī. 2010. gada martā tika pieņemts Padomes Lēmums 2010/196/ES, Euratom (4).

Turpmākajās revīzijās Palāta uzraudzīs FISIM iedalīšanu NKI noteikšanai pašu resursu nolūkos.

---

(1)  Padomes Regula (EK) Nr. 2223/96 ( OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp.), ar grozījumiem.

(2)   OV L 58, 27.2.1998., 1. lpp.

(3)  OV L 286, 24.10.2002., 11. lpp.

(4)  OV L 87, 7.4.2010, 31. lpp.

---

3. NODAĻA

Lauksaimniecība un dabas resursi

SATURS

Ievads

Politikas grupas īpašās iezīmes

Revīzijas tvērums un pieeja

Darījumu pareizība

Lauksaimniecība un lauku attīstība

Vide, zivsaimniecība un jūrlietas, veselība un patērētāju aizsardzība

Sistēmu efektivitāte

Politikas joma “Lauksaimniecība un lauku attīstība”

Sistēmas, kas attiecas uz darījumu pareizību

Sistēmas, kas attiecas uz piedziņu un finanšu korekcijām

Politikas jomas “Vide”, “Zivsaimniecība un jūrlietas” un “Veselība un patērētāju aizsardzība”

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

Secinājumi un ieteikumi

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 3.1. | Šajā nodaļā izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “Lauksaimniecība un dabas resursi”, kurā ietilpst šādas politikas jomas: “05. Lauksaimniecība un lauku attīstība”, “07. Vide”, “11. Zivsaimniecība un jūrlietas” un “17. Veselība un patērētāju aizsardzība”. Galvenā informācija par pasākumiem un tēriņiem 2009. gadā ir sniegta
  3.1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

3.1.

Šajā nodaļā izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “Lauksaimniecība un dabas resursi”, kurā ietilpst šādas politikas jomas: “05. Lauksaimniecība un lauku attīstība”, “07. Vide”, “11. Zivsaimniecība un jūrlietas” un “17. Veselība un patērētāju aizsardzība”. Galvenā informācija par pasākumiem un tēriņiem 2009. gadā ir sniegta
  3.1. tabulā
  .

3.1. tabula.   Lauksaimniecība un dabas resursi. Galvenā informācija

| (milj. EUR) |
| --- |
| Budžeta sadaļa | Politikas joma | Apraksts | Maksājumi 2009. gadā | Pārvaldības veids |
| 5. | Lauksaimniecība un lauku attīstība | Administratīvie izdevumi | 128 | Centralizēta tieša |
| Intervence lauksaimniecības tirgū | 7 006 | Dalīta |
| Tiešais atbalsts | 39 114 | Dalīta |
| Lauku attīstība | 8 738 | Dalīta |
| Pirmspievienošanās pasākumi | 254 | Decentralizēta |
| Citi | –31 | Dalīta |
| | 55 209 | |
| 7. | Vide | Administratīvie izdevumi | 87 | Centralizēta tieša |
| Pamatdarbības izdevumi | 269 | Centralizēta tieša/ centralizēta netieša |
| | 356 | |
| 11. | Jūrlietas un zivsaimniecība | Administratīvie izdevumi | 39 | Centralizēta tieša |
| Pamatdarbības izdevumi | 553 | Centralizēta/dalīta |
| | 592 | |
| 17. | Veselība un patērētāju aizsardzība | Administratīvie izdevumi | 111 | Centralizēta tieša |
| Pamatdarbības izdevumi | 416 | Centralizēta tieša/ centralizēta netieša |
| | 526 | |
| Administratīvie izdevumi kopā (38) | 366 | |
| Pamatdarbības izdevumi kopā (no tiem): | 56 318 | |
| - avansi | 518 | |
| - starpposma/galīgie maksājumi | 55 800 | |
| Gada maksājumi kopā | 56 684 | |
| Gada saistības kopā | 62 165 | |
| Avots: 2009. gada pārskati. |

(milj. EUR)

Budžeta sadaļa

Politikas joma

Apraksts

Maksājumi 2009. gadā

Pārvaldības veids

5.

Lauksaimniecība un lauku attīstība

Administratīvie izdevumi

128

Centralizēta tieša

Intervence lauksaimniecības tirgū

7 006

Dalīta

Tiešais atbalsts

39 114

Dalīta

Lauku attīstība

8 738

Dalīta

Pirmspievienošanās pasākumi

254

Decentralizēta

Citi

–31

Dalīta

55 209

7.

Vide

Administratīvie izdevumi

87

Centralizēta tieša

Pamatdarbības izdevumi

269

Centralizēta tieša/ centralizēta netieša

356

11.

Jūrlietas un zivsaimniecība

Administratīvie izdevumi

39

Centralizēta tieša

Pamatdarbības izdevumi

553

Centralizēta/dalīta

592

17.

Veselība un patērētāju aizsardzība

Administratīvie izdevumi

111

Centralizēta tieša

Pamatdarbības izdevumi

416

Centralizēta tieša/ centralizēta netieša

526

Administratīvie izdevumi kopā (38)

366

Pamatdarbības izdevumi kopā (no tiem):

56 318

- avansi

518

- starpposma/galīgie maksājumi

55 800

Gada maksājumi kopā

56 684

Gada saistības kopā

62 165

Avots: 2009. gada pārskati.

| 3.2. | Saskaņā ar Līgumu Komisija kopumā atbild par Eiropas Savienības budžeta izpildi. Gandrīz visu lauksaimniecības un lauku attīstības izdevumu pārvaldība ir dalīta, un īstenošanas uzdevumi ir deleģēti dalībvalstīm. Citās jomās budžeta apropriācijas izlieto tiešā un netiešā Komisijas pārvaldībā, izņemot Eiropas Zivsaimniecības fondu, kuru pārvalda dalīti, pamatojoties uz daudzgadu programmām. |
| --- | --- |

3.2.

Saskaņā ar Līgumu Komisija kopumā atbild par Eiropas Savienības budžeta izpildi. Gandrīz visu lauksaimniecības un lauku attīstības izdevumu pārvaldība ir dalīta, un īstenošanas uzdevumi ir deleģēti dalībvalstīm. Citās jomās budžeta apropriācijas izlieto tiešā un netiešā Komisijas pārvaldībā, izņemot Eiropas Zivsaimniecības fondu, kuru pārvalda dalīti, pamatojoties uz daudzgadu programmām.

Politikas grupas īpašās iezīmes

Politikas joma “Lauksaimniecība un lauku attīstība”

| 3.3. | Kopējās lauksaimniecības politikas mērķi (1), kā noteikts Līgumā, ir celt lauksaimniecības ražīgumu, šādi panākt pietiekami augstu dzīves līmeni lauku iedzīvotājiem, stabilizēt tirgus, nodrošināt piedāvāto produktu pieejamību tirgū un panākt, ka patērētāji piedāvātos produktus saņem par samērīgām cenām. |
| --- | --- |

3.3.

Kopējās lauksaimniecības politikas mērķi (1), kā noteikts Līgumā, ir celt lauksaimniecības ražīgumu, šādi panākt pietiekami augstu dzīves līmeni lauku iedzīvotājiem, stabilizēt tirgus, nodrošināt piedāvāto produktu pieejamību tirgū un panākt, ka patērētāji piedāvātos produktus saņem par samērīgām cenām.

| 3.4. | Kopējās lauksaimniecības politikas izdevumus finansē no ES budžeta galvenokārt ar divu fondu starpniecību (2): no Eiropas Lauksaimniecības Garantiju fonda (turpmāk – ELGF) pilnībā finansē ES tiešo atbalstu un tirgus pasākumus (3), kā būs paskaidrots turpmāk, bet no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (turpmāk – ELFLA) dažādās proporcijās līdzfinansē lauku attīstības programmas. |
| --- | --- |

3.4.

Kopējās lauksaimniecības politikas izdevumus finansē no ES budžeta galvenokārt ar divu fondu starpniecību (2): no Eiropas Lauksaimniecības Garantiju fonda (turpmāk – ELGF) pilnībā finansē ES tiešo atbalstu un tirgus pasākumus (3), kā būs paskaidrots turpmāk, bet no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (turpmāk – ELFLA) dažādās proporcijās līdzfinansē lauku attīstības programmas.

| 3.5. | Turpmāk minēti galvenie ELGF finansētie pasākumi.






  — | Tiešā atbalsta shēma “Vienotā maksājuma shēma”(VMS), kuru ieviesa, lai atdalītu maksājumus lauksaimniekiem no ražošanas (“atdalīšana”). Lai saņemtu atbalstu no VMS, lauksaimniekiem vispirms jāiegūst “tiesības” (4), no kurām ikvienas kopā ar hektāru attiecināmas zemes, ko lauksaimnieks deklarējis, dod pamatu VMS maksājumam vismaz līdz 2013. gadam (5). Shēmas nozīme ir palielinājusies, un 2009. gadā ar to saistītie izdevumi bija 28 806 miljoni EUR. |
| --- | --- | --- |

3.5.

Turpmāk minēti galvenie ELGF finansētie pasākumi.

—

Tiešā atbalsta shēma “Vienotā maksājuma shēma”(VMS), kuru ieviesa, lai atdalītu maksājumus lauksaimniekiem no ražošanas (“atdalīšana”). Lai saņemtu atbalstu no VMS, lauksaimniekiem vispirms jāiegūst “tiesības” (4), no kurām ikvienas kopā ar hektāru attiecināmas zemes, ko lauksaimnieks deklarējis, dod pamatu VMS maksājumam vismaz līdz 2013. gadam (5). Shēmas nozīme ir palielinājusies, un 2009. gadā ar to saistītie izdevumi bija 28 806 miljoni EUR.

| — | Tiešā atbalsta shēma “Vienotā platībmaksājuma shēma” (VPMS), no kuras vienotu summu izmaksā par attiecināmu lauksaimniecības zemes hektāru. VPMS pašlaik piemēro desmit jaunajās dalībvalstīs (6), un 2009. gadā ar to bija saistīti 3 723 miljoni EUR izdevumu. |
| --- | --- |

—

Tiešā atbalsta shēma “Vienotā platībmaksājuma shēma” (VPMS), no kuras vienotu summu izmaksā par attiecināmu lauksaimniecības zemes hektāru. VPMS pašlaik piemēro desmit jaunajās dalībvalstīs (6), un 2009. gadā ar to bija saistīti 3 723 miljoni EUR izdevumu.

| — | Vēl viena tiešā atbalsta shēma (saistītie maksājumi) ir paredzēta, lai saglabātu ražošanu teritorijās, kurās citādi būtu ražošanas pārtraukšanas risks. Iesaistītās summas kopumā samazinās, jo notiek turpmāka atdalīšana un citu atbalsta shēmu integrēšana VMS, un šie izdevumi bija 6 585 miljoni EUR. |
| --- | --- |

—

Vēl viena tiešā atbalsta shēma (saistītie maksājumi) ir paredzēta, lai saglabātu ražošanu teritorijās, kurās citādi būtu ražošanas pārtraukšanas risks. Iesaistītās summas kopumā samazinās, jo notiek turpmāka atdalīšana un citu atbalsta shēmu integrēšana VMS, un šie izdevumi bija 6 585 miljoni EUR.

3.5.

| — | Intervence lauksaimniecības tirgū. Galvenie pasākumi ir intervence, glabāšana rezervēs, eksporta kompensācijas un citi pasākumi, tādi kā īpašs atbalsts par vīnu, augļiem un dārzeņiem, pārtikas programmas (kopumā par 3 988 miljoniem EUR) un Cukura restrukturizācijas fonds (3 018 miljoni EUR). |
| --- | --- |

—

Intervence lauksaimniecības tirgū. Galvenie pasākumi ir intervence, glabāšana rezervēs, eksporta kompensācijas un citi pasākumi, tādi kā īpašs atbalsts par vīnu, augļiem un dārzeņiem, pārtikas programmas (kopumā par 3 988 miljoniem EUR) un Cukura restrukturizācijas fonds (3 018 miljoni EUR).

| — | No Cukura nozares restrukturizācijas fonda veiktie maksājumi tika finansēti no to ražotāju ieguldījumiem, kuriem ir kvota, un tie ir Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) ieņēmumi. |
| --- | --- |

—

No Cukura nozares restrukturizācijas fonda veiktie maksājumi tika finansēti no to ražotāju ieguldījumiem, kuriem ir kvota, un tie ir Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) ieņēmumi.

| 3.6. | Lauku attīstības izdevumus līdzfinansē no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), un tajos ietverti tēriņi daudziem pasākumiem, piemēram, agrovides shēmām, kompensācijām par lauksaimniecību mazāk labvēlīgos apgabalos, ieguldījumiem lauku saimniecībās un lauku teritoriju infrastruktūrā (8 992 miljoni EUR) (7). 2009. gadā saistībā ar tā saukto KLP veselības pārbaudi (8) un Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (9) caur lauku attīstības jomu tika novirzīti papildu līdzekļi, lai finansētu tādas prioritātes kā platjoslas interneta infrastruktūra, klimata pārmaiņas, atjaunīgas enerģijas, ūdens apsaimniekošana, bioloģiskā daudzveidība un piena nozares restrukturizēšanu pavadošie pasākumi. Tomēr 2009. gadā minētajiem pasākumiem nekādu izdevumu nav bijis. |
| --- | --- |

3.6.

Lauku attīstības izdevumus līdzfinansē no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), un tajos ietverti tēriņi daudziem pasākumiem, piemēram, agrovides shēmām, kompensācijām par lauksaimniecību mazāk labvēlīgos apgabalos, ieguldījumiem lauku saimniecībās un lauku teritoriju infrastruktūrā (8 992 miljoni EUR) (7). 2009. gadā saistībā ar tā saukto KLP veselības pārbaudi (8) un Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (9) caur lauku attīstības jomu tika novirzīti papildu līdzekļi, lai finansētu tādas prioritātes kā platjoslas interneta infrastruktūra, klimata pārmaiņas, atjaunīgas enerģijas, ūdens apsaimniekošana, bioloģiskā daudzveidība un piena nozares restrukturizēšanu pavadošie pasākumi. Tomēr 2009. gadā minētajiem pasākumiem nekādu izdevumu nav bijis.

| 3.6. | Dalībvalstis sāka ieviest “veselības pārbaudes” jomā un Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plānā noteiktās jaunās prioritātes jau 2009. gadā, taču izdevumus Komisijai tās deklarēja tikai par stāvokli 2009. gada beigās, jo programmas pārmaiņas iepriekš nebija apstiprinātas.

  Skaitlis (8 992 miljoni euro) attiecas uz maksājumu apropriācijām 05 04. un 05 05. nodaļā un ietver:







  — | operatīvo tehnisko palīdzību, |
| --- | --- | --- |

3.6.

Skaitlis (8 992 miljoni euro) attiecas uz maksājumu apropriācijām 05 04. un 05 05. nodaļā un ietver:

—

operatīvo tehnisko palīdzību,

| — | ģenētisko resursu pasākumus, |
| --- | --- |

—

ģenētisko resursu pasākumus,

| — | atmaksājumus no iepriekšējām Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) programmām (ES15), |
| --- | --- |

—

atmaksājumus no iepriekšējām Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) programmām (ES15),

| — | pirmspievienošanās instrumentus (SAPARD), kas nav daļa no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), bet faktiski ir atsevišķā budžeta pozīcijā, kā arī citā finanšu plāna pozīcijā. |
| --- | --- |

—

pirmspievienošanās instrumentus (SAPARD), kas nav daļa no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), bet faktiski ir atsevišķā budžeta pozīcijā, kā arī citā finanšu plāna pozīcijā.

| 3.7. | Saskaņā ar visām ELGF tiešā atbalsta shēmām, uz kurām attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1782/2003 (10), un dažām ELFLA atbalsta shēmām ES atbalsta saņēmējiem jāievēro “savstarpējās atbilstības” prasības. Šīs prasības saistītas ar vides aizsardzību, sabiedrības, dzīvnieku un augu veselību, dzīvnieku labturību (likumā noteiktās pārvaldības prasības) un lauksaimniecības zemes uzturēšanu labā lauksaimniecības un vides stāvoklī (LLVS) (11). ES tiesību aktos noteikts, ka gadījumā, ja tiek konstatēta šo prasību neievērošana, visai tiešo maksājumu summai, kas izmaksāta saskaņā ar konstatējuma kalendārajā gadā iesniegto pieprasījumu, piemēro samazinājumu vai maksājumu nepiešķir (12). Pārbaudes, ko Palāta veica maksājumiem lauksaimniekiem, ietver tikai dažas savstarpējās atbilstības prasības (sk. 3.17. punkta trešo ievilkumu). Kad pārkāpumus atklāj, tos klasificē kā skaitļos neizsakāmas kļūdas, līdz ar to neiekļauj kļūdu īpatsvara aprēķināšanā. |
| --- | --- |

3.7.

Saskaņā ar visām ELGF tiešā atbalsta shēmām, uz kurām attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1782/2003 (10), un dažām ELFLA atbalsta shēmām ES atbalsta saņēmējiem jāievēro “savstarpējās atbilstības” prasības. Šīs prasības saistītas ar vides aizsardzību, sabiedrības, dzīvnieku un augu veselību, dzīvnieku labturību (likumā noteiktās pārvaldības prasības) un lauksaimniecības zemes uzturēšanu labā lauksaimniecības un vides stāvoklī (LLVS) (11). ES tiesību aktos noteikts, ka gadījumā, ja tiek konstatēta šo prasību neievērošana, visai tiešo maksājumu summai, kas izmaksāta saskaņā ar konstatējuma kalendārajā gadā iesniegto pieprasījumu, piemēro samazinājumu vai maksājumu nepiešķir (12). Pārbaudes, ko Palāta veica maksājumiem lauksaimniekiem, ietver tikai dažas savstarpējās atbilstības prasības (sk. 3.17. punkta trešo ievilkumu). Kad pārkāpumus atklāj, tos klasificē kā skaitļos neizsakāmas kļūdas, līdz ar to neiekļauj kļūdu īpatsvara aprēķināšanā.

| 3.8. | Uz ES platībatkarīgo atbalstu var pretendēt tikai lauksaimnieki. Lauksaimnieks ir persona, kura nodarbojas ar lauksaimniecību. Ar to saprot lauksaimniecības produktu ražošanu, audzēšanu, tostarp ražas novākšanu, slaukšanu, dzīvnieku audzēšanu un to turēšanu lauksaimniecības vajadzībām vai zemes uzturēšanu labā lauksaimniecības un vides stāvoklī (LLVS) (13). Saskaņā ar attiecīgiem ES noteikumiem, ja pieprasījuma iesniedzējs neveic nekādu citu lauksaimniecības darbību, zemes uzturēšana LLVS ir minimālā lauksaimniecības darbība, kas jāveic, lai pieprasījuma iesniedzējs varētu saņemt atbalstu. |
| --- | --- |

3.8.

Uz ES platībatkarīgo atbalstu var pretendēt tikai lauksaimnieki. Lauksaimnieks ir persona, kura nodarbojas ar lauksaimniecību. Ar to saprot lauksaimniecības produktu ražošanu, audzēšanu, tostarp ražas novākšanu, slaukšanu, dzīvnieku audzēšanu un to turēšanu lauksaimniecības vajadzībām vai zemes uzturēšanu labā lauksaimniecības un vides stāvoklī (LLVS) (13). Saskaņā ar attiecīgiem ES noteikumiem, ja pieprasījuma iesniedzējs neveic nekādu citu lauksaimniecības darbību, zemes uzturēšana LLVS ir minimālā lauksaimniecības darbība, kas jāveic, lai pieprasījuma iesniedzējs varētu saņemt atbalstu.

| 3.9. | Abu fondu izdevumi tiek veikti ar apmēram 80 valsts vai reģionālu maksājumu aģentūru starpniecību. Pirms šīs aģentūras var prasīt jebkādus izdevumus no ES budžeta, tām jābūt akreditētām, pamatojoties uz Komisijas noteiktajiem kritērijiem. Šīs maksājumu aģentūras veic maksājumus saņēmējiem, bet iepriekš tām pašām vai to pilnvarotajām struktūrām jāpārliecinās par atbalsta pieprasījumu attiecināmību. Maksājumu aģentūru kontus un maksājumus pārbauda neatkarīgas revīzijas struktūras (apliecinātājiestādes), kuras par to ziņo Komisijai nākamā gada februārī. |
| --- | --- |

3.9.

Abu fondu izdevumi tiek veikti ar apmēram 80 valsts vai reģionālu maksājumu aģentūru starpniecību. Pirms šīs aģentūras var prasīt jebkādus izdevumus no ES budžeta, tām jābūt akreditētām, pamatojoties uz Komisijas noteiktajiem kritērijiem. Šīs maksājumu aģentūras veic maksājumus saņēmējiem, bet iepriekš tām pašām vai to pilnvarotajām struktūrām jāpārliecinās par atbalsta pieprasījumu attiecināmību. Maksājumu aģentūru kontus un maksājumus pārbauda neatkarīgas revīzijas struktūras (apliecinātājiestādes), kuras par to ziņo Komisijai nākamā gada februārī.

| 3.9. | Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 885/2006 5. pantu sertifikācijas struktūra vienreiz gadā veic ne tikai maksājumu aģentūru gada pārskatu, bet arī iekšējās kontroles procedūru pārbaudi un sertificēšanu. |
| --- | --- |

3.9.

Politikas jomas “Vide”, “Zivsaimniecība un jūrlietas” un “Veselība un patērētāju aizsardzība”

| 3.10. | Savienības politikai vides jomā jāveicina vides un cilvēku veselības aizsardzība un kvalitātes uzlabošana, kā arī dabas resursu racionāla izmantošana, tostarp starptautiskā līmenī. Finanšu instruments vides jomā (LIFE) (14) ir svarīgākais instruments, ko izmanto, lai finansētu ES ieguldījumu projektos, kurus dalībvalstis īsteno dabas un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai, kā arī vides politikā, pārvaldībā, informācijai un komunikācijai. |
| --- | --- |

3.10.

Savienības politikai vides jomā jāveicina vides un cilvēku veselības aizsardzība un kvalitātes uzlabošana, kā arī dabas resursu racionāla izmantošana, tostarp starptautiskā līmenī. Finanšu instruments vides jomā (LIFE) (14) ir svarīgākais instruments, ko izmanto, lai finansētu ES ieguldījumu projektos, kurus dalībvalstis īsteno dabas un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai, kā arī vides politikā, pārvaldībā, informācijai un komunikācijai.

| 3.11. | Eiropas Zivsaimniecības fonds (15) ir galvenais instruments jūrlietu un zivsaimniecības politikas jomā. Kopējai zivsaimniecības politikai ir tādi paši mērķi kā kopējai lauksaimniecības politikai (sk. 3.3. punktu). |
| --- | --- |

3.11.

Eiropas Zivsaimniecības fonds (15) ir galvenais instruments jūrlietu un zivsaimniecības politikas jomā. Kopējai zivsaimniecības politikai ir tādi paši mērķi kā kopējai lauksaimniecības politikai (sk. 3.3. punktu).

| 3.12. | Veselības un patērētāju aizsardzības jomā ES atbalsta, no vienas puses, cilvēku, dzīvnieku un augu veselības aizsardzību un, no otras puses, patērētāju labklājību. |
| --- | --- |

3.12.

Veselības un patērētāju aizsardzības jomā ES atbalsta, no vienas puses, cilvēku, dzīvnieku un augu veselības aizsardzību un, no otras puses, patērētāju labklājību.

Avansi un starpposma/galīgie maksājumi

| 3.13. | ELGF izdevumi galvenokārt ir to subsīdiju atmaksas, ko dalībvalstis izmaksājušas lauksaimniekiem un citiem saņēmējiem. |
| --- | --- |

3.13.

ELGF izdevumi galvenokārt ir to subsīdiju atmaksas, ko dalībvalstis izmaksājušas lauksaimniekiem un citiem saņēmējiem.

| 3.14. | No ELFLA un EZF avansā izmaksā 7 % no ES ieguldījuma katrā programmā pēc tam, kad programmu ir pieņēmusi Komisija (16). 2009. gadā no ELFLA izmaksāja tikai starpposma maksājumus, bet starp EZF maksājumiem bija arī avansi. |
| --- | --- |

3.14.

No ELFLA un EZF avansā izmaksā 7 % no ES ieguldījuma katrā programmā pēc tam, kad programmu ir pieņēmusi Komisija (16). 2009. gadā no ELFLA izmaksāja tikai starpposma maksājumus, bet starp EZF maksājumiem bija arī avansi.

| 3.15. | Starp maksājumiem veselības un patērētāju aizsardzībai avansu nav, dalībvalstīm atlīdzina to deklarētos izdevumus. Vides jomā ir paredzēts priekšfinansējums līdz 40 % no ES ieguldījuma LIFE projektā, kā noteikts dotācijas nolīgumā. |
| --- | --- |

3.15.

Starp maksājumiem veselības un patērētāju aizsardzībai avansu nav, dalībvalstīm atlīdzina to deklarētos izdevumus. Vides jomā ir paredzēts priekšfinansējums līdz 40 % no ES ieguldījuma LIFE projektā, kā noteikts dotācijas nolīgumā.

Budžeta izpilde

| 3.16. | ELFLA jomā budžeta apropriācijas 1 650 miljonu EUR apmērā tika atceltas 2009. gada beigās (17), galvenokārt tāpēc, ka dalībvalstu izdevumi palēninājās saistībā ar grūtībām nodrošināt valsts līdzfinansējumu, bet Rumānijā un Bulgārijā pietrūka pieredzes lauku attīstības programmu īstenošanā (18). |
| --- | --- |

3.16.

ELFLA jomā budžeta apropriācijas 1 650 miljonu EUR apmērā tika atceltas 2009. gada beigās (17), galvenokārt tāpēc, ka dalībvalstu izdevumi palēninājās saistībā ar grūtībām nodrošināt valsts līdzfinansējumu, bet Rumānijā un Bulgārijā pietrūka pieredzes lauku attīstības programmu īstenošanā (18).

| 3.16. | 2009. gada beigās notikusī ELFLA budžeta apropriāciju atcelšana 1 650 miljonu apmērā tika veikta arī tāpēc, ka vairākos gadījumos sākotnējā programmu apstiprināšana bija novēlota. Turklāt pārplānošana saskaņā ar “veselības pārbaudēm” un Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plānu varēja arī aizkavēt jaunu projektu sākšanu dalībvalstīs, jo tika gaidīta pārskatīto Lauku attīstības programmu pieņemšana. |
| --- | --- |

3.16.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 3.17. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstīta
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Attiecībā uz revīziju politikas grupā “Lauksaimniecība un lauku attīstība” īpaši jānorāda uz šādiem specifiskiem jautājumiem:






  — | pārbaudīja paraugu, kurā bija 241 maksājums, |
| --- | --- | --- |

3.17.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstīta
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Attiecībā uz revīziju politikas grupā “Lauksaimniecība un lauku attīstība” īpaši jānorāda uz šādiem specifiskiem jautājumiem:

—

pārbaudīja paraugu, kurā bija 241 maksājums,

| — | vērtēja ELGF pārraudzības un kontroles sistēmas atlasītās maksājumu aģentūrās četrās dalībvalstīs, kurās piemēro VPMS (Kiprā, Latvijā, Lietuvā un Slovākijā), un četrās dalībvalstīs, kurās piemēro VMS (Maltā, Grieķijā, Itālijā (Emīlija Romaņja) un Spānijā (Basku zemē)). Papildus tam Maltā revīzijā ietvēra tiesību piešķiršanu pēc VMS ieviešanas 2007. gadā. Saistībā ar lauku attīstības izdevumiem Palāta pārbaudīja pārraudzības un kontroles sistēmas Austrijā, Vācijā (Bavārijā), Apvienotajā Karalistē (Anglijā), Grieķijā, Čehijas Republikā, Rumānijā, Bulgārijā un Francijā. Veselības un patērētāju aizsardzības jomā Palāta revidēja pārraudzības un kontroles sistēmas saistībā ar dzīvnieku slimību apkarošanas un uzraudzības programmām, |
| --- | --- |

—

vērtēja ELGF pārraudzības un kontroles sistēmas atlasītās maksājumu aģentūrās četrās dalībvalstīs, kurās piemēro VPMS (Kiprā, Latvijā, Lietuvā un Slovākijā), un četrās dalībvalstīs, kurās piemēro VMS (Maltā, Grieķijā, Itālijā (Emīlija Romaņja) un Spānijā (Basku zemē)). Papildus tam Maltā revīzijā ietvēra tiesību piešķiršanu pēc VMS ieviešanas 2007. gadā. Saistībā ar lauku attīstības izdevumiem Palāta pārbaudīja pārraudzības un kontroles sistēmas Austrijā, Vācijā (Bavārijā), Apvienotajā Karalistē (Anglijā), Grieķijā, Čehijas Republikā, Rumānijā, Bulgārijā un Francijā. Veselības un patērētāju aizsardzības jomā Palāta revidēja pārraudzības un kontroles sistēmas saistībā ar dzīvnieku slimību apkarošanas un uzraudzības programmām,

| — | attiecībā uz savstarpēju atbilstību, kad Palāta revidēja platībatkarīgos maksājumus, tā pārbaudīja tikai LLVS prasības (minimālais augsnes segums, nevēlamas veģetācijas izplatība), kurām pierādījumus var iegūt un secinājumus var izdarīt revīzijas apmeklējuma laikā. Dažas likumā noteiktās pārvaldības prasības (gruntsūdeņu un augsnes aizsardzība pret piesārņojumu, dzīvnieku identifikācija un dzīvnieku labturība) tika pārbaudītas saistībā ar ELFLA maksājumiem. Turklāt saistībā ar IAKS sistēmu revīziju Palāta analizēja, kā valstu līmenī tiek īstenoti LLVS standarti un kādas ir dalībvalstu ieviestās kontroles sistēmas, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz savstarpēju atbilstību, kad Palāta revidēja platībatkarīgos maksājumus, tā pārbaudīja tikai LLVS prasības (minimālais augsnes segums, nevēlamas veģetācijas izplatība), kurām pierādījumus var iegūt un secinājumus var izdarīt revīzijas apmeklējuma laikā. Dažas likumā noteiktās pārvaldības prasības (gruntsūdeņu un augsnes aizsardzība pret piesārņojumu, dzīvnieku identifikācija un dzīvnieku labturība) tika pārbaudītas saistībā ar ELFLA maksājumiem. Turklāt saistībā ar IAKS sistēmu revīziju Palāta analizēja, kā valstu līmenī tiek īstenoti LLVS standarti un kādas ir dalībvalstu ieviestās kontroles sistēmas,

| — | turklāt, lai novērtētu pamatu Komisijas finanšu noskaidrošanas lēmumiem, Palāta pārskatīja 60 apliecinātājiestāžu apliecinājumus un ziņojumus, kas attiecās uz 54 maksājumu aģentūrām (19). |
| --- | --- |

—

turklāt, lai novērtētu pamatu Komisijas finanšu noskaidrošanas lēmumiem, Palāta pārskatīja 60 apliecinātājiestāžu apliecinājumus un ziņojumus, kas attiecās uz 54 maksājumu aģentūrām (19).

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 3.18. | Darījumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  3.1. pielikumā
  . Palātas aplēses, kas balstītas uz šiem rezultātiem, liecina, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars lauksaimniecības un dabas resursu jomā ir no 2 % līdz 5 %. |
| --- | --- |

3.18.

Darījumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  3.1. pielikumā
  . Palātas aplēses, kas balstītas uz šiem rezultātiem, liecina, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars lauksaimniecības un dabas resursu jomā ir no 2 % līdz 5 %.

| 3.18. | Komisija uzskata, ka kļūdu īpatsvars, kurš pēdējo gadu laikā svārstās ap 2 %, apstiprina iepriekšējos gados sniegto vispārējo pozitīvo novērtējumu.

  Turklāt risks saistībā ar ES budžetu ir attiecīgi novērsts, izmantojot atbilstības pārbaudes procedūru. |
| --- | --- |

3.18.

Turklāt risks saistībā ar ES budžetu ir attiecīgi novērsts, izmantojot atbilstības pārbaudes procedūru.

| 3.19. | No 241 darījuma, ko revidēja 2009. gadā, kļūdas bija 66 (27 %) (20) darījumos. 42 (64 %) (21) no šiem darījumiem bija skaitļos izsakāmas kļūdas, konkrēti – atbilstīguma un precizitātes kļūdas. Dažādi konstatēto kļūdu piemēri sniegti turpmāk tekstā. |
| --- | --- |

3.19.

No 241 darījuma, ko revidēja 2009. gadā, kļūdas bija 66 (27 %) (20) darījumos. 42 (64 %) (21) no šiem darījumiem bija skaitļos izsakāmas kļūdas, konkrēti – atbilstīguma un precizitātes kļūdas. Dažādi konstatēto kļūdu piemēri sniegti turpmāk tekstā.

Lauksaimniecība un lauku attīstība

| 3.20. | ELGF kļūdas bija 35 (24 %) (22) no paraugam atlasītajiem 148 darījumiem. 24 (69 %) no šiem darījumiem bija skaitļos izsakāmas kļūdas. Lauku attīstības izdevumos kļūdas bija 25 (31 %) darījumos no paraugam atlasītajiem 80 darījumiem. 16 (64 %) no šiem darījumiem bija skaitļos izsakāmas kļūdas. |
| --- | --- |

3.20.

ELGF kļūdas bija 35 (24 %) (22) no paraugam atlasītajiem 148 darījumiem. 24 (69 %) no šiem darījumiem bija skaitļos izsakāmas kļūdas. Lauku attīstības izdevumos kļūdas bija 25 (31 %) darījumos no paraugam atlasītajiem 80 darījumiem. 16 (64 %) no šiem darījumiem bija skaitļos izsakāmas kļūdas.

| 3.20. | Komisija norāda, ka lielākā daļa no skaitļos izsakāmām kļūdām ir salīdzinoši mazas naudas izteiksmē un ir galvenokārt saistītas ar nelielām atšķirībām Palātas veiktajā zemes gabalu pārvērtēšanā (sk. 3.22. punktu). Attiecīgā dalībvalsts arī norādīja vairākas kļūdas vēl pirms Palātas veiktās revīzijas. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Palātas konstatēto atbilstīguma kļūdu piemēri. |
| --- | --- |

3.21.

Palātas konstatēto atbilstīguma kļūdu piemēri.

3.21.

ELGF maksājumu piemēri

VPMS maksājums tika veikts saņēmējam, kuram nebija nekādu pierādījumu par veikto lauksaimniecības darbību. Saņēmējs, sabiedrība ar ierobežotu atbildību, kura piederēja pašvaldībai, iesniedza VPMS pieprasījumu par vairāk nekā 530 hektāriem pļavu un ganību zemes. Revidentiem netika sniegti nekādi pierādījumi par to, ka sabiedrībai būtu tiesības saņemt atbalstu, jo tā veic lauksaimniecības darbību, proti, ražo vai audzē lauksaimniecības produktus, audzē vai tur dzīvniekus lauksaimniecības vajadzībām vai uztur zemi labā lauksaimniecības stāvoklī. Līdz ar to atbalsta maksājums (EUR 30 000) nebija pamatots. Palāta uzskata, ka šis gadījums ir vēl viens piemērs problēmai, uz kuru tā jau norādīja Pārskatā par 2008. finanšu gadu (23).

VMS maksājumu izmaksāja saņēmējam, kurš nepareizi deklarēja nomātu liesu ganību zemes platību. Tā bija valsts zeme, uz kuru cits lauksaimnieks (iznomātājs) jau bija deklarējis ganīšanas tiesības, kuras tam piešķīrusi pašvaldība. Saņēmējs (pensionēts lauksaimnieks), kurš bija atteicies no savas sākotnējās saimniecības, bet bija saglabājis daļu savu tiesību, ar iznomātāju noslēdza divus specifiskus fiktīvus līgumus, lai atbilstu regulas prasībām:

| — | nomas līgumu par 57 hektāriem iepriekš minētās ganību zemes un |
| --- | --- |

—

nomas līgumu par 57 hektāriem iepriekš minētās ganību zemes un

| — | “atgriešanas” līgumu (“back to back”), ar kuru ganīšanas tiesības nodod iznomātājam atpakaļ. |
| --- | --- |

—

“atgriešanas” līgumu (“back to back”), ar kuru ganīšanas tiesības nodod iznomātājam atpakaļ.

Tomēr pašvaldība nebija piešķīrusi iznomātājam nekādas ganīšanas tiesības attiecībā uz minēto zemi. Jebkurā gadījumā jebkāda ganīšanas tiesību (visu vai daļas) apakšizīrēšana ir skaidri aizliegta pašvaldības noteikumos.

Tādējādi zeme nebija ne izīrētāja, ne saņēmēja rīcībā. Līdz ar to ES tiesību akti nebija ievēroti (24).

Pēdējais gadījums uzskatāms par skaidru piemērojamās regulas 29. panta noteikumu pārkāpumu. Šajā pantā teikts, ka “maksājumus neizdara saņēmējiem, par kuriem ir konstatēts, ka viņi mākslīgi radījuši nosacījumus, kas vajadzīgi šādu maksājumu saņemšanai, lai gūtu priekšrocības, kas ir pretrunā attiecīgās atbalsta shēmas mērķiem”.

ELGF piemēri

Fiziskajām un juridiskajām personām ir tiesības saņemt Vienotās platībmaksājuma shēmas (SAPS) maksājumus, ja tās īsteno lauksaimniecisko darbību vai lauksaimniecības platību uzturēšanu labā lauksaimniecības stāvoklī (LLS) (37). Tādējādi nav nepieciešama īpaša lauksaimnieciskā darbība. Ir pietiekami, ja saņēmējs ievēro LLS.

Šis gadījums neattiecas uz pareizību saskaņā ar attiecīgajiem ES tiesību aktiem, bet gan ir saistīts ar ES likumdevēja politisko izvēli “veselības pārbaužu” laikā, saskaņā ar kuru dalībvalstīm ir jālemj, vai sniegt tiešos maksājumus tām fiziskajām un juridiskajām personām, kuru uzņēmējdarbības vai uzņēmuma galvenie mērķi nav lauksaimnieciskās darbības veikšana vai kuru lauksaimnieciskā darbība ir nenozīmīga daļa no kopējās uzņēmējdarbības. Šis jautājums tiek tālāk apsvērts saistībā ar kopējās lauksaimniecības politikas reformu laikposmā pēc 2013. gada.

Maksājumu lietā esošie pierādījumi liecina, ka 2008. gada septembrī attiecīgās valstu iestādes uz vietas pārbaudīja pieprasītos zemes gabalus, arī dažus Palātas pārbaudītos zemes gabalus, un noteica maksājumu, pamatojoties uz to platību, kura bija LLS. Komisija 2010. gada maijā apmeklēja šo vietu un apstiprināja, ka šī teritorija, kas saņem maksājumus, ir LLS.

| 3.22. | Lielākā daļa skaitļos izsakāmo kļūdu bija precizitātes kļūdas (87 % ELGF un 81 % lauku attīstībā), turklāt lielākā daļa precizitātes kļūdu bija saistītas ar pārāk lielas attiecināmās zemes deklarēšanu. Turpmāk minēti citi Palātas konstatēto precizitātes kļūdu piemēri. |
| --- | --- |

3.22.

Lielākā daļa skaitļos izsakāmo kļūdu bija precizitātes kļūdas (87 % ELGF un 81 % lauku attīstībā), turklāt lielākā daļa precizitātes kļūdu bija saistītas ar pārāk lielas attiecināmās zemes deklarēšanu. Turpmāk minēti citi Palātas konstatēto precizitātes kļūdu piemēri.

3.22.

ELGF maksājumu piemēri

Divos no 12 kādā dalībvalstī revidētajiem darījumiem maksājumi bija aprēķināti, pamatojoties uz nepareizi noteiktām tiesībām, kuras bija reģistrētas datubāzē, un katrā no gadījumiem noveda pie apmēram 20 % pārmaksājuma.

Citā dalībvalstī kāds VMS maksājums bija aprēķināts, pamatojoties uz lauksaimniekam piešķirto tiesību vidējo vērtību, nevis uz to vidējo tiesību vērtību, ko lauksaimnieks deklarējis savā pieprasījumā, kā tas paredzēts ES tiesību aktos, tādēļ bija veikts pārmaksājums par apmēram 20 %.

ELGF piemēri

Abos gadījumos valsts iestādes jau pirms Palātas konstatēja, ka maksājumi tiek aprēķināti uz nepareizu tiesību pamata un ka jebkuras pārmaksas ir jāatgūst.

Komisija izsaka nožēlu, ka šādi nepilni maksājumi, kas nerada nekādus zaudējumus ES budžetam, tiek ekstrapolēti uz visiem izdevumiem, palielinot kopējo kļūdu īpatsvaru un radot nepareizu iespaidu, ka kļūdu īpatsvars atspoguļo pārmaksas apjomu.

| 3.23. | No skaitļos neizsakāmām kļūdām Palāta konstatēja, piemēram, saistībā ar ELGF maksājumiem, ka pieprasījumā zemes gabali nebija skaidri identificēti, maksājumi bija veikti pēc tiesību aktos noteikta termiņa un nebija norādīts datums, līdz kuram prasītājiem jānodrošina deklarētā zemes gabala specifisks izmantojums. Saistībā ar ELFLA Palāta konstatēja gadījumu, kad nebija pilnībā ievēroti atsevišķi nosacījumi, kas attiecas uz atbalstu bioloģiskajai lauksaimniecībai. |
| --- | --- |

3.23.

No skaitļos neizsakāmām kļūdām Palāta konstatēja, piemēram, saistībā ar ELGF maksājumiem, ka pieprasījumā zemes gabali nebija skaidri identificēti, maksājumi bija veikti pēc tiesību aktos noteikta termiņa un nebija norādīts datums, līdz kuram prasītājiem jānodrošina deklarētā zemes gabala specifisks izmantojums. Saistībā ar ELFLA Palāta konstatēja gadījumu, kad nebija pilnībā ievēroti atsevišķi nosacījumi, kas attiecas uz atbalstu bioloģiskajai lauksaimniecībai.

| 3.23. | Komisija sistemātiski pārbauda tiešā atbalsta atbilstību maksājumu termiņiem un, ja nepieciešams, veic finanšu korekcijas. Pārējās minētās kļūdas ir formālas, un tām nav finansiālu seku. |
| --- | --- |

3.23.

Vide, zivsaimniecība un jūrlietas, veselība un patērētāju aizsardzība

| 3.24. | Vides, zivsaimniecības un jūrlietu, kā arī veselības un patērētāju aizsardzības jomā sešos (46 %) no 13 pārbaudītajiem darījumiem bija kļūdas. Divos (33 %) no šiem darījumos kļūdas bija izsakāmas skaitļos. |
| --- | --- |

3.24.

Vides, zivsaimniecības un jūrlietu, kā arī veselības un patērētāju aizsardzības jomā sešos (46 %) no 13 pārbaudītajiem darījumiem bija kļūdas. Divos (33 %) no šiem darījumos kļūdas bija izsakāmas skaitļos.

| 3.24. | Lemjot par maksājumiem, ko dalībvalstis saņem saskaņā ar dalīto pārvaldību, Komisija nebija informēta par Palātas konstatētajām iespējamām kļūdām, kuras bija pieļautas galasaņēmēja līmenī. Tomēr Komisija ir ieviesusi kontroles vidi, lai pārbaudītu, vai dalībvalstīs pārvaldes un kontroles sistēmas darbojas efektīvi šādu kļūdu novēršanā.

  Attiecībā uz vienu darījumu jūrlietu un zivsaimniecības jomā Komisijas aprēķinātajam starpposma maksājumam bija pareizi piemēroti attiecīgie šādu maksājumu aprēķina noteikumi, kas ir paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 1198/2006 76. pantā, saskaņā ar kuru Komisijai nav atļauts pēc savas izvēles lietot citu aprēķina metodi. |
| --- | --- |

3.24.

Attiecībā uz vienu darījumu jūrlietu un zivsaimniecības jomā Komisijas aprēķinātajam starpposma maksājumam bija pareizi piemēroti attiecīgie šādu maksājumu aprēķina noteikumi, kas ir paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 1198/2006 76. pantā, saskaņā ar kuru Komisijai nav atļauts pēc savas izvēles lietot citu aprēķina metodi.

| 3.25. | Attiecībā uz Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentu (ZVFI) Palāta konstatēja gadījumus, kad projekti bija pabeigti pēc attiecināmības perioda. |
| --- | --- |

3.25.

Attiecībā uz Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentu (ZVFI) Palāta konstatēja gadījumus, kad projekti bija pabeigti pēc attiecināmības perioda.

| 3.25. | Komisija atskaita konstatētās neattiecināmās summas no turpmākiem izdevumu pieprasījumiem (ja tādi vēl iesniedzami). Tas tiek darīts ne vēlāk kā pirms programmas pabeigšanas. |
| --- | --- |

3.25.

Piemērs

Valsts iestādes atlīdzināja izdevumus, kuri radās deviņus mēnešus pēc termiņa, kas bija noteikts zvejas kuģa būvei. Ievērojot tiesību aktus, šie izdevumi nebija attiecināmi, jo tikai force majeure gadījumos projekta termiņu var pagarināt.

Piemērs

Slēdzot grāmatvedības kontus, Komisija veiks visus atbilstīgos pasākumus, lai no galīgo izdevumu deklarācijas un galīgā maksājuma pieprasījuma atskaitītu neattiecināmo summu.

| 3.26. | Palāta konstatēja arī skaitļos neizsakāmas kļūdas. |
| --- | --- |

3.26.

Palāta konstatēja arī skaitļos neizsakāmas kļūdas.

3.26.

Piemēri

ZVFI. Galasaņēmējs deklarēja, cita starpā, izdevumus par saviem darbiniekiem un iekārtām, un šīs izmaksas bija aprēķinātas, pamatojoties uz pārdošanas cenām, nevis uz projekta īstenošanas faktiskajam izmaksām. Tā kā saņēmēja faktiskās izmaksas nevarēja noskaidrot, šī ir klasificēta kā skaitļos neizsakāma kļūda.

ĢD SANCO. Palāta konstatēja, ka maksājumā par pretsmēķēšanas kampaņas TV reklāmu pārraidīšanu Komisija nebija pienācīgi pārbaudījusi, vai visi samaksātie pakalpojumi patiešām ir sniegti.

Piemēri

Zivsaimniecības virzības finansiālais instruments (ZVFI). Slēdzot grāmatvedības kontus, Komisija veiks visus atbilstīgos pasākumus, lai no galīgo izdevumu deklarācijas un galīgā maksājuma pieprasījuma atskaitītu neattiecināmo summu.

Veselības un patērētāju ĢD. Komisijas dienesti veica noteiktu skaitu pārbaužu, kas nodrošināja pierādījumus par to, ka televīzijas reklāmas tika pārraidītas. Nākotnē tiks veikta papildu kontrole.

SISTĒMU EFEKTIVITĀTE

Politikas joma “Lauksaimniecība un lauku attīstība”

Sistēmas, kas attiecas uz darījumu pareizību

| 3.27. | Galvenā kontroles sistēma darījumu pareizības nodrošināšanai ir integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) (25). |
| --- | --- |

3.27.

Galvenā kontroles sistēma darījumu pareizības nodrošināšanai ir integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) (25).

| 3.28. | Katrā dalībvalstī IAKS ietilpst datubāzes par saimniecībām, pieprasījumiem, lauksaimniecības zemes gabaliem, tajās dalībvalstīs, kur maksājumi joprojām ir saistīti ar dzīvnieku skaitu, – dzīvnieku datubāzes, kā arī tiesību reģistrs tajās dalībvalstīs, kuras īsteno VMS. Sistēma paredz vairākus attiecināmības pārbaudes mehānismus: visu atbalsta pieprasījumu administratīvo pārbaudi, sasaistu pārbaudes ar datubāzēm, lai novērstu dubultus pieprasījumus par to pašu zemi un/vai dzīvniekiem, un vismaz 5 % pārbaudes saimniecībās uz vietas, kas jāveic maksājumu aģentūrām. |
| --- | --- |

3.28.

Katrā dalībvalstī IAKS ietilpst datubāzes par saimniecībām, pieprasījumiem, lauksaimniecības zemes gabaliem, tajās dalībvalstīs, kur maksājumi joprojām ir saistīti ar dzīvnieku skaitu, – dzīvnieku datubāzes, kā arī tiesību reģistrs tajās dalībvalstīs, kuras īsteno VMS. Sistēma paredz vairākus attiecināmības pārbaudes mehānismus: visu atbalsta pieprasījumu administratīvo pārbaudi, sasaistu pārbaudes ar datubāzēm, lai novērstu dubultus pieprasījumus par to pašu zemi un/vai dzīvniekiem, un vismaz 5 % pārbaudes saimniecībās uz vietas, kas jāveic maksājumu aģentūrām.

| 3.29. | IAKS aptver VMS, VPMS un visas ar platību saistītās atbalsta shēmas, kā arī shēmas, kas paredz piemaksas par dzīvniekiem. Attiecībā uz ELFLA un jo īpaši agrovidi un mazāk labvēlīgiem apgabaliem dažus pamatelementus, piemēram, platību un dzīvnieku skaitu, aptver IAKS, bet citus – īpaši izstrādāti kontroles mehānismi (26). |
| --- | --- |

3.29.

IAKS aptver VMS, VPMS un visas ar platību saistītās atbalsta shēmas, kā arī shēmas, kas paredz piemaksas par dzīvniekiem. Attiecībā uz ELFLA un jo īpaši agrovidi un mazāk labvēlīgiem apgabaliem dažus pamatelementus, piemēram, platību un dzīvnieku skaitu, aptver IAKS, bet citus – īpaši izstrādāti kontroles mehānismi (26).

| 3.30. | Palāta vērtēja astoņas IAKS sistēmas saistībā ar ELGV un astoņas īpašas kontroles sistēmas saistība ar ELFLA (sk. 3.17. punktu). |
| --- | --- |

3.30.

Palāta vērtēja astoņas IAKS sistēmas saistībā ar ELGV un astoņas īpašas kontroles sistēmas saistība ar ELFLA (sk. 3.17. punktu).

| 3.31. | Palātas revīzija aptvēra gan atbilstību attiecīgo regulu noteikumiem, gan sistēmu efektivitātes novērtējumu darījumu pareizības nodrošināšanas aspektā. Pārbaudīja šādus elementus: |
| --- | --- |

3.31.

Palātas revīzija aptvēra gan atbilstību attiecīgo regulu noteikumiem, gan sistēmu efektivitātes novērtējumu darījumu pareizības nodrošināšanas aspektā. Pārbaudīja šādus elementus:

3.31.

| I) | administratīvās procedūras un kontroles mehānismus pareizu maksājumu nodrošināšanai, tostarp datubāzu kvalitāti; |
| --- | --- |

I)

administratīvās procedūras un kontroles mehānismus pareizu maksājumu nodrošināšanai, tostarp datubāzu kvalitāti;

| II) | kontroles sistēmas, kuru pamatā ir pārbaudes uz vietas; |
| --- | --- |

II)

kontroles sistēmas, kuru pamatā ir pārbaudes uz vietas;

| III) | sistēmas savstarpējās atbilstības īstenošanas un kontroles nodrošināšanai. |
| --- | --- |

III)

sistēmas savstarpējās atbilstības īstenošanas un kontroles nodrošināšanai.

| III) | Komisija atgādina, ka savstarpējās atbilstības kritēriju ievērošana, kas jānodrošina lauksaimniekiem, nav atbilstības kritērijs un ka tāpēc šo kritēriju kontrole neattiecas uz veikto darījumu likumību un pareizību. Lauksaimniekiem, kas neievēro šos kritērijus, ir tiesības saņemt maksājumus, bet viņiem piemēro soda sankcijas atkarībā no konstatētās neatbilstības nopietnības, apjoma, ilguma un atkārtošanās, kā arī attiecīgā saņēmēja nolaidības vai nodoma. |
| --- | --- |

III)

| 3.32. | Lai gan IAKS sistēma kopumā ir pareizi izveidota, Palātas ikgadējās IAKS sistēmu revīzijas, kas veiktas pēdējos gados, liecina, ka IAKS efektivitāti negatīvi ietekmē tas, ka datubāzēs nav precīzu datu, sasaistu pārbaudes ir nepilnīgas un noviržu pārbaudes ir nepilnīgas vai nepareizas. Par 2006.–2008. finanšu gadu Palāta veica IAKS sistēmu revīzijas saistībā ar VMS un VPMS 20 maksājumu aģentūrās 17 dalībvalstīs un rezultātus paziņoja savos gada pārskatos. Vienas maksājumu aģentūras IAKS novērtēja kā efektīvu, 12 atzina par daļēji efektīvām, bet septiņās tika konstatētas būtiskas nepilnības, kuru dēļ Palāta secināja, ka sistēmas nav efektīvas. |
| --- | --- |

3.32.

Lai gan IAKS sistēma kopumā ir pareizi izveidota, Palātas ikgadējās IAKS sistēmu revīzijas, kas veiktas pēdējos gados, liecina, ka IAKS efektivitāti negatīvi ietekmē tas, ka datubāzēs nav precīzu datu, sasaistu pārbaudes ir nepilnīgas un noviržu pārbaudes ir nepilnīgas vai nepareizas. Par 2006.–2008. finanšu gadu Palāta veica IAKS sistēmu revīzijas saistībā ar VMS un VPMS 20 maksājumu aģentūrās 17 dalībvalstīs un rezultātus paziņoja savos gada pārskatos. Vienas maksājumu aģentūras IAKS novērtēja kā efektīvu, 12 atzina par daļēji efektīvām, bet septiņās tika konstatētas būtiskas nepilnības, kuru dēļ Palāta secināja, ka sistēmas nav efektīvas.

| 3.33. | Attiecībā uz 2009. gadā veikto revīziju astoņās maksājumu aģentūrās Palāta konstatēja, ka sistēmas efektīvi nodrošina maksājumu pareizību tikai vienā aģentūrā, daļēji efektīvas tās ir četrās aģentūrās, bet atlikušajās trīs aģentūrās (Grieķijā, Kiprā un Maltā) tās ir neefektīvas. |
| --- | --- |

3.33.

Attiecībā uz 2009. gadā veikto revīziju astoņās maksājumu aģentūrās Palāta konstatēja, ka sistēmas efektīvi nodrošina maksājumu pareizību tikai vienā aģentūrā, daļēji efektīvas tās ir četrās aģentūrās, bet atlikušajās trīs aģentūrās (Grieķijā, Kiprā un Maltā) tās ir neefektīvas.

| 3.32.–3.33. | Komisija uzskata, ka saskaņā ar Palātas atzinumu, kas ietverts gada pārskatos laikposmā kopš 2005. gada, Integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS), ja to atbilstīgi piemēro, kopumā ir efektīva kontroles sistēma kļūdu vai nepareizu izdevumu riska ierobežošanai.

  IAKS efektivitāti un pastāvīgu pilnveidi apstiprina to atbilstības revīziju rezultāti, kuras Komisija ir veikusi pēdējo gadu laikā visās dalībvalstīs, izņemot Luksemburgu, kā arī zemais kļūdu īpatsvars, ko parāda kontroles statistika, kuru Komisija saņem no dalībvalstīm un kuru ir pārbaudījusi un apstiprinājusi sertifikācijas struktūra. Zemais kļūdu īpatsvars atbilst arī Palātas 2008. gada pārskatā iekļautajam rādītājam.


  Komisija konstatēja, ka 2008. pieprasījumu gadā Bulgārijā un Rumānijā IAKS bija nozīmīgas nepilnības. Tāpēc šīs divas dalībvalstis izstrādāja rīcības plānus 2009. gadam, un Komisija ir cieši sekojusi to izpildei.


  Citās dalībvalstīs IAKS ir mazāk nozīmīgas nepilnības, kuru dēļ sistēmas nekļūst neefektīvas, bet ir tikai uzlabojamas un kuru novēršanai dalībvalstis jau ir veikušas vai pašlaik veic darbības.


  Saistībā ar visām nepilnībām tiek veiktas tālākas darbības, izmantojot atbilstības pārbaudes procedūras, kas nodrošina, ka risks saistībā ar ES budžetu ir atbilstīgi novērsts. |
| --- | --- |

3.32.–3.33.

IAKS efektivitāti un pastāvīgu pilnveidi apstiprina to atbilstības revīziju rezultāti, kuras Komisija ir veikusi pēdējo gadu laikā visās dalībvalstīs, izņemot Luksemburgu, kā arī zemais kļūdu īpatsvars, ko parāda kontroles statistika, kuru Komisija saņem no dalībvalstīm un kuru ir pārbaudījusi un apstiprinājusi sertifikācijas struktūra. Zemais kļūdu īpatsvars atbilst arī Palātas 2008. gada pārskatā iekļautajam rādītājam.

Komisija konstatēja, ka 2008. pieprasījumu gadā Bulgārijā un Rumānijā IAKS bija nozīmīgas nepilnības. Tāpēc šīs divas dalībvalstis izstrādāja rīcības plānus 2009. gadam, un Komisija ir cieši sekojusi to izpildei.

Citās dalībvalstīs IAKS ir mazāk nozīmīgas nepilnības, kuru dēļ sistēmas nekļūst neefektīvas, bet ir tikai uzlabojamas un kuru novēršanai dalībvalstis jau ir veikušas vai pašlaik veic darbības.

Saistībā ar visām nepilnībām tiek veiktas tālākas darbības, izmantojot atbilstības pārbaudes procedūras, kas nodrošina, ka risks saistībā ar ES budžetu ir atbilstīgi novērsts.

| 3.34. | Attiecībā uz astoņām lauku attīstības jomā revidētajām pārraudzības un kontroles sistēmām Palāta konstatēja, ka no tām trīs ieviestās kontroles sistēmas bija efektīvas, bet piecas tikai daļēji efektīvi nodrošināja maksājumu pareizību. |
| --- | --- |

3.34.

Attiecībā uz astoņām lauku attīstības jomā revidētajām pārraudzības un kontroles sistēmām Palāta konstatēja, ka no tām trīs ieviestās kontroles sistēmas bija efektīvas, bet piecas tikai daļēji efektīvi nodrošināja maksājumu pareizību.

| 3.34. | Bulgārijā un Rumānijā lauku attīstības uzraudzības un kontroles sistēmu trūkumus rada IAKS nepilnības, saistībā ar kurām Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2009. gada darbības pārskatā ir iekļauta atruna.

  Citās dalībvalstīs, kurās Komisija 2009. gadā veica revīziju, kontroles sistēma tika atzīta par efektīvu. Tomēr tālāk norādītajās jomās pastāv iespēja veikt uzlabojumus:







  — | to vispārējo norādījumu ievērošana, kuri iekļauti darba dokumentā par agrovides saistībām un to pārbaudāmību un nosaka, ka vienlaikus ir jālieto vairāki kontroles rīki, |
| --- | --- | --- |

3.34.

Citās dalībvalstīs, kurās Komisija 2009. gadā veica revīziju, kontroles sistēma tika atzīta par efektīvu. Tomēr tālāk norādītajās jomās pastāv iespēja veikt uzlabojumus:

—

to vispārējo norādījumu ievērošana, kuri iekļauti darba dokumentā par agrovides saistībām un to pārbaudāmību un nosaka, ka vienlaikus ir jālieto vairāki kontroles rīki,

| — | tālāku darbību nepieciešamība, lai nodrošinātu vienkāršus un skaidrus atbilstības kritērijus un lai skaidri un nepārprotami informētu saņēmējus par viņu pienākumiem, |
| --- | --- |

—

tālāku darbību nepieciešamība, lai nodrošinātu vienkāršus un skaidrus atbilstības kritērijus un lai skaidri un nepārprotami informētu saņēmējus par viņu pienākumiem,

| — | vispusīgas administratīvās kontroles piemērošana, jo īpaši attiecībā uz agrovides pasākumiem, |
| --- | --- |

—

vispusīgas administratīvās kontroles piemērošana, jo īpaši attiecībā uz agrovides pasākumiem,

| — | kontroles ziņojumu kvalitātes uzlabošana, lai nodrošinātu veiktās kontroles labāku izsekojamību un skaidrus secinājumus. |
| --- | --- |

—

kontroles ziņojumu kvalitātes uzlabošana, lai nodrošinātu veiktās kontroles labāku izsekojamību un skaidrus secinājumus.

| 3.35. | Turpmākajos punktos izklāstīti Palātas galvenie revīzijas konstatējumi. Darījumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  3.2. pielikumā
  . |
| --- | --- |

3.35.

Turpmākajos punktos izklāstīti Palātas galvenie revīzijas konstatējumi. Darījumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  3.2. pielikumā
  .

I)   Administratīvās procedūras un kontroles mehānismi pareizu maksājumu nodrošināšanai, tostarp datubāzu kvalitāte

| 3.36. | Administratīvi jāpārbauda visi iesniegumi atbalsta saņemšanai un maksājumu pieprasījumi, un pārbaudēs jāietver visi elementi, kurus var un kurus ir lietderīgi administratīvi pārbaudīt (27). Administratīvajās pārbaudēs, ja vien tas ir iespējami un lietderīgi, ietver sasaistu pārbaudes, cita starpā, ar IAKS datubāzēm. Palāta revīzijā pārbaudīja, vai datubāzes bija pilnīgas un uzticamas, un to, vai gadījumos, kad konstatētas novirzes, tika veiktas pienācīgas pārbaudes un koriģējošas darbības. Turpmāk izklāstītas svarīgākās sistēmu nepilnības. |
| --- | --- |

3.36.

Administratīvi jāpārbauda visi iesniegumi atbalsta saņemšanai un maksājumu pieprasījumi, un pārbaudēs jāietver visi elementi, kurus var un kurus ir lietderīgi administratīvi pārbaudīt (27). Administratīvajās pārbaudēs, ja vien tas ir iespējami un lietderīgi, ietver sasaistu pārbaudes, cita starpā, ar IAKS datubāzēm. Palāta revīzijā pārbaudīja, vai datubāzes bija pilnīgas un uzticamas, un to, vai gadījumos, kad konstatētas novirzes, tika veiktas pienācīgas pārbaudes un koriģējošas darbības. Turpmāk izklāstītas svarīgākās sistēmu nepilnības.

ELGF

| 3.37. | Zemes gabalu identifikācijas sistēma (ZGIS) ir datubāze, kurā reģistrēta visa dalībvalsts lauksaimniecības zeme (bāzes zemes gabali). Palāta konstatēja būtiskas ZGIS nepilnības trijās dalībvalstīs, un šīs nepilnības nopietni ietekmē administratīvo sasaistu pārbaužu efektivitāti, kā aprakstīts nākamajā izcēlumā.
  Piemēri
  ZGIS-ĢIS tehnoloģija kļuva obligāta 2005. gadā. Grieķijā līdz 2008. pieprasījumu gadam un to ietverot ZGIS-ĢIS nebija nekādas grafiskas informācijas (ortofotogrāfiju), kas attēlotu reģistrēto bāzes zemes gabalu faktisko attiecināmo platību. ZGIS-ĢIS vēl 2009. gada decembrī nedarbojās tā, lai ļautu veikt vajadzīgās sasaistu pārbaudes.
  Lietuvā Palāta konstatēja, ka iestādes nebija izslēgušas neattiecināmās daļas ar kopējo platību 13 700 ha no zemes gabalu attiecināmās platības, kas ZGIS bija reģistrēta kā 100 % attiecināma.
  Kiprā 2008. gadā uzņēma un analizēja jaunas ortofotogrāfijas. Analīzē izrādījās, ka vairāk nekā 39 000 bāzes zemes gabalu ir izmaiņas zemes izmantošanā, un rezultātā VPMS atbalstam attiecināmā platība bija samazinājusies vairāk nekā par 7 000 ha (t. i., 5 % no lauksaimniecībā izmantojamām platībām). Lai gan bija pieejama atjaunināta informācija, Kipras iestādes nolēma maksājumus par 2008. pieprasījumu gadu balstīt uz novecojušajām 2003. gada ortofotogrāfijām. |
| --- | --- |

3.37.

Zemes gabalu identifikācijas sistēma (ZGIS) ir datubāze, kurā reģistrēta visa dalībvalsts lauksaimniecības zeme (bāzes zemes gabali). Palāta konstatēja būtiskas ZGIS nepilnības trijās dalībvalstīs, un šīs nepilnības nopietni ietekmē administratīvo sasaistu pārbaužu efektivitāti, kā aprakstīts nākamajā izcēlumā.

Piemēri

ZGIS-ĢIS tehnoloģija kļuva obligāta 2005. gadā. Grieķijā līdz 2008. pieprasījumu gadam un to ietverot ZGIS-ĢIS nebija nekādas grafiskas informācijas (ortofotogrāfiju), kas attēlotu reģistrēto bāzes zemes gabalu faktisko attiecināmo platību. ZGIS-ĢIS vēl 2009. gada decembrī nedarbojās tā, lai ļautu veikt vajadzīgās sasaistu pārbaudes.

Lietuvā Palāta konstatēja, ka iestādes nebija izslēgušas neattiecināmās daļas ar kopējo platību 13 700 ha no zemes gabalu attiecināmās platības, kas ZGIS bija reģistrēta kā 100 % attiecināma.

Kiprā 2008. gadā uzņēma un analizēja jaunas ortofotogrāfijas. Analīzē izrādījās, ka vairāk nekā 39 000 bāzes zemes gabalu ir izmaiņas zemes izmantošanā, un rezultātā VPMS atbalstam attiecināmā platība bija samazinājusies vairāk nekā par 7 000 ha (t. i., 5 % no lauksaimniecībā izmantojamām platībām). Lai gan bija pieejama atjaunināta informācija, Kipras iestādes nolēma maksājumus par 2008. pieprasījumu gadu balstīt uz novecojušajām 2003. gada ortofotogrāfijām.

| 3.37. | Kopumā dalībvalstīs Zemes gabalu identifikācijas sistēmas (ZGIS) kvalitāte pastāvīgi uzlabojas, kā tas arī ir parādīts Komisijas atbildē uz Palātas piemēriem, kas atrodami tālāk tekstā. Turklāt, sākot ar 2010. pieprasījumu gadu, dalībvalstīm ir pienākums vienreiz gadā veikt Zemes gabalu identifikācijas sistēmas/Ģeogrāfiskās informācijas sistēmas (ZGIS-ĢIS) kvalitātes novērtējumu saskaņā ar iepriekš noteiktām procedūrām un sniegt ziņojumu par rezultātiem un darbībām, kas, ja nepieciešams, paredzētas situācijas uzlabošanai.

  Komisija atzīst, ka 2008. pieprasījumu gadā bija problēmas ar Grieķijas IAKS. Tomēr iepriekšējais finanšu risks ir novērsts ar atbilstības pārbaudes procedūru, kuru izmantojot līdz šim aptuveni 866 miljoni EUR ir tikuši vai tiek izslēgti no ES finansējuma.


  Saskaņā ar rīcības plānu ZGIS-ĢIS bija pieejama 2008. gada 31. decembrī un tās izvēršana notika pirms 2009. pieprasījumu gada sākuma. 2009. gadā problēmu izraisīja novēlota lauksaimnieku veiktā zemes gabalu pārveidošana ciparu formātā, un ir veikti pasākumi, lai labotu pagaidu situāciju, nosakot beigu termiņu datu pārveidošanai ciparu formātā.


  Komisija, izmantojot atbilstības pārbaudes procedūru, veic tālākus pasākumus saistībā ar nepilnībām, kuras ir bijušas Lietuvas ZGIS-ĢIS kopš 2005. gada. Tomēr Lietuvas iestādes ir informējušas Komisiju, ka 2009. gada decembrī ZGIS-ĢIS ir ieviesti korektīvi pasākumi.


  Nepilnības Kipras ZGIS-ĢIS ir bijušas Komisijas uzmanības lokā kopš 2005. gada. Misiju ietekmē Kipra ir veikusi korektīvu darbību, un kopš 2009. gada sistēma ir uzskatāma par efektīvu. Saistībā ar šo situāciju tiek veikti tālāki pasākumi saskaņā ar atbilstības pārbaudes procedūru. |
| --- | --- |

3.37.

Komisija atzīst, ka 2008. pieprasījumu gadā bija problēmas ar Grieķijas IAKS. Tomēr iepriekšējais finanšu risks ir novērsts ar atbilstības pārbaudes procedūru, kuru izmantojot līdz šim aptuveni 866 miljoni EUR ir tikuši vai tiek izslēgti no ES finansējuma.

Saskaņā ar rīcības plānu ZGIS-ĢIS bija pieejama 2008. gada 31. decembrī un tās izvēršana notika pirms 2009. pieprasījumu gada sākuma. 2009. gadā problēmu izraisīja novēlota lauksaimnieku veiktā zemes gabalu pārveidošana ciparu formātā, un ir veikti pasākumi, lai labotu pagaidu situāciju, nosakot beigu termiņu datu pārveidošanai ciparu formātā.

Komisija, izmantojot atbilstības pārbaudes procedūru, veic tālākus pasākumus saistībā ar nepilnībām, kuras ir bijušas Lietuvas ZGIS-ĢIS kopš 2005. gada. Tomēr Lietuvas iestādes ir informējušas Komisiju, ka 2009. gada decembrī ZGIS-ĢIS ir ieviesti korektīvi pasākumi.

Nepilnības Kipras ZGIS-ĢIS ir bijušas Komisijas uzmanības lokā kopš 2005. gada. Misiju ietekmē Kipra ir veikusi korektīvu darbību, un kopš 2009. gada sistēma ir uzskatāma par efektīvu. Saistībā ar šo situāciju tiek veikti tālāki pasākumi saskaņā ar atbilstības pārbaudes procedūru.

| 3.38. | Palāta konstatēja arī to, ka divās dalībvalstīs (Itālijā, Spānijā) nebija izmantotas visjaunākās pieejamās ortofotogrāfijas, lai atzīmētu attiecināmās platības maksājumu aprēķināšanai.
  Piemēri
  Itālijā (Emīlijā Romaņjā) un Spānijā (Basku zemē) attiecināmības likme liesai ganību zemei nebalstās uz jaunāko pieejamo informāciju (ortofotogrāfijām vai pārbaudi uz vietas), bet uz lauksaimnieka pieprasījumu pirms VMS ieviešanas. Pārbaudītajos gadījumos gan itāļu, gan spāņu lauksaimniekiem bija atļauts prasīt augstāku vēsturisko attiecināmības likmi par liesu ganību zemi, kurai, spriežot pēc jaunākajām ortofotogrāfijām, būtu ievērojami zemāka likme. Atšķirības ir novedušas pie tā, ka tiek piešķirts ievērojami lielāks atbalsts nekā faktiski attiecināmā platība. |
| --- | --- |

3.38.

Palāta konstatēja arī to, ka divās dalībvalstīs (Itālijā, Spānijā) nebija izmantotas visjaunākās pieejamās ortofotogrāfijas, lai atzīmētu attiecināmās platības maksājumu aprēķināšanai.

Piemēri

Itālijā (Emīlijā Romaņjā) un Spānijā (Basku zemē) attiecināmības likme liesai ganību zemei nebalstās uz jaunāko pieejamo informāciju (ortofotogrāfijām vai pārbaudi uz vietas), bet uz lauksaimnieka pieprasījumu pirms VMS ieviešanas. Pārbaudītajos gadījumos gan itāļu, gan spāņu lauksaimniekiem bija atļauts prasīt augstāku vēsturisko attiecināmības likmi par liesu ganību zemi, kurai, spriežot pēc jaunākajām ortofotogrāfijām, būtu ievērojami zemāka likme. Atšķirības ir novedušas pie tā, ka tiek piešķirts ievērojami lielāks atbalsts nekā faktiski attiecināmā platība.

| 3.38. | Jāuzsver, ka ir nepieciešams nozīmīgs darbs, pirms jaunās ortofotogrāfijas var tikt uzskatītas par ieviestām sistēmā. Pirms efektīvi izmantot pārbaudēs, tās ir jāapstrādā, jāpārvērš ciparu formātā un jāpārbauda rezultātu kvalitāte. Šis process prasa laiku. Tomēr Komisija uzskata, ka būtu noderīgi, ja dalībvalstis nodrošinātu ortofotogrāfiju pieejamību lauksaimniekiem pieprasījumu procesa sākuma posmā un kontrolētājiem pārbaudēm uz vietas.

  Dalībvalstīm ir pienākums atgūt iepriekšējo gadu summas, ja atjauninātu ortofotogrāfiju dēļ tiek konstatēta pārdeklarēšana. Ja Komisija uzskata, ka dalībvalsts nav pietiekami aktīva, aizsargājot ES budžetu, tā veic tālākus pasākumus saskaņā ar atbilstības pārbaudes procedūru.


  Itālija pašlaik veic pilnīgu ZGIS atjaunināšanu. Tas nozīmē, ka jaunās ortofotogrāfijas aptvers visu valsti, ka šos attēlus atjauninās reizi trīs gados un ka sistemātiski tiks veikta atsauces zemes gabalu novērtēšana, t.sk., ja nepieciešams, apmeklējot vietas. Pašlaik tiek atgūtas summas saistībā ar pārdeklarēšanu, kas konstatēta pēc atjaunināšanas. Komisija uzskata, ka šī pieeja ir nozīmīgs sasniegums.


  Kas attiecas uz Spāniju, Palāta izvērtēja vēl neapstrādātos attēlus. Šie attēli bija pieejami lauksaimniekiem 2008. gada prasību iesniegšanai.


  Komisija aktīvi uzrauga veiktos pasākumus, lai novērstu iepriekšējo pārdeklarēšanu. |
| --- | --- |

3.38.

Dalībvalstīm ir pienākums atgūt iepriekšējo gadu summas, ja atjauninātu ortofotogrāfiju dēļ tiek konstatēta pārdeklarēšana. Ja Komisija uzskata, ka dalībvalsts nav pietiekami aktīva, aizsargājot ES budžetu, tā veic tālākus pasākumus saskaņā ar atbilstības pārbaudes procedūru.

Itālija pašlaik veic pilnīgu ZGIS atjaunināšanu. Tas nozīmē, ka jaunās ortofotogrāfijas aptvers visu valsti, ka šos attēlus atjauninās reizi trīs gados un ka sistemātiski tiks veikta atsauces zemes gabalu novērtēšana, t.sk., ja nepieciešams, apmeklējot vietas. Pašlaik tiek atgūtas summas saistībā ar pārdeklarēšanu, kas konstatēta pēc atjaunināšanas. Komisija uzskata, ka šī pieeja ir nozīmīgs sasniegums.

Kas attiecas uz Spāniju, Palāta izvērtēja vēl neapstrādātos attēlus. Šie attēli bija pieejami lauksaimniekiem 2008. gada prasību iesniegšanai.

Komisija aktīvi uzrauga veiktos pasākumus, lai novērstu iepriekšējo pārdeklarēšanu.

| 3.39. | Vairākās dalībvalstīs (Kiprā, Grieķijā, Itālijā, Slovākijā un Lietuvā) Palāta konstatēja, ka pieprasījumu datubāze neļauj konstatēt ne to, kādas izmaiņas vai kādi labojumi veikti, ne to, kad tas darīts. Tā kā nav uzticamas revīzijas izsekojamības, Palāta nevar novērtēt, vai ES sodi piemēroti pareizi.
  Piemērs
  Grieķijā lielāko daļo administratīvo sasaistu pārbaužu un vajadzīgos pieprasījumu datu labojumus veic tā, ka nepaliek nekāda revīzijas izsekojamība, un līdz ar to sodi netiek piemēroti. Kiprā informācija par pieprasījumu grozījumu datumiem un saturu bija pretrunīga – informācija datubāzē atšķīrās no tās, kas bija iesniegta papīra formātā. |
| --- | --- |

3.39.

Vairākās dalībvalstīs (Kiprā, Grieķijā, Itālijā, Slovākijā un Lietuvā) Palāta konstatēja, ka pieprasījumu datubāze neļauj konstatēt ne to, kādas izmaiņas vai kādi labojumi veikti, ne to, kad tas darīts. Tā kā nav uzticamas revīzijas izsekojamības, Palāta nevar novērtēt, vai ES sodi piemēroti pareizi.

Piemērs

Grieķijā lielāko daļo administratīvo sasaistu pārbaužu un vajadzīgos pieprasījumu datu labojumus veic tā, ka nepaliek nekāda revīzijas izsekojamība, un līdz ar to sodi netiek piemēroti. Kiprā informācija par pieprasījumu grozījumu datumiem un saturu bija pretrunīga – informācija datubāzē atšķīrās no tās, kas bija iesniegta papīra formātā.

| 3.39. | Attiecībā uz Kipru, Grieķiju un Slovākiju sertifikācijas struktūru ziņojumos par 2009. finanšu gadu tika iekļauti konstatējumi, kas bija līdzīgi Palātas konstatējumiem, un visos trijos gadījumos maksājumu aģentūras sniedza atbildi, ka ir veikti pasākumi, lai novērstu problēmas.

  Dalībvalstīm Lauksaimniecības fondu komitejā ir izteikts atgādinājums nodrošināt pilnīgus auditācijas pierakstus savās IT lietojumprogrammās. |
| --- | --- |

3.39.

Dalībvalstīm Lauksaimniecības fondu komitejā ir izteikts atgādinājums nodrošināt pilnīgus auditācijas pierakstus savās IT lietojumprogrammās.

| 3.40. | Uzticama tiesību datubāze ir pareizu VMS maksājumu priekšnoteikums. Dalībvalstīm ir izvirzīta arī prasība ievērot kopējās valsts maksimālās summas gan VMS, gan VPMS. Palāta konstatēja, ka maksimālās summas ir pārsniegtas (Kiprā), lai gan tas nebija ietekmējis ES budžetu, un ka tiesības ir piešķirtas nepareizi (Maltā). |
| --- | --- |

3.40.

Uzticama tiesību datubāze ir pareizu VMS maksājumu priekšnoteikums. Dalībvalstīm ir izvirzīta arī prasība ievērot kopējās valsts maksimālās summas gan VMS, gan VPMS. Palāta konstatēja, ka maksimālās summas ir pārsniegtas (Kiprā), lai gan tas nebija ietekmējis ES budžetu, un ka tiesības ir piešķirtas nepareizi (Maltā).

3.40.

Piemēri

Kad Malta ieviesa VMS 2007. gadā, visiem lauksaimniekiem, kas audzēja lopus vai nodarbojās ar piensaimniecību, piešķīra īpašas tiesības. Tās piešķīra arī tiem lauksaimniekiem, kuriem piederēja attiecināmā zeme (hektāros), un tas ir pretrunā ar ES tiesību aktiem. ES tiesību akti atbrīvoja Maltu no prasības, ka atbalsta pieprasītājam jāsaglabā vismaz 50 % no vēsturiskā lopkopības apjoma, lai saņemtu maksājumu uz īpašo tiesību pamata. Īpašo tiesību aktivēšanai Malta nolēma valsts līmenī neizvirzīt nekādas obligātas prasības attiecībā uz minimālo ganāmpulku lielumu. Tādējādi tie lauksaimnieki, kuri pēc VMS ieviešanas ievērojami samazināja savus ganāmpulkus, joprojām bija attiecināmi, un viņiem par šīm īpašajām tiesībām izmaksāja pilnu atbalstu.

Kipra pārsniedza ES VPMS atbalstam noteikto maksimālo apjomu par 1,44 %. Kipras iestādes nepiemēroja proporcionālo samazinājumu. Rezultātā visi individuālie maksājumi bija par 1,44 % lielāki, lai gan to finansēja no valsts, nevis no ES budžeta.

Piemeri

Maltā tiek veikta nozīmīga apjoma intensīva dzīvnieku ražošana bez zemes platību izmantošanas. Padome nolēma Maltai noteikt atkāpi attiecībā uz pienākumu uzturēt vismaz 50 % no lauksaimnieciskās darbības, kas tika veikta pirms pārejas uz vienoto maksājumu shēmu (VMS).

Pārskatot 2008. gada pieprasījumus, Kipra risina šo problēmu, lai atgūtu attiecīgās summas.

| 3.41. | Attiecībā uz maksājumu pareizību Palāta konstatēja būtiskas nepilnības vienā dalībvalstī, kur meža zeme bija deklarēta kā pastāvīgas ganības (Grieķijā). Turklāt Grieķija joprojām pieļauj, ka platība, par kuru pieprasīts atbalsts, pārsniedz ZGIS reģistrētā bāzes zemes gabala attiecināmo platību, piemērojot 5 % pielaides robežu, kas nav paredzēta noteikumos. Par šo novērojumu Palāta jau ziņoja 2005. gadā. Bez tam Palāta konstatēja gadījumus, kad maksājumi saņēmējiem bija veikti pirms jau zināmo noviržu novēršanas (Itālijā) un bez sasaistu pārbaudēm, t. i., nesalīdzinot platību, par kuru pieprasīts atbalsts, ar attiecināmo platību, kas reģistrēta ZGIS (Spānijā). Bija arī gadījumi, kad atbalsts sistemātiski bija rēķināts nepareizi un nepareizi bija piemēroti sodi par kļūdaini deklarētām platībām un par novēlotiem pieprasījumiem. |
| --- | --- |

3.41.

Attiecībā uz maksājumu pareizību Palāta konstatēja būtiskas nepilnības vienā dalībvalstī, kur meža zeme bija deklarēta kā pastāvīgas ganības (Grieķijā). Turklāt Grieķija joprojām pieļauj, ka platība, par kuru pieprasīts atbalsts, pārsniedz ZGIS reģistrētā bāzes zemes gabala attiecināmo platību, piemērojot 5 % pielaides robežu, kas nav paredzēta noteikumos. Par šo novērojumu Palāta jau ziņoja 2005. gadā. Bez tam Palāta konstatēja gadījumus, kad maksājumi saņēmējiem bija veikti pirms jau zināmo noviržu novēršanas (Itālijā) un bez sasaistu pārbaudēm, t. i., nesalīdzinot platību, par kuru pieprasīts atbalsts, ar attiecināmo platību, kas reģistrēta ZGIS (Spānijā). Bija arī gadījumi, kad atbalsts sistemātiski bija rēķināts nepareizi un nepareizi bija piemēroti sodi par kļūdaini deklarētām platībām un par novēlotiem pieprasījumiem.

| 3.41. | Itālijas varas iestādes apstiprina, ka pirms maksājumu veikšanas reģionālās iestādes veic visas administratīvās kontroles, lai pārbaudītu atbilstību, novērstu novirzes un nodrošinātu rezultātu pieejamību lauksaimniekiem. Tomēr gadījumos, kad Komisija ir novērojusi sistēmas trūkumus, kas rada nepamatotus maksājumus, tiek veikta grāmatojumu noskaidrošanas procedūra.

  Spānijas varas iestādes apstiprina, ka 2008. pieprasījumu gadā ZGIS-ĢIS tiešām tika izmantota daļai pārbaužu, bet, sākot ar 2009. pieprasījumu gadu, šī situācija ir novērsta. |
| --- | --- |

3.41.

Spānijas varas iestādes apstiprina, ka 2008. pieprasījumu gadā ZGIS-ĢIS tiešām tika izmantota daļai pārbaužu, bet, sākot ar 2009. pieprasījumu gadu, šī situācija ir novērsta.

Piemēri

Grieķijā par platībām, kas ZGIS reģistrētas kā mežs, pieprasīja atbalstu kā par pastāvīgām ganībām un saņēma VMS maksājumus, lai gan ortofotogrāfijās bija skaidri redzams ievērojams koku un akmeņu blīvums.

Turklāt tika konstatēts, ka Grieķijā regulāri VMS rēķināja nepareizi gadījumos, kad konkrētā platība nebija pietiekama visu lauksaimnieka pieprasīto tiesību maksājumam un kad atšķīrās šo tiesību vienības vērtība. Līdzīgu problēmu atklāja Maltā, kur vienā gadījumā nepareizas aprēķināšanas metodes dēļ bija pārmaksāts par 69 %.

Kiprā 2007. gadā nepiemēroja sodus, kas ES tiesību aktos noteikti par pārāk lielas platības deklarēšanu, bet 2008. gadā šos sodus piemēroja nepareizi.

Piemēri

Komisija atzīst, ka pagātnē ir bijušas problēmas ar Grieķijas IAKS, tomēr, darbību sākot jaunajai ZGIS-ĢIS, risks ar 2009. pieprasījumu gadu ir samazināts. Iepriekšējais finanšu risks ir novērsts ar atbilstības pārbaudes procedūru, kuru izmantojot līdz šim aptuveni 866 miljoni EUR ir tikuši vai tiek izslēgti no ES finansējuma.

Komisija piekrīt Palātas novērojumiem. Grieķijas varas iestādes ir paziņojušas, ka tās atrisinās problēmu. Tomēr šīs problēmas ietekme ir ierobežota. Tas pats ir attiecināms uz Maltas gadījumu, kas ietekmē pavisam 519 lauksaimniekus jeb 203 hektāru lielu platību.

Komisija ir informēta par situāciju 2007. gadā, un Kipra ir novērtējusi tās finanšu ietekmi, pārskatot 2007. gada pieprasījumus. Attiecībā uz 2008. pieprasījumu gadu Kipras varas iestādes ir apstiprinājušas, ka procedūra ir grozīta.

ELFLA

| 3.42. | Administratīvās pārbaudes attiecas uz atbalsta pieprasītāja sagatavoto deklarāciju pareizību un atbalsta piešķiršanai vajadzīgo attiecināmības prasību izpildi (28). Šajās pārbaudēs iekļauj sasaistu pārbaudes ar datiem, kas jau ir pieejami administrācijai, piemēram, IAKS datubāzēs. |
| --- | --- |

3.42.

Administratīvās pārbaudes attiecas uz atbalsta pieprasītāja sagatavoto deklarāciju pareizību un atbalsta piešķiršanai vajadzīgo attiecināmības prasību izpildi (28). Šajās pārbaudēs iekļauj sasaistu pārbaudes ar datiem, kas jau ir pieejami administrācijai, piemēram, IAKS datubāzēs.

| 3.43. | Revīzijā konstatēja, ka kļūdaini noteikts valūtas maiņas kurss, kuru izmantoja, lai atbalsta summas, kas izmaksātas valstu valūtās (Apvienotajā Karalistē, Čehijas Republikā), konvertētu eiro, un kļūdaini bija aprēķināti arī atbalsta samazinājumi pēc pārbaudēm uz vietas (Vācijā, Bavārijā). Nepilnības tika konstatētas arī tehniskajās pārbaudēs par nitrāta piesārņojuma samazināšanu (Grieķijā) un ne vienmēr tika pilnībā ievērots īpašs attiecināmības nosacījums, proti, lauksaimniecības tehnikas piemērotība apstrādājamajai zemei (Bulgārijā). |
| --- | --- |

3.43.

Revīzijā konstatēja, ka kļūdaini noteikts valūtas maiņas kurss, kuru izmantoja, lai atbalsta summas, kas izmaksātas valstu valūtās (Apvienotajā Karalistē, Čehijas Republikā), konvertētu eiro, un kļūdaini bija aprēķināti arī atbalsta samazinājumi pēc pārbaudēm uz vietas (Vācijā, Bavārijā). Nepilnības tika konstatētas arī tehniskajās pārbaudēs par nitrāta piesārņojuma samazināšanu (Grieķijā) un ne vienmēr tika pilnībā ievērots īpašs attiecināmības nosacījums, proti, lauksaimniecības tehnikas piemērotība apstrādājamajai zemei (Bulgārijā).

| 3.43. | Šo kļūdu finansiālā ietekme vai nu ir jau izlabota izdevumu deklarācijās (Čehija, Apvienotā Karaliste), vai arī saistībā ar to tiek veikta atbilstības pārbaudes procedūra. Turklāt salīdzinājumā ar veiktajiem maksājumiem šīs summas ir vērtējamas kā nenozīmīgas (ievērojami mazākas par 1 %).

  Palātas novērojums attiecībā uz Vāciju (Bavārija) neietekmē ES budžetu, jo no ES budžeta izmaksātā atbalsta daļas samazinājums tika pareizi aprēķināts.


  Saistībā ar nepilnību, ko Palāta konstatēja Bulgārijā, tiek veikta atbilstības pārbaudes procedūra. |
| --- | --- |

3.43.

Palātas novērojums attiecībā uz Vāciju (Bavārija) neietekmē ES budžetu, jo no ES budžeta izmaksātā atbalsta daļas samazinājums tika pareizi aprēķināts.

Saistībā ar nepilnību, ko Palāta konstatēja Bulgārijā, tiek veikta atbilstības pārbaudes procedūra.

II)   Kontroles sistēmas, kuru pamatā ir pārbaudes uz vietas

| 3.44. | Katru gadu dalībvalstīm jāveic pārbaudes uz vietas, aptverot vismaz 5 % no visiem saņēmējiem (29) lielākajai daļai atbalsta shēmu. Revīzijā Palāta galveno uzmanību pievērsa tam, cik piemērotas bija riska analīzes procedūras, ar kurām atlasīja pārbaudāmos saņēmējus, skatīja šo pārbaužu kvalitāti un veikto korekciju pareizību. Palātas revidenti atklāja konkrētas nepilnības pārbaudēs uz vietas. |
| --- | --- |

3.44.

Katru gadu dalībvalstīm jāveic pārbaudes uz vietas, aptverot vismaz 5 % no visiem saņēmējiem (29) lielākajai daļai atbalsta shēmu. Revīzijā Palāta galveno uzmanību pievērsa tam, cik piemērotas bija riska analīzes procedūras, ar kurām atlasīja pārbaudāmos saņēmējus, skatīja šo pārbaužu kvalitāti un veikto korekciju pareizību. Palātas revidenti atklāja konkrētas nepilnības pārbaudēs uz vietas.

| 3.45. | Attiecībā uz ELGF Palāta konstatēja gadījumus, kad bija nepareizi piemērotas mērījumu pielaides (Maltā, Italijā), nepietiekamas kvalitātes un nepilnīga tvēruma pārbaudes uz vietas (Grieķijā). |
| --- | --- |

3.45.

Attiecībā uz ELGF Palāta konstatēja gadījumus, kad bija nepareizi piemērotas mērījumu pielaides (Maltā, Italijā), nepietiekamas kvalitātes un nepilnīga tvēruma pārbaudes uz vietas (Grieķijā).

| 3.45. | Maltas varas iestādes apliecina, ka 2008. un 2009. gadā ir veikti korektīvi pasākumi. Itālijas varas iestādes apstiprināja, ka tās ir lietojušas pareizas procedūras, 2009. pieprasījumu gadā piemērojot pielaides. |
| --- | --- |

3.45.

Piemērs

Grieķijā revīzijā konstatēja, ka pārbaudēs uz vietas ne vienmēr ievēro tiesību aktos noteikto prasību izmērīt vismaz 50 % zemes gabalu, bet pļavas lielākoties nepārbaudīja vai arī pārbaudīja tikai vizuāli. Vairākos gadījumos, ko pārbaudīja Palāta, deklarētie zemes gabali, kurus, spriežot pēc ortofotogrāfijām, klāja krūmi vai meži, nebija iekļauti uz vietas pārbaudīto zemes gabalu paraugā. Turklāt vairākos pārbaudes ziņojumos, kurus analizēja Palāta, uz vietas izmērīto zemes gabalu paziņotās ģeogrāfiskās koordinātes neatbilda zemes gabala digitalizētajam izvietojumam ZGIS-ĢIS (atšķīrās atrašanās vieta, izmantojums, forma un perimetrs).

Piemērs

Komisija atzīst, ka iepriekš ir bijušas problēmas ar Grieķijas IAKS, tomēr, ieviešot jauno ZGIS-ĢIS, risks ar 2009. pieprasījumu gadu ir samazināts. Iepriekšējais finanšu risks ir novērsts ar atbilstības pārbaudes procedūru, kuru izmantojot līdz šim aptuveni 866 miljoni EUR ir tikuši vai tiek izslēgti no ES finansējuma.

| 3.46. | Attiecībā uz ELFLA Palāta konstatēja, ka pārbaudes ziņojumi ir neprecīzi un nav izsmeļoši (Vācijā, Bavārijā; Rumānijā), pārbaužu rezultātu vispārējais novērtējums ir nepilnīgs (Bulgārijā) un nav ievēroti termiņi, kādos Komisijai jāziņo par veiktajām pārbaudēm (Vācijā, Bavārijā; Francijā). |
| --- | --- |

3.46.

Attiecībā uz ELFLA Palāta konstatēja, ka pārbaudes ziņojumi ir neprecīzi un nav izsmeļoši (Vācijā, Bavārijā; Rumānijā), pārbaužu rezultātu vispārējais novērtējums ir nepilnīgs (Bulgārijā) un nav ievēroti termiņi, kādos Komisijai jāziņo par veiktajām pārbaudēm (Vācijā, Bavārijā; Francijā).

| 3.46. | Trūkumi, uz kuriem ir norādījusi Palāta, attiecas uz papildu kontroli, nevis uz galveno kontroli.

  Kas attiecas uz ziņošanas termiņiem, informācija Komisijai tika nosūtīta pietiekami savlaicīgi, lai to varētu iekļaut Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2009. gada darbības pārskatā. |
| --- | --- |

3.46.

Kas attiecas uz ziņošanas termiņiem, informācija Komisijai tika nosūtīta pietiekami savlaicīgi, lai to varētu iekļaut Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2009. gada darbības pārskatā.

III)   Sistēma savstarpējās atbilstības īstenošanas un kontroles nodrošināšanai

| 3.47. | Savstarpējās atbilstības prasībās ietilpst likumā noteiktās pārvaldības prasības (LNPP) un LLVS standarti (sk. 3.7. punktu). Likumā noteiktās pārvaldības prasības ir izklāstītas dažādās ES direktīvās un regulās, bet LLVS standarti ir jādefinē valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

3.47.

Savstarpējās atbilstības prasībās ietilpst likumā noteiktās pārvaldības prasības (LNPP) un LLVS standarti (sk. 3.7. punktu). Likumā noteiktās pārvaldības prasības ir izklāstītas dažādās ES direktīvās un regulās, bet LLVS standarti ir jādefinē valsts tiesību aktos.

| 3.48. | Palāta konstatēja nepilnības definīcijā, ar kuru prasa zemi uzturēt LLVS, un šo nosacījumu pārbaudē. |
| --- | --- |

3.48.

Palāta konstatēja nepilnības definīcijā, ar kuru prasa zemi uzturēt LLVS, un šo nosacījumu pārbaudē.

| 3.48. | Savstarpējās atbilstības revīzijā, ko veica Komisija, ir konstatēti trūkumi laba lauksaimniecības un vides stāvokļa (LLVS) standartu definēšanā un kontrolē, un saistībā ar tiem tiek veikta atbilstības pārbaudes procedūra. |
| --- | --- |

3.48.

Piemērs

Itālijā vienas un tās pašas aitas ieskaitīja divreiz (dažādiem lauksaimniekiem), lai ievērotu prasību par minimālā ganāmpulka lielumu.

Piemērs

Komisija piekrīt Palātai, ka šajā individuālajā gadījumā dzīvnieku turēšanas blīvuma minimālie LLVS standarti netiek ievēroti un ka ir jāpiemēro savstarpējās atbilstības soda sankcija.

| 3.49. | Apmeklējumos uz vietas Palāta konstatēja (uz ierobežotas revīzijas pamata – sk. 3.17. punkta trešo ievilkumu) pārkāpumus savstarpējās atbilstības pārbaudēs apmēram 5 % maksājumu, kuriem jāpārbauda savstarpējā atbilstība. Konstatētie pārkāpumi attiecas gan uz likumā noteiktajām pārvaldības prasībām (gruntsūdeņu piesārņojums, dzīvnieku reģistrācija, dzīvnieku labturība, augu aizsardzības līdzekļu nepareiza lietošana), gan uz LLVS (nevēlamas veģetācijas izplatība). |
| --- | --- |

3.49.

Apmeklējumos uz vietas Palāta konstatēja (uz ierobežotas revīzijas pamata – sk. 3.17. punkta trešo ievilkumu) pārkāpumus savstarpējās atbilstības pārbaudēs apmēram 5 % maksājumu, kuriem jāpārbauda savstarpējā atbilstība. Konstatētie pārkāpumi attiecas gan uz likumā noteiktajām pārvaldības prasībām (gruntsūdeņu piesārņojums, dzīvnieku reģistrācija, dzīvnieku labturība, augu aizsardzības līdzekļu nepareiza lietošana), gan uz LLVS (nevēlamas veģetācijas izplatība).

| 3.49. | Palātas konstatējumus apstiprina kontroles statistika, ko Komisija ir saņēmusi no dalībvalstīm. Statistika parāda, ka tiek piemērotas soda sankcijas. |
| --- | --- |

3.49.

Sistēmas, kas attiecas uz piedziņu un finanšu korekcijām

Vecu parādu piedziņa

| 3.50. | No katra nepamatotā maksājuma, kuru dalībvalsts nav piedzinusi no saņēmēja četru gadu laikā vai astoņos gados, ja bijusi tiesvedība, 50 % būs automātiski jāsedz no valsts budžeta (30) (tā sauktais “pusi uz pusi” noteikums) (31). Dalībvalstīm ir pienākums turpināt piedziņas procedūras. 2009. gadā noteikumu “pusi uz pusi” piemēroja (32), tādējādi nepiedzītās summas no 2000. vai 2004. gada tika noskaidrotas (attiecīgi – astoņus un četrus gadus vecas): 31,4 miljonus EUR iekasēja no dalībvalstīm, bet 20,1 miljonu EUR sedza no ES budžeta. |
| --- | --- |

3.50.

No katra nepamatotā maksājuma, kuru dalībvalsts nav piedzinusi no saņēmēja četru gadu laikā vai astoņos gados, ja bijusi tiesvedība, 50 % būs automātiski jāsedz no valsts budžeta (30) (tā sauktais “pusi uz pusi” noteikums) (31). Dalībvalstīm ir pienākums turpināt piedziņas procedūras. 2009. gadā noteikumu “pusi uz pusi” piemēroja (32), tādējādi nepiedzītās summas no 2000. vai 2004. gada tika noskaidrotas (attiecīgi – astoņus un četrus gadus vecas): 31,4 miljonus EUR iekasēja no dalībvalstīm, bet 20,1 miljonu EUR sedza no ES budžeta.

| 3.50. | Komisija norāda, ka sakarā ar parādnieka maksātnespēju no ES budžeta tika iztērēts 20,1 miljons EUR un ka šī summa ir neatgūstama pirms 4–8 gadu termiņa beigām. |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD 2009. gada darbības pārskatā (33) ziņo, ka līdz 2009. finanšu gada beigām kopumā ir piedzīti 42 % no 1 266 miljoniem EUR, kas 2006. finanšu gada beigās nebija nokārtoti. Saskaņā ar Komisijas datiem 2007.–2009. gadā dalībvalstis piedzina 121 miljonu EUR tieši no saņēmējiem un vēl papildu 411 miljonus EUR Komisija piedzina no dalībvalstīm, piemērojot noteikumu “pusi uz pusi”. Palāta secina, ka tieši no saņēmējiem piedzītais 121 miljons EUR atbilst mazāk nekā 10 % no kopējās piedziņas summas. |
| --- | --- |

3.51.

Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD 2009. gada darbības pārskatā (33) ziņo, ka līdz 2009. finanšu gada beigām kopumā ir piedzīti 42 % no 1 266 miljoniem EUR, kas 2006. finanšu gada beigās nebija nokārtoti. Saskaņā ar Komisijas datiem 2007.–2009. gadā dalībvalstis piedzina 121 miljonu EUR tieši no saņēmējiem un vēl papildu 411 miljonus EUR Komisija piedzina no dalībvalstīm, piemērojot noteikumu “pusi uz pusi”. Palāta secina, ka tieši no saņēmējiem piedzītais 121 miljons EUR atbilst mazāk nekā 10 % no kopējās piedziņas summas.

| 3.51. | Atgūšanas procedūru bieži kavē ilgstoša tiesvedība valstu tiesās, kuras saskaņā ar dalītas pārvaldības principu, kas noteikts Finanšu regulas 53. panta b) punkta 2) apakšpunkta c) punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktā, ir vienīgi dalībvalstu atbildība. Tāpēc kļūdu gadījumiem tika ieviests jaunais pārbaužu mehānisms, un tā rezultātā no ES budžeta finansējamā summa ir samazināta par 60 %. Komisija uzskata, ka šis rezultāts parāda, ka jaunais mehānisms ir iedarbīgs un efektīvs veids kļūdu novēršanai un ES finanšu interešu aizsardzībai un spēcīgs pamudinājums dalībvalstīm paātrināt atgūšanas procedūras. |
| --- | --- |

3.51.

Komisijas grāmatojumu noskaidrošanas procedūra

| 3.52. | Tā kā dalībvalstis un Komisija pārvalda lauksaimniecības izdevumus galvenokārt dalīti, atbalstu izmaksā dalībvalstis, kurām pēc tam šos izmaksātos līdzekļus atlīdzina Komisija (34). Izdevumu galīgā atzīšana notiek divu posmu procedūrā, ko sauc par grāmatojumu noskaidrošanu. Šie divi posmi ietver Komisijas ikgadējo finanšu lēmumu un daudzgadu atbilstīguma lēmumus. |
| --- | --- |

3.52.

Tā kā dalībvalstis un Komisija pārvalda lauksaimniecības izdevumus galvenokārt dalīti, atbalstu izmaksā dalībvalstis, kurām pēc tam šos izmaksātos līdzekļus atlīdzina Komisija (34). Izdevumu galīgā atzīšana notiek divu posmu procedūrā, ko sauc par grāmatojumu noskaidrošanu. Šie divi posmi ietver Komisijas ikgadējo finanšu lēmumu un daudzgadu atbilstīguma lēmumus.

Finanšu noskaidrošana 2009. finanšu gadam

| 3.53. | Komisija 2010. gada 30. aprīlī pieņēma trīs finanšu noskaidrošanas lēmumus par ELGF, ELFLA un Lauku attīstības pagaidu instrumenta izdevumiem un noskaidroja visus maksājumu aģentūru kontus, izņemot
  3.5. pielikumā
  norādītos. Šie lēmumi pamatā balstās uz neatkarīgu revidentu (apliecinātājiestāžu) sniegtajiem apliecinājumiem. Palātas veiktajā revīzijā neatklāja izdevumus, kas finanšu noskaidrošanas lēmumos būtu nepareizi noskaidroti. |
| --- | --- |

3.53.

Komisija 2010. gada 30. aprīlī pieņēma trīs finanšu noskaidrošanas lēmumus par ELGF, ELFLA un Lauku attīstības pagaidu instrumenta izdevumiem un noskaidroja visus maksājumu aģentūru kontus, izņemot
  3.5. pielikumā
  norādītos. Šie lēmumi pamatā balstās uz neatkarīgu revidentu (apliecinātājiestāžu) sniegtajiem apliecinājumiem. Palātas veiktajā revīzijā neatklāja izdevumus, kas finanšu noskaidrošanas lēmumos būtu nepareizi noskaidroti.

| 3.54. | Palāta konstatēja nepilnības saistībā ar debitoru kontu ticamību pēdējos trijos gados. Par 2009. finanšu gadu Komisija ir sākusi piemērot finanšu korekcijas 13 maksājumu aģentūrām 10 dalībvalstīs par 14,8 miljoniem EUR, kas ir apmēram 1,43 % no 1 037 miljoniem EUR, kuri bija jāatgūst līdz 2009. finanšu gada beigām. |
| --- | --- |

3.54.

Palāta konstatēja nepilnības saistībā ar debitoru kontu ticamību pēdējos trijos gados. Par 2009. finanšu gadu Komisija ir sākusi piemērot finanšu korekcijas 13 maksājumu aģentūrām 10 dalībvalstīs par 14,8 miljoniem EUR, kas ir apmēram 1,43 % no 1 037 miljoniem EUR, kuri bija jāatgūst līdz 2009. finanšu gada beigām.

| 3.54. | Komisija pārbaužu un grāmatvedības vajadzībām ir ieguvusi pietiekamu informāciju par debitoriem. Komisija piedāvāja labojumus 14,8 miljonu EUR apmērā, pamatojoties uz veikto tās informācijas novērtējumu, kuru sertifikācijas struktūras sniedza savos ziņojumos. Konstatētās finanšu kļūdas labo, izmantojot parastu grāmatojumu noskaidrošanas procedūru. |
| --- | --- |

3.54.

Atbilstīguma noskaidrošana

| 3.55. | Atbilstīguma lēmumus pieņem pēc tam, kad Komisija ir veikusi papildu apstiprinājuma pārbaudes par dalībvalstu deklarētajiem izdevumiem. Šie lēmumi attiecas uz vairākiem gadiem, un to mērķis ir nepieļaut, ka no ES līdzekļiem finansē tādus izdevumus, par kuriem Komisija ir konstatējusi, ka “tie nav veikti saskaņā ar ES tiesību aktiem” (35). |
| --- | --- |

3.55.

Atbilstīguma lēmumus pieņem pēc tam, kad Komisija ir veikusi papildu apstiprinājuma pārbaudes par dalībvalstu deklarētajiem izdevumiem. Šie lēmumi attiecas uz vairākiem gadiem, un to mērķis ir nepieļaut, ka no ES līdzekļiem finansē tādus izdevumus, par kuriem Komisija ir konstatējusi, ka “tie nav veikti saskaņā ar ES tiesību aktiem” (35).

| 3.56. | Iepriekšējos gada pārskatos Palāta kritizēja to, ka finanšu korekcijas iekasē no dalībvalstu iestādēm, nevis no galasaņēmējiem. Turklāt metode, kas paredzēta noteikumos, pēc kādiem aprēķina atbilstīguma pielāgojumus un kā to piemēro Komisija, ietver diezgan daudz vienotās likmes korekciju, bet tas nozīmē, ka tādā veidā atgūtās summas nav tieši saistītas ar nepareizo maksājumu reālo summu. Atbilstīguma noskaidrošanas sistēma nebija mainīta vēl arī 2009. gadā. |
| --- | --- |

3.56.

Iepriekšējos gada pārskatos Palāta kritizēja to, ka finanšu korekcijas iekasē no dalībvalstu iestādēm, nevis no galasaņēmējiem. Turklāt metode, kas paredzēta noteikumos, pēc kādiem aprēķina atbilstīguma pielāgojumus un kā to piemēro Komisija, ietver diezgan daudz vienotās likmes korekciju, bet tas nozīmē, ka tādā veidā atgūtās summas nav tieši saistītas ar nepareizo maksājumu reālo summu. Atbilstīguma noskaidrošanas sistēma nebija mainīta vēl arī 2009. gadā.

| 3.56. | Tas, ko Palāta kritizē atbilstības pārbaudes sistēmā, ir raksturīgs šai sistēmai, un neviena no Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005 pieņemšanā iesaistītajām pusēm pret to neiebilda.

  Atbilstības pārbaudes ir izveidotas, lai no ES finansējuma izslēgtu izdevumus, kas neatbilst ES tiesību aktiem. Tās nav mehānisms, lai atgūtu nepareizus maksājumus saņēmējiem, kas saskaņā ar dalītas pārvaldības principu ir vienīgi dalībvalstu pienākums.


  Ja atbilstības pārbaužu rezultātā ir iespējams identificēt nepamatotus saņēmējiem veiktus maksājumus, dalībvalstīm ir jāveic tālākas pret saņēmējiem vērstas atgūšanas darbības. Pat tad, ja nav nepieciešamības atgūt saņēmējiem izmaksātās summas, jo finanšu korekcijas ir piemērojamas tikai nepilnībām dalībvalstu pārvaldes un kontroles sistēmā, nevis nepamatotiem maksājumiem, finanšu korekciju veikšana tomēr ir svarīgs līdzeklis, kā uzlabot dalībvalstu sistēmas un novērst vai konstatēt un atgūt nepareizus maksājumus saņēmējiem.


  Finanšu korekcijas nosaka, pamatojoties uz pārkāpuma veidu un tā smagumu, kā arī ES nodarīto finansiālo zaudējumu. Summu aprēķina no faktiskā zaudējuma vai izmantojot ekstrapolāciju. Ja tas nav iespējams, tiek izmantotas vienotas likmes, kurās ietverts valsts kontroles sistēmu nepilnības līmenis, lai atspoguļotu finanšu risku ES. Tāpēc Komisija uzskata, ka starp šāda veida finanšu korekcijām un nepareizu galasaņēmējiem veiktu maksājumu līmeni ir ticama saikne.


  Vienotu likmju izmantošanu ir apstiprinājusi Eiropas Savienības Tiesa, atzīstot šādas prakses atbilstību tiesiskajam regulējumam, kas attiecas uz atbilstības darbībām, un pieņēmis Eiropas Parlaments savā 2007. gada budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijā (§ 83).


  Tiesiskais regulējums, kas attiecas uz atbilstības pārbaudes sistēmu, ir palicis nemainīgs, bet Komisija ir rīkojusies, lai uzlabotu tās darbību, tostarp pieņemot jaunas pamatnostādnes par finanšu korekcijām un priekšlikumu par ticamības pastiprināšanu, ko Eiropas Savienības Tiesa minējusi 3.62. punktā. |
| --- | --- |

3.56.

Atbilstības pārbaudes ir izveidotas, lai no ES finansējuma izslēgtu izdevumus, kas neatbilst ES tiesību aktiem. Tās nav mehānisms, lai atgūtu nepareizus maksājumus saņēmējiem, kas saskaņā ar dalītas pārvaldības principu ir vienīgi dalībvalstu pienākums.

Ja atbilstības pārbaužu rezultātā ir iespējams identificēt nepamatotus saņēmējiem veiktus maksājumus, dalībvalstīm ir jāveic tālākas pret saņēmējiem vērstas atgūšanas darbības. Pat tad, ja nav nepieciešamības atgūt saņēmējiem izmaksātās summas, jo finanšu korekcijas ir piemērojamas tikai nepilnībām dalībvalstu pārvaldes un kontroles sistēmā, nevis nepamatotiem maksājumiem, finanšu korekciju veikšana tomēr ir svarīgs līdzeklis, kā uzlabot dalībvalstu sistēmas un novērst vai konstatēt un atgūt nepareizus maksājumus saņēmējiem.

Finanšu korekcijas nosaka, pamatojoties uz pārkāpuma veidu un tā smagumu, kā arī ES nodarīto finansiālo zaudējumu. Summu aprēķina no faktiskā zaudējuma vai izmantojot ekstrapolāciju. Ja tas nav iespējams, tiek izmantotas vienotas likmes, kurās ietverts valsts kontroles sistēmu nepilnības līmenis, lai atspoguļotu finanšu risku ES. Tāpēc Komisija uzskata, ka starp šāda veida finanšu korekcijām un nepareizu galasaņēmējiem veiktu maksājumu līmeni ir ticama saikne.

Vienotu likmju izmantošanu ir apstiprinājusi Eiropas Savienības Tiesa, atzīstot šādas prakses atbilstību tiesiskajam regulējumam, kas attiecas uz atbilstības darbībām, un pieņēmis Eiropas Parlaments savā 2007. gada budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijā (§ 83).

Tiesiskais regulējums, kas attiecas uz atbilstības pārbaudes sistēmu, ir palicis nemainīgs, bet Komisija ir rīkojusies, lai uzlabotu tās darbību, tostarp pieņemot jaunas pamatnostādnes par finanšu korekcijām un priekšlikumu par ticamības pastiprināšanu, ko Eiropas Savienības Tiesa minējusi 3.62. punktā.

Dalībvalstu kontroles mehānismu un pārbaužu rezultātu apstiprināšana

| 3.57. | Pārbaužu rezultātos, kurus Komisijai iesniedza maksājumu aģentūras, ir vērtēta lauksaimnieku iesniegto pieprasījumu pareizība, un kopš 2007. gada šos rezultātus ir jāpārbauda apliecinātājiestādēm. No otras puses, apliecinātājiestāžu pienākums ir sniegt atzinumu par to, kādā kvalitātē notiek pārbaudes uz vietas, un šim nolūkam ir jāpārbauda paraugs, kurā ir vismaz desmit pārbaudes katrā no turpmāk minētajām četrām grupām: ELGF–IAKS, ELGF–IAKS neaptvertās jomas, ELFLA–IAKS un ELFL–IAKS neaptvertās jomas. Turklāt tām ir arī jāpārbauda un jāapstiprina dalībvalstu pārbaužu statistika. Lauksaimniecības ģenerāldirektors savā 2009. gada darbības pārskatā norāda, ka pēc apstiprinājuma pārbaudēm, ko veica apliecinātājiestādes, pārbaužu uz vietas kvalitāti tās lielā mērā (apmēram 90 %) vērtē pozitīvi dažādajās grupās un ka kontroles statistikas precizitāti tās vērtē pozitīvi 70 % no ELGF grupas un tikai 54 % no ELFLA grupas. |
| --- | --- |

3.57.

Pārbaužu rezultātos, kurus Komisijai iesniedza maksājumu aģentūras, ir vērtēta lauksaimnieku iesniegto pieprasījumu pareizība, un kopš 2007. gada šos rezultātus ir jāpārbauda apliecinātājiestādēm. No otras puses, apliecinātājiestāžu pienākums ir sniegt atzinumu par to, kādā kvalitātē notiek pārbaudes uz vietas, un šim nolūkam ir jāpārbauda paraugs, kurā ir vismaz desmit pārbaudes katrā no turpmāk minētajām četrām grupām: ELGF–IAKS, ELGF–IAKS neaptvertās jomas, ELFLA–IAKS un ELFL–IAKS neaptvertās jomas. Turklāt tām ir arī jāpārbauda un jāapstiprina dalībvalstu pārbaužu statistika. Lauksaimniecības ģenerāldirektors savā 2009. gada darbības pārskatā norāda, ka pēc apstiprinājuma pārbaudēm, ko veica apliecinātājiestādes, pārbaužu uz vietas kvalitāti tās lielā mērā (apmēram 90 %) vērtē pozitīvi dažādajās grupās un ka kontroles statistikas precizitāti tās vērtē pozitīvi 70 % no ELGF grupas un tikai 54 % no ELFLA grupas.

| 3.58. | Komisijas pamatnostādnes dod apliecinātājiestādēm iespēju izvēlēties vai nu piedalīties 10 pārbaudēs uz vietas, vai veikt tās atkārtoti. Palātas analizētie apliecinātājiestāžu ziņojumi liecināja, ka tikai sešas no tām veica jaunas pārbaudes, 23 apliecinātājiestādes pārbaudēs bija piedalījušās, bet pārējās savu pieeju nebija norādījušas. Palāta uzskata, ka iepriekšējo pārbaužu atkārtota veikšana sniegtu labāku pamatu pārbaužu procedūru kvalitātes novērtēšanai, jo apliecinātājiestādes klātbūtne var ietekmēt vērtējamo inspektoru uzvedību. |
| --- | --- |

3.58.

Komisijas pamatnostādnes dod apliecinātājiestādēm iespēju izvēlēties vai nu piedalīties 10 pārbaudēs uz vietas, vai veikt tās atkārtoti. Palātas analizētie apliecinātājiestāžu ziņojumi liecināja, ka tikai sešas no tām veica jaunas pārbaudes, 23 apliecinātājiestādes pārbaudēs bija piedalījušās, bet pārējās savu pieeju nebija norādījušas. Palāta uzskata, ka iepriekšējo pārbaužu atkārtota veikšana sniegtu labāku pamatu pārbaužu procedūru kvalitātes novērtēšanai, jo apliecinātājiestādes klātbūtne var ietekmēt vērtējamo inspektoru uzvedību.

| 3.58. | Lai arī Komisija piekrīt, ka, savlaicīgi veicot atkārtotu iepriekšējo pārbaudi, var nodrošināt labāku uz vietas veikto pārbaužu kvalitātes novērtējumu, tomēr kontroles vidi ir iespējams novērtēt, veicot pārbaudes kopā ar sertifikācijas struktūru. Noteiktos gadījumos var nebūt iespējas savlaicīgi veikt atkārtotu pārbaudi. Šie ierobežojumi ir raksturīgi daudzām ex-post kontrolēm, ko veic ārējie revidenti. Šādās situācijās laba alternatīva ir papildpārbaudes. Šādām pārbaudēm ir papildu labums, jo tās lauksaimniekiem samazina administratīvo slogu.

  Analīze, kas veikta par sertifikācijas struktūru ziņojumiem par 2009. finanšu gadu, parāda, ka sertifikācijas struktūras ir veikušas aptuveni 3 700 pārbaužu. Kad sertifikācijas struktūras veica nepieciešamās pārbaudes:







  — | aptuveni 25 % gadījumu pārbaudes tika veiktas atkārtoti, |
| --- | --- | --- |

3.58.

Analīze, kas veikta par sertifikācijas struktūru ziņojumiem par 2009. finanšu gadu, parāda, ka sertifikācijas struktūras ir veikušas aptuveni 3 700 pārbaužu. Kad sertifikācijas struktūras veica nepieciešamās pārbaudes:

—

aptuveni 25 % gadījumu pārbaudes tika veiktas atkārtoti,

| — | papildpārbaudes tika veiktas 50 % gadījumu, |
| --- | --- |

—

papildpārbaudes tika veiktas 50 % gadījumu,

| — | 5 % gadījumu tika izmantotas abas pieejas (noteiktam kopumam tika veiktas atkārtotas pārbaudes, bet citam kopumam papildpārbaudes), |
| --- | --- |

—

5 % gadījumu tika izmantotas abas pieejas (noteiktam kopumam tika veiktas atkārtotas pārbaudes, bet citam kopumam papildpārbaudes),

| — | 20 % gadījumu sertifikācijas struktūras skaidri nenodalīja abas metodes. Tomēr no ziņojumos ietvertajām tabulām ir skaidrs, ka arī šīs struktūras kontrolēja pārbaužu kvalitāti, izmantojot vismaz vienu no metodēm. |
| --- | --- |

—

20 % gadījumu sertifikācijas struktūras skaidri nenodalīja abas metodes. Tomēr no ziņojumos ietvertajām tabulām ir skaidrs, ka arī šīs struktūras kontrolēja pārbaužu kvalitāti, izmantojot vismaz vienu no metodēm.

| 3.59. | Turklāt apliecinātājiestādes ne vienmēr sniedz izvērstu informāciju par atkārtoto pārbaužu rezultātiem. Palāta uzskata, ka šāda informācija noderētu Komisijai, lai tā varētu ticami novērtēt apliecinātājiestāžu darba kvalitāti. |
| --- | --- |

3.59.

Turklāt apliecinātājiestādes ne vienmēr sniedz izvērstu informāciju par atkārtoto pārbaužu rezultātiem. Palāta uzskata, ka šāda informācija noderētu Komisijai, lai tā varētu ticami novērtēt apliecinātājiestāžu darba kvalitāti.

| 3.59. | Sertifikācijas struktūrām ir jānodrošina pietiekami detalizēti auditācijas pieraksti par katru veikto pārbaudi. Tomēr Komisija nav sertifikācijas struktūrām noteikusi prasību, ka Komisijai sniegtajā ziņojumā jāiekļauj detalizēta informācija par visām veiktajām pārbaudēm (katru gadu kopā aptuveni par 3 700 pārbaudēm), bet gan paredzējusi prasību, ka tām jānodrošina īss ziņojums par paveikto un vispārēji secinājumi. Sākot ar 2010. finanšu gadu, sertifikācijas struktūrām ir noteikta prasība sniegt detalizētāku informāciju šajā jomā. |
| --- | --- |

3.59.

| 3.60. | Palāta norāda, ka vairākām maksājumu aģentūrām apliecinātājiestādes nevarēja apstiprināt kontroles statistikas ticamību vai nu tāpēc, ka ziņojumi bija nepilnīgi, vai arī tāpēc, ka to vispār nebija. |
| --- | --- |

3.60.

Palāta norāda, ka vairākām maksājumu aģentūrām apliecinātājiestādes nevarēja apstiprināt kontroles statistikas ticamību vai nu tāpēc, ka ziņojumi bija nepilnīgi, vai arī tāpēc, ka to vispār nebija.

| 3.60. | Sertifikācijas struktūras ir atbilstīgi veikušas savus pienākumus, gan sniedzot ziņojumus par paveikto un apkopojot rezultātus, gan norādot gadījumus, kad tas nav bijis iespējams. Par šo jautājumu ir skaidri ziņots Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2009. gada darbības pārskatā, un saistībā ar to tālākas darbības veic Komisija, kura ir noteikusi prasību maksājumu aģentūrām attiecīgajās dalībvalstīs veikt pasākumus, lai turpmāk nodrošinātu savlaicīgu precīzas informācijas iesniegšanu. |
| --- | --- |

3.60.

| 3.61. | Komisija 2009. gadā piedāvāja dalībvalstīm iespēju prasīt, lai apliecinātājiestādes atkārtoti pārbaudītu reprezentatīvu pārbaužu paraugu un pārliecinātos, ka šīm pārbaudēm uz vietas ir veiktas pienācīgas pēcpārbaudes. Ja apliecinātājiestāde uz šā pamata spēj apstiprināt dalībvalsts kontroles statistikas precizitāti, tad Komisija pieņems, ka iegūtais kļūdu īpatsvars atspoguļo maksimālo iespējamo risku, t. i., finanšu korekcijas minētajam gadam nekad nevar pārsniegt šo līmeni. Plānots, ka šie noteikumi stāsies spēkā 2010. gadā un attieksies uz turpmākajiem gadiem, sākot no 2011. gada. |
| --- | --- |

3.61.

Komisija 2009. gadā piedāvāja dalībvalstīm iespēju prasīt, lai apliecinātājiestādes atkārtoti pārbaudītu reprezentatīvu pārbaužu paraugu un pārliecinātos, ka šīm pārbaudēm uz vietas ir veiktas pienācīgas pēcpārbaudes. Ja apliecinātājiestāde uz šā pamata spēj apstiprināt dalībvalsts kontroles statistikas precizitāti, tad Komisija pieņems, ka iegūtais kļūdu īpatsvars atspoguļo maksimālo iespējamo risku, t. i., finanšu korekcijas minētajam gadam nekad nevar pārsniegt šo līmeni. Plānots, ka šie noteikumi stāsies spēkā 2010. gadā un attieksies uz turpmākajiem gadiem, sākot no 2011. gada.

| 3.61. | Šā ziņojuma sagatavošanas laikā vairākas dalībvalstis ir norādījušas, ka sertifikācijas struktūrām tiks noteikta prasība veikt nepieciešamo darbu vai arī ka šādas prasības noteikšana tiek apsvērta.

  Turklāt Komisija norāda, ka pārbaužu atkārtotu veikšanu nevar attiecināt tikai uz pārbaudēm, kas veiktas uz vietas, bet ka tā jāattiecina uz visu lietu – no atbalsta pieprasījuma saņemšanas līdz gala maksājuma aprēķināšanai un veikšanai, tostarp jebkuru soda sankciju piemērošanai (neatkarīga pārbaude). |
| --- | --- |

3.61.

Turklāt Komisija norāda, ka pārbaužu atkārtotu veikšanu nevar attiecināt tikai uz pārbaudēm, kas veiktas uz vietas, bet ka tā jāattiecina uz visu lietu – no atbalsta pieprasījuma saņemšanas līdz gala maksājuma aprēķināšanai un veikšanai, tostarp jebkuru soda sankciju piemērošanai (neatkarīga pārbaude).

Politikas jomas “Vide”, “Zivsaimniecība un jūrlietas” un “Veselība un patērētāju aizsardzība”

| 3.62. | Vides, zivsaimniecības un jūrlietu, kā arī veselības un patērētāju aizsardzības jomas pārvalda Komisija, piemērojot īpašas kontroles sistēmas. Revīzijā pārbaudīja iekšējo kontroles sistēmu dzīvnieku slimību apkarošanas programmām (36), ko pārvalda Veselības un patērētāju ĢD. |
| --- | --- |

3.62.

Vides, zivsaimniecības un jūrlietu, kā arī veselības un patērētāju aizsardzības jomas pārvalda Komisija, piemērojot īpašas kontroles sistēmas. Revīzijā pārbaudīja iekšējo kontroles sistēmu dzīvnieku slimību apkarošanas programmām (36), ko pārvalda Veselības un patērētāju ĢD.

Iekšējās kontroles sistēma dzīvnieku slimību apkarošanas un uzraudzības programmām

| 3.63. | Šajā kontekstā pārbaudīja 30 pēc nejaušības principa atlasītus maksājumus dzīvnieku slimību apkarošanas un uzraudzības programmās. Revīzijā atklājās, ka nav ne sistemātiskas pienākumu nodalīšanas, ne arī skaidras definīcijas vai nošķīruma starp to darbinieku funkcijām un pienākumiem, kuri atbild par pārbaužu ierosināšanu un kuri šīs pārbaudes veic. Tas pats attiecas uz atbildīgajiem par veterinārijas pakalpojumiem un uz finanšu amatpersonām. Turklāt galvenie kontroles mehānismi nav īstenoti, pamatojoties uz periodiski pārskatītu dokumentētu riska analīzi. |
| --- | --- |

3.63.

Šajā kontekstā pārbaudīja 30 pēc nejaušības principa atlasītus maksājumus dzīvnieku slimību apkarošanas un uzraudzības programmās. Revīzijā atklājās, ka nav ne sistemātiskas pienākumu nodalīšanas, ne arī skaidras definīcijas vai nošķīruma starp to darbinieku funkcijām un pienākumiem, kuri atbild par pārbaužu ierosināšanu un kuri šīs pārbaudes veic. Tas pats attiecas uz atbildīgajiem par veterinārijas pakalpojumiem un uz finanšu amatpersonām. Turklāt galvenie kontroles mehānismi nav īstenoti, pamatojoties uz periodiski pārskatītu dokumentētu riska analīzi.

| 3.63. | Amatpersonu pienākumi un funkcijas (finanšu iniciatori un pārbaudītāji, darbību iniciatori un pārbaudītāji) ir noteiktas amata aprakstā. Komisija tālāk skaidros pienākumu sadali starp dažādām amatpersonām. To pierāda arī secīgi ikgadēji lēmumi, kas saistīti ar paredzētajiem ES ieguldījumiem slimību izskaušanas/uzraudzības programmās, kuras attīsta saskaņā ar vajadzībām uz vietas un riskiem, izmantojot likumdošanu (augšējais līmenis ir palielināts/samazināts, atbilstīgie pasākumi ir pieņemti un labāk definēti, ziņošanas prasības ir atjauninātas un precizētas). |
| --- | --- |

3.63.

| 3.64. | Dažas svarīgas kontroles procedūras ir atstātas atsevišķu amatpersonu ziņā. Tā kā iekšējās kontroles mehānismi nav standartizēti, pastāv risks, ka svarīgas pārbaudes netiks veiktas. Atbildīgie par veterinārijas pakalpojumiem nav sagatavojuši nevienu standartizētu ziņojumu par darbības programmu īstenošanu, un nav standartizētu sarakstu par veiktajām pārbaudēm. Visbeidzot nedaudzās ex post revīzijas nesniedz pienācīgu pārliecību par to, ka maksājumos nav būtisku kļūdu. |
| --- | --- |

3.64.

Dažas svarīgas kontroles procedūras ir atstātas atsevišķu amatpersonu ziņā. Tā kā iekšējās kontroles mehānismi nav standartizēti, pastāv risks, ka svarīgas pārbaudes netiks veiktas. Atbildīgie par veterinārijas pakalpojumiem nav sagatavojuši nevienu standartizētu ziņojumu par darbības programmu īstenošanu, un nav standartizētu sarakstu par veiktajām pārbaudēm. Visbeidzot nedaudzās ex post revīzijas nesniedz pienācīgu pārliecību par to, ka maksājumos nav būtisku kļūdu.

| 3.64. | Lai gan programmas nav pilnībā salīdzināmas (izskaušana salīdzinājumā ar uzraudzību), ir paredzēta maksimāla standartizācija attiecībā uz iekšējo kontroli, ziņošanu un pārbaudēm. Ir jāatgādina, ka finanšu iniciatori un veterinārārsti ir pieredzējuši un viņu darbība tiek uzraudzīta, ievērojot tiešo hierarhiju.

  Ievērojot cilvēkresursu nepietiekamību 2009. gadā un prioritātes, kas bija noteiktas saistībā ar Ārkārtas fonda ex-ante revīzijām, varēja veikt tikai nelielu ex-post revīziju daļu. Tā kā ex-post kontrole tiek organizēta vienreiz divos gados, vairāk nekā 35 % no samaksātās summas varētu tikt pārbaudīti ex-post. Komisija uzsver, ka visas sastāvdaļas kopā nodrošina pamatotu ticamību (vadības veiktais visas iekšējās kontroles sistēmas novērtējums, revīzijas rezultāti, tālāka darbība saistībā ar iepriekšējā gada atrunu un rīcības plāns iepriekšējo gadu revīzijai un ticamība, ko sniedz citi kredītrīkotāji jauktas turpmākas deleģēšanas gadījumos). |
| --- | --- |

3.64.

Ievērojot cilvēkresursu nepietiekamību 2009. gadā un prioritātes, kas bija noteiktas saistībā ar Ārkārtas fonda ex-ante revīzijām, varēja veikt tikai nelielu ex-post revīziju daļu. Tā kā ex-post kontrole tiek organizēta vienreiz divos gados, vairāk nekā 35 % no samaksātās summas varētu tikt pārbaudīti ex-post. Komisija uzsver, ka visas sastāvdaļas kopā nodrošina pamatotu ticamību (vadības veiktais visas iekšējās kontroles sistēmas novērtējums, revīzijas rezultāti, tālāka darbība saistībā ar iepriekšējā gada atrunu un rīcības plāns iepriekšējo gadu revīzijai un ticamība, ko sniedz citi kredītrīkotāji jauktas turpmākas deleģēšanas gadījumos).

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU TICAMĪBA

| 3.65. | Palāta pārskatīja Komisijas vadības apliecinājumus, īpaši Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD, Vides ĢD, Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD un Veselības un patērētāju ĢD ģenerāldirektoru gada darbības pārskatus un deklarācijas. Pārskatīšanas rezultāti ir apkopoti
  3.3. pielikumā
  . |
| --- | --- |

3.65.

Palāta pārskatīja Komisijas vadības apliecinājumus, īpaši Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD, Vides ĢD, Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD un Veselības un patērētāju ĢD ģenerāldirektoru gada darbības pārskatus un deklarācijas. Pārskatīšanas rezultāti ir apkopoti
  3.3. pielikumā
  .

| 3.66. | Savā gada darbības pārskatā lauksaimniecības ģenerāldirektors secina, ka nav pierādījumu lielām problēmām, kas varētu ietekmēt ģenerāldirektora pārliecību. Atsaucoties uz paša Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD revīzijas rezultātiem un dalībvalstu veiktajās pārbaudēs uz vietas iegūtajiem rezultātiem, viņš secina, ka atlikušais kļūdu īpatsvars tiešajam atbalstam, tirgus intervencei un lauku attīstības pasākumiem ir zem 2 %. |
| --- | --- |

3.66.

Savā gada darbības pārskatā lauksaimniecības ģenerāldirektors secina, ka nav pierādījumu lielām problēmām, kas varētu ietekmēt ģenerāldirektora pārliecību. Atsaucoties uz paša Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD revīzijas rezultātiem un dalībvalstu veiktajās pārbaudēs uz vietas iegūtajiem rezultātiem, viņš secina, ka atlikušais kļūdu īpatsvars tiešajam atbalstam, tirgus intervencei un lauku attīstības pasākumiem ir zem 2 %.

| 3.66. | Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta ticamības deklarācija un gada darbības pārskats tiek sagatavots saskaņā ar Komisijas iekšējām pamatnostādnēm un visu to iemeslu dēļ, kuri norādīti Komisijas atbildēs uz 3.67.–3.69. punktu, sniedz finanšu vadības patiesu novērtējumu saistībā ar lauksaimniecības izdevumu pareizību.

  Atruna saistībā ar lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar 2. asi balstās uz Komisijas pamatnostādnēm, kuras nodrošina, ka ES līmenī katrai ABB darbībai tiek novērtēts būtiskums. Saistībā ar atrunas atcelšanu Grieķijai sk. Komisijas atbildi uz 3.69. punktu.


  Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2009. gada darbības pārskatā minēts, ka atlikušais kļūdu īpatsvars kopumā lauksaimniecības izdevumiem ir mazāks nekā 2 %, bet Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) tas ir nedaudz lielāks. |
| --- | --- |

3.66.

Atruna saistībā ar lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar 2. asi balstās uz Komisijas pamatnostādnēm, kuras nodrošina, ka ES līmenī katrai ABB darbībai tiek novērtēts būtiskums. Saistībā ar atrunas atcelšanu Grieķijai sk. Komisijas atbildi uz 3.69. punktu.

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2009. gada darbības pārskatā minēts, ka atlikušais kļūdu īpatsvars kopumā lauksaimniecības izdevumiem ir mazāks nekā 2 %, bet Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) tas ir nedaudz lielāks.

| 3.67. | Palāta neatbalsta Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta pieeju, kura ierobežo priekšstatu par atlikušo kļūdu līdz novirzēm, kuras konstatētas pārbaudēs uz vietas. Šāda pieeja neņem vērā atlikušās kļūdas no sasaistu pārbaudēm saistībā ar neprecīzām datubāzēm vai noviržu nepienācīgu pēcpārbaudi. Palāta piemēro integrētu revīzijas pieeju, kas atlikušās kļūdas noteikšanai katrā darījumā aptver abus komponentus. Palātas veiktā revīzija ir pierādījusi, ka vairākiem darījumiem administratīvās pārbaudes nav atklājušas kļūdas. Šīs nepilnības administratīvajās pārbaudēs tāpat ir apstiprinājuši Palātas veiktās IAKS sistēmas revīzijas rezultāti. Turklāt revīzijā atklājās, ka par dalībvalstu veikto pārbaužu uz vietas kvalitāti var gūt tikai daļēju pārliecību. |
| --- | --- |

3.67.

Palāta neatbalsta Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta pieeju, kura ierobežo priekšstatu par atlikušo kļūdu līdz novirzēm, kuras konstatētas pārbaudēs uz vietas. Šāda pieeja neņem vērā atlikušās kļūdas no sasaistu pārbaudēm saistībā ar neprecīzām datubāzēm vai noviržu nepienācīgu pēcpārbaudi. Palāta piemēro integrētu revīzijas pieeju, kas atlikušās kļūdas noteikšanai katrā darījumā aptver abus komponentus. Palātas veiktā revīzija ir pierādījusi, ka vairākiem darījumiem administratīvās pārbaudes nav atklājušas kļūdas. Šīs nepilnības administratīvajās pārbaudēs tāpat ir apstiprinājuši Palātas veiktās IAKS sistēmas revīzijas rezultāti. Turklāt revīzijā atklājās, ka par dalībvalstu veikto pārbaužu uz vietas kvalitāti var gūt tikai daļēju pārliecību.

| 3.67. | Dalībvalstīm saskaņā ar attiecīgajiem ES tiesību aktiem ir noteikta prasība veikt administratīvo kontroli visiem saņemtajiem atbalsta pieteikumiem. Pēc tam maksājumi ir bez tām kļūdām, kuras ir iespējams konstatēt, izmantojot šādu administratīvo kontroli. Tāpēc Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta (ĢD) izvēlētā pieeja atlikušo kļūdu īpatsvara noteikšanai pēc pārbaudēm uz vietas, kas noteiktas pēc nejaušības principa, ir konceptuāli pareiza.

  Komisija ir informēta, ka administratīvās kontroles vai uz vietas veikto pārbaužu trūkumi ietver risku, ka kļūdu īpatsvars no dalībvalstīm saņemtajā kontroles statistikā ir novērtēts par zemu. Lai novērstu šo risku, Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD kļūdu īpatsvaram piemēroja drošības rezervi 25 % liela pieauguma apmērā. |
| --- | --- |

3.67.

Komisija ir informēta, ka administratīvās kontroles vai uz vietas veikto pārbaužu trūkumi ietver risku, ka kļūdu īpatsvars no dalībvalstīm saņemtajā kontroles statistikā ir novērtēts par zemu. Lai novērstu šo risku, Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD kļūdu īpatsvaram piemēroja drošības rezervi 25 % liela pieauguma apmērā.

| 3.68. | Lauksaimniecības ģenerāldirektora gada darbības pārskatā ir atruna saistībā ar IAKS pakļautajiem izdevumiem Bulgārijā un Rumānijā. Lai gan šīs atrunas saskan ar rezultātiem, ko Palāta ieguva 2008. gada sistēmu revīzijā, Palāta atkārto savu iepriekšējo apsvērumu par to, ka bija priekšlaicīgi atcelt ilgstošo atrunu par IAKS Grieķijā. |
| --- | --- |

3.68.

Lauksaimniecības ģenerāldirektora gada darbības pārskatā ir atruna saistībā ar IAKS pakļautajiem izdevumiem Bulgārijā un Rumānijā. Lai gan šīs atrunas saskan ar rezultātiem, ko Palāta ieguva 2008. gada sistēmu revīzijā, Palāta atkārto savu iepriekšējo apsvērumu par to, ka bija priekšlaicīgi atcelt ilgstošo atrunu par IAKS Grieķijā.

| 3.68. | Grieķijai noteiktā atruna bija pamatota, jo Komisijai pastāvēja liels reputācijas risks, ko radīja nepietiekama IAKS ieviešana Grieķijā, nevis ES budžetam radītais finanšu risks, kura cēlonis bija nepilnības un kuru vienmēr novērsa ar finanšu korekcijām, ko piemēroja Grieķijai, izmantojot atbilstības pārbaudes procedūru. Pēc tam, kad Grieķija bija izpildījusi savu rīcības plānu, līdz 2008. gada beigām novēršot nepilnības, lielais reputācijas risks vairs nepastāvēja, un tāpēc atrunas atcelšana bija pamatota. Turklāt finanšu risks saistībā ar iepriekšējām nepilnībām ir pietiekami novērsts, izmantojot atbilstības pārbaudes procedūru, saskaņā ar kuru līdz šim no ES finansējuma ir tikuši vai tiek izslēgti aptuveni 866 miljoni EUR. |
| --- | --- |

3.68.

| 3.69. | Vides ĢD un Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos ir atrunas, kuras saskan ar Palātas iepriekšējiem konstatējumiem. Lai gan Veselības un patērētāju ĢD ģenerāldirektora gada darbības pārskatā atrunu nav, par kļūdām pārtikas un barības drošuma pasākumos papildus nepietiekamam revīzijas tvērumam būtu jāformulē atruna. |
| --- | --- |

3.69.

Vides ĢD un Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos ir atrunas, kuras saskan ar Palātas iepriekšējiem konstatējumiem. Lai gan Veselības un patērētāju ĢD ģenerāldirektora gada darbības pārskatā atrunu nav, par kļūdām pārtikas un barības drošuma pasākumos papildus nepietiekamam revīzijas tvērumam būtu jāformulē atruna.

| 3.69. | Lietojot papildu cilvēkresursus un izmantojot resursus, ko sniedza atsevišķu revīziju deleģēšana ārpakalpojumu sniedzējiem, ir veikta vai tiks veikta revīzija nozīmīgai daļai no kopējās 2010. gadā samaksājamās summas. Ex-ante revīzijas tiek veiktas gandrīz 40 % no šīs summas. Papildus tiks veiktas ex-post revīzijas vairāk nekā 35 % no šīs summas. Tā rezultātā tiks panākts ļoti augsts aptveramības līmenis. |
| --- | --- |

3.69.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 3.70. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Lauksaimniecība un lauku attīstība”2009. gada 31. decembrī slēgtā gada maksājumos ir būtiskas kļūdas. |
| --- | --- |

3.70.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Lauksaimniecība un lauku attīstība”2009. gada 31. decembrī slēgtā gada maksājumos ir būtiskas kļūdas.

| 3.70. | Komisija uzskata, ka kļūdu īpatsvars, kurš pēdējo gadu laikā svārstās ap 2 %, apstiprina iepriekšējos gados sniegto vispārējo pozitīvo novērtējumu.

  Turklāt risks saistībā ar ES budžetu ir attiecīgi novērsts, izmantojot atbilstības pārbaudes procedūru. |
| --- | --- |

3.70.

Turklāt risks saistībā ar ES budžetu ir attiecīgi novērsts, izmantojot atbilstības pārbaudes procedūru.

| 3.71. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Lauksaimniecība un lauku attīstība” pārraudzības un kontroles sistēmas kopumā labākajā gadījumā daļēji efektīvi nodrošina maksājumu pareizību. |
| --- | --- |

3.71.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Lauksaimniecība un lauku attīstība” pārraudzības un kontroles sistēmas kopumā labākajā gadījumā daļēji efektīvi nodrošina maksājumu pareizību.

| 3.72. | Attiecībā uz IAKS Palāta secina, ka vajadzīgi būtiski uzlabojumi, jo īpaši trijās no astoņām revidētajām maksājumu aģentūrām (sk. 3.33. punktu). |
| --- | --- |

3.72.

Attiecībā uz IAKS Palāta secina, ka vajadzīgi būtiski uzlabojumi, jo īpaši trijās no astoņām revidētajām maksājumu aģentūrām (sk. 3.33. punktu).

| 3.71.–3.72. | Komisija uzskata, ka saskaņā ar Palātas atzinumu, kas ietverts gada pārskatos laikposmā kopš 2005. gada, IAKS kopumā ir efektīva kontroles sistēma kļūdu vai nepareizu izdevumu riska ierobežošanai, ja to atbilstīgi piemēro (sk. arī Komisijas atbildi uz 3.32. un 3.33. punktu).

  Komisija konstatēja, ka 2008. pieprasījumu gadā Bulgārijā un Rumānijā IAKS bija nozīmīgas nepilnības. Tāpēc šīs divas dalībvalstis izstrādāja rīcības plānus 2009. gadam, un Komisija ir cieši sekojusi to izpildei. Tomēr, ievērojot to, ka šo rīcības plānu izpilde ir paredzēta tikai 2011. gadā un jau ir vērojama kavēšanās atsevišķu darbību ieviešanā, Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD ģenerāldirektors 2009. gada darbības pārskatā ir noteicis IAKS atrunu Bulgārijā un Rumānijā, pamatojoties uz Komisijas reputācijas risku.


  Citās dalībvalstīs IAKS ir mazāk nozīmīgas nepilnības, kuru dēļ sistēmas nekļūst neefektīvas, bet ir tikai uzlabojamas un kuru novēršanai dalībvalstis jau ir veikušas vai pašlaik veic darbības.


  Saistībā ar visām nepilnībām tiek veiktas tālākas darbības, izmantojot atbilstības pārbaudes procedūras, kas nodrošina, ka risks saistībā ar ES budžetu ir atbilstīgi novērsts.


  Atjauninājumi saistībā ar ZGIS ir vienmēr nepieciešami, jo attīstās gan tehniskās iespējas, gan situācija šajā jomā. Turklāt pašlaik dalībvalstīm ir likumisks pienākums vienreiz gadā veikt savas ZGIS kvalitātes novērtējumu. Kvalitātes pārbaudes rezultāti parādīs, vai atjaunināšana ir nepieciešama. |
| --- | --- |

3.71.–3.72.

Komisija konstatēja, ka 2008. pieprasījumu gadā Bulgārijā un Rumānijā IAKS bija nozīmīgas nepilnības. Tāpēc šīs divas dalībvalstis izstrādāja rīcības plānus 2009. gadam, un Komisija ir cieši sekojusi to izpildei. Tomēr, ievērojot to, ka šo rīcības plānu izpilde ir paredzēta tikai 2011. gadā un jau ir vērojama kavēšanās atsevišķu darbību ieviešanā, Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD ģenerāldirektors 2009. gada darbības pārskatā ir noteicis IAKS atrunu Bulgārijā un Rumānijā, pamatojoties uz Komisijas reputācijas risku.

Citās dalībvalstīs IAKS ir mazāk nozīmīgas nepilnības, kuru dēļ sistēmas nekļūst neefektīvas, bet ir tikai uzlabojamas un kuru novēršanai dalībvalstis jau ir veikušas vai pašlaik veic darbības.

Saistībā ar visām nepilnībām tiek veiktas tālākas darbības, izmantojot atbilstības pārbaudes procedūras, kas nodrošina, ka risks saistībā ar ES budžetu ir atbilstīgi novērsts.

Atjauninājumi saistībā ar ZGIS ir vienmēr nepieciešami, jo attīstās gan tehniskās iespējas, gan situācija šajā jomā. Turklāt pašlaik dalībvalstīm ir likumisks pienākums vienreiz gadā veikt savas ZGIS kvalitātes novērtējumu. Kvalitātes pārbaudes rezultāti parādīs, vai atjaunināšana ir nepieciešama.

| 3.73. | Palāta iesaka novērst konstatētās sistēmu nepilnības. Tādēļ saistībā ar VMS un VPMS pēc iespējas ātrāk ir: |
| --- | --- |

3.73.

Palāta iesaka novērst konstatētās sistēmu nepilnības. Tādēļ saistībā ar VMS un VPMS pēc iespējas ātrāk ir:

3.73.

| a) | jālikvidē sistēmas nepilnības, kuru dēļ rodas kļūdas saistībā ar neattiecināmu zemi vai pārāk lielu platību deklarēšanu, kā arī nepareizas tiesības. Jo īpaši jāuzlabo ZGIS reģistrēto datu ticamība un pabeigtība (ar jaunākajām ortofotogrāfijām); |
| --- | --- |

a)

jālikvidē sistēmas nepilnības, kuru dēļ rodas kļūdas saistībā ar neattiecināmu zemi vai pārāk lielu platību deklarēšanu, kā arī nepareizas tiesības. Jo īpaši jāuzlabo ZGIS reģistrēto datu ticamība un pabeigtība (ar jaunākajām ortofotogrāfijām);

| a) | Komisija kopā ar dalībvalstīm pastāvīgi strādā pie darbībām, lai uzlabotu ZGIS-ĢIS esošās informācijas ticamību. Sākot ar 2010. pieprasījumu gadu, dalībvalstīm ir pienākums vienreiz gadā veikt ZGIS-ĢIS kvalitātes novērtējumu saskaņā ar iepriekš noteiktām procedūrām un sniegt ziņojumu par rezultātiem un darbībām, kas, ja nepieciešams, paredzētas situācija uzlabošanai. |
| --- | --- |

a)

| b) | jānodrošina, lai visas IAKS datubāzes sniegtu ticamu un pilnīgu revīzijas izsekojamību par visiem veiktajiem grozījumiem; |
| --- | --- |

b)

jānodrošina, lai visas IAKS datubāzes sniegtu ticamu un pilnīgu revīzijas izsekojamību par visiem veiktajiem grozījumiem;

| b) | Regulas (EK) Nr. 885/2006 1. pielikumā jau noteikta prasība pēc auditācijas pierakstiem, kas ietilpst akreditācijas kritērijos. Šos kritērijus vienreiz gadā pārbauda sertifikācijas struktūras. |
| --- | --- |

b)

| c) | skaidrāk jāformulē un jāpieņem vēl stingrāki noteikumi, lai ES tiešo atbalstu nevarētu izmaksāt pretendentiem, kuri neizmanto zemi ne lauksaimniecībai, ne arī uztur to LLVS; |
| --- | --- |

c)

skaidrāk jāformulē un jāpieņem vēl stingrāki noteikumi, lai ES tiešo atbalstu nevarētu izmaksāt pretendentiem, kuri neizmanto zemi ne lauksaimniecībai, ne arī uztur to LLVS;

| c) | Palātas pieminētā problēma ar termina “lauksaimnieks” definīciju ir risināta saistībā ar “veselības pārbaudēm”, sniedzot dalībvalstīm iespēju izslēgt no tiešo maksājumu shēmām tās fiziskās vai juridiskās personas, kuru uzņēmējdarbības vai uzņēmuma galvenie mērķi nav lauksaimnieciskās darbības veikšana vai kuru lauksaimnieciskā darbība ir nenozīmīga daļa no kopējās uzņēmējdarbības (Regulas (EK) Nr. 73/2009 28. panta 2. punkts).

  Šis jautājums tiek tālāk apsvērts saistībā ar kopējās lauksaimniecības politikas reformu laikposmā pēc 2013. gada, atceroties, ka ir jāizvairās no sarežģītiem noteikumiem, kas radītu komplicētu kontroles sistēmu, kuras ieviešana būtu dārga un pretrunā ar Komisijas īstenotajiem vienkāršošanas centieniem. |
| --- | --- |

c)

Šis jautājums tiek tālāk apsvērts saistībā ar kopējās lauksaimniecības politikas reformu laikposmā pēc 2013. gada, atceroties, ka ir jāizvairās no sarežģītiem noteikumiem, kas radītu komplicētu kontroles sistēmu, kuras ieviešana būtu dārga un pretrunā ar Komisijas īstenotajiem vienkāršošanas centieniem.

| d) | jānosaka ES minimālās gada uzturēšanas prasības pļavām, par kurām var prasīt ES tiešo atbalstu. |
| --- | --- |

d)

jānosaka ES minimālās gada uzturēšanas prasības pļavām, par kurām var prasīt ES tiešo atbalstu.

| d) | Pašreizējā sistēma nodrošina vienotu tiesisko aktu kopumu, saskaņā ar kuru dalībvalstis ir atbildīgas par uzturēšanas kritēriju noteikšanu atbilstoši LLVS. Tas ļauj ievērot ES lauksaimniecības teritoriju un tradīciju dažādību. |
| --- | --- |

d)

| 3.74. | Palāta atkārtoti uzsver arī to, ka lauku attīstības jomā vēl vairāk jācenšas vienkāršot noteikumus un nosacījumus. |
| --- | --- |

3.74.

Palāta atkārtoti uzsver arī to, ka lauku attīstības jomā vēl vairāk jācenšas vienkāršot noteikumus un nosacījumus.

| 3.74. | Laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam Komisija jau ir vienkāršojusi kopējo lauksaimniecības politiku, tostarp lauku attīstību, un to turpinās arī nākotnē. Tomēr šāda tālāka vienkāršošana nebūs pietiekama, lai, neapdraudot politikas mērķus, kļūdu īpatsvaru noteiktās lauku attīstības jomās samazinātu zem Palātas noteiktās 2 % robežas. Tāpēc Komisija ir ierosinājusi, ka pieļaujamais kļūdu īpatsvara risks ELFLA izdevumiem jānosaka robežās no 2 % līdz 5 %. Kļūdu īpatsvara līmenis, kas atrodas minētā intervāla vidusdaļā, ir pieņemams un pamatots. Ja šis līmenis tiek pārsniegts, jāveic papildu darbības, lai samazinātu kļūdu īpatsvaru, piemērojot pastiprinātu kontroli un novēršot galvenos kļūdu cēloņus. |
| --- | --- |

3.74.

| 3.75. | Turklāt Palāta uzskata, ka Komisijas pamatnostādnes par to, kas jādara apliecinātājiestādēm, ir jāpārskata to rakstura, tvēruma un ziņošanas pienākumu aspektā, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstu kontroles un pārbaužu statistikas apstiprināšanu. |
| --- | --- |

3.75.

Turklāt Palāta uzskata, ka Komisijas pamatnostādnes par to, kas jādara apliecinātājiestādēm, ir jāpārskata to rakstura, tvēruma un ziņošanas pienākumu aspektā, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstu kontroles un pārbaužu statistikas apstiprināšanu.

| 3.75. | Komisija uzskata, ka vispārējā struktūra un ziņošanas prasības ir atbilstīgas, jo īpaši kā pamats finanšu pārbaudes lēmuma pieņemšanai (sk. arī 3.54. punktu). Lauksaimniecības fondu komitejas 2010. gada 18. jūnija sanāksmē tika izplatītas pārskatītās pamatnostādnes 2010. finanšu gadam. Pārmaiņas tika veiktas tikai ziņošanas prasības, neskarot darbu, ko veic sertifikācijas struktūras.

  Turklāt attiecībā uz darbu, kas saistīts ar kontroles un pārbaužu statistiku, Komisija nesen ir ierosinājusi sistēmu, ar kuru dalībvalstis var nostiprināt vispārējo mehānismu, ar kura palīdzību var iegūt pamatotu pārliecību par darījumu likumību un pareizību galasaņēmēju līmenī. Tāpēc sertifikācijas struktūrām jāpaplašina sava darbība, pārsniedzot pašreizējās prasības, un noteiktam izdevumu kopumam jāizveido reprezentatīva izlase no darījumiem, kurus attiecīgā maksājumu aģentūra ir uz vietas pārbaudījusi, un atkārtoti jāveic šie darījumi. Darbs aptvers visu lietu – no atbalsta pieprasījuma saņemšanas līdz gala maksājuma aprēķināšanai un veikšanai. |
| --- | --- |

3.75.

Turklāt attiecībā uz darbu, kas saistīts ar kontroles un pārbaužu statistiku, Komisija nesen ir ierosinājusi sistēmu, ar kuru dalībvalstis var nostiprināt vispārējo mehānismu, ar kura palīdzību var iegūt pamatotu pārliecību par darījumu likumību un pareizību galasaņēmēju līmenī. Tāpēc sertifikācijas struktūrām jāpaplašina sava darbība, pārsniedzot pašreizējās prasības, un noteiktam izdevumu kopumam jāizveido reprezentatīva izlase no darījumiem, kurus attiecīgā maksājumu aģentūra ir uz vietas pārbaudījusi, un atkārtoti jāveic šie darījumi. Darbs aptvers visu lietu – no atbalsta pieprasījuma saņemšanas līdz gala maksājuma aprēķināšanai un veikšanai.

| 3.76. | Visbeidzot, kopā ar attiecīgajām valstu iestādēm efektīvi jārīkojas, lai izvairītos no neattiecināmu izdevumu atmaksāšanas zivsaimniecības projektos. Iekšējā kontrolē, kas attiecas uz maksājumiem dzīvnieku slimību apkarošanas un uzraudzības programmās dalībvalstīs, skaidri jānošķir pienākumi starp Komisijas dienestiem un jāizstrādā pienācīgas oficiālās kontroles procedūras. |
| --- | --- |

3.76.

Visbeidzot, kopā ar attiecīgajām valstu iestādēm efektīvi jārīkojas, lai izvairītos no neattiecināmu izdevumu atmaksāšanas zivsaimniecības projektos. Iekšējā kontrolē, kas attiecas uz maksājumiem dzīvnieku slimību apkarošanas un uzraudzības programmās dalībvalstīs, skaidri jānošķir pienākumi starp Komisijas dienestiem un jāizstrādā pienācīgas oficiālās kontroles procedūras.

| 3.76. | Plānošanas periodam 2000.–2006. gads Komisija ir veikusi visas nepieciešamās darbības, lai izlabotu neattiecināmās summas. Slēdzot grāmatvedības kontus, tiks nodrošināts, ka visas neattiecināmās summas tiek atskaitītas no beigu pieprasījuma.

  Saskaņā ar EZF kontroles vide ir pastiprināta ar jauniem noteikumiem par sistēmu efektīvu funkcionēšanu, lai novērstu un izlabotu neattiecināmos izdevumus. Komisija veic uzraudzības funkciju, pārbaudot dalībvalstu revīzijas iestāžu veiktā darba uzticamību. Saskaņā ar dalīto pārraudzību atbildība par kontroli uz vietas ir deleģēta dalībvalstīm. Iepriekš minētā kontroles vide nodrošina, ka dalībvalstis ir ieviesušas uzticamas un efektīvas pārvaldības un kontroles sistēmas, lai novērstu un izlabotu neattiecināmos izdevumus.


  Turklāt Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāts sadarbībā ar citiem struktūrfondu ģenerāldirektorātiem regulāri pieņem norādījumus par kopējas intereses tēmām, lai uzlabotu esošo pārvaldības un kontroles sistēmu efektivitāti. |
| --- | --- |

3.76.

Saskaņā ar EZF kontroles vide ir pastiprināta ar jauniem noteikumiem par sistēmu efektīvu funkcionēšanu, lai novērstu un izlabotu neattiecināmos izdevumus. Komisija veic uzraudzības funkciju, pārbaudot dalībvalstu revīzijas iestāžu veiktā darba uzticamību. Saskaņā ar dalīto pārraudzību atbildība par kontroli uz vietas ir deleģēta dalībvalstīm. Iepriekš minētā kontroles vide nodrošina, ka dalībvalstis ir ieviesušas uzticamas un efektīvas pārvaldības un kontroles sistēmas, lai novērstu un izlabotu neattiecināmos izdevumus.

Turklāt Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāts sadarbībā ar citiem struktūrfondu ģenerāldirektorātiem regulāri pieņem norādījumus par kopējas intereses tēmām, lai uzlabotu esošo pārvaldības un kontroles sistēmu efektivitāti.

| 3.77. | Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaudes rezultāti ir apkopoti
  3.4. pielikumā
  . |
| --- | --- |

3.77.

Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaudes rezultāti ir apkopoti
  3.4. pielikumā
  .

| 3.77. | Sk. arī Komisijas atbildes 3.4. pielikumā. |
| --- | --- |

3.77.

---

(1)  39. pants Līgumā par Eiropas Savienības darbību.

(2)  Padomes 2005. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.).

(3)  Izņemot konkrētus pasākumus, proti, veicināšanas pasākumus un augļu shēmu skolām, ko līdzfinansē.

(4)  Katra lauksaimnieka tiesību skaitu un vērtību aprēķināja valstu iestādes atbilstoši kādam no modeļiem, kas paredzēti ES tiesību aktos. Saskaņā ar vēsturisko modeli katram lauksaimniekam piešķir tiesības, pamatojoties uz vidējo saņemtā atbalsta summu un uz atsauces periodā – no 2000. līdz 2002. gadam – lauksaimniecībā izmantoto platību. Saskaņā ar reģionālo modeli visām reģiona tiesībām ir viena un tā pati vienotā likme, bet lauksaimniekam tiesības piešķir par katru pirmajā pieprasījuma iesniegšanas gadā deklarēto attiecināmo hektāru. Jauktajā modelī apvienots vēsturiskais elements ar vienotu likmi, un, ja modelis ir dinamisks, vēsturiskā daļa katru gadu samazinās, līdz dominē vienotas likmes sistēma.

(5)  Saskaņā ar 137. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009 (OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.) tiesības uz maksājumiem, kuras lauksaimniekiem piešķirtas līdz 2009. gada 1. janvārim, uzskata par likumīgām un pareizām no 2010. gada 1. janvāra, izņemot gadījumus, kad tiesības piešķirtas, pamatojoties uz pieprasījumiem, kuros ir faktu kļūdas, ja vien nav bijuši attaisnojoši iemesli, kuru dēļ lauksaimnieks kļūdu nevarēja atklāt.

(6)  Bulgārija, Čehija, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Polija, Rumānija, Slovākija un Ungārija.

(7)  Šo summu veido izdevumi iepriekšējam programmu posmam, kā arī pirmspievienošanās instrumentiem.

(8)  Padomes Regula (EK) Nr. 74/2009 (OV L 30, 31.1.2009., 100. lpp.).

(9)  Padomes Regula (EK) Nr. 473/2009 (OV L 144, 9.6.2009., 3. lpp.).

(10)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.

(11)  Lai gan LLVS standarti, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV pielikumā, attiecas uz visām dalībvalstīm, likumā noteiktās pārvaldības prasības (LNPP), kas minētas III pielikumā, ir obligātas tikai ES 15 dalībvalstīs. ES 10 dalībvalstīm LNPP pakāpeniski tiek ieviestas no 2009. līdz 2013. gadam, bet ES 2 dalībvalstīm – no 2012. līdz 2014. gadam.

(12)  Saskaņā ar 66. un 67. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 796/2004 (OV L 141, 30.4.2004., 18. lpp.) samazinājuma līmenis par LNPP vai LLVS neievērošanu var svārstīties no 1 % līdz 5 % nolaidības gadījumā, bet apzinātas neatbilstības gadījumā atbalsts var tikt arī pilnībā noraidīts.

(13)  Sk. Regulas (EK) Nr. 1782/2003 1. pantu un 2. panta a) un c) apakšpunktu.

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 614/2007 (OV L 149, 9.6.2007., 1. lpp.).

(15)  Zivsaimniecības virzības finansēšanas instruments (ZVFI) jaunajā programmu posmā (2007.–2013. g.) ir aizstāts ar EZF – Padomes Regula (EK) Nr. 1198/2006 (OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.).

(16)  EZF otra priekšfinansējuma summa (7 %) tika izmaksāta pēc pieprasījuma saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 744/2008 (OV L 202, 31.7.2008., 1. lpp.).

(17)  Budžeta grozījumi nr. 10, ko pieņēma Eiropas Parlaments 2009. gada 16. decembrī.

(18)  Budžeta pozīcija 05 04 05 01: 2009. gadā maksājumu kopsumma bija 8 209,4 miljoni EUR. Sākotnējā budžetā pieejamās maksājumu apropriācijas bija 9 135,3 miljoni EUR un vēl 774,9 miljoni EUR bija pārnesti no 2008. gada.

(19)  DAS paraugā bija iekļautas 56 maksājumu aģentūras saistībā ar ELGF un septiņas saistībā ar ELFLA. Tomēr par trijām maksājumu aģentūrām (divām ELGF un vienu ELFLA) kompetentās apliecinātājiestādes nebija laikus iesniegušas ne ziņojumus, ne apliecinājumus, un tādējādi nekādas pārbaudes nenotika. Šā iemesla dēļ Komisija nodalīja šo triju maksājumu aģentūru pārskatus.

(20)  2008. gadā šis rādītājs bija 66 (32 %).

(21)  2008. gadā šis rādītājs bija 45 (68 %).

(22)  Vienam no parauga darījumiem veica atbilstības noskaidrošanas procedūru saskaņā ar 11. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 885/2006 (OV L 171, 23.6.2006., 90. lpp.), tādēļ revīzijas laikā galīgais novērtējums nebija iespējams.

(23)  Pārskatā par 2008. finanšu gadu (5.17. punktā) Palāta ziņoja par VPMS maksājumiem neattiecināmiem saņēmējiem, kuri neatbilda lauksaimnieka definīcijai, jo neveica nekādu lauksaimniecības darbību. Šāds gadījums aprakstīts ar piemēru, kurā pašvaldība saņēma VPMS maksājumus par kopējām pļavām, kuras vietējie lauksaimnieki izmantoja par ganībām.

(24)  Regulas (EK) Nr. 1782/2003 44. panta 1. un 3. punkts.

(25)  Regulas (EK) Nr. 73/2009 un (EK) Nr. 796/2004.

(26)  Komisijas 2006. gada 7. decembra Regula (EK) Nr. 1975/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 attiecībā uz pārbaudes kārtību, kā arī savstarpējo atbilstību saistībā ar lauku attīstības atbalsta pasākumiem (OV L 368, 23.12.2006., 74. lpp.).

(27)  Regulas (EK) Nr. 1975/2006 11. pants un Regulas (EK) Nr. 796/2004 24. pants.

(28)  Lauku attīstības pasākumiem 2007.–2013. gada programmu posmam detalizētas administratīvo pārbaužu prasības ir noteiktas Regulā (EK) Nr. 1975/2006.

(29)  Regulas (EK) Nr. 1975/2006 12. pants un Regulas (EK) Nr. 796/2004 26. pants.

(30)  Regula (EK) Nr. 1290/2005.

(31)  Nepamatotos maksājumus, kas radušies valsts iestāžu pieļauto administratīvo kļūdu dēļ, no ES budžeta nefinansē.

(32)  Komisijas Lēmums 2009/367/EK (OV L 111, 5.5.2009., 44. lpp.).

(33)  Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD 2009. gada darbības pārskats, 60. lpp.

(34)  Reizi mēnesī ELGF un reizi ceturksnī ELFLA.

(35)  Regulas (EK) Nr. 1290/2005 31. pants.

(36)  Budžeta pozīcija Nr. 17 04 01 01.

(37)  Sk. Komisijas atbildi uz Palātas 2008. gada pārskata 5.17. punktu.

(38)  Administratīvo izdevumu revīzija aprakstīta 9. nodaļā.

Avots: 2009. gada pārskati.

3.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI LAUKSAIMNIECĪBAS UN DABAS RESURSU JOMĀ

| | 2009. gads | 2008. gads | 2007. gads |
| --- | --- | --- | --- |
| ELGF | Lauku attīstība | SANCO, ENV, MARE | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopējais darījumu skaits (no tiem): | 148 | 80 | 13 | 241 | 204 | 196 |
| | avansi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | starpposma/galīgie maksājumi | 148 | 80 | 13 | 241 | 204 | 196 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI |
| (% un darījumu skaits) |
| Darījumi, kuros nav kļūdu | 76 % | {113} | 69 % | {55} | 54 % | {7} | 73 % | {175} | 68 % | 69 % |
| Darījumi, kuros ir kļūdas | 24 % | {35} | 31 % | {25} | 46 % | {6} | 27 % | {66} | 32 % | 31 % |
| KĻŪDAINO DARĪJUMU ANALĪZE |
| (% un darījumu skaits) |
| Analīze pēc kļūdu veida |
| Skaitļos neizsakāmas kļūdas | 31 % | {11} | 36 % | {9} | 67 % | {4} | 36 % | {24} | 32 % | 36 % |
| Skaitļos izsakāmas kļūdas, | 69 % | {24} | 64 % | {16} | 33 % | {2} | 64 % | {42} | 68 % | 64 % |
| tostarp: | attiecināmības kļūdas | 13 % | {3} | 13 % | {2} | 100 % | {2} | 17 % | {7} | 20 % | 36 % |
| reālas pastāvēšanas kļūdas | 0 % | {0} | 6 % | {1} | 0 % | {0} | 2 % | {1} | 2 % | 3 % |
| precizitātes kļūdas | 87 % | {21} | 81 % | {13} | 0 % | {0} | 81 % | {34} | 78 % | 61 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars: |
| < 2 % | | X | |
| no 2 % līdz 5 % | X | | X |
| > 5 % | | | |

2009. gads

2008. gads

2007. gads

ELGF

Lauku attīstība

SANCO, ENV, MARE

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Kopējais darījumu skaits (no tiem):

148

80

13

241

204

196

avansi

0

0

0

0

0

0

starpposma/galīgie maksājumi

148

80

13

241

204

196

PĀRBAUŽU REZULTĀTI

(% un darījumu skaits)

Darījumi, kuros nav kļūdu

76 %

{113}

69 %

{55}

54 %

{7}

73 %

{175}

68 %

69 %

Darījumi, kuros ir kļūdas

24 %

{35}

31 %

{25}

46 %

{6}

27 %

{66}

32 %

31 %

KĻŪDAINO DARĪJUMU ANALĪZE

(% un darījumu skaits)

Analīze pēc kļūdu veida

Skaitļos neizsakāmas kļūdas

31 %

{11}

36 %

{9}

67 %

{4}

36 %

{24}

32 %

36 %

Skaitļos izsakāmas kļūdas,

69 %

{24}

64 %

{16}

33 %

{2}

64 %

{42}

68 %

64 %

tostarp:

attiecināmības kļūdas

13 %

{3}

13 %

{2}

100 %

{2}

17 %

{7}

20 %

36 %

reālas pastāvēšanas kļūdas

0 %

{0}

6 %

{1}

0 %

{0}

2 %

{1}

2 %

3 %

precizitātes kļūdas

87 %

{21}

81 %

{13}

0 %

{0}

81 %

{34}

78 %

61 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars:

< 2 %

X

no 2 % līdz 5 %

X

X

> 5 %

3.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI LAUKSAIMNIECĪBAS UN DABAS RESURSU JOMĀ

Atlasīto pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums – ELGF

| Dalībvalsts


  (maksājumu aģentūra) | Shēma | IAKS pakārtotie izdevumi


  (milj. EUR) | Administratīvās procedūras un kontroles mehānismi pareizu maksājumu nodrošināšanai, tostarp datubāzu kvalitāte | Pārbaudes uz vietas – metodoloģija, atlase, izpilde, kvalitātes kontrole un konkrētu rezultātu paziņošana | LLVS / savstarpējās atbilstības īstenošana un kontrole | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lietuva | VPMS | 183,5 | 2 | | | |
| Latvija | VPMS | 69,5 | | | | |
| Slovākija | VPMS | 179,7 | 1, 2, 4, 5 | A, B, C | a | |
| Kipra | VPMS | 24,6 | 1, 2, 3, 4, 7, 8 | A, D | | |
| Itālija (AGREA) | VMS | 409,0 | 6, 7, 9 | A | b, c | |
| Malta | VMS | 2,7 | 3, 4, 5, 7, 10 | A | | |
| Grieķija | VMS | 2 077,1 | 2, 3, 5, 6, 7, 9, 11, 12 | A, E, F, D | b, d | |
| Spānija (Basku zeme) | VMS | 30,0 | 1, 5, 6, 7, 13 | | | |

Dalībvalsts

(maksājumu aģentūra)

Shēma

IAKS pakārtotie izdevumi

(milj. EUR)

Administratīvās procedūras un kontroles mehānismi pareizu maksājumu nodrošināšanai, tostarp datubāzu kvalitāte

Pārbaudes uz vietas – metodoloģija, atlase, izpilde, kvalitātes kontrole un konkrētu rezultātu paziņošana

LLVS / savstarpējās atbilstības īstenošana un kontrole

Kopvērtējums

Lietuva

VPMS

183,5

2

Latvija

VPMS

69,5

Slovākija

VPMS

179,7

1, 2, 4, 5

A, B, C

a

Kipra

VPMS

24,6

1, 2, 3, 4, 7, 8

A, D

Itālija (AGREA)

VMS

409,0

6, 7, 9

A

b, c

Malta

VMS

2,7

3, 4, 5, 7, 10

A

Grieķija

VMS

2 077,1

2, 3, 5, 6, 7, 9, 11, 12

A, E, F, D

b, d

Spānija (Basku zeme)

VMS

30,0

1, 5, 6, 7, 13

Apzīmējumi

| | Efektīvi |
| --- | --- |
| | Daļēji efektīvi |
| | Neefektīvi |

Efektīvi

Daļēji efektīvi

Neefektīvi

| 1 | Nav izslēgtas neattiecināmās īpašības/ZGIS norādīta pārāk liela attiecināmā platība. |
| --- | --- |
| 2 | Nepietiekama revīzijas izsekojamība. |
| 3 | Pieprasījuma reģistrācijas procedūra nav pilnīgi uzticama. |
| 4 | Attiecināmās platības nav atjauninātas ZGIS, pamatojoties uz jaunām ortofotogrāfijām un/vai uz satelītuzņēmumiem (OTS). |
| 5 | Pamatojoties uz atjaunināto bāzes zemes gabalu informāciju, nav veiktas sasaistu pārbaudes (ar atpakaļejošu iedarbību). |
| 6 | Grūtības noteikt pastāvīgo ganību un koplietošanas ganību attiecināmo platību. |
| 7 | Nepareizi piemēroti sodi. |
| 8 | VPMS maksimālā summa bija pārsniegta par apmēram 1,44 %, un nebija piemērots nekāds samazinājuma koeficients. |
| 9 | VMS maksājumi ir izdarīti pirms konstatēto noviržu novēršanas. |
| 10 | Pretēji ES tiesību aktiem īpašās tiesības bija piešķirtas lauksaimniekiem, kuru rīcībā VMS ieviešanas gadā bija attiecināmie hektāri. |
| 11 | Ievērojami kavējumi ar ZGIS-ĢIS izveidi; tas ietekmē sasaistu pārbaužu kvalitāti. |
| 12 | Administratīvajās sasaistu pārbaudēs nepamatoti piemērota 5 % pielaide. |
| 13 | Administratīvajai procedūrai, ar kuru nosaka tiesības, kas atstājamas valsts rezervē, nav juridiska pamata. |

1

Nav izslēgtas neattiecināmās īpašības/ZGIS norādīta pārāk liela attiecināmā platība.

2

Nepietiekama revīzijas izsekojamība.

3

Pieprasījuma reģistrācijas procedūra nav pilnīgi uzticama.

4

Attiecināmās platības nav atjauninātas ZGIS, pamatojoties uz jaunām ortofotogrāfijām un/vai uz satelītuzņēmumiem (OTS).

5

Pamatojoties uz atjaunināto bāzes zemes gabalu informāciju, nav veiktas sasaistu pārbaudes (ar atpakaļejošu iedarbību).

6

Grūtības noteikt pastāvīgo ganību un koplietošanas ganību attiecināmo platību.

7

Nepareizi piemēroti sodi.

8

VPMS maksimālā summa bija pārsniegta par apmēram 1,44 %, un nebija piemērots nekāds samazinājuma koeficients.

9

VMS maksājumi ir izdarīti pirms konstatēto noviržu novēršanas.

10

Pretēji ES tiesību aktiem īpašās tiesības bija piešķirtas lauksaimniekiem, kuru rīcībā VMS ieviešanas gadā bija attiecināmie hektāri.

11

Ievērojami kavējumi ar ZGIS-ĢIS izveidi; tas ietekmē sasaistu pārbaužu kvalitāti.

12

Administratīvajās sasaistu pārbaudēs nepamatoti piemērota 5 % pielaide.

13

Administratīvajai procedūrai, ar kuru nosaka tiesības, kas atstājamas valsts rezervē, nav juridiska pamata.

| A | Mērījumu pielaides ir piemērotas nepareizi/ nav piemērotas. |
| --- | --- |
| B | Nav datu par kontroles un pārbaužu ziņojumiem attiecībā uz 2008. pieprasījumu gadu. |
| C | Vienā un tajā pašā kultūru grupā nav kompensēta pārāk liela un pārāk maza platība. |
| D | ERP uz vietas veiktajās pārbaudēs atklājās ļoti lielas būtiskas atšķirības. |
| E | Saņēmēji, kas deklarēja liesu ganību zemi, nav pārbaudīti. |
| F | Kvalitāte pārbaudēm uz vietas nav pienācīga, tādēļ rezultāti nav ticami. |

A

Mērījumu pielaides ir piemērotas nepareizi/ nav piemērotas.

B

Nav datu par kontroles un pārbaužu ziņojumiem attiecībā uz 2008. pieprasījumu gadu.

C

Vienā un tajā pašā kultūru grupā nav kompensēta pārāk liela un pārāk maza platība.

D

ERP uz vietas veiktajās pārbaudēs atklājās ļoti lielas būtiskas atšķirības.

E

Saņēmēji, kas deklarēja liesu ganību zemi, nav pārbaudīti.

F

Kvalitāte pārbaudēm uz vietas nav pienācīga, tādēļ rezultāti nav ticami.

| a | Nepilnīgi/nepietiekami izvērsti pārbaudes ziņojumi par LLVS pārbaudēm. |
| --- | --- |
| b | Nepietiekamas valsts LLVS prasības pļavām un liesām ganībām. |
| c | LLVS pārbaudes veic, izmantojot tikai attālo uzrādi. |
| d | Savstarpējās atbilstības pārbaužu sankcijas piemērotas nepareizi. |

a

Nepilnīgi/nepietiekami izvērsti pārbaudes ziņojumi par LLVS pārbaudēm.

b

Nepietiekamas valsts LLVS prasības pļavām un liesām ganībām.

c

LLVS pārbaudes veic, izmantojot tikai attālo uzrādi.

d

Savstarpējās atbilstības pārbaužu sankcijas piemērotas nepareizi.

Atlasīto pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums – lauku attīstība

| Dalībvalsts


  (maksājumu aģentūra) | Fonds | Administratīvās procedūras un kontroles mehānismi pareizu maksājumu nodrošināšanai, tostarp datubāzu kvalitāte | Pārbaudes uz vietas – metodoloģija, atlase, izpilde, kvalitātes kontrole un atsevišķo rezultātu paziņošana | LLVS/ savstarpējās atbilstības īstenošana un kontrole | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrija | ELFLA | | | | |
| Bulgārija | ELFLA | | | | |
| Čehija | ELFLA | | | | |
| Vācija (Bavārija) | ELFLA | | | | |
| Francija | ELFLA | | | | |
| Grieķija | ELFLA | | | | |
| Rumānija | SAPARD | | | — | |
| AK (Anglija) | ELFLA | | | | |

Dalībvalsts

(maksājumu aģentūra)

Fonds

Administratīvās procedūras un kontroles mehānismi pareizu maksājumu nodrošināšanai, tostarp datubāzu kvalitāte

Pārbaudes uz vietas – metodoloģija, atlase, izpilde, kvalitātes kontrole un atsevišķo rezultātu paziņošana

LLVS/ savstarpējās atbilstības īstenošana un kontrole

Kopvērtējums

Austrija

ELFLA

Bulgārija

ELFLA

Čehija

ELFLA

Vācija (Bavārija)

ELFLA

Francija

ELFLA

Grieķija

ELFLA

Rumānija

SAPARD

—

AK (Anglija)

ELFLA

Pārraudzības un kontroles sistēmu kopvērtējums

| Kopvērtējums | 2009. gads | 2008. gads | 2007. gads |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Kopvērtējums

2009. gads

2008. gads

2007. gads

Apzīmējumi

| | Efektīvi |
| --- | --- |
| | Daļēji efektīvi |
| | Neefektīvi |
| – | Neattiecas (revidēto maksājumu savstarpējo atbilstību nepārbauda) |

Efektīvi

Daļēji efektīvi

Neefektīvi

–

Neattiecas (revidēto maksājumu savstarpējo atbilstību nepārbauda)

3.3. PIELIKUMS

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI LAUKSAIMNIECĪBAS UN DABAS RESURSU JOMĀ

| Galvenie ģenerāl- direktorāti | Ģenerāldirektora deklarācijas veids
   (1) | Formulētās atrunas | Palātas apsvērumi | Ticamības kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AGRI | Ar atrunām | Nopietnas IAKS nepilnības Bulgārijā un Rumānijā.
  Izdevumi lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar 2. asi (vides un lauku ainavas uzlabošana) 2007.–2013. gada programmu posmā. | Sistēmu revīzijā, ko Palāta veica, lai sagatavotu 2009. gada ticamības deklarāciju (DAS), apstiprinājās, ka IAKS Grieķijā joprojām efektīvi nenodrošina maksājumu pareizību; piem., pļavu attiecināmības likmes, kas reģistrētas ZGIS, nav ticamas (sk. 3.38. punktu), pieprasījumu datubāzē ir būtiskas nepilnības saistībā ar revīzijas izsekojamību (sk. 3.40. punktu) un pārbaudēm uz vietas ne tvērums, ne kvalitāte nav pietiekami (sk. 3.46. punktu). Turklāt Komisija savā 2009. gada darbības pārskatā norāda, ka Grieķijas maksājumu aģentūras ir akreditētas tikai attiecībā uz ELFLA pasākumiem 2010. pieprasījumu gadā. Palāta uzskata, ka šajos apstākļos atrunu Grieķijai nevajadzēja atcelt.
  Atruna balstās uz kļūdu īpatsvaru, kas konstatēts dalībvalstu 2008. gadā veiktajās pārbaudēs uz vietas. Šis kļūdu īpatsvars dalībvalstīs ir atšķirīgs. Ģenerāldirektors nepaskaidro, kāpēc šī atruna attiecas uz visiem darījumiem, kas veikti Eiropas Savienībā, nevis tikai uz tiem darījumiem, kas veikti dalībvalstīs, kur kļūdu īpatsvars 2008. gadā bija īpaši liels. Tomēr Palāta piekrīt, ka kopumā pārkāpumi ir vairāk iespējami 2. ass darījumos nekā pārējo asu darījumos. | B |
| ENV | Ar atrunām | Dotāciju saņēmēju deklarēto izdevumu attiecināmība. | Atruna saskan ar Palātas iepriekšējiem konstatējumiem. Jānorāda, ka ĢD ENV sava “kļūdu īpatsvara” aprēķināšanai neizmantoja standarta (uz risku balstītu) metodi. |
| MARE | Ar atrunām | Pārvaldības un kontroles sistēmas definētajām darbības programmām un ZVFI pasākumiem (Vācija, AK, Spānija, Francija).
  To maksājumu attiecināmība, kuri veikti dalībvalstij, lai kompensētu papildizmaksas, kas saistītas ar atsevišķu attālāko reģionu zivsaimniecības produktu pārdošanu. | Atrunas balstās uz ĢD revīzijas darbu. Tās saskan ar Palātas konstatējumiem. |
| SANCO | Bez atrunām | — | Veselības un patērētāju ĢD uzskata, ka atlikušās kļūdas būtu būtiskas, ja to finansiālā ietekme uz finanšu pārskatiem pārsniegtu 2 % no ĢD gada budžeta. Tomēr vērā būtu jāņem tikai attiecīgā pasākuma budžets (budžeta līdzekļus sadala atbilstoši darbības jomām), kā ir norādījis Budžeta ĢD. Pamatojoties uz ex post 2009. gada pārbaudes rezultātiem un ņemot vērā to, ka atkārtoti konstatēts augsts kļūdu līmenis, kas pārsniedz 6 % būtiskuma slieksni, būtu jāformulē atruna saistībā ar pārtikas un barības drošuma pasākumiem, kuriem kļūdu īpatsvars bija 6,9 %. |
| A: | Ģenerāldirektora deklarācija un gada darbības pārskats sniedz objektīvu finanšu pārvaldības novērtējumu saistībā ar pareizību. |

Galvenie ģenerāl- direktorāti

Ģenerāldirektora deklarācijas veids
   (1)

Formulētās atrunas

Palātas apsvērumi

Ticamības kopvērtējums

AGRI

Ar atrunām

Nopietnas IAKS nepilnības Bulgārijā un Rumānijā.

Izdevumi lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar 2. asi (vides un lauku ainavas uzlabošana) 2007.–2013. gada programmu posmā.

Sistēmu revīzijā, ko Palāta veica, lai sagatavotu 2009. gada ticamības deklarāciju (DAS), apstiprinājās, ka IAKS Grieķijā joprojām efektīvi nenodrošina maksājumu pareizību; piem., pļavu attiecināmības likmes, kas reģistrētas ZGIS, nav ticamas (sk. 3.38. punktu), pieprasījumu datubāzē ir būtiskas nepilnības saistībā ar revīzijas izsekojamību (sk. 3.40. punktu) un pārbaudēm uz vietas ne tvērums, ne kvalitāte nav pietiekami (sk. 3.46. punktu). Turklāt Komisija savā 2009. gada darbības pārskatā norāda, ka Grieķijas maksājumu aģentūras ir akreditētas tikai attiecībā uz ELFLA pasākumiem 2010. pieprasījumu gadā. Palāta uzskata, ka šajos apstākļos atrunu Grieķijai nevajadzēja atcelt.

Atruna balstās uz kļūdu īpatsvaru, kas konstatēts dalībvalstu 2008. gadā veiktajās pārbaudēs uz vietas. Šis kļūdu īpatsvars dalībvalstīs ir atšķirīgs. Ģenerāldirektors nepaskaidro, kāpēc šī atruna attiecas uz visiem darījumiem, kas veikti Eiropas Savienībā, nevis tikai uz tiem darījumiem, kas veikti dalībvalstīs, kur kļūdu īpatsvars 2008. gadā bija īpaši liels. Tomēr Palāta piekrīt, ka kopumā pārkāpumi ir vairāk iespējami 2. ass darījumos nekā pārējo asu darījumos.

B

ENV

Ar atrunām

Dotāciju saņēmēju deklarēto izdevumu attiecināmība.

Atruna saskan ar Palātas iepriekšējiem konstatējumiem. Jānorāda, ka ĢD ENV sava “kļūdu īpatsvara” aprēķināšanai neizmantoja standarta (uz risku balstītu) metodi.

MARE

Ar atrunām

Pārvaldības un kontroles sistēmas definētajām darbības programmām un ZVFI pasākumiem (Vācija, AK, Spānija, Francija).

To maksājumu attiecināmība, kuri veikti dalībvalstij, lai kompensētu papildizmaksas, kas saistītas ar atsevišķu attālāko reģionu zivsaimniecības produktu pārdošanu.

Atrunas balstās uz ĢD revīzijas darbu. Tās saskan ar Palātas konstatējumiem.

SANCO

Bez atrunām

—

Veselības un patērētāju ĢD uzskata, ka atlikušās kļūdas būtu būtiskas, ja to finansiālā ietekme uz finanšu pārskatiem pārsniegtu 2 % no ĢD gada budžeta. Tomēr vērā būtu jāņem tikai attiecīgā pasākuma budžets (budžeta līdzekļus sadala atbilstoši darbības jomām), kā ir norādījis Budžeta ĢD. Pamatojoties uz ex post 2009. gada pārbaudes rezultātiem un ņemot vērā to, ka atkārtoti konstatēts augsts kļūdu līmenis, kas pārsniedz 6 % būtiskuma slieksni, būtu jāformulē atruna saistībā ar pārtikas un barības drošuma pasākumiem, kuriem kļūdu īpatsvars bija 6,9 %.

A:

Ģenerāldirektora deklarācija un gada darbības pārskats sniedz objektīvu finanšu pārvaldības novērtējumu saistībā ar pareizību.

| B: | Ģenerāldirektora deklarācija un gada darbības pārskats sniedz daļēji objektīvu finanšu pārvaldības novērtējumu saistībā ar pareizību. |
| --- | --- |

B:

Ģenerāldirektora deklarācija un gada darbības pārskats sniedz daļēji objektīvu finanšu pārvaldības novērtējumu saistībā ar pareizību.

| C: | Ģenerāldirektora deklarācija un gada darbības pārskats nesniedz objektīvu finanšu pārvaldības novērtējumu saistībā ar pareizību. |
| --- | --- |

C:

Ģenerāldirektora deklarācija un gada darbības pārskats nesniedz objektīvu finanšu pārvaldības novērtējumu saistībā ar pareizību.

---

(1)  Atsaucoties uz ģenerāldirektora sagatavoto deklarāciju, viņam ir pamatota pārliecība par to, ka izveidotās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par darījumu pareizību.

| A: | Ģenerāldirektora deklarācija un gada darbības pārskats sniedz objektīvu finanšu pārvaldības novērtējumu saistībā ar pareizību. |
| --- | --- |

A:

Ģenerāldirektora deklarācija un gada darbības pārskats sniedz objektīvu finanšu pārvaldības novērtējumu saistībā ar pareizību.

| B: | Ģenerāldirektora deklarācija un gada darbības pārskats sniedz daļēji objektīvu finanšu pārvaldības novērtējumu saistībā ar pareizību. |
| --- | --- |

B:

Ģenerāldirektora deklarācija un gada darbības pārskats sniedz daļēji objektīvu finanšu pārvaldības novērtējumu saistībā ar pareizību.

| C: | Ģenerāldirektora deklarācija un gada darbības pārskats nesniedz objektīvu finanšu pārvaldības novērtējumu saistībā ar pareizību. |
| --- | --- |

C:

Ģenerāldirektora deklarācija un gada darbības pārskats nesniedz objektīvu finanšu pārvaldības novērtējumu saistībā ar pareizību.

3.4. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE LAUKSAIMNIECĪBAS UN DABAS RESURSU JOMĀ

| ĢD | Palātas apsvērums | Veiktie pasākumi | Palātas analīze | Komisijas atbildes |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lauku attīstība |
| AGRI | Procentu likmju subsīdijas: esošās procedūras nenodrošina pietiekamu revīzijas izsekojamību, un tāpēc nav iespējams pārbaudīt ES subsīdiju maksājumu pareizību galasaņēmējiem (Francija). (5.15. punkts (1)) | Komisijai ir informācija, ka Francija ir ieviesusi jaunu administrācijas sistēmu, kura kopš 2008. gada un turpmāk atvieglo aizdevumu izsekojamību no bankas līdz galasaņēmējam. Apliecinātājiestāde pārbaudīja visus 2009. gada maksājumus bankās, kuras bija piešķīrušas samazinātas procentu likmes. Apliecinātājiestāde atzina, ka maksājumi ir pareizi, taču atzīmēja, ka jaunā sistēma joprojām nenodrošina pilnīgu visu to individuālo aizdevumu izsekojamību, uz kuriem attiecas bankas faktūrrēķini. Komisija to pārbaudīja, Francijā veicot īpašas pārbaudes. | 2009. gadā joprojām bija grūti konstatēt saikni starp bankas faktūrrēķinu par procentu samazinājuma apjomu, ko banka piešķīrusi attiecīgajā periodā, un individuālajiem aizdevumiem galasaņēmējiem. | Pamatojoties uz veikto revīziju, Komisija uzskata, ka auditācijas pierakstiem tiešām ir iespējams izsekot. |
| Lauku attīstība |
| AGRI | Lauku attīstības jomā vēl vairāk jāvienkāršo noteikumi un nosacījumi. (5.66. punkts (2)) | Padome un Komisija 2009. gadā veica pasākumus. Sešpadsmit dalībvalstis iesniedza Padomei konkrētus priekšlikumus dažādu kopējās lauksaimniecības politikas aspektu vienkāršošanai. Daži priekšlikumi attiecās uz to tiesību normu un kontroles mehānismu vienkāršošanu, kurus piemēro savstarpējās atbilstības pārbaudēs, un tādējādi tie skāra lauku attīstības jomu. Komisijas dienesti izskatīja priekšlikumus un plānoja 2010. gadā iesniegt Padomei attiecīgus spēkā esošo tiesību normu grozījumus. Savā sanāksmē, kura notika 2009. gada 14.–16. decembrī, Padome atzinīgi novērtēja Komisijas nodomu pārraudzīt vairākus priekšlikumus un aicināja Komisiju iesniegt iecerētos grozījumus un turpināt darbu pie dažādiem pašreizējiem vienkāršošanas projektiem. | 2009. veiktie pasākumi liecina, ka uzmanība bija pievērsta vajadzībai vienkāršot atsevišķus noteikumus un nosacījumus, ko piemēro lauku attīstības pasākumiem. Tā kā lauku attīstības izdevumus reglamentē arī valsts tiesību akti, Palāta saskaņā ar Padomes ieteikumu par budžeta izpildes apstiprināšanu 2008. finanšu gadam atgādina, ka vienkāršošana jāpanāk arī valsts līmenī. | Sk. Komisijas atbildi uz 3.74. punktu. |
| IAKS |
| AGRI | Grieķija

  Vairākus gadus Palāta ir izvirzījusi jautājumu par neapmierinošu IAKS ieviešanu Grieķijā. Grieķijā ZGIS ir nepilnīga, un tajā ir kļūdas bāzes zemes gabalu noteikšanā. Turklāt nepilnības tika konstatētas administratīvajās pārbaudēs un pārbaudēs uz vietas. | Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD 2007. gada darbības pārskatā bija atruna par IAKS Grieķijā. 2008. gadā Komisija nolēma, ka, sākot no 2009. gada pieprasījumu procedūras, visi IAKS elementi Grieķijā ir ieviesti un darbojas, tāpēc atrunu var atcelt. | Sistēmu revīzijā, ko Palāta veica, lai sagatavotu 2009. gada ticamības deklarāciju (DAS), apstiprinājās, ka IAKS Grieķijā joprojām efektīvi nenodrošina maksājumu pareizību; proti, ZGIS/ĢIS Grieķijā joprojām darbojas nepilnīgi, datubāze nenodrošina ticamu revīzijas izsekojamību un ir nepietiekamas kvalitātes vai nepilnīga tvēruma pārbaudes uz vietas. (3.37., 3.39. un 3.45. punkts (3))
  Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD veiktajā OPEKEPE aģentūras akreditācijas revīzijā 2009. gadā atklājās nopietnas nepilnības saistībā ar ELGF fonda pārvaldību. (Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD 2009. gada darbības pārskats, A.1.3., 29. lpp.)
  Komisijas un dalībvalstu veikto pasākumu rezultātus vēl nevar novērtēt. Rīcības plānu izpildi paredzēts pabeigt tikai 2011. gadā, un jau tagad dažu pasākumu īstenošana ir aizkavējusies. (Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD 2009. gada darbības pārskats)
  Komisijas un dalībvalstu veikto pasākumu rezultātus vēl nevar novērtēt.
  Attiecībā uz 2008. pieprasījumu gadu ZGIS nepilnības tika konstatētas Grieķijā, Kiprā, Lietuvā, Itālijā un Spānijā. (3.37. un 3.38. punkts (3))
  Palāta atkal konstatēja nepilnības sankciju piemērošanas sistēmā.
  Palāta iesaka novērst konstatētās sistēmu nepilnības. | Komisija atzīst, ka pagātnē ir bijušas problēmas ar Grieķijas IAKS, tomēr, darbību sākot jaunajai ZGIS-ĢIS, problēmas ir atrisinātas, jo risks ar 2009. pieprasījumu gadu ir samazināts.


  Saistībā ar maksājumu aģentūras OPEKEPE akreditācijas revīziju 2009. gadā Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD atklātās nepilnības bija attiecināmas uz ELFLA, nevis ELGF. Maksājumu aģentūrai OPEKEPE akreditācija tika ierobežota un attiecināta tikai uz ELFLA pasākumiem, kuriem ir ieviesta atbilstīga kontroles sistēma un procedūras.


  Komisija konstatēja, ka 2008. pieprasījumu gadā Bulgārijā un Rumānijā bija nozīmīgas nepilnības. Tāpēc šīs divas dalībvalstis izstrādāja rīcības plānus 2009. gadam, un Komisija ir cieši sekojusi to izpildei. Tomēr, ievērojot to, ka šo rīcības plānu izpilde ir paredzēta tikai 2011. gadā un jau ir vērojama kavēšanās atsevišķu darbību ieviešanā, Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD ģenerāldirektors 2009. gada darbības pārskatā ir noteicis IAKS atrunu, pamatojoties uz reputācijas risku.


  Citās dalībvalstīs IAKS ir mazāk nozīmīgas nepilnības, kuru dēļ sistēmas nekļūst neefektīvas, bet ir tikai uzlabojamas un kuru novēršanai dalībvalstis jau ir veikušas vai pašlaik veic darbības. Šīm dalībvalstīm ir izveidots rīcības plāns un iepriekšējos gados konstatētās problēmas ir novērstas, vai arī tās ir panākušas pietiekamu progresu šajā virzienā.

  Grieķijā, Itālijā, Spānijā un Portugālē nepilnības administratīvajā kontrolē ir daļa no pastāvīgām atbilstības procedūrām. |
| Citas dalībvalstis

  Tika konstatētas būtiskas sistēmas galveno elementu piemērošanas kļūdas AK (Skotijā), Bulgārijā un Rumānijā. Līdz ar to Palāta uzskata, ka šajās dalībvalstīs IAKS efektīvi nenodrošina maksājumu pareizību. (5.32. punkts (2)) | Bulgārija un Rumānija ir izstrādājušas rīcības plānus nepilnību novēršanai, ko 2009. gadā apstiprināja Komisija.
  Komisija uzskata, ka AK konstatētajam trūkumam ir ļoti neliela ietekme uz sistēmu.
  Komisija pārbauda paziņotos gadījumus, piemērojot atbilstīguma noskaidrošanas procedūras. |
| ZGIS

  Palāta konstatēja būtiskas ZGIS nepilnības divās dalībvalstīs, un šīs nepilnības nopietni ietekmē administratīvo sasaistu pārbaužu efektivitāti (BG un AK). Vēl vienā dalībvalstī (ES) neattiecināmas platības (daļēji mežainas un/vai klinšainas kalnu ganības) bija pieņemtas maksājumam, jo bija piemēroti dāsni koeficienti. (5.36. punkts (2))
  Dažās valstīs ZGIS (ĢIS) grafiskajā daļā ir novecojušas aerofotogrāfijas. (5.30. punkta b) un c) apakšpunkts (1))
  Palāta konstatēja arī, ka vienā dalībvalstī nav bijusi adekvāta maksājuma ierobežošana, pamatojoties uz ortofotogrāfijām (PL). | Komisija grozīja Regulu (EK) Nr. 1122/2009 (grozījums Regulā (EK) Nr. 146/2010) ar prasību dalībvalstij veikt ikgadējo novērtējumu par savas ZGIS kvalitāti un, ja vajadzīgs, sagatavot rīcības plānu konstatēto nepilnību novēršanai. (Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD 2009. gada darbības pārskats, 48. lpp.)
  Komisija pārbauda paziņotos gadījumus, piemērojot atbilstīguma noskaidrošanas procedūras. |
| Administratīvās pārbaudes

  Nepilnības administratīvajās pārbaudēs tiešajos saistītajos maksājumos tika konstatētas 2007. gada DAS revīzijā Grieķijā, Itālijā, Spānijā un Portugālē: nepareizi ievadīti pieprasījumu dati, vairāku savstarpēji nesaderīgu atbalsta shēmu maksājums par vienu un to pašu zemes gabalu un nepareiza sodu un sankciju piemērošana, kā rezultātā veica pārmaksājumus. (5.27. punkta a) apakšpunkts (1)) | Komisija pārbauda paziņotos gadījumus, piemērojot atbilstīguma noskaidrošanas procedūras. |
| VMS |
| AGRI | Revīzijā atklāja sistemātiskus trūkumus saistībā ar tiesību aprēķināšanu. (5.22.–5.26. punkts (1) un 5.38. punkts (2))
  Veicot atkārtotas pārbaudes, Palāta konstatēja vairākas konkrētas kvalitātes nepilnības saistībā ar pārbaudēm uz vietas un atklāja neattiecināmas platības vai zemes gabalus, kurus valsts inspektoriem vajadzēja izslēgt (Grieķija, Itālija, Spānija, Portugāle). (5.28. punkts (1)) | Komisija pārbauda paziņotos gadījumus, piemērojot atbilstīguma noskaidrošanas procedūras. | Palātas revidenti turpina atklāt trūkumus tiesību aprēķināšanā un nepilnības kontroles mehānismos. (3.40., 3.41., 3.44., 3.45. punkts (3)) | Komisija uzrauga trūkumus, kas konstatēti grāmatojumu atbilstības noskaidrošanas procedūras kontekstā. |
| LLVS prasības |
| AGRI | Palāta konstatēja nepilnības dalībvalstu formulētajās lauksaimnieka definīcijās un prasībās par zemes uzturēšanu LLVS, proti, bija saņēmēji, kam saskaņā ar VMS vai VPMS bija izmaksāts atbalsts un kas neko ar attiecīgo zemi nedarīja. (5.49. punkts (2)) | Ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 28. pantu ieviesa noteikumu, kuru dalībvalstis var piemērot pēc izvēles, – izslēgt no maksājumu shēmām fiziskas un juridiskas personas, kuras veic nenozīmīgu lauksaimniecības darbību. Tomēr, no otras puses, attiecībā uz zemes uzturēšanu Komisija uzskata, ka pašreizējā sistēma sniedz pietiekamas garantijas tam, lai zemi apsaimniekotu atbilstoši LLVS (Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD 2009. gada darbības pārskats). Tādējādi Komisija neplāno veikt papildu pasākumus šajā jomā. | Palāta iesaka pieņemt stingrākus noteikumus attiecībā uz LLVS un minimālajām [zemes] uzturēšanas prasībām. (3.73. punkta c) un d) apakšpunkts (3)) | Sk. Komisijas atbildi uz 3.73. punktu. |
| ENV | Vides pasākumiem galvenā fonda finansētajos projektos (LIFE projekti) bija iekļauti neattiecināmi izdevumi. (5.49. punkts (1)) | Vides ĢD izstrādāja rīcības plānu, lai uzlabotu dotāciju saņēmēju deklarēto izdevumu attiecināmību 2008. gadā. Papildu rīcības plāns par saņēmēju informētības uzlabošanu un profilaktiskiem pasākumiem tiks pieņemts 2010. gadā. | Šo rīcības plānu ietekme vēl ir jāvērtē, bet Vides ĢD ir formulējis atrunu par neattiecināmiem deklarētajiem izdevumiem. | Palāta ir veikusi aplēsi, pamatojoties uz revīzijas ziņojumiem, kas tika izdoti 2009. gadā. Ievērojot centienus samazināt nepadarītos darbus, 2009. gadā tika izdots liels skaits nokavētu ziņojumu, tāpēc automātiski palielinās ziņojumu neapšaubāms kavējums. |
| Revīziju pabeigšana vēl joprojām ievērojami kavējās, tomēr 2007. gadā stāvoklis uzlabojās. (5.49. punkts (1)) | Vides ĢD norādīja, ka ir centies samazināt kavēšanos. | Vidējā revīzijas ziņojumu kavēšanās ir palielinājusies no 191,6 dienām 2006. gadā līdz 230,5 dienām 2009. gadā (tas ir laiks no revīzijas apmeklējuma līdz revīzijas ziņojuma datumam). Pierādījumi liecina, ka Vides ĢD vēl nav spējis šos trūkumus novērst. | Komisija ir pārliecināta, ka 2010. gadā kavējumi samazināsies (šogad izdotajiem ziņojumiem kavējums bija 116,56 dienas). |
| MARE | Zivsaimniecības politikas jomā pienācīgu tiesību normu trūkums un nekvalitatīva izdevumu dokumentācija par zivsaimniecības pārvaldības datu ievākšanu palielina nelikumīgu maksājumu risku. (5.49. punkts (1)) | Komisija norādīja, ka tiesību normas ir paredzēts mainīt 2008. gadā. Jaunais juridiskais pamats ietvertu skaidras normas, un tam jānovērš problēmas, uz kurām norādīja Palāta. | Regulā (EK) Nr. 1078/2008, kura stājās spēkā 2009. gada 1. janvārī, aprakstīti attiecināmības kritēriji un dokumenti, kas jāiesniedz kopā ar atmaksas pieprasījumiem. Tomēr valstu iestāžu ieviestajās pārvaldības un kontroles sistēmās tika konstatētas nepilnības, un Komisijas revidenti 2009. gadā joprojām atklāja neattiecināmus izdevumus. | Ir taisnība, ka tika atklāti trūkumi saistībā ar valstu datu vākšanas programmu ieviešanu pārvaldes un kontroles sistēmā un ka tika atklāti neattiecināmie izdevumi. Tomēr visas revīzijas saistībā ar šo programmu ieviešanu tika veiktas saskaņā ar iepriekšējiem tiesību aktiem, kuru darbība beidzās 2008. gada beigās. Revīzijas, kas bija noteiktas jaunajos tiesību aktos, tostarp Komisijas Regulā (EK) Nr. 1078/2008, ir plānotas nākamajā gadā, t. i., pēc atlikušo maksājumu veikšanas par pirmo jauno tiesību aktu ieviešanas gadu. |
| Saistības, kas izriet no atsevišķiem pārjaunotiem divpusējiem zvejniecības nolīgumiem, nav savlaicīgi segtas, uzņemoties attiecīgās apropriācijas. (5.49. punkts (1)) | Komisija uzskatīja, ka visas budžeta saistības attiecībā uz zvejniecības nolīgumiem var uzņemties tikai pēc juridiskā pamata pieņemšanas (Padomes lēmums un/vai regula). | Komisija pašlaik strādā pie tā, lai ieviestu politiku, kuras mērķis ir ierosināt agrīnu protokolu un nolīgumu pārskatīšanas procedūru, lai budžeta saistības varētu uzņemt pirms juridisko saistību stāšanās spēkā. | Komisija iniciē procedūru protokolu jaunai apspriešanai, cik ātri vien iespējams, pirms to termiņa beigām. Tas arī ir atkarīgs no iesaistīto trešo valstu vēlēšanās savlaicīgi sākt atkārtotas sarunas. |
| Saistībā ar Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentu Palāta konstatēja neattiecināmas izmaksas. (5.25. punkts (2)) | Komisija ir ieviesusi kontroles stratēģiju un veic ex post revīzijas pasākumus, lai pārbaudītu, vai dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmas darbojas efektīvi, lai novērstu šādas kļūdas. | Būtiskais neattiecināmo izmaksu līmenis, ko 2009. gadā atklāja Komisija, ir pamats atrunām Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD gada darbības pārskatā. | Slēdzot grāmatvedības kontus, Komisija veiks visus atbilstīgos pasākumus, lai no galīgo izdevumu deklarācijas un galīgā maksājuma pieprasījuma atskaitītu visas neattiecināmās summas, ko ir konstatējusi Komisijas revīzija, ārējā revīzija vai kas ir konstatētas citā veidā. |
| SANCO | Veselības un patērētāju aizsardzības jomā maksājumus par veterinārajiem pasākumiem veica bez visiem vajadzīgajiem apliecinošajiem dokumentiem. (5.49. punkts (1)) | Dažiem jauniem līgumiem Komisija ir ieviesusi noteikumu, kas prasa, lai vakcīnu ražotājs pierāda, ka vakcīnas uz konkrēto vietu ir nosūtītas, kā to noteikusi Komisija. | Komisija ir veikusi koriģējošus pasākumus. Šo pasākumu efektivitāte vēl būs jāvērtē. | |

ĢD

Palātas apsvērums

Veiktie pasākumi

Palātas analīze

Komisijas atbildes

Lauku attīstība

AGRI

Procentu likmju subsīdijas: esošās procedūras nenodrošina pietiekamu revīzijas izsekojamību, un tāpēc nav iespējams pārbaudīt ES subsīdiju maksājumu pareizību galasaņēmējiem (Francija). (5.15. punkts (1))

Komisijai ir informācija, ka Francija ir ieviesusi jaunu administrācijas sistēmu, kura kopš 2008. gada un turpmāk atvieglo aizdevumu izsekojamību no bankas līdz galasaņēmējam. Apliecinātājiestāde pārbaudīja visus 2009. gada maksājumus bankās, kuras bija piešķīrušas samazinātas procentu likmes. Apliecinātājiestāde atzina, ka maksājumi ir pareizi, taču atzīmēja, ka jaunā sistēma joprojām nenodrošina pilnīgu visu to individuālo aizdevumu izsekojamību, uz kuriem attiecas bankas faktūrrēķini. Komisija to pārbaudīja, Francijā veicot īpašas pārbaudes.

2009. gadā joprojām bija grūti konstatēt saikni starp bankas faktūrrēķinu par procentu samazinājuma apjomu, ko banka piešķīrusi attiecīgajā periodā, un individuālajiem aizdevumiem galasaņēmējiem.

Pamatojoties uz veikto revīziju, Komisija uzskata, ka auditācijas pierakstiem tiešām ir iespējams izsekot.

Lauku attīstība

AGRI

Lauku attīstības jomā vēl vairāk jāvienkāršo noteikumi un nosacījumi. (5.66. punkts (2))

Padome un Komisija 2009. gadā veica pasākumus. Sešpadsmit dalībvalstis iesniedza Padomei konkrētus priekšlikumus dažādu kopējās lauksaimniecības politikas aspektu vienkāršošanai. Daži priekšlikumi attiecās uz to tiesību normu un kontroles mehānismu vienkāršošanu, kurus piemēro savstarpējās atbilstības pārbaudēs, un tādējādi tie skāra lauku attīstības jomu. Komisijas dienesti izskatīja priekšlikumus un plānoja 2010. gadā iesniegt Padomei attiecīgus spēkā esošo tiesību normu grozījumus. Savā sanāksmē, kura notika 2009. gada 14.–16. decembrī, Padome atzinīgi novērtēja Komisijas nodomu pārraudzīt vairākus priekšlikumus un aicināja Komisiju iesniegt iecerētos grozījumus un turpināt darbu pie dažādiem pašreizējiem vienkāršošanas projektiem.

2009. veiktie pasākumi liecina, ka uzmanība bija pievērsta vajadzībai vienkāršot atsevišķus noteikumus un nosacījumus, ko piemēro lauku attīstības pasākumiem. Tā kā lauku attīstības izdevumus reglamentē arī valsts tiesību akti, Palāta saskaņā ar Padomes ieteikumu par budžeta izpildes apstiprināšanu 2008. finanšu gadam atgādina, ka vienkāršošana jāpanāk arī valsts līmenī.

Sk. Komisijas atbildi uz 3.74. punktu.

IAKS

AGRI

Grieķija

Vairākus gadus Palāta ir izvirzījusi jautājumu par neapmierinošu IAKS ieviešanu Grieķijā. Grieķijā ZGIS ir nepilnīga, un tajā ir kļūdas bāzes zemes gabalu noteikšanā. Turklāt nepilnības tika konstatētas administratīvajās pārbaudēs un pārbaudēs uz vietas.

Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD 2007. gada darbības pārskatā bija atruna par IAKS Grieķijā. 2008. gadā Komisija nolēma, ka, sākot no 2009. gada pieprasījumu procedūras, visi IAKS elementi Grieķijā ir ieviesti un darbojas, tāpēc atrunu var atcelt.

Sistēmu revīzijā, ko Palāta veica, lai sagatavotu 2009. gada ticamības deklarāciju (DAS), apstiprinājās, ka IAKS Grieķijā joprojām efektīvi nenodrošina maksājumu pareizību; proti, ZGIS/ĢIS Grieķijā joprojām darbojas nepilnīgi, datubāze nenodrošina ticamu revīzijas izsekojamību un ir nepietiekamas kvalitātes vai nepilnīga tvēruma pārbaudes uz vietas. (3.37., 3.39. un 3.45. punkts (3))

Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD veiktajā OPEKEPE aģentūras akreditācijas revīzijā 2009. gadā atklājās nopietnas nepilnības saistībā ar ELGF fonda pārvaldību. (Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD 2009. gada darbības pārskats, A.1.3., 29. lpp.)

Komisijas un dalībvalstu veikto pasākumu rezultātus vēl nevar novērtēt. Rīcības plānu izpildi paredzēts pabeigt tikai 2011. gadā, un jau tagad dažu pasākumu īstenošana ir aizkavējusies. (Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD 2009. gada darbības pārskats)

Komisijas un dalībvalstu veikto pasākumu rezultātus vēl nevar novērtēt.

Attiecībā uz 2008. pieprasījumu gadu ZGIS nepilnības tika konstatētas Grieķijā, Kiprā, Lietuvā, Itālijā un Spānijā. (3.37. un 3.38. punkts (3))

Palāta atkal konstatēja nepilnības sankciju piemērošanas sistēmā.

Palāta iesaka novērst konstatētās sistēmu nepilnības.

Komisija atzīst, ka pagātnē ir bijušas problēmas ar Grieķijas IAKS, tomēr, darbību sākot jaunajai ZGIS-ĢIS, problēmas ir atrisinātas, jo risks ar 2009. pieprasījumu gadu ir samazināts.

Saistībā ar maksājumu aģentūras OPEKEPE akreditācijas revīziju 2009. gadā Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD atklātās nepilnības bija attiecināmas uz ELFLA, nevis ELGF. Maksājumu aģentūrai OPEKEPE akreditācija tika ierobežota un attiecināta tikai uz ELFLA pasākumiem, kuriem ir ieviesta atbilstīga kontroles sistēma un procedūras.

Komisija konstatēja, ka 2008. pieprasījumu gadā Bulgārijā un Rumānijā bija nozīmīgas nepilnības. Tāpēc šīs divas dalībvalstis izstrādāja rīcības plānus 2009. gadam, un Komisija ir cieši sekojusi to izpildei. Tomēr, ievērojot to, ka šo rīcības plānu izpilde ir paredzēta tikai 2011. gadā un jau ir vērojama kavēšanās atsevišķu darbību ieviešanā, Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD ģenerāldirektors 2009. gada darbības pārskatā ir noteicis IAKS atrunu, pamatojoties uz reputācijas risku.

Citās dalībvalstīs IAKS ir mazāk nozīmīgas nepilnības, kuru dēļ sistēmas nekļūst neefektīvas, bet ir tikai uzlabojamas un kuru novēršanai dalībvalstis jau ir veikušas vai pašlaik veic darbības. Šīm dalībvalstīm ir izveidots rīcības plāns un iepriekšējos gados konstatētās problēmas ir novērstas, vai arī tās ir panākušas pietiekamu progresu šajā virzienā.

Grieķijā, Itālijā, Spānijā un Portugālē nepilnības administratīvajā kontrolē ir daļa no pastāvīgām atbilstības procedūrām.

Citas dalībvalstis

Tika konstatētas būtiskas sistēmas galveno elementu piemērošanas kļūdas AK (Skotijā), Bulgārijā un Rumānijā. Līdz ar to Palāta uzskata, ka šajās dalībvalstīs IAKS efektīvi nenodrošina maksājumu pareizību. (5.32. punkts (2))

Bulgārija un Rumānija ir izstrādājušas rīcības plānus nepilnību novēršanai, ko 2009. gadā apstiprināja Komisija.

Komisija uzskata, ka AK konstatētajam trūkumam ir ļoti neliela ietekme uz sistēmu.

Komisija pārbauda paziņotos gadījumus, piemērojot atbilstīguma noskaidrošanas procedūras.

ZGIS

Palāta konstatēja būtiskas ZGIS nepilnības divās dalībvalstīs, un šīs nepilnības nopietni ietekmē administratīvo sasaistu pārbaužu efektivitāti (BG un AK). Vēl vienā dalībvalstī (ES) neattiecināmas platības (daļēji mežainas un/vai klinšainas kalnu ganības) bija pieņemtas maksājumam, jo bija piemēroti dāsni koeficienti. (5.36. punkts (2))

Dažās valstīs ZGIS (ĢIS) grafiskajā daļā ir novecojušas aerofotogrāfijas. (5.30. punkta b) un c) apakšpunkts (1))

Palāta konstatēja arī, ka vienā dalībvalstī nav bijusi adekvāta maksājuma ierobežošana, pamatojoties uz ortofotogrāfijām (PL).

Komisija grozīja Regulu (EK) Nr. 1122/2009 (grozījums Regulā (EK) Nr. 146/2010) ar prasību dalībvalstij veikt ikgadējo novērtējumu par savas ZGIS kvalitāti un, ja vajadzīgs, sagatavot rīcības plānu konstatēto nepilnību novēršanai. (Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD 2009. gada darbības pārskats, 48. lpp.)

Komisija pārbauda paziņotos gadījumus, piemērojot atbilstīguma noskaidrošanas procedūras.

Administratīvās pārbaudes

Nepilnības administratīvajās pārbaudēs tiešajos saistītajos maksājumos tika konstatētas 2007. gada DAS revīzijā Grieķijā, Itālijā, Spānijā un Portugālē: nepareizi ievadīti pieprasījumu dati, vairāku savstarpēji nesaderīgu atbalsta shēmu maksājums par vienu un to pašu zemes gabalu un nepareiza sodu un sankciju piemērošana, kā rezultātā veica pārmaksājumus. (5.27. punkta a) apakšpunkts (1))

Komisija pārbauda paziņotos gadījumus, piemērojot atbilstīguma noskaidrošanas procedūras.

VMS

AGRI

Revīzijā atklāja sistemātiskus trūkumus saistībā ar tiesību aprēķināšanu. (5.22.–5.26. punkts (1) un 5.38. punkts (2))

Veicot atkārtotas pārbaudes, Palāta konstatēja vairākas konkrētas kvalitātes nepilnības saistībā ar pārbaudēm uz vietas un atklāja neattiecināmas platības vai zemes gabalus, kurus valsts inspektoriem vajadzēja izslēgt (Grieķija, Itālija, Spānija, Portugāle). (5.28. punkts (1))

Komisija pārbauda paziņotos gadījumus, piemērojot atbilstīguma noskaidrošanas procedūras.

Palātas revidenti turpina atklāt trūkumus tiesību aprēķināšanā un nepilnības kontroles mehānismos. (3.40., 3.41., 3.44., 3.45. punkts (3))

Komisija uzrauga trūkumus, kas konstatēti grāmatojumu atbilstības noskaidrošanas procedūras kontekstā.

LLVS prasības

AGRI

Palāta konstatēja nepilnības dalībvalstu formulētajās lauksaimnieka definīcijās un prasībās par zemes uzturēšanu LLVS, proti, bija saņēmēji, kam saskaņā ar VMS vai VPMS bija izmaksāts atbalsts un kas neko ar attiecīgo zemi nedarīja. (5.49. punkts (2))

Ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 28. pantu ieviesa noteikumu, kuru dalībvalstis var piemērot pēc izvēles, – izslēgt no maksājumu shēmām fiziskas un juridiskas personas, kuras veic nenozīmīgu lauksaimniecības darbību. Tomēr, no otras puses, attiecībā uz zemes uzturēšanu Komisija uzskata, ka pašreizējā sistēma sniedz pietiekamas garantijas tam, lai zemi apsaimniekotu atbilstoši LLVS (Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD 2009. gada darbības pārskats). Tādējādi Komisija neplāno veikt papildu pasākumus šajā jomā.

Palāta iesaka pieņemt stingrākus noteikumus attiecībā uz LLVS un minimālajām [zemes] uzturēšanas prasībām. (3.73. punkta c) un d) apakšpunkts (3))

Sk. Komisijas atbildi uz 3.73. punktu.

ENV

Vides pasākumiem galvenā fonda finansētajos projektos (LIFE projekti) bija iekļauti neattiecināmi izdevumi. (5.49. punkts (1))

Vides ĢD izstrādāja rīcības plānu, lai uzlabotu dotāciju saņēmēju deklarēto izdevumu attiecināmību 2008. gadā. Papildu rīcības plāns par saņēmēju informētības uzlabošanu un profilaktiskiem pasākumiem tiks pieņemts 2010. gadā.

Šo rīcības plānu ietekme vēl ir jāvērtē, bet Vides ĢD ir formulējis atrunu par neattiecināmiem deklarētajiem izdevumiem.

Palāta ir veikusi aplēsi, pamatojoties uz revīzijas ziņojumiem, kas tika izdoti 2009. gadā. Ievērojot centienus samazināt nepadarītos darbus, 2009. gadā tika izdots liels skaits nokavētu ziņojumu, tāpēc automātiski palielinās ziņojumu neapšaubāms kavējums.

Revīziju pabeigšana vēl joprojām ievērojami kavējās, tomēr 2007. gadā stāvoklis uzlabojās. (5.49. punkts (1))

Vides ĢD norādīja, ka ir centies samazināt kavēšanos.

Vidējā revīzijas ziņojumu kavēšanās ir palielinājusies no 191,6 dienām 2006. gadā līdz 230,5 dienām 2009. gadā (tas ir laiks no revīzijas apmeklējuma līdz revīzijas ziņojuma datumam). Pierādījumi liecina, ka Vides ĢD vēl nav spējis šos trūkumus novērst.

Komisija ir pārliecināta, ka 2010. gadā kavējumi samazināsies (šogad izdotajiem ziņojumiem kavējums bija 116,56 dienas).

MARE

Zivsaimniecības politikas jomā pienācīgu tiesību normu trūkums un nekvalitatīva izdevumu dokumentācija par zivsaimniecības pārvaldības datu ievākšanu palielina nelikumīgu maksājumu risku. (5.49. punkts (1))

Komisija norādīja, ka tiesību normas ir paredzēts mainīt 2008. gadā. Jaunais juridiskais pamats ietvertu skaidras normas, un tam jānovērš problēmas, uz kurām norādīja Palāta.

Regulā (EK) Nr. 1078/2008, kura stājās spēkā 2009. gada 1. janvārī, aprakstīti attiecināmības kritēriji un dokumenti, kas jāiesniedz kopā ar atmaksas pieprasījumiem. Tomēr valstu iestāžu ieviestajās pārvaldības un kontroles sistēmās tika konstatētas nepilnības, un Komisijas revidenti 2009. gadā joprojām atklāja neattiecināmus izdevumus.

Ir taisnība, ka tika atklāti trūkumi saistībā ar valstu datu vākšanas programmu ieviešanu pārvaldes un kontroles sistēmā un ka tika atklāti neattiecināmie izdevumi. Tomēr visas revīzijas saistībā ar šo programmu ieviešanu tika veiktas saskaņā ar iepriekšējiem tiesību aktiem, kuru darbība beidzās 2008. gada beigās. Revīzijas, kas bija noteiktas jaunajos tiesību aktos, tostarp Komisijas Regulā (EK) Nr. 1078/2008, ir plānotas nākamajā gadā, t. i., pēc atlikušo maksājumu veikšanas par pirmo jauno tiesību aktu ieviešanas gadu.

Saistības, kas izriet no atsevišķiem pārjaunotiem divpusējiem zvejniecības nolīgumiem, nav savlaicīgi segtas, uzņemoties attiecīgās apropriācijas. (5.49. punkts (1))

Komisija uzskatīja, ka visas budžeta saistības attiecībā uz zvejniecības nolīgumiem var uzņemties tikai pēc juridiskā pamata pieņemšanas (Padomes lēmums un/vai regula).

Komisija pašlaik strādā pie tā, lai ieviestu politiku, kuras mērķis ir ierosināt agrīnu protokolu un nolīgumu pārskatīšanas procedūru, lai budžeta saistības varētu uzņemt pirms juridisko saistību stāšanās spēkā.

Komisija iniciē procedūru protokolu jaunai apspriešanai, cik ātri vien iespējams, pirms to termiņa beigām. Tas arī ir atkarīgs no iesaistīto trešo valstu vēlēšanās savlaicīgi sākt atkārtotas sarunas.

Saistībā ar Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentu Palāta konstatēja neattiecināmas izmaksas. (5.25. punkts (2))

Komisija ir ieviesusi kontroles stratēģiju un veic ex post revīzijas pasākumus, lai pārbaudītu, vai dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmas darbojas efektīvi, lai novērstu šādas kļūdas.

Būtiskais neattiecināmo izmaksu līmenis, ko 2009. gadā atklāja Komisija, ir pamats atrunām Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD gada darbības pārskatā.

Slēdzot grāmatvedības kontus, Komisija veiks visus atbilstīgos pasākumus, lai no galīgo izdevumu deklarācijas un galīgā maksājuma pieprasījuma atskaitītu visas neattiecināmās summas, ko ir konstatējusi Komisijas revīzija, ārējā revīzija vai kas ir konstatētas citā veidā.

SANCO

Veselības un patērētāju aizsardzības jomā maksājumus par veterinārajiem pasākumiem veica bez visiem vajadzīgajiem apliecinošajiem dokumentiem. (5.49. punkts (1))

Dažiem jauniem līgumiem Komisija ir ieviesusi noteikumu, kas prasa, lai vakcīnu ražotājs pierāda, ka vakcīnas uz konkrēto vietu ir nosūtītas, kā to noteikusi Komisija.

Komisija ir veikusi koriģējošus pasākumus. Šo pasākumu efektivitāte vēl būs jāvērtē.

---

(1)  ERP Pārskats par 2007. finanšu gadu

(2)  ERP Pārskats par 2008. finanšu gadu.

(3)  ERP Pārskats par 2009. finanšu gadu.

3.5. PIELIKUMS

MAKSĀJUMU AĢENTŪRU 2009. GADA NOŠĶIRTIE PĀRSKATI

| (milj. EUR) |
| --- |
| Dalībvalsts | Maksājumu aģentūra | Nošķirtie pārskati (1) |
| ELGF | ELFLA | Lauku attīstības pagaidu instruments |
| Vācija | Bādene-Virtemberga | 428 | 82 | |
| Vācija | Bavārija StMELF | | 194 | |
| Vācija | Hesene | 222 | 16 | |
| Vācija | IBH | 1 | 12 | |
| Vācija | Helaba | 4 | 5 | |
| Vācija | Reinzeme-Pfalca | | 36 | |
| Vācija | Tīringene | | 73 | |
| Igaunija | PRIA | | | 3 |
| Itālija | AGEA | 3 005 | | |
| Itālija | Bazilikata (ARBEA) | 110 | 17 | |
| Rumānija | PARDF | | 565 | |
| Rumānija | PIAA | 581 | | |
| Spānija | Andalūzija | | 85 | |
| Spānija | Astūrija | | 36 | |
| Kopā | 4 351 | 1 121 | 3 |
| Avots: Komisijas Lēmumi 2010/257/ES, 2010/258/ES un 2010/263/ES (OV L 112, 5.5.2010., OV L 113, 6.5.2010.). |

(milj. EUR)

Dalībvalsts

Maksājumu aģentūra

Nošķirtie pārskati (1)

ELGF

ELFLA

Lauku attīstības pagaidu instruments

Vācija

Bādene-Virtemberga

428

82

Vācija

Bavārija StMELF

194

Vācija

Hesene

222

16

Vācija

IBH

1

12

Vācija

Helaba

4

5

Vācija

Reinzeme-Pfalca

36

Vācija

Tīringene

73

Igaunija

PRIA

3

Itālija

AGEA

3 005

Itālija

Bazilikata (ARBEA)

110

17

Rumānija

PARDF

565

Rumānija

PIAA

581

Spānija

Andalūzija

85

Spānija

Astūrija

36

Kopā

4 351

1 121

3

Avots: Komisijas Lēmumi 2010/257/ES, 2010/258/ES un 2010/263/ES (OV L 112, 5.5.2010., OV L 113, 6.5.2010.).

---

(1)  Pārskati, kurus Komisija neuzskatīja par iespējamu noskaidrot savā 2010. gada 30. aprīļa lēmumā. Katrā dalībvalstī ir savs iemesls, un ir vajadzīga papildu izmeklēšana.

Avots: Komisijas Lēmumi 2010/257/ES, 2010/258/ES un 2010/263/ES (OV L 112, 5.5.2010., OV L 113, 6.5.2010.).

---

4. NODAĻA

Kohēzija

SATURS

Ievads

Politikas grupas īpašās iezīmes

Revīzijas tvērums un pieeja

Darījumu pareizība

Apsvērumi par sistēmām

Sistēmas, kas attiecas uz darījumu pareizību

Sistēmas, kas attiecas uz piedziņu un finanšu korekcijām

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

Secinājumi un ieteikumi

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 4.1. | Šajā nodaļā ir aprakstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “Kohēzija”, kura aptver divas politikas jomas: “04. Nodarbinātība un sociālās lietas” un “13. Reģionālā politika”. Galvenā informācija par 2009. gadā veiktajām darbībām un izdevumiem ir apkopota
  4.1. tabulā. |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

4.1.

Šajā nodaļā ir aprakstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “Kohēzija”, kura aptver divas politikas jomas: “04. Nodarbinātība un sociālās lietas” un “13. Reģionālā politika”. Galvenā informācija par 2009. gadā veiktajām darbībām un izdevumiem ir apkopota
  4.1. tabulā.

| 4.1. | Komisija norāda, ka 4. un 13. budžeta pozīcija aptver plašāku darbības jomu nekā kohēzijas politika. Tās ietver sociālo dialogu, dzimumu vienlīdzības politiku, pirmspievienošanās palīdzību un darbības dotācijas Eiropas aģentūrām. |
| --- | --- |

4.1.

4.1. tabula.   Kohēzija. Galvenā informācija

| miljonos EUR |
| --- |
| Budžeta sadaļa | Politikas joma | Apraksts | 2009. gada maksājumi | Budžeta pārvaldības veids |
| 4 | Nodarbinātība un sociālās lietas | Administratīvie izdevumi | 97 | Centralizēta tieša |
| Eiropas Sociālais fonds | 8 562 | Dalīta |
| Strādāt Eiropā – Sociālais dialogs un mobilitāte | 57 | Centralizēta tieša |
| Nodarbinātība, sociālā solidaritāte un dzimumu līdztiesība | 113 | Centralizēta tieša |
| Eiropas Pielāgošanās fonds globalizācijai | 12 | Dalīta |
| Pirmspievienošanās palīdzības instruments | 65 | Decentralizēta |
| | 8 906 | |
| 13 | Reģionālā politika | Administratīvie izdevumi | 83 | Centralizēta tieša |
| Eiropas Reģionālās attīstības fonds un citi reģionāli pasākumi | 18 250 | Dalīta |
| Kohēzijas fonds (tostarp bijušais ISPA instruments) | 7 080 | Dalīta |
| Pirmspievienošanās pasākumi saistībā ar struktūrpolitiku | 705 | Decentralizēta |
| Solidaritātes fonds | 623 | Dalīta |
| | 26 741 | |
| Administratīvie izdevumi kopā (14) | 180 | |
| Pamatdarbības izdevumi kopā (15)
  (no tiem): | 35 467 | |
| — | priekšfinansējums |

miljonos EUR

Budžeta sadaļa

Politikas joma

Apraksts

2009. gada maksājumi

Budžeta pārvaldības veids

4

Nodarbinātība un sociālās lietas

Administratīvie izdevumi

97

Centralizēta tieša

Eiropas Sociālais fonds

8 562

Dalīta

Strādāt Eiropā – Sociālais dialogs un mobilitāte

57

Centralizēta tieša

Nodarbinātība, sociālā solidaritāte un dzimumu līdztiesība

113

Centralizēta tieša

Eiropas Pielāgošanās fonds globalizācijai

12

Dalīta

Pirmspievienošanās palīdzības instruments

65

Decentralizēta

8 906

13

Reģionālā politika

Administratīvie izdevumi

83

Centralizēta tieša

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un citi reģionāli pasākumi

18 250

Dalīta

Kohēzijas fonds (tostarp bijušais ISPA instruments)

7 080

Dalīta

Pirmspievienošanās pasākumi saistībā ar struktūrpolitiku

705

Decentralizēta

Solidaritātes fonds

623

Dalīta

26 741

Administratīvie izdevumi kopā (14)

180

Pamatdarbības izdevumi kopā (15)
  (no tiem):

35 467

—

12 386

| — | starpposma/galīgie maksājumi |
| --- | --- |

—

23 081

Gada maksājumi kopā

35 647

Gada saistības kopā

49 719

| Piezīme: | Plašāks izklāsts par budžeta izpildi 2009.gadā ir sniegts Eiropas Kopienu 2009. finanšu gada pārskata II daļā, Eiropas Komisijas (Budžeta ģenerāldirektorāta) dokumentos “2009. finanšu gada pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību”, kā arī dokumentā “Struktūrfondu un Kohēzijas fonda 2009. gada budžeta izpildes analīze”. |
| --- | --- |

Piezīme:

Plašāks izklāsts par budžeta izpildi 2009.gadā ir sniegts Eiropas Kopienu 2009. finanšu gada pārskata II daļā, Eiropas Komisijas (Budžeta ģenerāldirektorāta) dokumentos “2009. finanšu gada pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību”, kā arī dokumentā “Struktūrfondu un Kohēzijas fonda 2009. gada budžeta izpildes analīze”.

| Piezīme: | Šajā nodaļā ir ietverts arī (īpašais) pirmspievienošanās instruments I(S)PA, sociālā dialoga un mobilitātes jomas, kā arī dzimumu līdztiesības pasākumi abos minētajos programmu posmos, lai gan būtībā tie neietilpst kohēzijas politikā. Informācija par lauku attīstību un zivsaimniecību ir ietverta politikas jomā “5. Lauksaimniecība un lauku attīstība” un “11. Zivsaimniecība”. |
| --- | --- |

Piezīme:

Šajā nodaļā ir ietverts arī (īpašais) pirmspievienošanās instruments I(S)PA, sociālā dialoga un mobilitātes jomas, kā arī dzimumu līdztiesības pasākumi abos minētajos programmu posmos, lai gan būtībā tie neietilpst kohēzijas politikā. Informācija par lauku attīstību un zivsaimniecību ir ietverta politikas jomā “5. Lauksaimniecība un lauku attīstība” un “11. Zivsaimniecība”.

Avots: Pārskati par 2009. gadu.

Politikas grupas īpašās iezīmes

Politikas mērķi un instrumenti

| 4.2. | Kohēzijas politikas mērķis ir stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā, samazinot atšķirības dažādu reģionu attīstības līmenī. |
| --- | --- |

4.2.

Kohēzijas politikas mērķis ir stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā, samazinot atšķirības dažādu reģionu attīstības līmenī.

| 4.3. | Lielāko izdevumu daļu sedz no šādiem trim fondiem:






  a) | no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) finansē ieguldījumus infrastruktūrā, darbavietu radīšanu vai saglabāšanu, vietējās attīstības iniciatīvas un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) darbības; |
| --- | --- | --- |

4.3.

Lielāko izdevumu daļu sedz no šādiem trim fondiem:

a)

no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) finansē ieguldījumus infrastruktūrā, darbavietu radīšanu vai saglabāšanu, vietējās attīstības iniciatīvas un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) darbības;

| b) | no Eiropas Sociālā fonda (ESF) piešķir finansiālo palīdzību, lai mazinātu bezdarbu, attīstītu cilvēkresursus un veicinātu integrāciju darba tirgū; |
| --- | --- |

b)

no Eiropas Sociālā fonda (ESF) piešķir finansiālo palīdzību, lai mazinātu bezdarbu, attīstītu cilvēkresursus un veicinātu integrāciju darba tirgū;

| c) | no Kohēzijas fonda finansē ieguldījumus vides aizsardzības un transporta infrastruktūrā tajās dalībvalstīs, kuru nacionālais kopienākums uz iedzīvotāju ir mazāks nekā 90 % no ES vidējā rādītāja. |
| --- | --- |

c)

no Kohēzijas fonda finansē ieguldījumus vides aizsardzības un transporta infrastruktūrā tajās dalībvalstīs, kuru nacionālais kopienākums uz iedzīvotāju ir mazāks nekā 90 % no ES vidējā rādītāja.

| 4.4. | Kohēzijas jomas izdevumu pārvaldība ir dalīta ar dalībvalstīm, kuras arī līdzfinansē attiecīgos projektus. Eiropas Savienības kohēzijas izdevumus plāno daudzgadu programmu posmos, un maksājumi ir saistīti ar izdevumiem, kas radušies attiecināmības perioda laikā (1). Tādējādi maksājumi turpinās dažus gadus pēc konkrētā programmas posma beigām. Šajā nodaļā ir aplūkoti 2000.–2006. un 2007.–2013. gada programmu periodi. |
| --- | --- |

4.4.

Kohēzijas jomas izdevumu pārvaldība ir dalīta ar dalībvalstīm, kuras arī līdzfinansē attiecīgos projektus. Eiropas Savienības kohēzijas izdevumus plāno daudzgadu programmu posmos, un maksājumi ir saistīti ar izdevumiem, kas radušies attiecināmības perioda laikā (1). Tādējādi maksājumi turpinās dažus gadus pēc konkrētā programmas posma beigām. Šajā nodaļā ir aplūkoti 2000.–2006. un 2007.–2013. gada programmu periodi.

| 4.5. | Izdevumus veic saskaņā ar daudzgadu darbības programmām (2) konkrētās dalībvalstīs vai to reģionos. Komisija apstiprina darbības programmas, pamatojoties uz dalībvalstu priekšlikumiem. Dalībvalstis izvēlas konkrētus projektus iekļaušanai šajās programmās. Šos projektus īsteno dažādi projektu iniciatori (privātpersonas, asociācijas, privāti vai valsts uzņēmumi, kā arī pašvaldības un reģionālas vai valsts iestādes). Programmu sākumposmā Komisija piešķir dalībvalstīm priekšfinansējumu. Projektu iniciatori prasa, lai dalībvalstu atbildīgās iestādes tiem atmaksā jau radušos attiecināmos izdevumus. Dalībvalsts savukārt prasa Komisijai atlīdzināt izdevumus, pamatojoties uz apstiprinātām izdevumu deklarācijām. Šie norēķini notiek ar starpposma vai galīgo maksājumu pieprasījumu palīdzību. |
| --- | --- |

4.5.

Izdevumus veic saskaņā ar daudzgadu darbības programmām (2) konkrētās dalībvalstīs vai to reģionos. Komisija apstiprina darbības programmas, pamatojoties uz dalībvalstu priekšlikumiem. Dalībvalstis izvēlas konkrētus projektus iekļaušanai šajās programmās. Šos projektus īsteno dažādi projektu iniciatori (privātpersonas, asociācijas, privāti vai valsts uzņēmumi, kā arī pašvaldības un reģionālas vai valsts iestādes). Programmu sākumposmā Komisija piešķir dalībvalstīm priekšfinansējumu. Projektu iniciatori prasa, lai dalībvalstu atbildīgās iestādes tiem atmaksā jau radušos attiecināmos izdevumus. Dalībvalsts savukārt prasa Komisijai atlīdzināt izdevumus, pamatojoties uz apstiprinātām izdevumu deklarācijām. Šie norēķini notiek ar starpposma vai galīgo maksājumu pieprasījumu palīdzību.

| 4.6. | Izdevumi, ko 2009. gadā finansēja no ERAF, ESF un Kohēzijas fonda, galvenokārt bija starpposma un galīgie maksājumi (sk.
  4.1. tabulu
  ). 2007.–2013. gada programmu posmā starpposma maksājumi bija 14,1 miljards EUR, bet priekšfinansējums – 11,3 miljardi EUR. Turklāt starpposma un galīgie maksājumi, kas attiecās uz 2000.–2006. gadu, bija 8,4 miljardi EUR. |
| --- | --- |

4.6.

Izdevumi, ko 2009. gadā finansēja no ERAF, ESF un Kohēzijas fonda, galvenokārt bija starpposma un galīgie maksājumi (sk.
  4.1. tabulu
  ). 2007.–2013. gada programmu posmā starpposma maksājumi bija 14,1 miljards EUR, bet priekšfinansējums – 11,3 miljardi EUR. Turklāt starpposma un galīgie maksājumi, kas attiecās uz 2000.–2006. gadu, bija 8,4 miljardi EUR.

Kohēzijas izdevumu pārraudzība un kontrole

| 4.7. | Dalībvalstis ir atbildīgas par ERAF, ESF un Kohēzijas fonda īstenošanu. Par ikdienas pārvaldību un “pirmā līmeņa” kontroles mehānismiem, kas paredzēti, lai novērstu vai atrastu un izlabotu projekta izmaksu nepareizu atlīdzināšanu vai citus pārkāpumus, ir atbildīgas vadošās iestādes un starpniekstruktūras. Apstiprinātājiestādes veic papildu pārbaudes pirms maksājumu pieprasījumu iesniegšanas Komisijai. |
| --- | --- |

4.7.

Dalībvalstis ir atbildīgas par ERAF, ESF un Kohēzijas fonda īstenošanu. Par ikdienas pārvaldību un “pirmā līmeņa” kontroles mehānismiem, kas paredzēti, lai novērstu vai atrastu un izlabotu projekta izmaksu nepareizu atlīdzināšanu vai citus pārkāpumus, ir atbildīgas vadošās iestādes un starpniekstruktūras. Apstiprinātājiestādes veic papildu pārbaudes pirms maksājumu pieprasījumu iesniegšanas Komisijai.

| 4.8. | 2007.–2013. gada programmu posmā tika pastiprināti revīzijas un kontroles noteikumi (3). Dalībvalstu pienākums ir iesniegt Komisijai apstiprināšanai ziņojumu un atzinumu par katru darbības programmu. Ziņojumā jāsniedz skaidrojums, vai vadības un kontroles sistēmas atbilst spēkā esošajiem noteikumiem (“atbilstības novērtējuma ziņojums”). Deviņu mēnešu laikā pēc programmas apstiprināšanas revīzijas iestādes pienākums ir iesniegt revīzijas stratēģiju. Turklāt revīzijas iestāde ir atbildīga par to, lai sniegtu Komisijai pamatotu pārliecību par pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu darbību attiecībā uz konkrēto programmu un līdz ar to – par apstiprināto izdevumu pareizību (4); šīs ziņas tā sniedz gada kontroles ziņojumos (5) un gada atzinumos. |
| --- | --- |

4.8.

2007.–2013. gada programmu posmā tika pastiprināti revīzijas un kontroles noteikumi (3). Dalībvalstu pienākums ir iesniegt Komisijai apstiprināšanai ziņojumu un atzinumu par katru darbības programmu. Ziņojumā jāsniedz skaidrojums, vai vadības un kontroles sistēmas atbilst spēkā esošajiem noteikumiem (“atbilstības novērtējuma ziņojums”). Deviņu mēnešu laikā pēc programmas apstiprināšanas revīzijas iestādes pienākums ir iesniegt revīzijas stratēģiju. Turklāt revīzijas iestāde ir atbildīga par to, lai sniegtu Komisijai pamatotu pārliecību par pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu darbību attiecībā uz konkrēto programmu un līdz ar to – par apstiprināto izdevumu pareizību (4); šīs ziņas tā sniedz gada kontroles ziņojumos (5) un gada atzinumos.

| 4.9. | Arī par atklāto nepareizo maksājumu koriģēšanu un paziņošanu Komisijai pirmām kārtām atbild dalībvalstis. Dalībvalstīm jāveic pasākumi, lai piedzītu vai atsauktu nepareizos maksājumus, kuri kohēzijas izdevumu jomā veikti saņēmējiem. |
| --- | --- |

4.9.

Arī par atklāto nepareizo maksājumu koriģēšanu un paziņošanu Komisijai pirmām kārtām atbild dalībvalstis. Dalībvalstīm jāveic pasākumi, lai piedzītu vai atsauktu nepareizos maksājumus, kuri kohēzijas izdevumu jomā veikti saņēmējiem.

| 4.10. | Komisija pārrauga dalībvalstis un cenšas nodrošināt, lai to izveidotās pārvaldības un kontroles sistēmas darbotos pienācīgi. Ja Komisija revīzijā konstatē, ka dalībvalstis nav koriģējušas nepareizus izdevumus vai ka pārvaldības un kontroles sistēmās ir nopietni trūkumi, tad tā pārtrauc un/vai aptur maksājumus attiecīgajai dalībvalstij (6). Ja dalībvalsts neatmaksā vai neietur nepareizus izdevumus (t. i., ja tā neaizstāj noraidītos izdevumus ar citiem attiecināmiem izdevumiem) vai ja tā nenovērš atklātos trūkumus sistēmā, Komisija var piemērot finanšu korekcijas, attiecīgi samazinot ES sniegto finansējumu. |
| --- | --- |

4.10.

Komisija pārrauga dalībvalstis un cenšas nodrošināt, lai to izveidotās pārvaldības un kontroles sistēmas darbotos pienācīgi. Ja Komisija revīzijā konstatē, ka dalībvalstis nav koriģējušas nepareizus izdevumus vai ka pārvaldības un kontroles sistēmās ir nopietni trūkumi, tad tā pārtrauc un/vai aptur maksājumus attiecīgajai dalībvalstij (6). Ja dalībvalsts neatmaksā vai neietur nepareizus izdevumus (t. i., ja tā neaizstāj noraidītos izdevumus ar citiem attiecināmiem izdevumiem) vai ja tā nenovērš atklātos trūkumus sistēmā, Komisija var piemērot finanšu korekcijas, attiecīgi samazinot ES sniegto finansējumu.

| 4.10. | Par to, lai tiktu nodrošināta Komisijai deklarēto izdevumu pareizība, pirmām kārtām atbildīgas ir dalībvalstis. Komisija īsteno pārraudzības funkcijas, veicot revīzijas darbības, ņemot vērā arī citas Kopienas un valstu veiktās revīzijas, kā arī risinot sarunas par programmām, piedaloties uzraudzības komitejās, rīkojot ikgadējās sanāksmes ar vadības un revīzijas iestādēm, sniedzot norādes un organizējot seminārus.

  Komisija ir stiprinājusi pārraudzību, īstenojot 2008. gada rīcības plānu (COM(2008) 97, galīgā redakcija).


  Komisija 2009. gadā pieņēma septiņus atlikšanas lēmumus un noteica finanšu korekcijas kopsummā par 2,3 miljardiem euro. |
| --- | --- |

4.10.

Komisija ir stiprinājusi pārraudzību, īstenojot 2008. gada rīcības plānu (COM(2008) 97, galīgā redakcija).

Komisija 2009. gadā pieņēma septiņus atlikšanas lēmumus un noteica finanšu korekcijas kopsummā par 2,3 miljardiem euro.

Īpaši riski saistībā ar pareizību

| 4.11. | Kohēzijas tiesiskais regulējums ir sarežģīts, jo tam ir jābūt saskaņā ar dažādiem ES politikas virzieniem un noteikumiem, piemēram, attiecībā uz publisko iepirkumu un valsts atbalstu, kā arī īpašajām prasībām, kas izvirzītas izdevumiem kohēzijas jomā. |
| --- | --- |

4.11.

Kohēzijas tiesiskais regulējums ir sarežģīts, jo tam ir jābūt saskaņā ar dažādiem ES politikas virzieniem un noteikumiem, piemēram, attiecībā uz publisko iepirkumu un valsts atbalstu, kā arī īpašajām prasībām, kas izvirzītas izdevumiem kohēzijas jomā.

| 4.11. | Komisija atsaucas uz plašo kohēzijas regulējuma vienkāršošanas darbību, kas tika sākta 2008. gadā un pabeigta 2010. gadā un kas ietvēra nozaru regulu īpašās prasības.

  Iespējamie trūkumi ES noteikumu par publisko iepirkumu un valsts atbalstu īstenošanā valsts, reģionālajā vai vietējā līmenī, piemērojot ES tiesības, nav konkrēti saistīti ar kohēzijas projektu īstenošanu. |
| --- | --- |

4.11.

Iespējamie trūkumi ES noteikumu par publisko iepirkumu un valsts atbalstu īstenošanā valsts, reģionālajā vai vietējā līmenī, piemērojot ES tiesības, nav konkrēti saistīti ar kohēzijas projektu īstenošanu.

| 4.12. | Par kohēzijas politikas īstenošanu dalībvalstīs ir atbildīgas ļoti daudzas iestādes (valsts iestādes, reģionālās iestādes un starpniekstruktūras), un vēl lielāks ir Kopienas atbalsta ieguvēju un saņēmēju skaits. Tie, kas iesaistīti darbības programmu un projektu īstenošanā valsts vai reģionālā līmenī, bieži vien nezina piemērojamos noteikumus vai nav pārliecināti, kā tos pareizi interpretēt. Tāpēc iespējams, ka tiek iesniegtas nepareizas vai nepamatotas izmaksu deklarācijas. |
| --- | --- |

4.12.

Par kohēzijas politikas īstenošanu dalībvalstīs ir atbildīgas ļoti daudzas iestādes (valsts iestādes, reģionālās iestādes un starpniekstruktūras), un vēl lielāks ir Kopienas atbalsta ieguvēju un saņēmēju skaits. Tie, kas iesaistīti darbības programmu un projektu īstenošanā valsts vai reģionālā līmenī, bieži vien nezina piemērojamos noteikumus vai nav pārliecināti, kā tos pareizi interpretēt. Tāpēc iespējams, ka tiek iesniegtas nepareizas vai nepamatotas izmaksu deklarācijas.

| 4.12. | Regulējums 2007.–2013. gadam ir uzlabots, lai nodrošinātu, ka saņēmēji ir informēti par visiem īpašajiem finansēšanas, īstenošanas un ziņošanas nosacījumiem un ka pārvaldības iestādes pirms projektu apstiprināšanas gūst pārliecību, ka saņēmējiem ir iespējas izpildīt šos nosacījumus.

  Turklāt kopš programmu posma sākuma Komisija ir nodrošinājusi dalībvalstu kompetentajām iestādēm regulāru un savlaicīgu apmācību un norādes. Īpaši mācību pasākumi šajā sakarā tika paredzēti arī Komisijas rīcības plānā, kuru pieņēma 2008. gada februārī (COM(2008) 97, galīgā redakcija), un tos īsteno regulāri. |
| --- | --- |

4.12.

Turklāt kopš programmu posma sākuma Komisija ir nodrošinājusi dalībvalstu kompetentajām iestādēm regulāru un savlaicīgu apmācību un norādes. Īpaši mācību pasākumi šajā sakarā tika paredzēti arī Komisijas rīcības plānā, kuru pieņēma 2008. gada februārī (COM(2008) 97, galīgā redakcija), un tos īsteno regulāri.

| 4.13. | Maksājumi no darbības programmām saņēmējiem par izdevumiem, kas radušies attiecināmības periodā, parasti turpinās pēc programmu posma, līdz visi projekti ir pabeigti un programmu slēdz. Tā kā 2000.–2006. gada programmu posma attiecināmības periods beidzās 2009. gadā, valstu iestādes, iespējams, steidzās apgūt atvēlētos ES līdzekļus. Kā Palāta jau norādīja Pārskatā par 2008. finanšu gadu, tas palielina risku, ka no ES budžeta tiek atmaksāti neattiecināmi projekti, ja izdevumus, kurus atzīst par neattiecināmiem, aizstāj ar jauniem izdevumiem (“atsaukšana”), bet dalībvalstis neveic efektīvas ex ante pārbaudes pirms programmas slēgšanas (7). |
| --- | --- |

4.13.

Maksājumi no darbības programmām saņēmējiem par izdevumiem, kas radušies attiecināmības periodā, parasti turpinās pēc programmu posma, līdz visi projekti ir pabeigti un programmu slēdz. Tā kā 2000.–2006. gada programmu posma attiecināmības periods beidzās 2009. gadā, valstu iestādes, iespējams, steidzās apgūt atvēlētos ES līdzekļus. Kā Palāta jau norādīja Pārskatā par 2008. finanšu gadu, tas palielina risku, ka no ES budžeta tiek atmaksāti neattiecināmi projekti, ja izdevumus, kurus atzīst par neattiecināmiem, aizstāj ar jauniem izdevumiem (“atsaukšana”), bet dalībvalstis neveic efektīvas ex ante pārbaudes pirms programmas slēgšanas (7).

| 4.13. | Regulējumā gan 2000.–2006. gadam, gan 2007.–2013. gadam noteikts, ka līdzekļu piešķīrumi jāizlieto divu vai trīs gadu laikā, kopš par tiem ir uzņemtas saistības, lai nepieļautu saistību automātisku atcelšanu. Tādējādi tiek nodrošināts, ka par izdevumiem tiek uzņemtas saistības un tie tiek izmaksāti vienmērīgi un netiek koncentrēti pēdējā gadā.

  Komisija arī īpaši rūpīgi seko tam, lai dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmas būtu efektīvas visā īstenošanas periodā līdz pat slēgšanai, vajadzības gadījumā nosakot finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

4.13.

Komisija arī īpaši rūpīgi seko tam, lai dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmas būtu efektīvas visā īstenošanas periodā līdz pat slēgšanai, vajadzības gadījumā nosakot finanšu korekcijas.

Komisija aktīvi veic Palātas 2008. gada pārskatā konstatētā riska pēcpārbaudi, jo īpaši saistībā ar 2000.–2006. gada programmu slēgšanu.

| 4.14. | Attiecībā uz 2007.–2013. gada programmu posmu kohēzijas politikas kontroles sistēmas pamatelements ir Komisijas apstiprinājums par dalībvalstu sagatavotajiem atbilstības apstiprinājumiem (kurus pievieno ikgadējiem ziņojumiem par vadības un kontroles sistēmu aprakstiem) un revīzijas stratēģijām. Kamēr Komisija nav apstiprinājusi atbilstības novērtējumus, tā nedod atļauju izmaksāt attiecīgajai programmai paredzētos starpposma maksājumus. Savukārt dalībvalstis, kamēr nav saņēmušas Komisijas apstiprinājumu, drīkst sākt maksājumus saņēmējiem, izmantojot neapstiprinātas sistēmas. Šajā laikā veiktajos maksājumos ir lielāks kļūdu risks. |
| --- | --- |

4.14.

Attiecībā uz 2007.–2013. gada programmu posmu kohēzijas politikas kontroles sistēmas pamatelements ir Komisijas apstiprinājums par dalībvalstu sagatavotajiem atbilstības apstiprinājumiem (kurus pievieno ikgadējiem ziņojumiem par vadības un kontroles sistēmu aprakstiem) un revīzijas stratēģijām. Kamēr Komisija nav apstiprinājusi atbilstības novērtējumus, tā nedod atļauju izmaksāt attiecīgajai programmai paredzētos starpposma maksājumus. Savukārt dalībvalstis, kamēr nav saņēmušas Komisijas apstiprinājumu, drīkst sākt maksājumus saņēmējiem, izmantojot neapstiprinātas sistēmas. Šajā laikā veiktajos maksājumos ir lielāks kļūdu risks.

| 4.14. | Komisija (atbilstības novērtējuma ziņojumu un valstu revīzijas stratēģiju) apstiprināšanas procedūras ir veikusi noteiktajos termiņos. Palātas konstatētais risks ir saistīts ar laika posmu, kādā dalībvalstīm saskaņā ar regulējumu jāiesniedz atbilstības novērtējuma ziņojumi un revīzijas stratēģijas.

  Komisija uzskata, ka tas ir ierobežots risks, jo tas, ka tā vēl nav apstiprinājusi pārvaldības un kontroles sistēmas, nenozīmē, ka šādas sistēmas, kas ir apstiprinātas valstu līmenī, neatbilst prasībām un nedarbojas efektīvi.


  Darbojas riska kontroles mehānismi, un struktūrfondu ģenerāldirektorāti ir minēto risku ņēmuši vērā savā revīzijas stratēģijā, kā arī pievērsuši šim riskam revīzijas iestāžu uzmanību. Katrai revīzijas iestādei ir jāiesniedz Komisijai darbību reprezentatīvu paraugu revīziju secinājumi par katrā gadā deklarētajiem izdevumiem, kā arī gada atzinums par pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu darbību. |
| --- | --- |

4.14.

Komisija uzskata, ka tas ir ierobežots risks, jo tas, ka tā vēl nav apstiprinājusi pārvaldības un kontroles sistēmas, nenozīmē, ka šādas sistēmas, kas ir apstiprinātas valstu līmenī, neatbilst prasībām un nedarbojas efektīvi.

Darbojas riska kontroles mehānismi, un struktūrfondu ģenerāldirektorāti ir minēto risku ņēmuši vērā savā revīzijas stratēģijā, kā arī pievērsuši šim riskam revīzijas iestāžu uzmanību. Katrai revīzijas iestādei ir jāiesniedz Komisijai darbību reprezentatīvu paraugu revīziju secinājumi par katrā gadā deklarētajiem izdevumiem, kā arī gada atzinums par pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu darbību.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 4.15. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metodes ir aprakstītas
  1.1. pielikuma 2. daļā.
  Kohēzijas jomas revīzijā īpaši jānorāda uz šādiem specifiskiem jautājumiem: |
| --- | --- |

4.15.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metodes ir aprakstītas
  1.1. pielikuma 2. daļā.
  Kohēzijas jomas revīzijā īpaši jānorāda uz šādiem specifiskiem jautājumiem:

4.15.

| — | Palāta pārbaudīja paraugu ar 180 starpposma un galīgajiem maksājumiem. 69 % no šiem nejaušas atlases kārtībā atlasītajiem maksājumiem attiecās uz 2007.–2013. gada programmu posma projektiem, |
| --- | --- |

—

Palāta pārbaudīja paraugu ar 180 starpposma un galīgajiem maksājumiem. 69 % no šiem nejaušas atlases kārtībā atlasītajiem maksājumiem attiecās uz 2007.–2013. gada programmu posma projektiem,

| — | maksājumi, kas attiecās uz priekšfinansējumu, netika iekļauti paraugā, jo šāda veida maksājumos ir ļoti zems risks. |
| --- | --- |

—

maksājumi, kas attiecās uz priekšfinansējumu, netika iekļauti paraugā, jo šāda veida maksājumos ir ļoti zems risks.

| — | Komisija norāda, ka priekšfinansējums, kam pēc definīcijas nav gandrīz nekāda riska, veido vienu trešdaļu no tās kohēzijas maksājumiem 2009. gadā (sk. 4.1. tabulu). |
| --- | --- |

—

| 4.16. | Palāta novērtēja pārvaldības un kontroles sistēmas, kuras saistītas ar:






  — | atbilstību dažiem galvenajiem noteikumiem, kuri definēti tiesiskajā regulējumā, kas attiecas uz 16 darbības programmām 2007.–2013. gada programmu posmā 13 dalībvalstīs, |
| --- | --- | --- |

4.16.

Palāta novērtēja pārvaldības un kontroles sistēmas, kuras saistītas ar:

—

atbilstību dažiem galvenajiem noteikumiem, kuri definēti tiesiskajā regulējumā, kas attiecas uz 16 darbības programmām 2007.–2013. gada programmu posmā 13 dalībvalstīs,

| — | atgūto un atsaukto summu apstrādi un ziņošanu par tām četrās darbības programmās un vienā Kopienas iniciatīvā 2000.–2006. gada programmu posmā sešās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

—

atgūto un atsaukto summu apstrādi un ziņošanu par tām četrās darbības programmās un vienā Kopienas iniciatīvā 2000.–2006. gada programmu posmā sešās dalībvalstīs.

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 4.17. | Darījumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  4.1. pielikumā. |
| --- | --- |

4.17.

Darījumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  4.1. pielikumā.

| 4.18. | Tāpat kā iepriekšējos gados, daudzos ar kohēzijas projektiem saistītajos maksājumos bija kļūdas. 2009. gadā 36 % (8) no 180 revidētajiem projektiem bija kļūdas. |
| --- | --- |

4.18.

Tāpat kā iepriekšējos gados, daudzos ar kohēzijas projektiem saistītajos maksājumos bija kļūdas. 2009. gadā 36 % (8) no 180 revidētajiem projektiem bija kļūdas.

| 4.18. | Komisija norāda, ka pēdējo trīs gadu laikā kļūdu biežumam ir vērojama tendence samazināties no 54 % Palātas 2007. gada pārskatā līdz 36 % šogad, kā norādīts Palātas pārskata 4.1. pielikumā.

  Komisija arī uzsver, ka 53 % kļūdu nav izsakāmas skaitļos. Dažos gadījumos šīm atbilstības kļūdām nebūtu bijis nekādas ietekmes uz izdevumu atlīdzināšanu pat tad, ja tās atklātas pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai. |
| --- | --- |

4.18.

Komisija arī uzsver, ka 53 % kļūdu nav izsakāmas skaitļos. Dažos gadījumos šīm atbilstības kļūdām nebūtu bijis nekādas ietekmes uz izdevumu atlīdzināšanu pat tad, ja tās atklātas pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai.

| 4.19. | Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars pārsniedz 5 % (9). |
| --- | --- |

4.19.

Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars pārsniedz 5 % (9).

| 4.19. | Palāta 2009. gadā lēsa, ka nebūtu bijis jāatlīdzina vismaz 3 % no izdevumiem, kuriem bija dalībvalstu apstiprinājums Komisijai, salīdzinājumam – 2008. gadā tie bija vismaz 11 %. Tas ir būtisks uzlabojums, salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem (sk. 1.26. punktu). Komisija uzskata, ka šis uzlabojums atspoguļo uzlabotos kontroles noteikumus 2007.–2013. gada kohēzijas tiesiskajā regulējumā, kā arī pirmos rezultātus, kas gūti, īstenojot Komisijas 2008. gada rīcības plānu tai uzticētās strukturālo darbību pārraudzītājas lomas nostiprināšanai. Komisija ir apņēmusies aktīvi strādāt, lai vēl vairāk samazinātu kļūdu skaitu.

  Komisija uzskata, ka astoņos ERAF gadījumos, kuros konstatētas skaitļos izsakāmās kļūdas, valstu iestādes jau bija noteikušas samērīgas finanšu korekcijas pirms izdevumu deklarēšanas Komisijai. Tā rezultātā negatīvas ietekmes uz ES budžetu nav (sk. d) punktu ierāmējumā). |
| --- | --- |

4.19.

Komisija uzskata, ka astoņos ERAF gadījumos, kuros konstatētas skaitļos izsakāmās kļūdas, valstu iestādes jau bija noteikušas samērīgas finanšu korekcijas pirms izdevumu deklarēšanas Komisijai. Tā rezultātā negatīvas ietekmes uz ES budžetu nav (sk. d) punktu ierāmējumā).

| 4.20. | Aplēstā kļūdu īpatsvara lielāko daļu veido attiecināmības kļūdas, kas ir tipiskākās skaitļos izsakāmās kļūdas revīzijas paraugā. Tās konstatēja 24 maksājumos saistībā ar revidētajiem projektiem. Galvenie attiecināmības kļūdu iemesli ir neattiecināmu izmaksu iekļaušana izmaksu atlīdzināšanai un publiskā iepirkuma noteikumu smagi pārkāpumi (sk. turpmāk minētos piemērus). |
| --- | --- |

4.20.

Aplēstā kļūdu īpatsvara lielāko daļu veido attiecināmības kļūdas, kas ir tipiskākās skaitļos izsakāmās kļūdas revīzijas paraugā. Tās konstatēja 24 maksājumos saistībā ar revidētajiem projektiem. Galvenie attiecināmības kļūdu iemesli ir neattiecināmu izmaksu iekļaušana izmaksu atlīdzināšanai un publiskā iepirkuma noteikumu smagi pārkāpumi (sk. turpmāk minētos piemērus).

| 4.20. | Komisija veic stingru pēcpārbaudi visām Palātas atklātajām kļūdām un nodrošina, ka vajadzības gadījumā tiek veiktas atbilstīgas korekcijas, kā tā darīja iepriekšējos gados (sk. Palātas pārskata 4.4. pielikumu).

  Iespējamie trūkumi publiskā iepirkuma noteikumu īstenošanā valsts, reģionālajā vai vietējā līmenī, piemērojot ES tiesības, nav cieši saistīti ar kohēzijas projektu īstenošanu.


  Komisija ir šīs kļūdas ņēmusi vērā riska novērtējumā savā revīzijas darbā. Tā ir veikusi arī citus pasākumus, piemēram, vairākos gadījumos nodrošinot īpašu apmācību par publiskā iepirkuma procedūrām, un sniegusi norādījumus programmu iestādēm. |
| --- | --- |

4.20.

Iespējamie trūkumi publiskā iepirkuma noteikumu īstenošanā valsts, reģionālajā vai vietējā līmenī, piemērojot ES tiesības, nav cieši saistīti ar kohēzijas projektu īstenošanu.

Komisija ir šīs kļūdas ņēmusi vērā riska novērtējumā savā revīzijas darbā. Tā ir veikusi arī citus pasākumus, piemēram, vairākos gadījumos nodrošinot īpašu apmācību par publiskā iepirkuma procedūrām, un sniegusi norādījumus programmu iestādēm.

Komisija atzīmē, ka neviena kļūda revidētajos paraugos, kas ir saistīti ar publisko iepirkumu, neattiecas uz ESF.

4.21.

| 4.21. | Publiskā iepirkuma noteikumu neievērošana vien veido 43 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un aptuveni trīs ceturtdaļas no aplēstā kļūdu īpatsvara. |
| --- | --- |

Publiskā iepirkuma noteikumu neievērošana vien veido 43 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un aptuveni trīs ceturtdaļas no aplēstā kļūdu īpatsvara.

| 4.21. | Komisija ir nesen uzsākusi ES pamata tiesiskā regulējuma publiskā iepirkuma jomā atbilstības un efektivitātes retrospektīvu novērtējumu. Novērtējumā galvenā uzmanība tiks pievērsta publiskā iepirkuma procedūru un noteikumu rentabilitātei. Novērtējumā tiks ietverts arī apraksts par to, kā dalībvalstīs notiek īstenošana un kādas ir administratīvās struktūras publiskā iepirkuma politikas, tostarp uz šo jomu attiecīgo ES tiesību aktu īstenošanai. Novērtējuma rezultāti tiks apkopoti 2011. gada vasarā.

  Turklāt Komisijas starpdienestu darba grupa izskata tipiskākos publiskā iepirkuma jautājumus, kādi rodas kohēzijas projektu īstenošanas kontekstā.


  Komisija arī turpmāk veiks dalībvalstu iestāžu apmācības darbu saistībā ar publiskā iepirkuma noteikumu pareizu piemērošanu. Attiecīgos gadījumos Komisija arī turpmāk veiks ES publiskā iepirkuma direktīvu piemērošanas revīziju, konkrētos gadījumos pati veicot izmeklēšanu vai lūdzot dalībvalstu revīzijas iestādēm veikt šādu izmeklēšanu tās vārdā.


  Komisija atsaucas arī uz savu atbildi uz 4.20. punktu. |
| --- | --- |

4.21.

Turklāt Komisijas starpdienestu darba grupa izskata tipiskākos publiskā iepirkuma jautājumus, kādi rodas kohēzijas projektu īstenošanas kontekstā.

Komisija arī turpmāk veiks dalībvalstu iestāžu apmācības darbu saistībā ar publiskā iepirkuma noteikumu pareizu piemērošanu. Attiecīgos gadījumos Komisija arī turpmāk veiks ES publiskā iepirkuma direktīvu piemērošanas revīziju, konkrētos gadījumos pati veicot izmeklēšanu vai lūdzot dalībvalstu revīzijas iestādēm veikt šādu izmeklēšanu tās vārdā.

Komisija atsaucas arī uz savu atbildi uz 4.20. punktu.

| 4.22. | No maksājumiem, kuros bija konstatētas kļūdas, 53 % gadījumu bija skaitļos neizsakāmas kļūdas, tāpēc tās nav iekļautas kļūdu īpatsvara aplēsē. Vairākums no tām bija dažādas ar noteikumu ievērošanu saistītas kļūdas, lielākoties konkursu un līgumslēgšanas procedūru nepilnības. |
| --- | --- |

4.22.

No maksājumiem, kuros bija konstatētas kļūdas, 53 % gadījumu bija skaitļos neizsakāmas kļūdas, tāpēc tās nav iekļautas kļūdu īpatsvara aplēsē. Vairākums no tām bija dažādas ar noteikumu ievērošanu saistītas kļūdas, lielākoties konkursu un līgumslēgšanas procedūru nepilnības.

| 4.23. | Dalībvalstu iestādēm, kas bija atbildīgas par darbības programmu īstenošanu, bija pietiekami daudz informācijas, lai pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai tās atrastu un izlabotu vismaz 30 % no visām Palātas konstatētajām kļūdām šajā gadā atlasītajā paraugā. |
| --- | --- |

4.23.

Dalībvalstu iestādēm, kas bija atbildīgas par darbības programmu īstenošanu, bija pietiekami daudz informācijas, lai pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai tās atrastu un izlabotu vismaz 30 % no visām Palātas konstatētajām kļūdām šajā gadā atlasītajā paraugā.

| 4.23. | Komisija uzskata, ka attiecībā uz lielāko daļu Palātas atklāto kļūdu valstu iestādēm nebija pietiekamas informācijas, lai atklātu kļūdas, deklarējot izdevumus Komisijai. |
| --- | --- |

4.23.

APSVĒRUMI PAR SISTĒMĀM

| 4.24. | Sistēmu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  4.2. pielikumā.
  . |
| --- | --- |

4.24.

Sistēmu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  4.2. pielikumā.
  .

Sistēmas, kas attiecas uz darījumu pareizību

Dalībvalstis

| 4.25. | Palāta novērtēja 13 dalībvalstu 16 pārvaldības un kontroles sistēmu atbilstību tiesiskā regulējuma galvenajiem noteikumiem (sk.
  4.2. pielikuma 1. daļu
  ). |
| --- | --- |

4.25.

Palāta novērtēja 13 dalībvalstu 16 pārvaldības un kontroles sistēmu atbilstību tiesiskā regulējuma galvenajiem noteikumiem (sk.
  4.2. pielikuma 1. daļu
  ).

| 4.25. | Komisija norāda, ka saskaņā ar Palātas novērtējumu visas 16 sistēmas ir pilnībā vai daļēji atbilstošas attiecībā uz pārbaudītajām galvenajām prasībām. |
| --- | --- |

4.25.

| 4.26. | Revīzijas laikā Palāta konstatēja, ka no 16 revidētajām darbības programmām 11 programmās vadošo iestāžu veiktās pārbaudes tikai daļēji atbilda tiesību aktu prasībām. |
| --- | --- |

4.26.

Revīzijas laikā Palāta konstatēja, ka no 16 revidētajām darbības programmām 11 programmās vadošo iestāžu veiktās pārbaudes tikai daļēji atbilda tiesību aktu prasībām.

| 4.26. | Komisija piekrīt Palātas viedoklim, ka pārvaldības pārbaudes ir galvenie kontroles pasākumi, lai novērstu pārkāpumus. Tās būtu jāuzlabo, jo īpaši dažām programmām, un Komisija arī turpmāk veiks darbību šajā virzienā, sniedzot konsultācijas, veicot apmācību un īpašas revīzijas. |
| --- | --- |

4.26.

| 4.27. | Lielākajā daļā revidēto darbības programmu Palāta konstatēja, ka apstiprinātās valsts revīzijas stratēģijas īstenošana kavējas. Vairākums revīzijas iestāžu nebija veikušas pietiekami daudz maksājumu revīziju, lai laikus varētu sagatavot kontroles ziņojumu par 2009. gadu. |
| --- | --- |

4.27.

Lielākajā daļā revidēto darbības programmu Palāta konstatēja, ka apstiprinātās valsts revīzijas stratēģijas īstenošana kavējas. Vairākums revīzijas iestāžu nebija veikušas pietiekami daudz maksājumu revīziju, lai laikus varētu sagatavot kontroles ziņojumu par 2009. gadu.

| 4.28. | Palāta atklāja arī nozīmīgas atšķirības attiecībā uz to, cik daudz sistēmu revīziju bija veikts līdz 2009. gada beigām. Vairākas dalībvalstis nebija revidējušas nevienu sistēmu pirms izdevumu deklarēšanas Komisijai (10). |
| --- | --- |

4.28.

Palāta atklāja arī nozīmīgas atšķirības attiecībā uz to, cik daudz sistēmu revīziju bija veikts līdz 2009. gada beigām. Vairākas dalībvalstis nebija revidējušas nevienu sistēmu pirms izdevumu deklarēšanas Komisijai (10).

| 4.27.–4.28. | Saskaņā ar tiesisko regulējumu revīzijas iestādēm tiek prasīts veikt darbību revīziju tikai tad, ja izdevumi ir deklarēti Komisijai līdz revīzijas gadam iepriekšējā gada beigām. No 16 programmām, kurām Palāta veica revīziju, tikai divām bija deklarēti izdevumi 2008. gadā. |
| --- | --- |

4.27.–4.28.

| 4.29. | Divās no 16 revidētajām darbības programmām revīzijas iestādes tikai daļēji ir ievērojušas galvenās tiesiskajā regulējumā noteiktās prasības attiecībā uz sistēmu revīziju. |
| --- | --- |

4.29.

Divās no 16 revidētajām darbības programmām revīzijas iestādes tikai daļēji ir ievērojušas galvenās tiesiskajā regulējumā noteiktās prasības attiecībā uz sistēmu revīziju.

| 4.29. | Komisija norāda, ka saskaņā ar Palātas novērtējumu no 16 revīzijas iestādēm 14 iestādes ir pilnībā vai daļēji atbilstošas attiecībā uz testētajām galvenajām prasībām. |
| --- | --- |

4.29.

Sistēmas, kas attiecas uz piedziņu un finanšu korekcijām

Dalībvalstis

| 4.30. | Palāta novērtēja sistēmas, kuras izmanto dalībvalstīs dažādo ex post pārbaužu laikā atrasto kļūdu apstrādei un ziņošanai Komisijai par atgūtajām un atsauktajām summām. Šādu pārbaudi veica par četrām darbības programmām un vienu Kopienas iniciatīvu sešās dalībvalstīs (11). |
| --- | --- |

4.30.

Palāta novērtēja sistēmas, kuras izmanto dalībvalstīs dažādo ex post pārbaužu laikā atrasto kļūdu apstrādei un ziņošanai Komisijai par atgūtajām un atsauktajām summām. Šādu pārbaudi veica par četrām darbības programmām un vienu Kopienas iniciatīvu sešās dalībvalstīs (11).

| 4.31. | Tāpat kā pagājušā gadā (12), revidētajās sistēmās visneapmierinošākais aspekts bija korekciju paziņošana Komisijai (sk.
  4.2. pielikuma 2. daļu
  ). Reizēm šādu informāciju Komisijai nesniedza, reizēm tā nebija ticama, un reizēm tā nebija izklāstīta saskaņā ar Komisijas norādījumiem. Tas nozīmē, ka šajos gadījumos Komisijai nav ticamas informācijas par dalībvalstu atgūtajām un atsauktajām summām. Arī Komisija konstatēja šādas nepilnības (13). |
| --- | --- |

4.31.

Tāpat kā pagājušā gadā (12), revidētajās sistēmās visneapmierinošākais aspekts bija korekciju paziņošana Komisijai (sk.
  4.2. pielikuma 2. daļu
  ). Reizēm šādu informāciju Komisijai nesniedza, reizēm tā nebija ticama, un reizēm tā nebija izklāstīta saskaņā ar Komisijas norādījumiem. Tas nozīmē, ka šajos gadījumos Komisijai nav ticamas informācijas par dalībvalstu atgūtajām un atsauktajām summām. Arī Komisija konstatēja šādas nepilnības (13).

| 4.31. | Kaut arī tas, kā dalībvalstis paziņo korekcijas, nav pilnībā apmierinoši, dažos gadījumos Komisija uzskata, ka dati par 2009. gadu, kas Komisijai ir iesniegti 2010. gada pirmajā pusē, ir daudz kvalitatīvāki. Kumulatīvie dati ir publicēti Komisijas finanšu gada galīgajos pārskatos. Sava 2008. gada rīcības plāna ietvaros Komisija 19 dalībvalstīs ir veikusi līdzīgas dalībvalstu atgūto un atsaukto summu sistēmu revīzijas kā Palāta. Revīzijas pārējās dalībvalstīs tiks veiktas 2010. gadā.

  Laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam pastāv standartizēta procedūra paziņojumu par atgūtajām summām iesniegšanai, izmantojot IT sistēmu SFC2007. Komisija sagaida, ka šī ziņošanas procedūra uzlabos tās rīcībā esošās informācijas kvalitāti. Tāpat dalībvalstīm tiek prasīts nošķirt korekcijas, kas izriet no to veiktajām kontrolēm, no korekcijām, kas izriet no ES revīzijām. |
| --- | --- |

4.31.

Laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam pastāv standartizēta procedūra paziņojumu par atgūtajām summām iesniegšanai, izmantojot IT sistēmu SFC2007. Komisija sagaida, ka šī ziņošanas procedūra uzlabos tās rīcībā esošās informācijas kvalitāti. Tāpat dalībvalstīm tiek prasīts nošķirt korekcijas, kas izriet no to veiktajām kontrolēm, no korekcijām, kas izriet no ES revīzijām.

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU TICAMĪBA

| 4.32. | Palāta novērtēja Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta un Nodarbinātības, sociālo lietu un iespēju vienlīdzības ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatus un deklarācijas par 2009. gadu. |
| --- | --- |

4.32.

Palāta novērtēja Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta un Nodarbinātības, sociālo lietu un iespēju vienlīdzības ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatus un deklarācijas par 2009. gadu.

| 4.33. | Komisijas vadības apliecinājumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  4.3. pielikumā. |
| --- | --- |

4.33.

Komisijas vadības apliecinājumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  4.3. pielikumā.

| 4.33. | Komisija ir gandarīta par Palātas novērtējumu, kas iekļauts 4.3. pielikumā un 1.28. punktā un kas liecina, ka aizvadīto gadu laikā ir panākts uzlabojums. |
| --- | --- |

4.33.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 4.34. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Kohēzija”2009. gada 31. decembrī slēgtā gada starpposma un galīgajos maksājumos ir būtiskas kļūdas. |
| --- | --- |

4.34.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Kohēzija”2009. gada 31. decembrī slēgtā gada starpposma un galīgajos maksājumos ir būtiskas kļūdas.

| 4.34. | Komisija norāda, ka kļūdu īpatsvars šogad ir ievērojami zemāks, salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem, un ka kļūdu biežums Palātas paraugā turpina samazināties trešo gadu pēc kārtas.

  Komisija uzskata, ka tas ir labs apliecinājums 2007.–2013. gada regulējuma uzlaboto kontroles pasākumu efektivitātei, kā arī Komisijas 2008. gada rīcības plāna tai uzticētās strukturālo darbību pārraudzītājas lomas nostiprināšanai pirmajiem rezultātiem. Komisija arī turpmāk cītīgi strādās, lai vēl vairāk samazinātu kļūdu īpatsvaru. |
| --- | --- |

4.34.

Komisija uzskata, ka tas ir labs apliecinājums 2007.–2013. gada regulējuma uzlaboto kontroles pasākumu efektivitātei, kā arī Komisijas 2008. gada rīcības plāna tai uzticētās strukturālo darbību pārraudzītājas lomas nostiprināšanai pirmajiem rezultātiem. Komisija arī turpmāk cītīgi strādās, lai vēl vairāk samazinātu kļūdu īpatsvaru.

| 4.35. | Vismaz 30 % no konstatētajām kļūdām varēja atrast dalībvalstis un tām vajadzēja tās atrast pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai (sk. 4.23. punktu). |
| --- | --- |

4.35.

Vismaz 30 % no konstatētajām kļūdām varēja atrast dalībvalstis un tām vajadzēja tās atrast pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai (sk. 4.23. punktu).

| 4.35. | Komisija veic pēcpārbaudi visiem gadījumiem, kuros ir atklātas nepilnības pārvaldības un kontroles sistēmās, lai nodrošinātu to efektīvu darbību.

  Komisija uzskata, ka attiecībā uz lielāko daļu Palātas atklāto kļūdu valstu iestādēm nebija pietiekamas informācijas, lai atklātu kļūdas, deklarējot izdevumus Komisijai. |
| --- | --- |

4.35.

Komisija uzskata, ka attiecībā uz lielāko daļu Palātas atklāto kļūdu valstu iestādēm nebija pietiekamas informācijas, lai atklātu kļūdas, deklarējot izdevumus Komisijai.

| 4.36. | Attiecībā uz revidētajam sistēmām Palāta secina: |
| --- | --- |

4.36.

Attiecībā uz revidētajam sistēmām Palāta secina:

4.36.

| a) | no 16 revidētajām darbības programmām 12 programmās tika konstatētas nepilnības attiecībā uz vadošo iestāžu veiktajām pārbaudēm un/vai revīzijas iestāžu veiktajām sistēmu revīzijām. Kopumā pārraudzības un kontroles sistēmas, kas attiecas uz 2007.–2013. gada programmu posmu, vismaz daļēji atbilda galvenajiem revidētajiem tiesiskajā regulējumā definētajiem noteikumiem. (sk. 4.25.–4.29. punktu); |
| --- | --- |

a)

no 16 revidētajām darbības programmām 12 programmās tika konstatētas nepilnības attiecībā uz vadošo iestāžu veiktajām pārbaudēm un/vai revīzijas iestāžu veiktajām sistēmu revīzijām. Kopumā pārraudzības un kontroles sistēmas, kas attiecas uz 2007.–2013. gada programmu posmu, vismaz daļēji atbilda galvenajiem revidētajiem tiesiskajā regulējumā definētajiem noteikumiem. (sk. 4.25.–4.29. punktu);

| a) | Komisija norāda, ka saskaņā ar Palātas novērtējumu visas 16 sistēmas, kurām ir veikta revīzija, ir atbilstīgas vai daļēji atbilstīgas, un tas ir uzmundrinošs rezultāts 2007.–2013. gada programmu posmam.

  Komisija arī atsaucas uz savām atbildēm uz 4.26. un 4.29. punktu. |
| --- | --- |

a)

Komisija arī atsaucas uz savām atbildēm uz 4.26. un 4.29. punktu.

| b) | dalībvalstu sistēmas, kas paredzētas, lai reģistrētu un labotu kļūdas, kuras bija zināmas saistībā ar 2000.–2006. gada programmu posmu, bija efektīvas. Atgūto un atsaukto summu reģistrēšanai izveidotās sistēmas bija daļēji efektīvas, un tas nozīmē, ka Komisija no dalībvalstīm ne vienmēr saņem ticamu informāciju par šīm finanšu korekcijām (sk. 4.30. un 4.31. punktu). |
| --- | --- |

b)

dalībvalstu sistēmas, kas paredzētas, lai reģistrētu un labotu kļūdas, kuras bija zināmas saistībā ar 2000.–2006. gada programmu posmu, bija efektīvas. Atgūto un atsaukto summu reģistrēšanai izveidotās sistēmas bija daļēji efektīvas, un tas nozīmē, ka Komisija no dalībvalstīm ne vienmēr saņem ticamu informāciju par šīm finanšu korekcijām (sk. 4.30. un 4.31. punktu).

| b) | Datu kvalitāte un pilnīgums ir pastāvīgi uzlabojušies, pateicoties Komisijas darbam 2008. gada rīcības plāna ietvaros. Komisija 2010. gadā pabeigs dalībvalstu atgūto summu sistēmu revīzijas uz vietas un sniegs ieteikumus, kā turpmāk uzlabot dalībvalstu ziņošanu.

  Laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam ir stiprināts tiesiskais regulējums un noteikta standartizēta informācijas sniegšana, kas uzlabos Komisijas rīcībā esošās informācijas kvalitāti.


  Komisija atsaucas arī uz savu atbildi uz 4.31. punktu. |
| --- | --- |

b)

Laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam ir stiprināts tiesiskais regulējums un noteikta standartizēta informācijas sniegšana, kas uzlabos Komisijas rīcībā esošās informācijas kvalitāti.

Komisija atsaucas arī uz savu atbildi uz 4.31. punktu.

| 4.37. | Palāta iesaka Komisijai: |
| --- | --- |

4.37.

Palāta iesaka Komisijai:

4.37.

| a) | mudināt dalībvalstu iestādes stingri piemērot koriģējošus mehānismus pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai; |
| --- | --- |

a)

mudināt dalībvalstu iestādes stingri piemērot koriģējošus mehānismus pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai;

| a) | Komisija atsaucas uz savām darbībām, lai saskaņā ar 2008. gada februārī pieņemto rīcības plānu uzlabotu pārvaldības pārbaudes un izdevumu apstiprināšanu Komisijai. Tā atkārtoti apstiprina savu apņemšanos mudināt valstu iestādes, sniedzot konsultācijas, apmācību un norādījumus un veicot revīzijas apsvērumu stingru pēcpārbaudi. |
| --- | --- |

a)

| b) | nodrošināt, lai neattiecināmu izdevumu aizstāšana ar jauniem izdevumiem (atsaukšana) neizraisītu citu nepareizu izdevumu deklarēšanu no dalībvalstu puses; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt, lai neattiecināmu izdevumu aizstāšana ar jauniem izdevumiem (atsaukšana) neizraisītu citu nepareizu izdevumu deklarēšanu no dalībvalstu puses;

| b) | Komisija aktīvi veic Palātas 2008. gada pārskatā konstatētā riska pēcpārbaudi, jo īpaši saistībā ar 2000.–2006. gada programmu slēgšanu. |
| --- | --- |

b)

| c) | ar pārraudzības sistēmu palīdzību nodrošināt, lai 2007.–2013. gada programmu posmā dalībvalstīs izveidotās pārvaldības un kontroles sistēmas darbotos efektīvi. |
| --- | --- |

c)

ar pārraudzības sistēmu palīdzību nodrošināt, lai 2007.–2013. gada programmu posmā dalībvalstīs izveidotās pārvaldības un kontroles sistēmas darbotos efektīvi.

| c) | Komisija veiks pasākumus, kādus tā sev noteikusi 2008. gada rīcības plānā, lai uzlabotu pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs. Tā veiks Palātas apsvērumu pēcpārbaudi un turpinās pārbaudīt dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmu darbību, pamatojoties uz gada revīzijas atzinumiem, ko sniegušas revīzijas iestādes, un savu revīzijas darbību. |
| --- | --- |

c)

| 4.38. | Attiecībā uz publiskā iepirkuma noteikumiem (sk. 4.21. punktu) Palāta mudina Komisiju ciešāk uzraudzīt attiecīgo publiskā iepirkuma ES direktīvu pareizu piemērošanu dalībvalstīs. |
| --- | --- |

4.38.

Attiecībā uz publiskā iepirkuma noteikumiem (sk. 4.21. punktu) Palāta mudina Komisiju ciešāk uzraudzīt attiecīgo publiskā iepirkuma ES direktīvu pareizu piemērošanu dalībvalstīs.

| 4.38. | Komisija ir nesen uzsākusi ES pamata tiesiskā regulējuma publiskā iepirkuma jomā atbilstības un efektivitātes retrospektīvu novērtējumu. Novērtējumā galvenā uzmanība tiks pievērsta publiskā iepirkuma procedūru un noteikumu rentabilitātei. Novērtējumā tiks ietverts arī apraksts par to, kā dalībvalstīs notiek īstenošana un kādas ir administratīvās struktūras publiskā iepirkuma politikas, tostarp uz šo jomu attiecīgo ES tiesību aktu īstenošanai. Novērtējuma rezultāti tiks apkopoti līdz 2011. gada vasarai. Turklāt Komisijas starpdienestu darba grupa izskata tipiskākos publiskā iepirkuma jautājumus, kādi rodas kohēzijas projektu īstenošanas kontekstā.

  Komisija arī turpmāk veiks dalībvalstu iestāžu apmācības darbu saistībā ar publiskā iepirkuma noteikumu pareizu piemērošanu. Attiecīgos gadījumos Komisija arī turpmāk veiks ES publiskā iepirkuma direktīvu piemērošanas revīziju, dažos gadījumos pati veicot izmeklēšanu vai lūdzot dalībvalstu revīzijas iestādēm veikt šādu izmeklēšanu tās vārdā. |
| --- | --- |

4.38.

Komisija arī turpmāk veiks dalībvalstu iestāžu apmācības darbu saistībā ar publiskā iepirkuma noteikumu pareizu piemērošanu. Attiecīgos gadījumos Komisija arī turpmāk veiks ES publiskā iepirkuma direktīvu piemērošanas revīziju, dažos gadījumos pati veicot izmeklēšanu vai lūdzot dalībvalstu revīzijas iestādēm veikt šādu izmeklēšanu tās vārdā.

| 4.39. | Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaudes rezultāti ir apkopoti
  4.4. pielikumā
  . |
| --- | --- |

4.39.

Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaudes rezultāti ir apkopoti
  4.4. pielikumā
  .

| 4.39. | Skatīt Komisijas atbildes 4.4. pielikumā. |
| --- | --- |

4.39.

---

(1)  2000.–2006. gada programmu posmam attiecināmības periods sākotnēji beidzās 2008. gada 31. decembrī. Saistībā ar krīzes pārvarēšanas programmu to pagarināja līdz 2009. gada 30. jūnijam visām dalībvalstīm, kuras bija iesniegušas pieprasījumu Komisijai.

(2)  Darbības programmās nosaka katras valsts, reģiona vai nozares prioritātes līdzekļu piešķiršanai.

(3)  Sk. Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.) un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1828/2006 (OV L 371, 27.12.2006., 1. lpp.).

(4)  Sk. 62. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1083/2006.

(5)  Kontroles ziņojumā par 2009. gadu (kurš bija jāiesniedz līdz 2009. gada beigām) ir izklāstīti no 2008. gada jūlija līdz 2009. gada jūnijam veikto revīziju rezultāti. Tās ietvēra sistēmu revīziju un to darījumu revīziju, kuri attiecās uz izdevumiem, kas pieprasīti Komisijai no 2007. gada janvāra līdz 2008. gada decembrim.

(6)  39. panta 2. punkts Padomes Regulā (EK) Nr. 1260/1999 (OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp.), 91. un 92. pants Regulā (EK) Nr. 1083/2006.

(7)  Sk. 6.19. un 6.33. punktu Pārskatā par 2008. finanšu gadu.

(8)  Sk.
  4.1. pielikumu.
  2008. un 2007. gadā šis rādītājs bija attiecīgi 43 % un 54 %.

(9)  Kļūdu īpatsvaru aprēķina, pamatojoties uz statistiski reprezentatīvu paraugu, kas atlasīts no 2009. gadā veiktajiem starpposma un galīgajiem maksājumiem (23 miljardi EUR) ar ticamības līmeni 95 %, kā norādīts
  4.1. tabulā.
  Palāta ir aplēsusi, ka 2009. gadā kohēzijas jomā vismaz 3 % no izdevumiem, kuriem bija dalībvalstu apstiprinājums Komisijai, nebūtu bijis jāatlīdzina. Šis rādītājs 2008. gadā (6.17. punkts Pārskatā par 2008. finanšu gadu) un 2007. gadā (6.27. punkts Pārskatā par 2007. finanšu gadu) bija 11 %.

(10)  Vairākumam revidēto darbības programmu Komisija saņēma izdevumu pirmo apstiprinājumu tikai 2009. gada otrajā pusē.

(11)  Palāta nevērtēja, vai dalībvalstis efektīvi atklāja kļūdas.

(12)  Sk. 6.30. punktu Pārskatā par 2008. finanšu gadu.

(13)  COM(2010) 52, 1.6. punkts.

(14)  Informācija par administratīvo izdevumu revīziju ir sniegta 9. nodaļā.

(15)  25,4 miljardi EUR (71 %) no pamatdarbības izdevumiem, kas attiecas uz 2007.–2013. gada posmu, un 8,4 miljardi EUR (24 %), kas attiecas uz 2000.–2006. gada posmu ERAF, ESF un Kohēzijas fondā. 2007.–2013. programmu posmā 11,3 miljardi EUR (44 %) bija priekšfinansējums.

4.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI KOHĒZIJAS JOMĀ

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| ESF | ERAF | Kohēzijas fonds | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopējais darījumu skaits (no tiem): | 44 | 118 | 18 | 180 | 170 | 180 |
| | priekšfinansējums | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | starpposma/galīgie maksājumi | 44 | 118 | 18 | 180 | 170 | 180 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI |
| (% un darījumu skaits) |
| Darījumi, kuros nav kļūdu | 75 % | {33} | 60 % | {71} | 67 % | {12} | 64 % | {116} | 57 % | 46 % |
| Darījumi, kuros ir kļūdas | 25 % | {11} | 40 % | {47} | 33 % | {6} | 36 % | {64} | 43 % | 54 % |
| KĻŪDAINO DARĪJUMU ANALĪZE |
| (% un darījumu skaits) |
| Darījumi, kuros ir kļūdas (analīze pēc kļūdu veida) |
| Skaitļos neizsakāmas kļūdas | 0 % | {0} | 62 % | {29} | 83 % | {5} | 53 % | {34} | 38 % | 35 % |
| Skaitļos izsakāmas kļūdas, | 100 % | {11} | 38 % | {18} | 17 % | {1} | 47 % | {30} | 62 % | 65 % |
| tostarp: | attiecināmības kļūdas | 64 % | {7} | 89 % | {16} | 100 % | {1} | 80 % | {24} | 91 % | 79 % |
| reālas pastāvēšanas kļūdas | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | 13 % |
| precizitātes kļūdas | 36 % | {4} | 11 % | {2} | 0 % | {0} | 20 % | {6} | 9 % | 8 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars: |
| < 2 % | | | |
| no 2 % līdz 5 % | | | |
| > 5 % | X | X | X |
| Piezīme: Kļūdu īpatsvars ir aprēķināts, pamatojoties uz statistiski reprezentatīvu paraugu, kas atlasīts no 2009. gadā veiktajiem starpposma un galīgajiem maksājumiem (23 miljardi EUR) ar ticamības līmeni 95 %. |

2009

2008

2007

ESF

ERAF

Kohēzijas fonds

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Kopējais darījumu skaits (no tiem):

44

118

18

180

170

180

priekšfinansējums

0

0

0

0

0

0

starpposma/galīgie maksājumi

44

118

18

180

170

180

PĀRBAUŽU REZULTĀTI

(% un darījumu skaits)

Darījumi, kuros nav kļūdu

75 %

{33}

60 %

{71}

67 %

{12}

64 %

{116}

57 %

46 %

Darījumi, kuros ir kļūdas

25 %

{11}

40 %

{47}

33 %

{6}

36 %

{64}

43 %

54 %

KĻŪDAINO DARĪJUMU ANALĪZE

(% un darījumu skaits)

Darījumi, kuros ir kļūdas (analīze pēc kļūdu veida)

Skaitļos neizsakāmas kļūdas

0 %

{0}

62 %

{29}

83 %

{5}

53 %

{34}

38 %

35 %

Skaitļos izsakāmas kļūdas,

100 %

{11}

38 %

{18}

17 %

{1}

47 %

{30}

62 %

65 %

tostarp:

attiecināmības kļūdas

64 %

{7}

89 %

{16}

100 %

{1}

80 %

{24}

91 %

79 %

reālas pastāvēšanas kļūdas

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

13 %

precizitātes kļūdas

36 %

{4}

11 %

{2}

0 %

{0}

20 %

{6}

9 %

8 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars:

< 2 %

no 2 % līdz 5 %

> 5 %

X

X

X

Piezīme: Kļūdu īpatsvars ir aprēķināts, pamatojoties uz statistiski reprezentatīvu paraugu, kas atlasīts no 2009. gadā veiktajiem starpposma un galīgajiem maksājumiem (23 miljardi EUR) ar ticamības līmeni 95 %.

4.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI KOHĒZIJAS JOMĀ

1.   daļa. 2007.–2013. gada programmu posms. Sistēmas, kas attiecas uz darījumu pareizību dalībvalstu līmenī – atbilstība galvenajiem noteikumiem, kuri definēti tiesiskajā regulējumā

| | Vadošā iestāde un starpniekstruktūra (1) | Apstiprinātājiestāde (2) | Revīzijas iestāde (3) |
| --- | --- | --- | --- |
| ESF – Portugāle – Pro-Emprego programma Azoru salās | | | |
| ESF – Dānija – Vairāk labu darba vietu | | | |
| ERAF – Ungārija – Ekonomiskā attīstība | | | |
| ERAF – Grieķija – Konkurētspēja un uzņēmējdarbība | | | |
| ERAF – Vācija – Konverģences mērķis Saksijā-Anhaltē | | | |
| ERAF – Vācija – Linneburgas virsājs | | | |
| ERAF – Igaunija – Ekonomikas vides attīstība | | | |
| ESF – Polija – Cilvēkkapitāls | | | |
| ESF – Portugāle – Cilvēku potenciāls | | | |
| ERAF – Zviedrija – Vidusnorlande | | | |
| ERAF – Francija – Luāras reģions | | | |
| ESF – Francija – Reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība | | | |
| ERDF – Lietuva – Ekonomiskā izaugsme | | | |
| Kohēzijas fonds – Ungārija – Vide un enerģētika | | | |
| ERAF – INTERREG Apvienotā Karaliste/Īrija | | | |
| ERAF – Spānija – Kastīlija-Lamanča | | | |
| Apzīmējumi | atbilst |
| | daļēji atbilst |
| | neatbilst |
| — | nav vērtēts |

Vadošā iestāde un starpniekstruktūra (1)

Apstiprinātājiestāde (2)

Revīzijas iestāde (3)

ESF – Portugāle – Pro-Emprego programma Azoru salās

ESF – Dānija – Vairāk labu darba vietu

ERAF – Ungārija – Ekonomiskā attīstība

ERAF – Grieķija – Konkurētspēja un uzņēmējdarbība

ERAF – Vācija – Konverģences mērķis Saksijā-Anhaltē

ERAF – Vācija – Linneburgas virsājs

ERAF – Igaunija – Ekonomikas vides attīstība

ESF – Polija – Cilvēkkapitāls

ESF – Portugāle – Cilvēku potenciāls

ERAF – Zviedrija – Vidusnorlande

ERAF – Francija – Luāras reģions

ESF – Francija – Reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība

ERDF – Lietuva – Ekonomiskā izaugsme

Kohēzijas fonds – Ungārija – Vide un enerģētika

ERAF – INTERREG Apvienotā Karaliste/Īrija

ERAF – Spānija – Kastīlija-Lamanča

Apzīmējumi

atbilst

daļēji atbilst

neatbilst

—

nav vērtēts

Galvenās pārbaudītās prasības

2.   daļa. 2000.–2006. gada programmu posms. Sistēmas, kas attiecas uz atgūto un atsaukto summu apstrādi un ziņošanu par tām dalībvalstu līmenī

| | Kļūdu reģistrēšana | Kļūdu labošana | Korekciju reģistrēšana | Korekciju paziņošana Komisijai | Pārkāpumu paziņošana Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ERAF – Grieķija – Autoceļu ass | | | | | |
| ERAF – Spānija – Informācijas sabiedrība | | | | | |
| ERAF – Luksemburga – 2. mērķis | | | | | |
| ERAF – INTERREG Vācija/Čehijas Republika – Sistēma Vācija | | | | | |
| ERAF – INTERREG Vācija/Čehijas Republika – Sistēma Čehijas Republika | | | | | |
| ERAF – Polija – Konkurētspējas uzlabošana | | | | | |
| Apzīmējumi | efektīvi |
| | daļēji efektīvi |
| | neefektīvi |
| — | neattiecas vai nav vērtēts |

Kļūdu reģistrēšana

Kļūdu labošana

Korekciju reģistrēšana

Korekciju paziņošana Komisijai

Pārkāpumu paziņošana Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF)

ERAF – Grieķija – Autoceļu ass

ERAF – Spānija – Informācijas sabiedrība

ERAF – Luksemburga – 2. mērķis

ERAF – INTERREG Vācija/Čehijas Republika – Sistēma Vācija

ERAF – INTERREG Vācija/Čehijas Republika – Sistēma Čehijas Republika

ERAF – Polija – Konkurētspējas uzlabošana

Apzīmējumi

efektīvi

daļēji efektīvi

neefektīvi

—

neattiecas vai nav vērtēts

---

(1)  Vadības pārbaudes

(2)  Ticami un pamatoti apliecinājumi

(3)  Pienācīga sistēmu revīzija

4.3. PIELIKUMS

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI KOHĒZIJAS JOMĀ

| Galvenie ģenerāldirektorāti | Ģenerāldirektora sniegtās deklarācijas veids (1) | Formulētās atrunas | Palātas apsvērumi | Ticamības kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| REGIO | Ar atrunām | 2009. gadā kļūdas bija 138 darbības programmās, savukārt 2008. gadā – 99 un 2007. gadā – 185 programmās.
  Ģenerāldirektorāti aprēķināja, ka šo atrunu ietekme bija 183,7 miljoni EUR (2008. gadā – 201 miljons EUR un 2007. gadā– 726 miljoni EUR).
  Reģionālās politikas ģenerāldirektorātu aprēķini liecina, ka atrunu ietekme bija 31,4 miljoni EUR 2000.–2006. gada programmu posmā (0,44 % no starpposma un galīgajiem maksājumiem) un 65,2 miljoni EUR 2007.–2013. gada programmu posmā (0,69 % no starpposma maksājumiem).
  Nodarbinātības, sociālo lietu un iespēju vienlīdzības ģenerāldirektorāts aprēķināja, ka atrunu ietekme bija 11,9 miljoni EUR 2000.–2006. gada programmu posmā (0,77 % no starpposma un galīgajiem maksājumiem) un 75,2 miljoni EUR 2007.–2013. gada programmu posmā (1,77 % no starpposma maksājumiem). | Palāta uzskata, ka kohēzijas jomā ģenerāldirektora deklarācija un gada darbības pārskats ir sagatavots saskaņā ar piemērojamām Komisijas pamatnostādnēm.
  Palāta atzīmē, ka gan Reģionālās politikas, gan Nodarbinātības, sociālo lietu un iespēju vienlīdzības ģenerāldirektorāts formulēja atrunas, kurām ir skaitļos izsakāma ietekme uz abiem darbības programmu posmiem. Attiecībā uz kohēzijas politikas jomu atrunu mērogs ir tuvāks Palātas secinājumiem nekā iepriekšējos gados. | A |
| EMPL | Ar atrunām |
| A: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |

Galvenie ģenerāldirektorāti

Ģenerāldirektora sniegtās deklarācijas veids (1)

Formulētās atrunas

Palātas apsvērumi

Ticamības kopvērtējums

REGIO

Ar atrunām

2009. gadā kļūdas bija 138 darbības programmās, savukārt 2008. gadā – 99 un 2007. gadā – 185 programmās.

Ģenerāldirektorāti aprēķināja, ka šo atrunu ietekme bija 183,7 miljoni EUR (2008. gadā – 201 miljons EUR un 2007. gadā– 726 miljoni EUR).

Reģionālās politikas ģenerāldirektorātu aprēķini liecina, ka atrunu ietekme bija 31,4 miljoni EUR 2000.–2006. gada programmu posmā (0,44 % no starpposma un galīgajiem maksājumiem) un 65,2 miljoni EUR 2007.–2013. gada programmu posmā (0,69 % no starpposma maksājumiem).

Nodarbinātības, sociālo lietu un iespēju vienlīdzības ģenerāldirektorāts aprēķināja, ka atrunu ietekme bija 11,9 miljoni EUR 2000.–2006. gada programmu posmā (0,77 % no starpposma un galīgajiem maksājumiem) un 75,2 miljoni EUR 2007.–2013. gada programmu posmā (1,77 % no starpposma maksājumiem).

Palāta uzskata, ka kohēzijas jomā ģenerāldirektora deklarācija un gada darbības pārskats ir sagatavots saskaņā ar piemērojamām Komisijas pamatnostādnēm.

Palāta atzīmē, ka gan Reģionālās politikas, gan Nodarbinātības, sociālo lietu un iespēju vienlīdzības ģenerāldirektorāts formulēja atrunas, kurām ir skaitļos izsakāma ietekme uz abiem darbības programmu posmiem. Attiecībā uz kohēzijas politikas jomu atrunu mērogs ir tuvāks Palātas secinājumiem nekā iepriekšējos gados.

A

EMPL

Ar atrunām

A:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

---

(1)  Atsaucoties uz ģenerāldirektora sagatavoto deklarāciju, viņam ir pamatota pārliecība par to, ka izveidotās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par darījumu pareizību.

| A: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

A:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

4.4. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE KOHĒZIJAS JOMĀ

| Palātas apsvērums | Veiktie pasākumi | Palātas analīze | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Ticamības deklarācija par 2006., 2007. un 2008. gadu: Komisijas veiktā Palātas formulēto apsvērumu pēcpārbaude |
| Pēdējos trīs gados veiktajās pārbaudēs Palāta konstatēja sistēmu nepilnības un kļūdas izdevumu deklarācijās daudzās revīzijas paraugam atlasītajās darbības programmās un projektos.
  Visi šie konstatējumi attiecas uz 2000.–2006. gada programmu posmu. | Komisija veica Palātas veiktās revīzijas konstatējumu pēcpārbaudi.
  Šo pēcpārbaužu rezultātā Komisija veica finanšu korekcijas par 191,6 miljoniem EUR, 80 miljoniem EUR un 0,2 miljoniem EUR. | Saistībā ar Palātas veikto revīziju par 2006. finanšu gadu Komisija veica koriģējošus pasākumus saskaņā ar tās noteikumiem un procedūrām visos Palātas pārbaudītajos gadījumos, taču saistībā ar 2007. gadu divi gadījumi vēl tiek izskatīti.
  Saistībā ar Palātas veikto revīziju par 2008. finanšu gadu Komisija vēl turpina pēcpārbaudi. | Komisija ir gandarīta par pozitīvo vērtējumu, ko Palāta sniegusi par tās 2006., 2007. un 2008. gada apsvērumu pēcpārbaudi un Komisijas 2009. gadā veiktajām darbību revīzijām, piemērojot līdzīgu metodoloģiju kā Palāta.


  Tas panākts ar vienu no pasākumiem Komisijas 2008. gada februāra rīcības plāna tai uzticētās pārraudzītājas lomas nostiprināšanai ietvaros. |
| 2.   Komisijas darbības, lai nostiprinātu tai uzticēto pārraudzītājas lomu, īstenojot strukturālo darbību dalītu pārvaldību |
| Palāta uzskata, ka dalībvalstu kontroles sistēmas nav efektīvas vai ir daļēji efektīvas un ka Komisijas īstenotā pārraudzība efektīvi nenovērš kļūdas dalībvalstīs. | Pēdējos gados Komisija sāka vairākas darbības, lai nostiprinātu tai uzticēto pārraudzītājas lomu, kā tas aprakstīts “Rīcības plānā Komisijai uzticētās pārraudzītājas lomas nostiprināšanai, īstenojot strukturālo darbību dalītu pārvaldību” (1).
  Tika paziņots, ka līdz 2008. gada beigām 28 no 37 darbībām ir pabeigtas. Pārējās deviņas darbības tika integrētas Komisijas kohēzijas jomas kopējā revīzijas stratēģijā (2).
  Turklāt 2008. gadā Komisija pieņēma vienkāršotus izdevumu attiecināmības noteikumus (piemēram, valsts attiecināmības noteikumu izmantošana, vienreizēji maksājumi, vienības standarta pašizmaksas un netiešo izmaksu piemērošana saskaņā ar vienotu likmi), kurus var piemērot 2007.–2013. gada programmu posmā. | Komisijas revīzija par 2009. gada darbībām


  2009. gadā Komisijas veiktās revīzijas mērķis bija arī revidēt statistiski reprezentatīvu dalībvalstīs īstenotu darbību paraugu (piemērojot metodes, kas līdzīgas Palātas izmantotajam pārliecības iegūšanas modelim), lai novērtētu, vai Komisijai deklarētie un apstiprinātie 2007.–2013. gada programmu posma izdevumi ir bijuši likumīgi un pareizi.
  Palāta analizēja šai pārbaudei izmantoto Komisijas revīzijas pieeju un izvērtēja atlasītus revīzijas darba dokumentus. Palāta uzskata, ka Komisijas izmantotā metode kopumā bija atbilstoša.
  Tomēr, kā norādīja Komisija, šos rezultātus jāvērtē piesardzīgi, ņemot vērā revidētā parauga īpatnības.


  Attiecināmības noteikumu vienkāršošana


  Iespēja vienkāršot valstu attiecināmības noteikumus, kurus apstiprinājusi Komisija, ir galvenokārt paredzēta, lai palīdzētu saņēmējiem sagatavot deklarācijas par personāla un netiešajām izmaksām.
  2009. gadā šāda iespēja attiecās vienīgi uz ESF. Līdz 2009. gada beigām 22 no 27 dalībvalstīm tādā vai citādā veidā bija vienkāršojušas noteikumus. Vienkāršošanas efektivitāti varēs novērtēt tikai nākamajos gados. | Ziņojumā par Komisijas rīcības plāna ietekmi (COM(2010) 52, galīgā redakcija) Komisija uzskata, ka tās 2009. gadā veiktā darbību revīzija ir labs apliecinājums tam, ka 2007.–2013. gada tiesiskā regulējuma uzlabotie kontroles noteikumi un Komisijas īstenotie preventīvie pasākumi ir sākuši dot rezultātus. |

Palātas apsvērums

Veiktie pasākumi

Palātas analīze

Komisijas atbilde

1.   Ticamības deklarācija par 2006., 2007. un 2008. gadu: Komisijas veiktā Palātas formulēto apsvērumu pēcpārbaude

Pēdējos trīs gados veiktajās pārbaudēs Palāta konstatēja sistēmu nepilnības un kļūdas izdevumu deklarācijās daudzās revīzijas paraugam atlasītajās darbības programmās un projektos.

Visi šie konstatējumi attiecas uz 2000.–2006. gada programmu posmu.

Komisija veica Palātas veiktās revīzijas konstatējumu pēcpārbaudi.

Šo pēcpārbaužu rezultātā Komisija veica finanšu korekcijas par 191,6 miljoniem EUR, 80 miljoniem EUR un 0,2 miljoniem EUR.

Saistībā ar Palātas veikto revīziju par 2006. finanšu gadu Komisija veica koriģējošus pasākumus saskaņā ar tās noteikumiem un procedūrām visos Palātas pārbaudītajos gadījumos, taču saistībā ar 2007. gadu divi gadījumi vēl tiek izskatīti.

Saistībā ar Palātas veikto revīziju par 2008. finanšu gadu Komisija vēl turpina pēcpārbaudi.

Komisija ir gandarīta par pozitīvo vērtējumu, ko Palāta sniegusi par tās 2006., 2007. un 2008. gada apsvērumu pēcpārbaudi un Komisijas 2009. gadā veiktajām darbību revīzijām, piemērojot līdzīgu metodoloģiju kā Palāta.

Tas panākts ar vienu no pasākumiem Komisijas 2008. gada februāra rīcības plāna tai uzticētās pārraudzītājas lomas nostiprināšanai ietvaros.

2.   Komisijas darbības, lai nostiprinātu tai uzticēto pārraudzītājas lomu, īstenojot strukturālo darbību dalītu pārvaldību

Palāta uzskata, ka dalībvalstu kontroles sistēmas nav efektīvas vai ir daļēji efektīvas un ka Komisijas īstenotā pārraudzība efektīvi nenovērš kļūdas dalībvalstīs.

Pēdējos gados Komisija sāka vairākas darbības, lai nostiprinātu tai uzticēto pārraudzītājas lomu, kā tas aprakstīts “Rīcības plānā Komisijai uzticētās pārraudzītājas lomas nostiprināšanai, īstenojot strukturālo darbību dalītu pārvaldību” (1).

Tika paziņots, ka līdz 2008. gada beigām 28 no 37 darbībām ir pabeigtas. Pārējās deviņas darbības tika integrētas Komisijas kohēzijas jomas kopējā revīzijas stratēģijā (2).

Turklāt 2008. gadā Komisija pieņēma vienkāršotus izdevumu attiecināmības noteikumus (piemēram, valsts attiecināmības noteikumu izmantošana, vienreizēji maksājumi, vienības standarta pašizmaksas un netiešo izmaksu piemērošana saskaņā ar vienotu likmi), kurus var piemērot 2007.–2013. gada programmu posmā.

Komisijas revīzija par 2009. gada darbībām

2009. gadā Komisijas veiktās revīzijas mērķis bija arī revidēt statistiski reprezentatīvu dalībvalstīs īstenotu darbību paraugu (piemērojot metodes, kas līdzīgas Palātas izmantotajam pārliecības iegūšanas modelim), lai novērtētu, vai Komisijai deklarētie un apstiprinātie 2007.–2013. gada programmu posma izdevumi ir bijuši likumīgi un pareizi.

Palāta analizēja šai pārbaudei izmantoto Komisijas revīzijas pieeju un izvērtēja atlasītus revīzijas darba dokumentus. Palāta uzskata, ka Komisijas izmantotā metode kopumā bija atbilstoša.

Tomēr, kā norādīja Komisija, šos rezultātus jāvērtē piesardzīgi, ņemot vērā revidētā parauga īpatnības.

Attiecināmības noteikumu vienkāršošana

Iespēja vienkāršot valstu attiecināmības noteikumus, kurus apstiprinājusi Komisija, ir galvenokārt paredzēta, lai palīdzētu saņēmējiem sagatavot deklarācijas par personāla un netiešajām izmaksām.

2009. gadā šāda iespēja attiecās vienīgi uz ESF. Līdz 2009. gada beigām 22 no 27 dalībvalstīm tādā vai citādā veidā bija vienkāršojušas noteikumus. Vienkāršošanas efektivitāti varēs novērtēt tikai nākamajos gados.

Ziņojumā par Komisijas rīcības plāna ietekmi (COM(2010) 52, galīgā redakcija) Komisija uzskata, ka tās 2009. gadā veiktā darbību revīzija ir labs apliecinājums tam, ka 2007.–2013. gada tiesiskā regulējuma uzlabotie kontroles noteikumi un Komisijas īstenotie preventīvie pasākumi ir sākuši dot rezultātus.

---

(1)  Sk. COM (2008) 97, kas apstiprināts 2008. gada 19. februārī, un galīgo īstenošanas ziņojumu COM(2009) 42/3.

(2)  Sk. “Joint Audit Strategy for Structural Actions 2009-11” [“Strukturālo darbību 2009.–2011. gada kopējā revīzijas stratēģija”], Reģionālās politikas, Nodarbinātības, sociālo lietu un iespēju vienlīdzības, Jūrlietu un zivsaimniecības, Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts, 2009. gada aprīlis, pirmā redakcija C(2004) 3115, kura kopš tā laika tiek katru gadu atjaunināta.

---

5. NODAĻA

Pētniecība, enerģētika un transports

SATURS

Ievads

Politikas grupas īpašās iezīmes

Politikas mērķi

Politikas instrumenti

Riski saistībā ar maksājumu pareizību

Revīzijas tvērums un pieeja

Darījumu pareizība

Sistēmu efektivitāte

Sistēmas, kas attiecas uz darījumu pareizību

Izmaksu deklarāciju ex ante dokumentu pārbaudes

Izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumi Sestajā pamatprogrammā

Ex ante revīzijas apliecinājumi par saņēmēju izmantotajām izmaksu aprēķināšanas metodēm Septītajā pamatprogrammā

Komisijas ex post revīzijas stratēģija

Sistēmas, kas attiecas uz piedziņu un finanšu korekcijām

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

Secinājumi un ieteikumi

ES kopuzņēmumi

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 5.1. | Šajā nodaļā izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par pētniecības, enerģētikas un transporta politikas grupu, kurā ietilpst šādas politikas jomas: “06. Enerģētika un transports”; “08. Pētniecība”; “09. Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi” un “10. Tiešā pētniecība”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2009. gadā ir sniegta
  5.1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

5.1.

Šajā nodaļā izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par pētniecības, enerģētikas un transporta politikas grupu, kurā ietilpst šādas politikas jomas: “06. Enerģētika un transports”; “08. Pētniecība”; “09. Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi” un “10. Tiešā pētniecība”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2009. gadā ir sniegta
  5.1. tabulā
  .

5.1. tabula.   Pētniecība, enerģētika un transports. Galvenā informācija

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Budžeta sadaļa | Politikas joma | Apraksts | Maksājumi 2009. gadā | Budžeta pārvaldības veids |
| 6 | Enerģētika un transports | Administratīvie izdevumi (18) | 143 | Centralizēta tieša |
| Iekšzemes, gaisa un jūras transports | 875 | Centralizēta tieša |
| Eiropas komunikāciju tīkli (TEN) | 839 | Centralizēta tieša |
| Tradicionālā un atjaunojamā enerģija | 67 | Centralizēta tieša |
| Kodolenerģētika | 129 | Centralizēta tieša / Centralizēta netieša / Decentralizēta un kopīga |
| Zinātniskā izpēte saistībā ar enerģētiku un transportu (Septītā pamatprogramma) | 138 | Centralizēta tieša |
| Iepriekšējo (Piektās un Sestās) pamatprogrammu pabeigšana | 68 | Centralizēta tieša |
| Enerģijas un transporta lietotāju drošība un aizsardzība | 1 | Centralizēta tieša |
| | 2 260 | |
| 8 | Pētniecība | Administratīvie izdevumi (18) | 300 | Centralizēta tieša |
| Septītā pētniecības pamatprogramma | 2 817 | Centralizēta tieša |
| Kopuzņēmums“ITER”: kodolsintēzes enerģija | 267 | Centralizēta netieša |
| Iepriekšējo pamatprogrammu pabeigšana (5. un 6. pamatprogramma) | 1 388 | Centralizēta tieša |
| EOTK, Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts | 54 | Centralizēta tieša |
| | 4 826 | |
| 9 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi | Administratīvie izdevumi (18) | 134 | Centralizēta tieša |
| Septītā pamatprogramma | 698 | Centralizēta tieša |
| Iepriekšējo pamatprogrammu pabeigšana | 314 | Centralizēta tieša |
| Plašsaziņas līdzekļi | 105 | Centralizēta tieša |
| KJP un citi | 124 | Centralizēta tieša |
| | 1 375 | |
| 10 | Tiešā pētniecība | Personāla, darbības izdevumi un ieguldījumi | 321 | Centralizēta tieša |
| Septītā pamatprogramma | 40 | Centralizēta tieša |
| Vēsturiskas saistības, kuru pamatā ir agrākās darbības kodolenerģijas jomā | 19 | Centralizēta tieša |
| Iepriekšējo (Piektās un Sestās) pamatprogrammu pabeigšana | 30 | Centralizēta tieša |
| | 410 | |
| Administratīvie izdevumi kopā (18) | 898 | |
| Pamatprogrammas kopā | 5 486 | |
| TEN kopā | 839 | |
| Citas darbības kopā | 1 641 | |
| Darbības izdevumi kopā (tostarp): | 7 966 | |
| — avansi
   (19) | 4 543 | |
| — starpposma/galīgie maksājumi
   (20) | 3 423 | |
| Maksājumi gadā kopā | 8 864 | |
| Saistības gadā kopā | 11 876 | |
| Avots: Eiropas Savienības 2009. gada pārskati. |

(miljonos EUR)

Budžeta sadaļa

Politikas joma

Apraksts

Maksājumi 2009. gadā

Budžeta pārvaldības veids

6

Enerģētika un transports

Administratīvie izdevumi (18)

143

Centralizēta tieša

Iekšzemes, gaisa un jūras transports

875

Centralizēta tieša

Eiropas komunikāciju tīkli (TEN)

839

Centralizēta tieša

Tradicionālā un atjaunojamā enerģija

67

Centralizēta tieša

Kodolenerģētika

129

Centralizēta tieša / Centralizēta netieša / Decentralizēta un kopīga

Zinātniskā izpēte saistībā ar enerģētiku un transportu (Septītā pamatprogramma)

138

Centralizēta tieša

Iepriekšējo (Piektās un Sestās) pamatprogrammu pabeigšana

68

Centralizēta tieša

Enerģijas un transporta lietotāju drošība un aizsardzība

1

Centralizēta tieša

2 260

8

Pētniecība

Administratīvie izdevumi (18)

300

Centralizēta tieša

Septītā pētniecības pamatprogramma

2 817

Centralizēta tieša

Kopuzņēmums“ITER”: kodolsintēzes enerģija

267

Centralizēta netieša

Iepriekšējo pamatprogrammu pabeigšana (5. un 6. pamatprogramma)

1 388

Centralizēta tieša

EOTK, Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts

54

Centralizēta tieša

4 826

9

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

Administratīvie izdevumi (18)

134

Centralizēta tieša

Septītā pamatprogramma

698

Centralizēta tieša

Iepriekšējo pamatprogrammu pabeigšana

314

Centralizēta tieša

Plašsaziņas līdzekļi

105

Centralizēta tieša

KJP un citi

124

Centralizēta tieša

1 375

10

Tiešā pētniecība

Personāla, darbības izdevumi un ieguldījumi

321

Centralizēta tieša

Septītā pamatprogramma

40

Centralizēta tieša

Vēsturiskas saistības, kuru pamatā ir agrākās darbības kodolenerģijas jomā

19

Centralizēta tieša

Iepriekšējo (Piektās un Sestās) pamatprogrammu pabeigšana

30

Centralizēta tieša

410

Administratīvie izdevumi kopā (18)

898

Pamatprogrammas kopā

5 486

TEN kopā

839

Citas darbības kopā

1 641

Darbības izdevumi kopā (tostarp):

7 966

— avansi
   (19)

4 543

— starpposma/galīgie maksājumi
   (20)

3 423

Maksājumi gadā kopā

8 864

Saistības gadā kopā

11 876

Avots: Eiropas Savienības 2009. gada pārskati.

Politikas grupas īpašās iezīmes

Politikas mērķi

| 5.2. | Enerģētikas un transporta politikas mērķis ir nodrošināt Eiropas iedzīvotājus un uzņēmumus ar konkurētspējīgām enerģētikas un transporta sistēmām, nodrošināt ilgtspējīgāku enerģijas ražošanu un patēriņu, radīt nosacījumus pastāvīgai un drošai energoapgādei un transporta pakalpojumiem Eiropas Savienībā, sekmēt transporta drošību un energodrošību, kā arī starptautiskā mērogā popularizēt ES politiku, kas virzīta uz transporta un enerģētikas konkurētspēju, ilgtspējību, drošumu un drošību. |
| --- | --- |

5.2.

Enerģētikas un transporta politikas mērķis ir nodrošināt Eiropas iedzīvotājus un uzņēmumus ar konkurētspējīgām enerģētikas un transporta sistēmām, nodrošināt ilgtspējīgāku enerģijas ražošanu un patēriņu, radīt nosacījumus pastāvīgai un drošai energoapgādei un transporta pakalpojumiem Eiropas Savienībā, sekmēt transporta drošību un energodrošību, kā arī starptautiskā mērogā popularizēt ES politiku, kas virzīta uz transporta un enerģētikas konkurētspēju, ilgtspējību, drošumu un drošību.

| 5.3. | Pētniecības politikas mērķis ir veicināt ieguldījumus pētniecībā un pāreju uz zināšanās balstītu ekonomiku, lai stiprinātu Eiropas Savienības konkurētspēju. Tās mērķis ir arī stiprināt Eiropas Pētniecības telpas zinātnisko un tehnisko bāzi, uzlabot izcilību pētniecībā un palielināt Eiropas Pētniecības telpas atvērtību un pievilcību un maksimāli izmantot starptautiskās sadarbības radītās priekšrocības. |
| --- | --- |

5.3.

Pētniecības politikas mērķis ir veicināt ieguldījumus pētniecībā un pāreju uz zināšanās balstītu ekonomiku, lai stiprinātu Eiropas Savienības konkurētspēju. Tās mērķis ir arī stiprināt Eiropas Pētniecības telpas zinātnisko un tehnisko bāzi, uzlabot izcilību pētniecībā un palielināt Eiropas Pētniecības telpas atvērtību un pievilcību un maksimāli izmantot starptautiskās sadarbības radītās priekšrocības.

| 5.4. | Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu politikas mērķis ir radīt novatorisku, atklātu un konkurētspējīgu vienotu telpu informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem, kas turpmāk nodrošinātu pāreju uz nākotnes tīkliem un internetu. Tās mērķis ir palielināt ES ieguldījumu apjomu un efektivitāti informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) pētniecībā un izmantošanā un novērst digitālās ekonomikas vienotā tirgus pašreizējo sadrumstalotību. Politikas mērķis ir arī izveidot iekļaujošu Eiropas informācijas sabiedrību, ar ilgtspējīgu attīstību saderīgā veidā veicinot izaugsmi un darba vietu radīšanu un par prioritāti atzīstot sabiedrisko pakalpojumu un dzīves kvalitātes uzlabošanu. |
| --- | --- |

5.4.

Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu politikas mērķis ir radīt novatorisku, atklātu un konkurētspējīgu vienotu telpu informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem, kas turpmāk nodrošinātu pāreju uz nākotnes tīkliem un internetu. Tās mērķis ir palielināt ES ieguldījumu apjomu un efektivitāti informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) pētniecībā un izmantošanā un novērst digitālās ekonomikas vienotā tirgus pašreizējo sadrumstalotību. Politikas mērķis ir arī izveidot iekļaujošu Eiropas informācijas sabiedrību, ar ilgtspējīgu attīstību saderīgā veidā veicinot izaugsmi un darba vietu radīšanu un par prioritāti atzīstot sabiedrisko pakalpojumu un dzīves kvalitātes uzlabošanu.

| 5.5. | Tiešās pētniecības izdevumi ir atvēlēti Kopīgā pētniecības centra pētniecības projektiem un ar tiem saistītiem pasākumiem. Šis centrs ir viens no Komisijas ģenerāldirektorātiem, un tā mērķis ir sniegt uz klientu orientētu zinātnisko un tehnisko atbalstu ES politikas virzienu noteikšanai, izstrādāšanai, īstenošanai un pārraudzībai, kā arī nodrošināt kodoliekārtu slēgšanas un kodolatkritumu apsaimniekošanas ilgtermiņa programmas īstenošanu. |
| --- | --- |

5.5.

Tiešās pētniecības izdevumi ir atvēlēti Kopīgā pētniecības centra pētniecības projektiem un ar tiem saistītiem pasākumiem. Šis centrs ir viens no Komisijas ģenerāldirektorātiem, un tā mērķis ir sniegt uz klientu orientētu zinātnisko un tehnisko atbalstu ES politikas virzienu noteikšanai, izstrādāšanai, īstenošanai un pārraudzībai, kā arī nodrošināt kodoliekārtu slēgšanas un kodolatkritumu apsaimniekošanas ilgtermiņa programmas īstenošanu.

Politikas instrumenti

| 5.6. | Lielāko daļu šīs politikas grupas izdevumu veic Komisija ar tiešu centralizētu pārvaldību un aizvien vairāk arī ar aģentūru un kopuzņēmumu starpniecību, piemērojot netiešu centralizēto pārvaldību. Kodoliekārtu slēgšanai atvēlētos līdzekļus tā pārvalda kopīgi ar Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku (ERAB). |
| --- | --- |

5.6.

Lielāko daļu šīs politikas grupas izdevumu veic Komisija ar tiešu centralizētu pārvaldību un aizvien vairāk arī ar aģentūru un kopuzņēmumu starpniecību, piemērojot netiešu centralizēto pārvaldību. Kodoliekārtu slēgšanai atvēlētos līdzekļus tā pārvalda kopīgi ar Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku (ERAB).

Pētniecība

| 5.7. | Aptuveni 70 % šīs politikas grupas darbības izdevumu ir atvēlēti pētniecības projektiem, un šo finansējumu sniedz daudzgadu pamatprogrammās, kurās dažādu tematisko jomu un projektu veidu atbalstam pastāv atšķirīgas finansēšanas sistēmas. Komisija parasti veic maksājumus saņēmējiem, neiesaistot valsts, reģionālās vai vietējās iestādes dalībvalstīs. |
| --- | --- |

5.7.

Aptuveni 70 % šīs politikas grupas darbības izdevumu ir atvēlēti pētniecības projektiem, un šo finansējumu sniedz daudzgadu pamatprogrammās, kurās dažādu tematisko jomu un projektu veidu atbalstam pastāv atšķirīgas finansēšanas sistēmas. Komisija parasti veic maksājumus saņēmējiem, neiesaistot valsts, reģionālās vai vietējās iestādes dalībvalstīs.

| 5.7. | Pētniecības pamatprogrammas ietver tehniski un finansiāli sarežģītus projektus. Kontroles vidi raksturo liels finansējuma saņēmēju skaits, un katram saņēmējam ir sava kontroles sistēma.

  Tā kā pašreizējā tiesiskā un līgumattiecību vide sarežģī projektu pārvaldību gan finansējuma saņēmējiem, gan Komisijai, tā ir veikusi pasākumus, lai vienkāršotu Septītās pamatprogrammas īstenošanu. |
| --- | --- |

5.7.

Tā kā pašreizējā tiesiskā un līgumattiecību vide sarežģī projektu pārvaldību gan finansējuma saņēmējiem, gan Komisijai, tā ir veikusi pasākumus, lai vienkāršotu Septītās pamatprogrammas īstenošanu.

| 5.8. | Saņēmēji var būt pētniecības institūti, universitātes, valsts iestādes, komercsabiedrības vai privātpersonas. Saņēmēji vai partneri parasti darbojas kā konsorcijs vairākās dalībvalstīs, asociētajās valstīs vai citās valstīs, pamatojoties uz dotācijas nolīgumu, kurš ir noslēgts ar Komisiju. Septītajā pamatprogrammā katram projektam ir vidēji aptuveni seši partneri, taču atkarībā no finansēšanas shēmas, to skaits var būt no viens līdz 64. Partneri var piedalīties vairākos projektos. |
| --- | --- |

5.8.

Saņēmēji var būt pētniecības institūti, universitātes, valsts iestādes, komercsabiedrības vai privātpersonas. Saņēmēji vai partneri parasti darbojas kā konsorcijs vairākās dalībvalstīs, asociētajās valstīs vai citās valstīs, pamatojoties uz dotācijas nolīgumu, kurš ir noslēgts ar Komisiju. Septītajā pamatprogrammā katram projektam ir vidēji aptuveni seši partneri, taču atkarībā no finansēšanas shēmas, to skaits var būt no viens līdz 64. Partneri var piedalīties vairākos projektos.

| 5.9. | Septītajā pamatprogrammā līdz 2009. gada beigām dotācijas summas pētniecībā svārstījās no aptuveni EUR 7 500 individuāliem pētniekiem līdz pat 93 miljoniem EUR apjomīgiem sadarbības projektiem. Lai gan saņēmēju skaits pārsniedz 12 000, 250 lielākie saņem aptuveni 50 % no ES ieguldījuma. |
| --- | --- |

5.9.

Septītajā pamatprogrammā līdz 2009. gada beigām dotācijas summas pētniecībā svārstījās no aptuveni EUR 7 500 individuāliem pētniekiem līdz pat 93 miljoniem EUR apjomīgiem sadarbības projektiem. Lai gan saņēmēju skaits pārsniedz 12 000, 250 lielākie saņem aptuveni 50 % no ES ieguldījuma.

| 5.10. | Sākot no 2009. gada vidus, Septītās pamatprogrammas atsevišķas daļas pārvalda Pētniecības izpildaģentūra un Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra. Turklāt 2009. gada beigās darbojās četri pētniecības kopuzņēmumi, kuros ES ieguldījumi gadā kopumā bija 288 miljoni EUR (1). Kopuzņēmumi pārvalda ES un citu valsts un privāto partneru sniegto finansējumu konkrētām pētniecības iniciatīvām. |
| --- | --- |

5.10.

Sākot no 2009. gada vidus, Septītās pamatprogrammas atsevišķas daļas pārvalda Pētniecības izpildaģentūra un Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra. Turklāt 2009. gada beigās darbojās četri pētniecības kopuzņēmumi, kuros ES ieguldījumi gadā kopumā bija 288 miljoni EUR (1). Kopuzņēmumi pārvalda ES un citu valsts un privāto partneru sniegto finansējumu konkrētām pētniecības iniciatīvām.

| 5.10. | Lielāko daļu izdevumu tieši pārvalda Komisija, taču Septītajā pamatprogrammā ir paredzēta arī budžeta izpilde ar netiešu centralizētu pārvaldību, t. i., Komisija īstenošanas pienākumus uztic izpildaģentūrām, ES izveidotiem kopuzņēmumiem un “185. panta iniciatīvām”, kas ir struktūras, kuras izveidotas, lai īstenotu vairāku dalībvalstu kopīgās pētniecības programmas. |
| --- | --- |

5.10.

Enerģētika un transports

| 5.11. | Eiropas Komunikāciju tīklu programmā nozīmīgiem enerģētikas un transporta projektiem atvēlētais finansējums 2009. gadā ietilpst vēl vienā lielā izdevumu kategorijā (aptuveni 11 % no kopējiem izdevumiem). Saņēmēji parasti ir dalībvalstu iestādes, taču tie var būt arī valsts vai privātas komercsabiedrības. Projekti parasti ir tehniski sarežģīti, un vairākums no tiem ir starptautiski. |
| --- | --- |

5.11.

Eiropas Komunikāciju tīklu programmā nozīmīgiem enerģētikas un transporta projektiem atvēlētais finansējums 2009. gadā ietilpst vēl vienā lielā izdevumu kategorijā (aptuveni 11 % no kopējiem izdevumiem). Saņēmēji parasti ir dalībvalstu iestādes, taču tie var būt arī valsts vai privātas komercsabiedrības. Projekti parasti ir tehniski sarežģīti, un vairākums no tiem ir starptautiski.

| 5.12. | 2009. gadā 404 vēl nepabeigtiem transporta (TEN-T) projektiem vidējā dotācija bija 18,05 miljoni EUR, un 49 vēl nepabeigtiem enerģētikas (TEN-E) projektiem vidējā dotācija bija 1,53 miljoni EUR. |
| --- | --- |

5.12.

2009. gadā 404 vēl nepabeigtiem transporta (TEN-T) projektiem vidējā dotācija bija 18,05 miljoni EUR, un 49 vēl nepabeigtiem enerģētikas (TEN-E) projektiem vidējā dotācija bija 1,53 miljoni EUR.

| 5.13. | TEN-T programmu pārvalda TEN-T izpildaģentūra, bet daļu enerģētikai un transportam atvēlēto izdevumu pārvalda Konkurētspējas un inovāciju izpildaģentūra. Kopuzņēmums SESAR pārvalda izstrādes posmu ES projektā, kura mērķis ir modernizēt Eiropas gaisa satiksmes vadību, un 2009. gadā tā budžets ir 157 miljoni EUR. |
| --- | --- |

5.13.

TEN-T programmu pārvalda TEN-T izpildaģentūra, bet daļu enerģētikai un transportam atvēlēto izdevumu pārvalda Konkurētspējas un inovāciju izpildaģentūra. Kopuzņēmums SESAR pārvalda izstrādes posmu ES projektā, kura mērķis ir modernizēt Eiropas gaisa satiksmes vadību, un 2009. gadā tā budžets ir 157 miljoni EUR.

Citi maksājumi

| 5.14. | Citos maksājumos 2009. gadā ietilpst Komisijas avansi saistībā ar nolīgumiem ar Eiropas Kosmosa aģentūru par “Galileo” satelītnavigācijas sistēmas ieviešanu, dotācijas kodoliekārtu slēgšanas programmās un citi īpaši izdevumi saistībā ar nolīgumiem ar Eiropas Investīciju banku (EIB) par TEN-T aizdevumu garantiju fondu un Septītās pētniecības pamatprogrammas riska dalīšanas finansēšanas programmu. |
| --- | --- |

5.14.

Citos maksājumos 2009. gadā ietilpst Komisijas avansi saistībā ar nolīgumiem ar Eiropas Kosmosa aģentūru par “Galileo” satelītnavigācijas sistēmas ieviešanu, dotācijas kodoliekārtu slēgšanas programmās un citi īpaši izdevumi saistībā ar nolīgumiem ar Eiropas Investīciju banku (EIB) par TEN-T aizdevumu garantiju fondu un Septītās pētniecības pamatprogrammas riska dalīšanas finansēšanas programmu.

Riski saistībā ar maksājumu pareizību

| 5.15. | Gan pētniecības, gan transporta vai enerģētikas projektiem dotācijas parasti maksā pa daļām avansu veidā pēc projektu atlases beigām un dotācijas nolīguma vai finansēšanas lēmuma parakstīšanas, vēlāk tos papildinot ar starpposma un galīgajiem maksājumiem, ar kuriem saņēmējiem tiek atlīdzināti periodiskās izmaksu deklarācijās norādītie attiecināmie izdevumi. Šajā plānošanas cikla posmā aptuveni puse maksājumu pētniecībā ir avansi par Septītās pamatprogrammas projektiem. Pārējie maksājumi ir starpposma un galīgie maksājumi par Sestās pamatprogrammas projektiem un starpposma maksājumi par Septītās pamatprogrammas projektiem. |
| --- | --- |

5.15.

Gan pētniecības, gan transporta vai enerģētikas projektiem dotācijas parasti maksā pa daļām avansu veidā pēc projektu atlases beigām un dotācijas nolīguma vai finansēšanas lēmuma parakstīšanas, vēlāk tos papildinot ar starpposma un galīgajiem maksājumiem, ar kuriem saņēmējiem tiek atlīdzināti periodiskās izmaksu deklarācijās norādītie attiecināmie izdevumi. Šajā plānošanas cikla posmā aptuveni puse maksājumu pētniecībā ir avansi par Septītās pamatprogrammas projektiem. Pārējie maksājumi ir starpposma un galīgie maksājumi par Sestās pamatprogrammas projektiem un starpposma maksājumi par Septītās pamatprogrammas projektiem.

| 5.16. | Starpposma un galīgajos maksājumos galvenais risks ir tāds, ka izmaksu deklarācijās saņēmēji var norādīt neattiecināmas izmaksas, kuras Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas, iespējams, neatklāj un neizlabo pirms deklarēto izmaksu atlīdzināšanas. Šo risku vēl vairāk palielina sarežģītie attiecināmo izmaksu aprēķināšanas noteikumi, tostarp daudzi attiecināmības kritēriji, kā arī prasība saņēmējiem sasaistīt personāla izdevumus un netiešās izmaksas ar projektiem un tajā pašā laikā atskaitīt dažādas pozīcijas, kurām netiek sniegts ES līdzfinansējums. Maksājumu nosacījumi avansiem nav tik sarežģīti, jo šos maksājumus veic līdz ar dotācijas nolīguma vai finansēšanas lēmuma parakstīšanu. Tomēr iepriekšējos gados avansos ir konstatētas kļūdas. Tās gan parasti nav skaitļos izsakāmas un attiecas uz nepilnībām procedūrās, piemēram, maksājumi tiek veikti novēloti. |
| --- | --- |

5.16.

Starpposma un galīgajos maksājumos galvenais risks ir tāds, ka izmaksu deklarācijās saņēmēji var norādīt neattiecināmas izmaksas, kuras Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas, iespējams, neatklāj un neizlabo pirms deklarēto izmaksu atlīdzināšanas. Šo risku vēl vairāk palielina sarežģītie attiecināmo izmaksu aprēķināšanas noteikumi, tostarp daudzi attiecināmības kritēriji, kā arī prasība saņēmējiem sasaistīt personāla izdevumus un netiešās izmaksas ar projektiem un tajā pašā laikā atskaitīt dažādas pozīcijas, kurām netiek sniegts ES līdzfinansējums. Maksājumu nosacījumi avansiem nav tik sarežģīti, jo šos maksājumus veic līdz ar dotācijas nolīguma vai finansēšanas lēmuma parakstīšanu. Tomēr iepriekšējos gados avansos ir konstatētas kļūdas. Tās gan parasti nav skaitļos izsakāmas un attiecas uz nepilnībām procedūrās, piemēram, maksājumi tiek veikti novēloti.

| 5.16. | Komisija piekrīt Revīzijas palātas norādītajam. Noteikumu sarežģītība patiešām ir būtisks kļūdu un neattaisnotu izmaksu atlīdzināšanas pieprasījumu avots. Komisijas Paziņojumā par pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošanu (13) ir ierosināti pasākumi šā riska mazināšanai. Tā kā attiecīgie priekšlikumi tiks īstenoti tikai nākamās pamatprogrammas laikā un tā kā Komisijai ir jārisina problēmas, ko rada sarežģītās attiecināmības prasības dotāciju saņēmējiem, tā 2010. gada 26. maijā pieņēma pārējām iestādēm adresētu paziņojumu (14), ierosinot pieļaujamo kļūdas risku šajā jomā noteikt 2–5 % apmērā. Ierosinātais pieļaujamā kļūdas riska līmenis noteikts, ņemot vērā kontroles izmaksu lietderību un pieņemamu atlikušo kļūdu līmeni, kas ir pamatots saistībā ar šīm izmaksām. |
| --- | --- |

5.16.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 5.17. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metodoloģija ir izklāstīta
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Pētniecības, enerģētikas un transporta jomas revīzijā īpaši jānorāda uz šādiem specifiskiem jautājumiem:






  — | tika pārbaudīts 150 revīzijai atlasītu darījumu paraugs, kurā bija 86 avansi un 64 starpposma un galīgie maksājumi, |
| --- | --- | --- |

5.17.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metodoloģija ir izklāstīta
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Pētniecības, enerģētikas un transporta jomas revīzijā īpaši jānorāda uz šādiem specifiskiem jautājumiem:

—

tika pārbaudīts 150 revīzijai atlasītu darījumu paraugs, kurā bija 86 avansi un 64 starpposma un galīgie maksājumi,

| — | sistēmu izvērtējumā galvenā uzmanība bija pievērsta maksājumiem pētniecības jomā, un tas ietvēra:






  — | saņēmēju iesniegto izmaksu deklarāciju ex ante dokumentu pārbaudes, |
| --- | --- | --- |

—

sistēmu izvērtējumā galvenā uzmanība bija pievērsta maksājumiem pētniecības jomā, un tas ietvēra:

—

saņēmēju iesniegto izmaksu deklarāciju ex ante dokumentu pārbaudes,

| — | projektu izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumus, kurus sagatavojuši neatkarīgi revidenti, |
| --- | --- |

—

projektu izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumus, kurus sagatavojuši neatkarīgi revidenti,

| — | ex ante revīzijas apliecinājumus par saņēmēju izmantotajām izmaksu aprēķināšanas metodēm, |
| --- | --- |

—

ex ante revīzijas apliecinājumus par saņēmēju izmantotajām izmaksu aprēķināšanas metodēm,

| — | projektu ex post finanšu revīzijas un |
| --- | --- |

—

projektu ex post finanšu revīzijas un

| — | līdzekļu piedziņas un finanšu korekciju piemērošanu. |
| --- | --- |

—

līdzekļu piedziņas un finanšu korekciju piemērošanu.

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 5.18. | Darījumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  5.1. pielikumā
  . Palātas aplēses liecina, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars ir no 2 % līdz 5 %. |
| --- | --- |

5.18.

Darījumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  5.1. pielikumā
  . Palātas aplēses liecina, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars ir no 2 % līdz 5 %.

| 5.19. | Palāta konstatēja, ka kļūdas bija 36 no paraugā iekļautajiem 150 darījumiem. 23 gadījumos kļūdas ir saistītas ar neattiecināmu vai neprecīzi deklarētu izdevumu atlīdzināšanu starpposma un galīgajos maksājumos par pētniecības projektiem. Vēl joprojām galvenais kļūdu cēlonis ir nepamatoti lielu deklarēto personāla izdevumu un netiešo izmaksu atlīdzināšana. Šo stāvokli raksturo divi turpmāk sniegtie piemēri. |
| --- | --- |

5.19.

Palāta konstatēja, ka kļūdas bija 36 no paraugā iekļautajiem 150 darījumiem. 23 gadījumos kļūdas ir saistītas ar neattiecināmu vai neprecīzi deklarētu izdevumu atlīdzināšanu starpposma un galīgajos maksājumos par pētniecības projektiem. Vēl joprojām galvenais kļūdu cēlonis ir nepamatoti lielu deklarēto personāla izdevumu un netiešo izmaksu atlīdzināšana. Šo stāvokli raksturo divi turpmāk sniegtie piemēri.

5.19.

| 5.20. | Revīzijai atlasītajā darījumu paraugā ietilpa 13 starpposma maksājumi Septītās pamatprogrammas projektiem. Sešos gadījumos Palāta konstatēja tādas pašas kļūdas, kādas tā atklāja Sestās pamatprogrammas projektos. |
| --- | --- |

5.20.

Revīzijai atlasītajā darījumu paraugā ietilpa 13 starpposma maksājumi Septītās pamatprogrammas projektiem. Sešos gadījumos Palāta konstatēja tādas pašas kļūdas, kādas tā atklāja Sestās pamatprogrammas projektos.

| 5.20. | Šajā programmas cikla posmā, kā arī ņemot vērā Revīzijas palātas izlasē iekļauto Septītās pamatprogrammas starpposma maksājumu nelielo skaitu, vēl ir pāragri izdarīt secinājumus par Septītās pamatprogrammas kļūdu īpatsvaru un vērtību salīdzinājumā ar Sesto pamatprogrammu. |
| --- | --- |

5.20.

| 5.21. | Šie konstatējumi saskan ar Komisijas veikto revīziju rezultātiem un pētniecības ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos formulētajām atrunām par Sestajai pamatprogrammai iesniegto izmaksu deklarāciju precizitāti. |
| --- | --- |

5.21.

Šie konstatējumi saskan ar Komisijas veikto revīziju rezultātiem un pētniecības ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos formulētajām atrunām par Sestajai pamatprogrammai iesniegto izmaksu deklarāciju precizitāti.

| 5.22. | Attiecībā uz 44 darījumiem, kurus Palāta pārbaudīja, bet kuri nebija saistīti ar maksājumiem pētniecības jomā (28 avansi un 16 starpposma un galīgie maksājumi), Palāta konstatēja kļūdas sešos gadījumos. Viens no tiem attiecās uz kādu TEN-T projektu, kurā nebija pienācīgi ievēroti publiskā iepirkuma noteikumi, un vēl viens – uz citu TEN-T projektu, kurā bija pieprasītas un pēc tam atlīdzinātas izmaksas, kuras nebija minētas finansēšanas lēmumā. |
| --- | --- |

5.22.

Attiecībā uz 44 darījumiem, kurus Palāta pārbaudīja, bet kuri nebija saistīti ar maksājumiem pētniecības jomā (28 avansi un 16 starpposma un galīgie maksājumi), Palāta konstatēja kļūdas sešos gadījumos. Viens no tiem attiecās uz kādu TEN-T projektu, kurā nebija pienācīgi ievēroti publiskā iepirkuma noteikumi, un vēl viens – uz citu TEN-T projektu, kurā bija pieprasītas un pēc tam atlīdzinātas izmaksas, kuras nebija minētas finansēšanas lēmumā.

SISTĒMU EFEKTIVITĀTE

| 5.23. | Sistēmu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  5.2. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja darījumu pareizību. |
| --- | --- |

5.23.

Sistēmu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  5.2. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja darījumu pareizību.

| 5.24. | Turpmāk izklāstītajos konstatējumos galvenā uzmanība pievērsta kontroles mehānismiem, kurus piemēro starpposma un galīgajiem maksājumiem pētniecības jomā. |
| --- | --- |

5.24.

Turpmāk izklāstītajos konstatējumos galvenā uzmanība pievērsta kontroles mehānismiem, kurus piemēro starpposma un galīgajiem maksājumiem pētniecības jomā.

Sistēmas, kas attiecas uz darījumu pareizību

Izmaksu deklarāciju ex ante dokumentu pārbaudes

| 5.25. | Ex ante dokumentu pārbaudēs pirms pieprasīto līdzekļu atlīdzināšanas Komisija galvenokārt pārbauda izmaksu deklarāciju sagatavošanā izmantotās grāmatvedības metodes un aritmētisko aprēķinu pareizību. Dažkārt Komisija var paplašināt pārbaudes, lai iekļautu atsevišķu izmaksu posteņu verifikāciju, balstoties uz papildu informāciju, piemēram, faktūrrēķiniem vai darba algas lapām, kas pieprasītas no saņēmēja. |
| --- | --- |

5.25.

Ex ante dokumentu pārbaudēs pirms pieprasīto līdzekļu atlīdzināšanas Komisija galvenokārt pārbauda izmaksu deklarāciju sagatavošanā izmantotās grāmatvedības metodes un aritmētisko aprēķinu pareizību. Dažkārt Komisija var paplašināt pārbaudes, lai iekļautu atsevišķu izmaksu posteņu verifikāciju, balstoties uz papildu informāciju, piemēram, faktūrrēķiniem vai darba algas lapām, kas pieprasītas no saņēmēja.

| 5.26. | Lai gan daudzas no kļūdām var atklāt tikai tad, ja veic pārbaudes pie saņēmēja, dokumentu pārbaudēs vajadzētu būt iespējai konstatēt galvenās nepilnības izmaksu deklarācijās. |
| --- | --- |

5.26.

Lai gan daudzas no kļūdām var atklāt tikai tad, ja veic pārbaudes pie saņēmēja, dokumentu pārbaudēs vajadzētu būt iespējai konstatēt galvenās nepilnības izmaksu deklarācijās.

| 5.27. | Palāta pārbaudīja, kā tika veiktas dokumentu pārbaudes visos revīzijas paraugam atlasītajos 150 darījumos. Palātas veiktās pārbaudes rezultāti liecina, ka šīs pārbaudes parasti notika, kā paredzēts, lai gan četros gadījumos nebija konstatētas acīmredzamas novirzes izmaksu deklarācijās, kuras vajadzēja atklāt, piemēram, nepareizas pieskaitāmo izdevumu likmes. |
| --- | --- |

5.27.

Palāta pārbaudīja, kā tika veiktas dokumentu pārbaudes visos revīzijas paraugam atlasītajos 150 darījumos. Palātas veiktās pārbaudes rezultāti liecina, ka šīs pārbaudes parasti notika, kā paredzēts, lai gan četros gadījumos nebija konstatētas acīmredzamas novirzes izmaksu deklarācijās, kuras vajadzēja atklāt, piemēram, nepareizas pieskaitāmo izdevumu likmes.

Izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumi Sestajā pamatprogrammā

| 5.28. | Sestās pamatprogrammas dotācijas nolīgumos parasti ir minēts, ka līdzekļu atlīdzināšanai iesniegtajām saņēmēju izmaksu deklarācijām jāpievieno revīzijas apliecinājums, kuru sagatavo neatkarīgs revidents. Revidents apliecina, ka ir guvis pamatotu pārliecību par to, ka deklarētās izmaksas atbilst attiecināmības prasībām. |
| --- | --- |

5.28.

Sestās pamatprogrammas dotācijas nolīgumos parasti ir minēts, ka līdzekļu atlīdzināšanai iesniegtajām saņēmēju izmaksu deklarācijām jāpievieno revīzijas apliecinājums, kuru sagatavo neatkarīgs revidents. Revidents apliecina, ka ir guvis pamatotu pārliecību par to, ka deklarētās izmaksas atbilst attiecināmības prasībām.

| 5.29. | Katra projekta partnera pienākums ir iesniegt vismaz vienu revīzijas apliecinājumu, kas attiecas uz visu projekta periodu. Šāds apliecinājums ir jāiesniedz vienmēr, ja partnera pieprasītais ES ieguldījums pārsniedz EUR 750 000 konkrētajā atskaites periodā. |
| --- | --- |

5.29.

Katra projekta partnera pienākums ir iesniegt vismaz vienu revīzijas apliecinājumu, kas attiecas uz visu projekta periodu. Šāds apliecinājums ir jāiesniedz vienmēr, ja partnera pieprasītais ES ieguldījums pārsniedz EUR 750 000 konkrētajā atskaites periodā.

| 5.30. | Saņēmēju līmenī Palāta pārbaudīja 30 darījumus, kuriem bija sniegts revīzijas apliecinājums (2), ar kuru Palāta salīdzināja savas pārbaudes rezultātus. 13 darījumos jeb 43 % gadījumu (visi no tiem attiecās uz Sesto pamatprogrammu) Palāta konstatēja kļūdas izmaksu deklarācijās, par kurām revīzijas apliecinājumu sagatavojušais revidents bija sniedzis atzinumu bez piezīmes pirms šo deklarāciju iesniegšanas izdevumu atlīdzināšanai. |
| --- | --- |

5.30.

Saņēmēju līmenī Palāta pārbaudīja 30 darījumus, kuriem bija sniegts revīzijas apliecinājums (2), ar kuru Palāta salīdzināja savas pārbaudes rezultātus. 13 darījumos jeb 43 % gadījumu (visi no tiem attiecās uz Sesto pamatprogrammu) Palāta konstatēja kļūdas izmaksu deklarācijās, par kurām revīzijas apliecinājumu sagatavojušais revidents bija sniedzis atzinumu bez piezīmes pirms šo deklarāciju iesniegšanas izdevumu atlīdzināšanai.

| 5.31. | Tas saskan ar pagājušā gada konstatējumiem (3) un 8. nodaļā minētajiem apsvērumiem (4) un liecina par to, ka jāuzlabo šā kontroles mehānisma ticamība. |
| --- | --- |

5.31.

Tas saskan ar pagājušā gada konstatējumiem (3) un 8. nodaļā minētajiem apsvērumiem (4) un liecina par to, ka jāuzlabo šā kontroles mehānisma ticamība.

| 5.31. | Komisija tāpat kā Revīzijas palāta saskata problēmu saistībā ar Sestās pamatprogrammas revīzijas apliecinājumu pareizību, kas nav pilnā mērā attaisnojuši sākotnējās cerības par papildu ticamības nodrošināšanu. Tomēr Komisija norāda, ka šis instruments ir devis ievērojamu ieguldījumu kļūdu novēršanā – Sestās pamatprogrammas revīzijās konstatētais kļūdu īpatsvars salīdzinājumā ar Piekto pamatprogrammu bija būtiski samazinājies.

  Komisija ir veikusi koriģējošus pasākumus, lai Septītajā pamatprogrammā uzlabotu revīzijas apliecinājumu kvalitāti. Septītās pamatprogrammas pamatā ir “saskaņotas procedūras”, kas paredz, ka apliecinājumu sniedzošais revidents piemēro iepriekšnoteiktas procedūras un, pamatojoties uz tām, ziņo par konstatētajiem faktiem. Izmantojot šo pieeju, būtu jāsamazinās Sestajā pamatprogrammā konstatētajām kļūdām, kuras radās, revidentiem interpretējot attiecināmības noteikumus.


  Komisija turpinās arī savās finanšu revīzijās vērtēt revīzijas apliecinājumu ticamību.


  Skatīt arī atbildi uz 5.49. punktu. |
| --- | --- |

5.31.

Komisija ir veikusi koriģējošus pasākumus, lai Septītajā pamatprogrammā uzlabotu revīzijas apliecinājumu kvalitāti. Septītās pamatprogrammas pamatā ir “saskaņotas procedūras”, kas paredz, ka apliecinājumu sniedzošais revidents piemēro iepriekšnoteiktas procedūras un, pamatojoties uz tām, ziņo par konstatētajiem faktiem. Izmantojot šo pieeju, būtu jāsamazinās Sestajā pamatprogrammā konstatētajām kļūdām, kuras radās, revidentiem interpretējot attiecināmības noteikumus.

Komisija turpinās arī savās finanšu revīzijās vērtēt revīzijas apliecinājumu ticamību.

Skatīt arī atbildi uz 5.49. punktu.

Ex ante revīzijas apliecinājumi par saņēmēju izmantotajām izmaksu aprēķināšanas metodēm Septītajā pamatprogrammā

| 5.32. | Kā Palāta novēroja 2008. gadā, Komisija ir centusies vienkāršot revīzijas apliecinājumu sistēmu Septītajai pamatprogrammai, ieviešot pienākumu sniegt ex ante apliecinājumu par saņēmēju piemērotajām izmaksu aprēķināšanas metodēm. |
| --- | --- |

5.32.

Kā Palāta novēroja 2008. gadā, Komisija ir centusies vienkāršot revīzijas apliecinājumu sistēmu Septītajai pamatprogrammai, ieviešot pienākumu sniegt ex ante apliecinājumu par saņēmēju piemērotajām izmaksu aprēķināšanas metodēm.

| 5.33. | Šo pasākumu ir paredzēts piemērot tiem saņēmējiem, kuri saņem daudzas dotācijas un kuru grāmatvedības sistēmas var sniegt pamatotu pārliecību par to, ka viņu piemērotās izmaksu aprēķināšanas metodes atbilst dotācijas nolīguma noteikumiem. Saņēmēji var iegūt apliecinājumu par viņu piemērotajām personāla un netiešo izmaksu aprēķināšanas metodēm un vidējām personāla izmaksām. |
| --- | --- |

5.33.

Šo pasākumu ir paredzēts piemērot tiem saņēmējiem, kuri saņem daudzas dotācijas un kuru grāmatvedības sistēmas var sniegt pamatotu pārliecību par to, ka viņu piemērotās izmaksu aprēķināšanas metodes atbilst dotācijas nolīguma noteikumiem. Saņēmēji var iegūt apliecinājumu par viņu piemērotajām personāla un netiešo izmaksu aprēķināšanas metodēm un vidējām personāla izmaksām.

| 5.32.–5.33. | Finansējuma saņēmēju izmantoto izmaksu aprēķināšanas metožu ex ante apliecinājumi ir obligāti tikai tiem, kuri vēlas izmaksu atlīdzināšanas pieprasījumos izmantot vidējās personāla izmaksas. Pārējiem finansējuma saņēmējiem šis apliecinājums ir fakultatīvs.


  Turklāt visiem finansējuma saņēmējiem joprojām ir prasība pirms galīgā maksājuma iesniegt apliecinājumu par visiem periodiem, ja kopējais pieprasītais finansējums pārsniedz EUR 375 000. Praksē ex ante apliecinājums samazina administratīvo slogu, kas gulstas uz finansējuma saņēmējiem, un palīdz ievērojami samazināt izmaksas par revīzijas pakalpojumiem.


  Skatīt arī atbildi uz 5.36. punktu. |
| --- | --- |

5.32.–5.33.

Finansējuma saņēmēju izmantoto izmaksu aprēķināšanas metožu ex ante apliecinājumi ir obligāti tikai tiem, kuri vēlas izmaksu atlīdzināšanas pieprasījumos izmantot vidējās personāla izmaksas. Pārējiem finansējuma saņēmējiem šis apliecinājums ir fakultatīvs.

Turklāt visiem finansējuma saņēmējiem joprojām ir prasība pirms galīgā maksājuma iesniegt apliecinājumu par visiem periodiem, ja kopējais pieprasītais finansējums pārsniedz EUR 375 000. Praksē ex ante apliecinājums samazina administratīvo slogu, kas gulstas uz finansējuma saņēmējiem, un palīdz ievērojami samazināt izmaksas par revīzijas pakalpojumiem.

Skatīt arī atbildi uz 5.36. punktu.

| 5.34. | No 650 iespējamajiem saņēmējiem, kuri varēja pieteikties apliecinājuma saņemšanai, 2010. gada maija beigās tikai 25 bija faktiski ieguvuši ex ante apliecinājumu par izmaksu aprēķināšanas metodēm. Vēl 16 saņēmēju pieprasījumi bija noraidīti, bet citi izvēlējās neiesniegt šādu pieprasījumu, jo domāja, ka apliecinājumu nesaņems. |
| --- | --- |

5.34.

No 650 iespējamajiem saņēmējiem, kuri varēja pieteikties apliecinājuma saņemšanai, 2010. gada maija beigās tikai 25 bija faktiski ieguvuši ex ante apliecinājumu par izmaksu aprēķināšanas metodēm. Vēl 16 saņēmēju pieprasījumi bija noraidīti, bet citi izvēlējās neiesniegt šādu pieprasījumu, jo domāja, ka apliecinājumu nesaņems.

| 5.35. | Komisija ir atzinusi, ka pieņemamības kritēriji (5), kurus tā ir paredzējusi apliecinājuma saņemšanai par izmaksu aprēķināšanas metodēm, ir pārāk stingri lielākajai daļai saņēmēju (6). Šie kritēriji tik tiešām neatbilst vispārpieņemtajām grāmatvedības metodēm šajā nozarē (piemēram, vidējo personāla izmaksu izmantošana izmaksu centru sadalījumā) un pētniecības organizācijās. |
| --- | --- |

5.35.

Komisija ir atzinusi, ka pieņemamības kritēriji (5), kurus tā ir paredzējusi apliecinājuma saņemšanai par izmaksu aprēķināšanas metodēm, ir pārāk stingri lielākajai daļai saņēmēju (6). Šie kritēriji tik tiešām neatbilst vispārpieņemtajām grāmatvedības metodēm šajā nozarē (piemēram, vidējo personāla izmaksu izmantošana izmaksu centru sadalījumā) un pētniecības organizācijās.

| 5.34.–5.35. | Komisija savā paziņojumā par vienkāršošanu ierosina pieļaut jebkuru vidējo personāla izmaksu metodi, ko finansējuma saņēmējs parasti izmanto grāmatvedībā, tostarp metodi, pamatojoties uz izmaksu centriem, ja vien šīs metodes pamatojas uz faktiskajām uzskaitē iegrāmatotajām personāla izmaksām un tiek izslēgta iespēja konkrētas izmaksas atkārtoti uzrādīt citās izmaksu kategorijās.

  Septītās pamatprogrammas dalības noteikumos ir pieļauts izņēmums izmantot vidējās personāla izmaksas vispārīgā noteikuma – faktisko izmaksu – vietā, ja vien tāda ir finansējuma saņēmēja parastā grāmatvedības prakse un ja vidējās izmaksas “ievērojami” neatšķiras no faktiskajām izmaksām. Komisijas noteikto kritēriju mērķis ir sniegt pietiekamu pārliecību, ka finansējuma saņēmēja metodes piemērošana neradīs ievērojamas deklarēto vidējo izmaksu un faktisko izmaksu atšķirības. Komisija uzskata, ka šie kritēriji nodrošina labāko iespējamo līdzsvaru starp vienkāršošanas mērķiem un atbildības nodrošināšanu pašreizējā tiesiskā regulējuma ietvaros. |
| --- | --- |

5.34.–5.35.

Septītās pamatprogrammas dalības noteikumos ir pieļauts izņēmums izmantot vidējās personāla izmaksas vispārīgā noteikuma – faktisko izmaksu – vietā, ja vien tāda ir finansējuma saņēmēja parastā grāmatvedības prakse un ja vidējās izmaksas “ievērojami” neatšķiras no faktiskajām izmaksām. Komisijas noteikto kritēriju mērķis ir sniegt pietiekamu pārliecību, ka finansējuma saņēmēja metodes piemērošana neradīs ievērojamas deklarēto vidējo izmaksu un faktisko izmaksu atšķirības. Komisija uzskata, ka šie kritēriji nodrošina labāko iespējamo līdzsvaru starp vienkāršošanas mērķiem un atbildības nodrošināšanu pašreizējā tiesiskā regulējuma ietvaros.

| 5.36. | Sestās pamatprogrammas galvenie finansēšanas noteikumi – un arī ar izdevumu pareizību saistītie riski – ir pārnesti uz Septīto pamatprogrammu. Šajā posmā riski, iespējams, ir palielinājušies, jo pieprasīto revīzijas apliecinājumu skaits ir ievērojami samazināts, savukārt izmaksu aprēķināšanas metožu ex ante apliecināšanas sistēma, kurai vajadzēja lielā mērā aizvietot revīzijas apliecinājumus, nedarbojas, kā bija paredzēts. |
| --- | --- |

5.36.

Sestās pamatprogrammas galvenie finansēšanas noteikumi – un arī ar izdevumu pareizību saistītie riski – ir pārnesti uz Septīto pamatprogrammu. Šajā posmā riski, iespējams, ir palielinājušies, jo pieprasīto revīzijas apliecinājumu skaits ir ievērojami samazināts, savukārt izmaksu aprēķināšanas metožu ex ante apliecināšanas sistēma, kurai vajadzēja lielā mērā aizvietot revīzijas apliecinājumus, nedarbojas, kā bija paredzēts.

| 5.36. | Prasības attiecībā uz revīzijas apliecinājumu iesniegšanu Septītajā pamatprogrammā tika samazinātas, lai mazinātu dalībniekiem uzlikto administratīvo slogu. Tomēr finansējuma saņēmējiem, kuri ir saņēmuši izmaksu aprēķināšanas metožu apliecinājumu, joprojām ir jāiesniedz finanšu pārskatu apliecinājums, jo tas finansējuma saņēmēju atbrīvo vienīgi no prasības iesniegt starpposma finanšu pārskatu apliecinājumu. Finanšu pārskatu apliecinājums par pēdējo pārskata periodu ir jāiesniedz, ja kopējais pieprasītais finansējums pārsniedz EUR 375 000. Pēc intensīvām Sestās pamatprogrammas revīzijas kampaņām daudzi finansējuma saņēmēji ir guvuši lietderīgu pieredzi, un Komisija sagaida, ka līdz ar to tie varētu piemērot uzlabotas projekta izmaksu uzskaites metodes.

  Pašreizējā situācijā nav iespējams izdarīt secinājumu, ka kopējais kļūdu īpatsvars palielināsies, jo konstatētos riskus var kompensēt ar citiem pasākumiem. |
| --- | --- |

5.36.

Pašreizējā situācijā nav iespējams izdarīt secinājumu, ka kopējais kļūdu īpatsvars palielināsies, jo konstatētos riskus var kompensēt ar citiem pasākumiem.

Komisijas ex post revīzijas stratēģija

| 5.37. | Ex post revīziju programma (proti, finanšu revīzijas pie saņēmējiem, kuras veic pēc izdevumu atlīdzināšanas) ir vēl viens svarīgs Komisijas kontroles sistēmas elements pētniecības izdevumu jomā. Šīs revīzijas veic Komisijas revidenti un ārējo revidentu sabiedrības Komisijas uzraudzībā. Ex post revīziju mērķis ir atklāt un izlabot kļūdas, kuras nav novērsuši vai konstatējuši iepriekšējie kontroles mehānismi. |
| --- | --- |

5.37.

Ex post revīziju programma (proti, finanšu revīzijas pie saņēmējiem, kuras veic pēc izdevumu atlīdzināšanas) ir vēl viens svarīgs Komisijas kontroles sistēmas elements pētniecības izdevumu jomā. Šīs revīzijas veic Komisijas revidenti un ārējo revidentu sabiedrības Komisijas uzraudzībā. Ex post revīziju mērķis ir atklāt un izlabot kļūdas, kuras nav novērsuši vai konstatējuši iepriekšējie kontroles mehānismi.

| 5.38. | Komisijas pētniecības ģenerāldirektorāti (ĢD RTD, ĢD INFSO, ĢD TREN un ĢD ENTR) 2009. gadā uzsāka Sestās pamatprogrammas kopējās ex post revīzijas stratēģijas trešo īstenošanas gadu un sāka veikt pirmās revīzijas saskaņā ar Septītās pamatprogrammas ex post revīzijas stratēģiju. Paredzēts, ka ar šo stratēģiju palīdzību izvērtēs pētniecības izdevumu pareizību un šis izvērtējums būs pamats turpmākai koriģējošai darbībai un līdzekļu piedziņai. |
| --- | --- |

5.38.

Komisijas pētniecības ģenerāldirektorāti (ĢD RTD, ĢD INFSO, ĢD TREN un ĢD ENTR) 2009. gadā uzsāka Sestās pamatprogrammas kopējās ex post revīzijas stratēģijas trešo īstenošanas gadu un sāka veikt pirmās revīzijas saskaņā ar Septītās pamatprogrammas ex post revīzijas stratēģiju. Paredzēts, ka ar šo stratēģiju palīdzību izvērtēs pētniecības izdevumu pareizību un šis izvērtējums būs pamats turpmākai koriģējošai darbībai un līdzekļu piedziņai.

| 5.39. | Ex post revīzijās 2009. gadā pārbaudīto izdevumu apjoms turpināja pieaugt, un pētniecības ģenerāldirektorāti sasniedza gada laikā plānoto veicamo revīziju skaitu (
  5.1. grafiks
  ). Pabeigto revīziju skaits palielinājās no 1 084 revīzijām 2008. gada beigās līdz 1 905 revīzijām 2009. gada beigās. |
| --- | --- |

5.39.

Ex post revīzijās 2009. gadā pārbaudīto izdevumu apjoms turpināja pieaugt, un pētniecības ģenerāldirektorāti sasniedza gada laikā plānoto veicamo revīziju skaitu (
  5.1. grafiks
  ). Pabeigto revīziju skaits palielinājās no 1 084 revīzijām 2008. gada beigās līdz 1 905 revīzijām 2009. gada beigās.

| 5.40. | Pētniecības ģenerāldirektorāti ir turpinājuši nodrošināt saskanīgu pieeju un efektīvu koordinēšanu, izveidojot kopīgas darba grupas un komitejas. Sagaidāms, ka 2009. gadā ieviestie jaunie IT rīki vēl vairāk sekmēs efektīvu koordināciju. Pētniecības izpildaģentūras un Eiropas Pētniecības Padomes izpildaģentūras integrācija revīzijas pasākumos līdz ar Transporta un enerģētikas ģenerāldirektorāta reorganizāciju divos ģenerāldirektorātos (7) rada vajadzību pēc pastiprināti izvērstas koordinācijas. |
| --- | --- |

5.40.

Pētniecības ģenerāldirektorāti ir turpinājuši nodrošināt saskanīgu pieeju un efektīvu koordinēšanu, izveidojot kopīgas darba grupas un komitejas. Sagaidāms, ka 2009. gadā ieviestie jaunie IT rīki vēl vairāk sekmēs efektīvu koordināciju. Pētniecības izpildaģentūras un Eiropas Pētniecības Padomes izpildaģentūras integrācija revīzijas pasākumos līdz ar Transporta un enerģētikas ģenerāldirektorāta reorganizāciju divos ģenerāldirektorātos (7) rada vajadzību pēc pastiprināti izvērstas koordinācijas.

| 5.40. | Komisija ir gandarīta par pozitīvo vērtējumu saistībā ar paveikto. Tā pilnībā apzinās nepieciešamo koordinācijas līmeni un attiecīgi rīkojas. |
| --- | --- |

5.40.

5.1. grafiks.   Komisijas kopējās ex post revīzijas stratēģijas īstenošana (1)

Image

Sistēmas, kas attiecas uz piedziņu un finanšu korekcijām

| 5.41. | Palāta 2008. gadā konstatēja, ka pēc ex post revīzijām ievērojami kavējas finanšu korekciju piemērošana. Lai gan Komisija 2009. gadā ievērojami palielināja atgūto neattiecināmo izdevumu summu, vēl piedzenamās summas palielinājās tikpat daudz un ir gandrīz trīskāršojušās līdz 31,5 miljoniem EUR (
  5.2. grafiks
  ). |
| --- | --- |

5.41.

Palāta 2008. gadā konstatēja, ka pēc ex post revīzijām ievērojami kavējas finanšu korekciju piemērošana. Lai gan Komisija 2009. gadā ievērojami palielināja atgūto neattiecināmo izdevumu summu, vēl piedzenamās summas palielinājās tikpat daudz un ir gandrīz trīskāršojušās līdz 31,5 miljoniem EUR (
  5.2. grafiks
  ).

| 5.41. | Tiks pieliktas papildu pūles, lai sekmīgāk nodrošinātu savlaicīgu rīcību saistībā ar revīzijas rezultātiem.

  Revīzijas stratēģijas īstenošanas kontekstā vienkāršošanas pasākumi (15) ir piemēroti arī piedziņas procesam, tādējādi cenšoties mazināt slogu gan Komisijai, gan finansējuma saņēmējiem.


  Piedziņas procesa īstenošana 2009. gadā ievērojami uzlabojās.


  Vairums finanšu korekciju tiek īstenotas, attiecīgo summu atņemot no nākamā maksājuma, – šī piedziņas metode rada vismazākās izmaksas. Tā kā maksājumi parasti tiek veikti reizi gadā, šī pieeja nozīmē piedziņas procesa aizkavēšanos.


  Palielinot revīziju skaitu, ir palielinājies to projektu skaits, kuriem nepieciešamas korekcijas un pielāgojumi. |
| --- | --- |

5.41.

Revīzijas stratēģijas īstenošanas kontekstā vienkāršošanas pasākumi (15) ir piemēroti arī piedziņas procesam, tādējādi cenšoties mazināt slogu gan Komisijai, gan finansējuma saņēmējiem.

Piedziņas procesa īstenošana 2009. gadā ievērojami uzlabojās.

Vairums finanšu korekciju tiek īstenotas, attiecīgo summu atņemot no nākamā maksājuma, – šī piedziņas metode rada vismazākās izmaksas. Tā kā maksājumi parasti tiek veikti reizi gadā, šī pieeja nozīmē piedziņas procesa aizkavēšanos.

Palielinot revīziju skaitu, ir palielinājies to projektu skaits, kuriem nepieciešamas korekcijas un pielāgojumi.

5.2. grafiks.   Finanšu korekciju veikšana pēc revīzijām (1)

Image

| 5.42. | Palāta savā Pārskatā par 2008. finanšu gadu (8) norādīja, ka Komisija nebija piemērojusi nekādas sankcijas, lai gan paplašināta sankciju sistēma bija viens no galvenajiem koriģējošajiem pasākumiem, kuru ieviesa Sestās pamatprogrammas sākumā 2002. gadā (9). Komisija 2009. gadā veica koriģējošu pasākumu, un visi pētniecības ģenerāldirektorāti, izņemot ĢD TREN, piemēroja sankcijas. Līdz 2009. gada beigām Komisija bija piemērojusi sodus 34 gadījumos kopumā par EUR 514 330. |
| --- | --- |

5.42.

Palāta savā Pārskatā par 2008. finanšu gadu (8) norādīja, ka Komisija nebija piemērojusi nekādas sankcijas, lai gan paplašināta sankciju sistēma bija viens no galvenajiem koriģējošajiem pasākumiem, kuru ieviesa Sestās pamatprogrammas sākumā 2002. gadā (9). Komisija 2009. gadā veica koriģējošu pasākumu, un visi pētniecības ģenerāldirektorāti, izņemot ĢD TREN, piemēroja sankcijas. Līdz 2009. gada beigām Komisija bija piemērojusi sodus 34 gadījumos kopumā par EUR 514 330.

| 5.42. | Mobilitātes un transporta ĢD un Enerģētikas ĢD kopš to izveides 2010. gada februāra vidū piemēro līgumsodus tāpat kā pārējie pētniecības ĢD. |
| --- | --- |

5.42.

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU TICAMĪBA

| 5.43. | Palāta izvērtēja ĢD RTD, ĢD INFSO un ĢD TREN gada darbības pārskatus un tiem pievienotās ģenerāldirektoru deklarācijas. |
| --- | --- |

5.43.

Palāta izvērtēja ĢD RTD, ĢD INFSO un ĢD TREN gada darbības pārskatus un tiem pievienotās ģenerāldirektoru deklarācijas.

| 5.44. | Vadības apliecinājumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  5.3. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka ģenerāldirektoru deklarācijās un gada darbības pārskatos objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

5.44.

Vadības apliecinājumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  5.3. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka ģenerāldirektoru deklarācijās un gada darbības pārskatos objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| 5.44. | Komisija ir gandarīta par Revīzijas palātas pozitīvo vērtējumu par visiem šajā nodaļā ietvertajiem gada darbības pārskatiem. |
| --- | --- |

5.44.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 5.45. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Pētniecība, enerģētika un transports”2009. gada 31. decembrī slēgtā gada maksājumos ir būtiskas kļūdas. |
| --- | --- |

5.45.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Pētniecība, enerģētika un transports”2009. gada 31. decembrī slēgtā gada maksājumos ir būtiskas kļūdas.

| 5.45. | Komisija uzsver, ka Revīzijas palātas konstatējums par kļūdu īpatsvaru atbilst iepriekšējam gadam un ka ticamākais kļūdu īpatsvars šīs nodaļas politikas jomās ir 2–5 %.

  Šis rezultāts saskan ar Komisijas konstatējumiem. 26. maijā Komisija pieņēma paziņojumu (16), ierosinot noteikt pieļaujamo kļūdas riska līmeni šajā pašā diapazonā (2–5 %). Komisija uzskata, ka ticamības deklarācijas kļūdu īpatsvars, kas atbilst šā diapazona aptuvenai vidējai vērtībai, būtu uzskatāms par pieņemamu un attaisnotu. Pārsniedzot šo līmeni, tiktu veikti papildu pasākumi kļūdu īpatsvara mazināšanai – pastiprinātas pārbaudes, ņemot vērā kļūdu galvenos iemeslus un izdevumu daudzgadu raksturu. Minētajam īpatsvaram būtu jāattiecas uz visām pētniecības pamatprogrammām.


  Šo līmeni varētu pārskatīt, ņemot vērā būtiskas izmaiņas kontroles vidē, kuras ietekmētu ticamības deklarācijas kļūdu īpatsvaru, jo īpaši vienkāršošanas pasākumus, kuri stāsies spēkā nākamajā pamatprogrammā. |
| --- | --- |

5.45.

Šis rezultāts saskan ar Komisijas konstatējumiem. 26. maijā Komisija pieņēma paziņojumu (16), ierosinot noteikt pieļaujamo kļūdas riska līmeni šajā pašā diapazonā (2–5 %). Komisija uzskata, ka ticamības deklarācijas kļūdu īpatsvars, kas atbilst šā diapazona aptuvenai vidējai vērtībai, būtu uzskatāms par pieņemamu un attaisnotu. Pārsniedzot šo līmeni, tiktu veikti papildu pasākumi kļūdu īpatsvara mazināšanai – pastiprinātas pārbaudes, ņemot vērā kļūdu galvenos iemeslus un izdevumu daudzgadu raksturu. Minētajam īpatsvaram būtu jāattiecas uz visām pētniecības pamatprogrammām.

Šo līmeni varētu pārskatīt, ņemot vērā būtiskas izmaiņas kontroles vidē, kuras ietekmētu ticamības deklarācijas kļūdu īpatsvaru, jo īpaši vienkāršošanas pasākumus, kuri stāsies spēkā nākamajā pamatprogrammā.

| 5.46. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Pētniecība, enerģētika un transports” pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja maksājumu pareizību. |
| --- | --- |

5.46.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Pētniecība, enerģētika un transports” pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja maksājumu pareizību.

| 5.47. | Šie rezultāti saskan ar iepriekšējos gados gūtajiem rezultātiem. Šajā politikas grupā galvenais kļūdu avots joprojām ir nepamatoti lielu personāla izdevumu un netiešo izmaksu atlīdzināšana pētniecības projektos. |
| --- | --- |

5.47.

Šie rezultāti saskan ar iepriekšējos gados gūtajiem rezultātiem. Šajā politikas grupā galvenais kļūdu avots joprojām ir nepamatoti lielu personāla izdevumu un netiešo izmaksu atlīdzināšana pētniecības projektos.

| 5.48. | Šajā kontekstā Palāta savā Pārskatā par 2008. finanšu gadu (10) atzina, ka pēdējos gados kļūdu līmenis šajā politikas grupā ir samazinājies, jo ir pilnveidotas iekšējās kontroles sistēmas un veiktas izmaiņas, kuru mērķis bija vienkāršot pētniecības projektu finansēšanas noteikumus. Palāta norāda, ka šī tendence ir turpinājusi pastāvēt 2009. gadā. Tomēr pastāv risks, ka pārmaiņu labvēlīgā ietekme var neturpināties Septītajā pamatprogrammā jo īpaši tāpēc, ka saņēmēju izmaksu aprēķināšanas metožu ex ante apliecināšana ir sarežģīta (sk. 5.20. un 5.36. punktu). |
| --- | --- |

5.48.

Šajā kontekstā Palāta savā Pārskatā par 2008. finanšu gadu (10) atzina, ka pēdējos gados kļūdu līmenis šajā politikas grupā ir samazinājies, jo ir pilnveidotas iekšējās kontroles sistēmas un veiktas izmaiņas, kuru mērķis bija vienkāršot pētniecības projektu finansēšanas noteikumus. Palāta norāda, ka šī tendence ir turpinājusi pastāvēt 2009. gadā. Tomēr pastāv risks, ka pārmaiņu labvēlīgā ietekme var neturpināties Septītajā pamatprogrammā jo īpaši tāpēc, ka saņēmēju izmaksu aprēķināšanas metožu ex ante apliecināšana ir sarežģīta (sk. 5.20. un 5.36. punktu).

| 5.48. | Komisija ir gandarīta par Revīzijas palātas konstatēto pozitīvo tendenci. Tā uzsver, ka izmaiņas revīzijas apliecinājumu prasībās veiktas, lai vienkāršotu un atvieglotu finansējuma saņēmēju dalību programmā.

  Turklāt, kaut arī tiek atzīti metožu ex ante apliecināšanas pieticīgie rezultāti, viss esošo iekšējās kontroles pasākumu spektrs, ieskaitot Septītās pamatprogrammas revīzijas stratēģiju, nodrošinās pienācīgus apstākļus pareizai finanšu pārvaldībai. |
| --- | --- |

5.48.

Turklāt, kaut arī tiek atzīti metožu ex ante apliecināšanas pieticīgie rezultāti, viss esošo iekšējās kontroles pasākumu spektrs, ieskaitot Septītās pamatprogrammas revīzijas stratēģiju, nodrošinās pienācīgus apstākļus pareizai finanšu pārvaldībai.

| 5.49. | Palāta mudina Komisiju arī turpmāk censties nodrošināt efektīvu kontroles sistēmu stingru piemērošanu. Saistībā ar pašreizējo tiesisko regulējumu Komisijai: |
| --- | --- |

5.49.

Palāta mudina Komisiju arī turpmāk censties nodrošināt efektīvu kontroles sistēmu stingru piemērošanu. Saistībā ar pašreizējo tiesisko regulējumu Komisijai:

| 5.49. | Komisijas pamatmērķis ir efektīvi sasniegt pētniecības politikas mērķi, vienlaikus nodrošinot budžeta izpildes pareizu kontroli. |
| --- | --- |

5.49.

| a) | jānodrošina, ka neatkarīgie revidenti, kuri ir nepareizi apliecinājuši izmaksu deklarācijas, tiek informēti par deklarēto izmaksu attiecināmības kritērijiem; |
| --- | --- |

a)

jānodrošina, ka neatkarīgie revidenti, kuri ir nepareizi apliecinājuši izmaksu deklarācijas, tiek informēti par deklarēto izmaksu attiecināmības kritērijiem;

| a) | Komisijas politika ir aktīvi informēt finansējuma saņēmējus par ex post revīzijās izdarītajiem konstatējumiem, lai attiecīgā gadījumā panāktu uzlabojumus revīzijas apliecinājumus izsniedzošo revidentu darbā. Tādēļ ikvienam finansējuma saņēmējam revīzijas procedūrā apliecinājumu sniedzošais revidents ir jāinformē par būtiskajiem revīzijas konstatējumiem. Tomēr Komisija atzīmē, ka Revīzijas palātas apsvērumu galvenais iemesls ir ne tik daudz revīzijas apliecinājumam izraudzītais risinājums vai tā koncepcija, bet drīzāk salīdzinoši sarežģītie noteikumi, kā Revīzijas palāta pati to norādījusi 5.16. punktā. Šī sarežģītība ietekmē darbu, ko neatkarīgie revidenti finansējuma saņēmēju uzdevumā veic, lai izsniegtu revīzijas apliecinājumus. Attiecībā uz Septīto pamatprogrammu sagaidāms, ka, izmantojot saskaņotās procedūras, nepareizas interpretācijas dēļ radušos kļūdu skaits ievērojami samazināsies. |
| --- | --- |

a)

Komisijas politika ir aktīvi informēt finansējuma saņēmējus par ex post revīzijās izdarītajiem konstatējumiem, lai attiecīgā gadījumā panāktu uzlabojumus revīzijas apliecinājumus izsniedzošo revidentu darbā. Tādēļ ikvienam finansējuma saņēmējam revīzijas procedūrā apliecinājumu sniedzošais revidents ir jāinformē par būtiskajiem revīzijas konstatējumiem. Tomēr Komisija atzīmē, ka Revīzijas palātas apsvērumu galvenais iemesls ir ne tik daudz revīzijas apliecinājumam izraudzītais risinājums vai tā koncepcija, bet drīzāk salīdzinoši sarežģītie noteikumi, kā Revīzijas palāta pati to norādījusi 5.16. punktā. Šī sarežģītība ietekmē darbu, ko neatkarīgie revidenti finansējuma saņēmēju uzdevumā veic, lai izsniegtu revīzijas apliecinājumus. Attiecībā uz Septīto pamatprogrammu sagaidāms, ka, izmantojot saskaņotās procedūras, nepareizas interpretācijas dēļ radušos kļūdu skaits ievērojami samazināsies.

| b) | jāpārskata saņēmēju izmaksu aprēķināšanas metožu apliecināšanas sistēmas darbība; |
| --- | --- |

b)

jāpārskata saņēmēju izmaksu aprēķināšanas metožu apliecināšanas sistēmas darbība;

| b) | Apliecinājums par metodēm ir paredzēts vienīgi vairāku vienlaicīgi piešķirtu dotāciju saņēmējiem. Kritēriji apliecinājuma par metodēm saņemšanai tika pārskatīti 2008. gada novembrī un publicēti Septītās pamatprogrammas Rokasgrāmatā par finanšu jautājumiem.

  Komisija nesen veica pasākumus, kuru mērķis ir padarīt pievilcīgāku finansējuma saņēmēju izmantoto izmaksu aprēķināšanas metožu ex ante apliecināšanu. Komisija savu viedokli šajā jautājumā pauda 2010. gada 24. aprīļa paziņojumā par vienkāršošanu, kā arī 2010. gada 28. maijā pieņemtajā Finanšu regulas un tās īstenošanas kārtības trīsgadu pārskatīšanas priekšlikumā. Reālu vienkāršošanu varētu panākt, ļaujot izmantot metodes, ko piemēro kā parasto grāmatvedības praksi, ja vien tās pamatojas uz faktiskajām uzskaitē iegrāmatotajām personāla izmaksām. |
| --- | --- |

b)

Komisija nesen veica pasākumus, kuru mērķis ir padarīt pievilcīgāku finansējuma saņēmēju izmantoto izmaksu aprēķināšanas metožu ex ante apliecināšanu. Komisija savu viedokli šajā jautājumā pauda 2010. gada 24. aprīļa paziņojumā par vienkāršošanu, kā arī 2010. gada 28. maijā pieņemtajā Finanšu regulas un tās īstenošanas kārtības trīsgadu pārskatīšanas priekšlikumā. Reālu vienkāršošanu varētu panākt, ļaujot izmantot metodes, ko piemēro kā parasto grāmatvedības praksi, ja vien tās pamatojas uz faktiskajām uzskaitē iegrāmatotajām personāla izmaksām.

| c) | jāsamazina nepamatoti izmaksāto summu piedziņas kavējumi un vajadzības gadījumā jāpiemēro sankcijas. |
| --- | --- |

c)

jāsamazina nepamatoti izmaksāto summu piedziņas kavējumi un vajadzības gadījumā jāpiemēro sankcijas.

| c) | Komisija turpinās strādāt pie tā, lai sekmīgāk nodrošinātu savlaicīgu rīcību saistībā ar revīzijas rezultātiem, un turpinās piemērot savas pamatnostādnes par līgumsodu piemērošanu. Turklāt pasākumi piedziņas procesa īstenošanas uzlabošanai ir paredzēti 2009. gada 15. decembrī pieņemtajā paziņojumā par piedziņas procesa vienkāršošanu. |
| --- | --- |

c)

| 5.50. | Pētniecības pamatprogrammās ir izveidoti sarežģīti finansēšanas mehānismi, kuriem Komisija ir izstrādājusi tikpat smagnējas pārvaldības un kontroles sistēmas. Lai gan visa pamatā ir jābūt atbildībai par ES līdzekļu tēriņiem, pētniecības finansēšanas noteikumus noteikti var vēl vairāk vienkāršot. |
| --- | --- |

5.50.

Pētniecības pamatprogrammās ir izveidoti sarežģīti finansēšanas mehānismi, kuriem Komisija ir izstrādājusi tikpat smagnējas pārvaldības un kontroles sistēmas. Lai gan visa pamatā ir jābūt atbildībai par ES līdzekļu tēriņiem, pētniecības finansēšanas noteikumus noteikti var vēl vairāk vienkāršot.

| 5.50. | Komisija pilnībā piekrīt un vērš uzmanību uz norādēm, kas ietvertas nesen pieņemtajos paziņojumos “Pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošana” un “Vairāk vai mazāk pārbaužu? Pareizais līdzsvars starp kontroles administratīvajām izmaksām un kļūdas risku”. |
| --- | --- |

5.50.

| 5.51. | Tāpēc Palāta atzinīgi novērtē Komisijas nesen publicēto paziņojumu (11), kurā izklāstītas turpmākās iespējas vienkāršot pētniecības finansēšanas noteikumus un procedūras gan Septītajai, gan nākamajām pamatprogrammām. Šim Komisijas paziņojumam jākalpo par pamatu diskusijās ar visām ieinteresētajām personām, un šo pārrunu rezultātā jāveic pārvaldības un kontroles sistēmu visaptveroša pārskatīšana attiecībā uz ES finansējumu pētniecībai. |
| --- | --- |

5.51.

Tāpēc Palāta atzinīgi novērtē Komisijas nesen publicēto paziņojumu (11), kurā izklāstītas turpmākās iespējas vienkāršot pētniecības finansēšanas noteikumus un procedūras gan Septītajai, gan nākamajām pamatprogrammām. Šim Komisijas paziņojumam jākalpo par pamatu diskusijās ar visām ieinteresētajām personām, un šo pārrunu rezultātā jāveic pārvaldības un kontroles sistēmu visaptveroša pārskatīšana attiecībā uz ES finansējumu pētniecībai.

| 5.51. | Šo vienkāršošanas pasākumu ietekmes pilnais potenciāls būs vairāk izjūtams nākamajā pamatprogrammā. Līdz šo priekšlikumu īstenošanai Komisijai jārisina problēmas, ko rada sarežģītie attiecināmības noteikumi, kas piemērojami dotāciju saņēmējiem. Komisija 2010. gada 26. maijā pieņēma paziņojumu, kurā pieļaujamo kļūdas risku šajā jomā ierosina noteikt 2–5 % apmērā (17). Pieļaujamo riska līmeni nosaka, ņemot vērā kontroles izmaksu lietderību un pieņemamu atlikušo kļūdu līmeni, kas ir pamatots, ņemot vērā šīs izmaksas. |
| --- | --- |

5.51.

| 5.52. | Noteikumu un procedūru vienkāršošana un precizēšana var ne tikai samazināt kļūdu apjomu un palielināt izdevumu pareizības ticamību, bet arī sekmēt pētnieku dalību pamatprogrammās un ES pētniecības politikas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

5.52.

Noteikumu un procedūru vienkāršošana un precizēšana var ne tikai samazināt kļūdu apjomu un palielināt izdevumu pareizības ticamību, bet arī sekmēt pētnieku dalību pamatprogrammās un ES pētniecības politikas mērķu sasniegšanu.

| 5.53. | Iepriekš formulēto apsvērumu pēcpārbaudes rezultāti ir apkopoti
  5.4. pielikumā
  . |
| --- | --- |

5.53.

Iepriekš formulēto apsvērumu pēcpārbaudes rezultāti ir apkopoti
  5.4. pielikumā
  .

ES KOPUZŅĒMUMI

| 5.54. | Par ES kopuzņēmumu revīzijām sagatavo īpašus gada pārskatus, kurus publicē atsevišķi. |
| --- | --- |

5.54.

Par ES kopuzņēmumu revīzijām sagatavo īpašus gada pārskatus, kurus publicē atsevišķi.

| 5.55. | Palāta sniedza atzinumus bez piezīmēm par kopuzņēmumu pārskatu ticamību un tiem pakārtoto darījumu pareizību un likumību 2009. gadā pētniecības, enerģētikas un transporta politikas grupā (sk. 5.10. un 5.13. punktu). |
| --- | --- |

5.55.

Palāta sniedza atzinumus bez piezīmēm par kopuzņēmumu pārskatu ticamību un tiem pakārtoto darījumu pareizību un likumību 2009. gadā pētniecības, enerģētikas un transporta politikas grupā (sk. 5.10. un 5.13. punktu).

| 5.56. | Lai gan revīzijas atzinumi par kopuzņēmumiem bija bez piezīmēm, Palāta ir norādījusi, ka kopuzņēmumiem jāizveido pilnvērtīgas un visaptverošas iekšējās kontroles sistēmas. |
| --- | --- |

5.56.

Lai gan revīzijas atzinumi par kopuzņēmumiem bija bez piezīmēm, Palāta ir norādījusi, ka kopuzņēmumiem jāizveido pilnvērtīgas un visaptverošas iekšējās kontroles sistēmas.

| 5.56. | Komisija uzrauga, kā tiek īstenoti kopuzņēmumu izstrādātie rīcības plāni par iekšējo kontroles sistēmu pilnvērtīgas darbības nodrošināšanu. |
| --- | --- |

5.56.

| 5.57. | Palāta publicēja arī atzinumus par kopuzņēmumu ITER un SESAR finanšu noteikumiem (12). Palāta izteica vairākas piezīmes par šo kopuzņēmumu finanšu regulējuma pilnveidošanu un konsekvences nodrošināšanu ar vispārējo ES Finanšu regulu un ES iestāžu pamata Finanšu regulu. Palāta norādīja arī uz to, ka šo kopuzņēmumu pieņemtajos finanšu noteikumos nav pietiekami izklāstītas Komisijas iekšējā revīzijas dienesta pilnvaras revidēt šos kopuzņēmumus. |
| --- | --- |

5.57.

Palāta publicēja arī atzinumus par kopuzņēmumu ITER un SESAR finanšu noteikumiem (12). Palāta izteica vairākas piezīmes par šo kopuzņēmumu finanšu regulējuma pilnveidošanu un konsekvences nodrošināšanu ar vispārējo ES Finanšu regulu un ES iestāžu pamata Finanšu regulu. Palāta norādīja arī uz to, ka šo kopuzņēmumu pieņemtajos finanšu noteikumos nav pietiekami izklāstītas Komisijas iekšējā revīzijas dienesta pilnvaras revidēt šos kopuzņēmumus.

| 5.57. | Komisija piekrīt Revīzijas palātas atzinumam, ka Komisijas Iekšējam revīzijas dienestam attiecībā uz ES izveidotām struktūrām ar juridiskas personas statusu, kuras saņem maksājumus no budžeta saskaņā ar vispārējās Finanšu regulas 185. panta 3. punktu, būtu jābūt tādām pašām pilnvarām kā attiecībā uz Komisijas departamentiem. |
| --- | --- |

5.57.

---

(1)  Kopuzņēmums “Fusion for Energy” (Euratom ieguldījuma pārvaldība ITER kodolsintēzes programmā), kopuzņēmums novatorisku zāļu jomā “Innovative Medicines” (zāļu izstrādes produktivitātes un efektivitātes palielināšana), kopuzņēmums “Clean Sky” (tīru gaisa transporta tehnoloģiju izstrāde) un kopuzņēmums “Artemis” (iegulto datorsistēmu izstrāde).

(2)  27 par Sesto pamatprogrammu, viens par Septīto pamatprogrammu, viens par Ogļu un tērauda pētniecības fondu un viens par MEDIA 2007. gada programmu.

(3)  Pārskats par 2008. finanšu gadu, 7.21.–7.24. punkts.

(4)  8. nodaļas 19. un 20. punkts.

(5)  Komisijas 2009. gada 23. jūnija Lēmums (C(2009) 4705).

(6)  2010. gada 24. aprīļa COM(2010) 187, Pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošana.

(7)  Kopš 2010. gada februāra ĢD TREN ir reorganizēts divos ģenerāldirektorātos kā Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts (ĢD MOVE) un Enerģētikas ģenerāldirektorāts (ĢD Energy).

(8)  7.39. punkts.

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regulas (EK) Nr. 2321/2002 20. pants (OV L 355, 30.12.2002., 23. lpp.).

(10)  7.42. punkts.

(11)  COM(2010) 187.

(12)  Atzinums Nr. 4/2008 par Eiropas Kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām (Kodolsintēze enerģijas ieguvei) Finanšu nolikumu un Atzinums Nr. 2/2010 par SESAR kopuzņēmuma finanšu noteikumiem.

(13)  COM(2010) 187, 29.4.2010.

(14)  COM(2010) 261, 26.5.2010.

(15)  SEC(2009) 1720, 15.12.2009.

(16)  COM(2010) 261, 26.5.2010.

(17)  COM(2010) 261.

(18)  Informācija par administratīvo izdevumu revīziju ir izklāstīta 9. nodaļā.

(19)  Avansi Septītajā pamatprogrammā (2007.–2013. g.) bija 2 101 miljoni EUR.

(20)  Starpposma/galīgie maksājumi Septītajā pamatprogrammā (2007.–2013. g.) un Sestajā pamatprogrammā (2002.–2006. g.) bija attiecīgi 1 585 miljoni EUR un 1 800 miljoni EUR.

Avots: Eiropas Savienības 2009. gada pārskati.

5.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI PĒTNIECĪBAS, ENERĢĒTIKAS UN TRANSPORTA JOMĀ

| | 2009. gads | 2008. gads | 2007. gads |
| --- | --- | --- | --- |
| 6. PP | 7. PP | TEN | Citi | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopējais darījumu skaits (no tiem): | 35 | 71 | 16 | 28 | 150 | 150 | 180 |
| avansi | 0 | 58 | 9 | 19 | 86 | 82 | 59 |
| starpposma/galīgie maksājumi | 35 | 13 | 7 | 9 | 64 | 68 | 121 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI |
| (% un darījumu skaits) |
| Darījumi, kuros nav kļūdu | 49 % | {17} | 85 % | {60} | 81 % | {13} | 86 % | {24} | 76 % | {114} | 78 % | 52 % |
| Darījumi, kuros ir kļūdas | 51 % | {18} | 15 % | {11} | 19 % | {3} | 14 % | {4} | 24 % | {36} | 22 % | 48 % |
| KĻŪDAINO DARĪJUMU ANALĪZE |
| (% un darījumu skaits) |
| Analīze pēc izdevumu veida |
| Avansi | 0 % | {0} | 36 % | {4} | 0 % | {0} | 50 % | {2} | 17 % | {6} | 3 % | 9 % |
| Starpposma/galīgie maksājumi/citi | 100 % | {18} | 64 % | {7} | 100 % | {3} | 50 % | {2} | 83 % | {30} | 97 % | 91 % |
| Analīze pēc kļūdu veida |
| Skaitļos neizsakāmas kļūdas | 22 % | {4} | 27 % | {3} | 33 % | {1} | 25 % | {1} | 25 % | {9} | 27 % | 29 % |
| Skaitļos izsakāmas kļūdas, | 78 % | {14} | 73 % | {8} | 67 % | {2} | 75 % | {3} | 75 % | {27} | 73 % | 71 % |
| tostarp | attiecināmības kļūdas | 21 % | {3} | 63 % | {5} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 30 % | {8} | 58 % | 77 % |
| reālas pastāvēšanas kļūdas | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | 3 % |
| precizitātes kļūdas | 79 % | {11} | 37 % | {3} | 100 % | {2} | 100 % | {3} | 70 % | {19} | 42 % | 20 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars: | | |
| < 2 % | | | |
| no 2 % līdz 5 % | X | X | X |
| > 5 % | | | |

2009. gads

2008. gads

2007. gads

6. PP

7. PP

TEN

Citi

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Kopējais darījumu skaits (no tiem):

35

71

16

28

150

150

180

avansi

0

58

9

19

86

82

59

starpposma/galīgie maksājumi

35

13

7

9

64

68

121

PĀRBAUŽU REZULTĀTI

(% un darījumu skaits)

Darījumi, kuros nav kļūdu

49 %

{17}

85 %

{60}

81 %

{13}

86 %

{24}

76 %

{114}

78 %

52 %

Darījumi, kuros ir kļūdas

51 %

{18}

15 %

{11}

19 %

{3}

14 %

{4}

24 %

{36}

22 %

48 %

KĻŪDAINO DARĪJUMU ANALĪZE

(% un darījumu skaits)

Analīze pēc izdevumu veida

Avansi

0 %

{0}

36 %

{4}

0 %

{0}

50 %

{2}

17 %

{6}

3 %

9 %

Starpposma/galīgie maksājumi/citi

100 %

{18}

64 %

{7}

100 %

{3}

50 %

{2}

83 %

{30}

97 %

91 %

Analīze pēc kļūdu veida

Skaitļos neizsakāmas kļūdas

22 %

{4}

27 %

{3}

33 %

{1}

25 %

{1}

25 %

{9}

27 %

29 %

Skaitļos izsakāmas kļūdas,

78 %

{14}

73 %

{8}

67 %

{2}

75 %

{3}

75 %

{27}

73 %

71 %

tostarp

attiecināmības kļūdas

21 %

{3}

63 %

{5}

0 %

{0}

0 %

{0}

30 %

{8}

58 %

77 %

reālas pastāvēšanas kļūdas

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

3 %

precizitātes kļūdas

79 %

{11}

37 %

{3}

100 %

{2}

100 %

{3}

70 %

{19}

42 %

20 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars:

< 2 %

no 2 % līdz 5 %

X

X

X

> 5 %

5.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI PĒTNIECĪBAS, ENERĢĒTIKAS UN TRANSPORTA JOMĀ

Atlasīto pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

| Attiecīgā sistēma | Dokumentu pārbaudes pirms maksājuma veikšanas | Revīzijas apliecinājumi | Ex post finanšu revīzijas | Finanšu korekciju piemērošana | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pētniecības pamatprogrammas | | | | | |

Attiecīgā sistēma

Dokumentu pārbaudes pirms maksājuma veikšanas

Revīzijas apliecinājumi

Ex post finanšu revīzijas

Finanšu korekciju piemērošana

Kopvērtējums

Pētniecības pamatprogrammas

Pārraudzības un kontroles sistēmu kopvērtējums

| Kopvērtējums | 2009.g. | 2008.g. | 2007.g. |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Kopvērtējums

2009.g.

2008.g.

2007.g.

Apzīmējumi

| | efektīvi |
| --- | --- |
| | daļēji efektīvi |
| | neefektīvi |
| — | neattiecas vai nav vērtēts |

efektīvi

daļēji efektīvi

neefektīvi

—

neattiecas vai nav vērtēts

5.3. PIELIKUMS

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI PĒTNIECĪBAS, ENERĢĒTIKAS UN TRANSPORTA JOMĀ

| Galvenie ģenerāl-direktorāti | Ģenerāldirektora sniegtās deklarācijas veids
   (1) | Formulētās atrunas | Palātas apsvērumi | Ticamības kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| RTD | Ar atrunu | Atlikušo kļūdu īpatsvars attiecībā uz maksājumu pieprasījumu precizitāti Sestajā pētniecības pamatprogrammā | Atruna balstās uz atlikušo kļūdu īpatsvaru Sestās pētniecības pamatprogrammas maksājumu pieprasījumos, un ĢD RTD aplēses liecina, ka tas pārsniedz 2 %. Šī atruna saskan ar Palātas konstatējumiem par to, ka pārraudzības un kontroles sistēmas saistībā ar maksājumiem pētniecības jomā ir daļēji efektīvas un ka izdevumos ir būtiskas kļūdas.
  Lai gan 2009. gadā Septītās pētniecības pamatprogrammas maksājumu pieprasījumos riskam pakļautās summas nav uzskatāmas par būtiskām, un tāpēc nav formulēta atruna, gada darbības pārskatā ĢD RTD norāda uz būtisku kļūdu iespējamību Septītās pētniecības pamatprogrammas maksājumu pieprasījumos, sākot no 2010. gada. | A |
| INFSO | Ar atrunu | Atlikušo kļūdu īpatsvars attiecībā uz maksājumu pieprasījumu precizitāti Sestajā pētniecības pamatprogrammā | Atruna balstās uz atlikušo kļūdu īpatsvaru Sestās pētniecības pamatprogrammas maksājumu pieprasījumos, un ĢD INFSO aplēses liecina, ka tas pārsniedz 2 %. Šī atruna saskan ar Palātas konstatējumiem par to, ka pārraudzības un kontroles sistēmas maksājumiem pētniecības jomā ir daļēji efektīvas un ka izdevumos ir būtiskas kļūdas.
  ĢD INFSO uzskata, ka 2009. gadā Septītās pētniecības pamatprogrammas maksājumu pieprasījumos riskam pakļautā summa nav būtiska, un tāpēc atruna nav formulēta. Tomēr Palāta norāda uz būtisku kļūdu iespējamību Septītās pētniecības pamatprogrammas maksājumu pieprasījumos, sākot no 2010. gada. | A |
| TREN | Ar atrunu | Atlikušo kļūdu īpatsvars attiecībā uz maksājumu pieprasījumu precizitāti Sestajā pētniecības pamatprogrammā | Atruna balstās uz atlikušo kļūdu īpatsvaru Sestās pētniecības pamatprogrammas maksājumu pieprasījumos, un ĢD TREN aplēses liecina, ka tas pārsniedz 2 %. Šī atruna saskan ar Palātas konstatējumiem par to, ka pārraudzības un kontroles sistēmas maksājumiem pētniecības jomā ir daļēji efektīvas un ka izdevumos ir būtiskas kļūdas.
  ĢD TREN uzskata, ka 2009. gadā Septītās pētniecības pamatprogrammas maksājumu pieprasījumos riskam pakļautā summa nav būtiska, un tāpēc atruna nav formulēta. Tomēr Palāta ir norādījusi uz būtisku kļūdu iespējamību Septītās pētniecības pamatprogrammas maksājumu pieprasījumos, sākot no 2010. gada. | A |
| A: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |

Galvenie ģenerāl-direktorāti

Ģenerāldirektora sniegtās deklarācijas veids
   (1)

Formulētās atrunas

Palātas apsvērumi

Ticamības kopvērtējums

RTD

Ar atrunu

Atlikušo kļūdu īpatsvars attiecībā uz maksājumu pieprasījumu precizitāti Sestajā pētniecības pamatprogrammā

Atruna balstās uz atlikušo kļūdu īpatsvaru Sestās pētniecības pamatprogrammas maksājumu pieprasījumos, un ĢD RTD aplēses liecina, ka tas pārsniedz 2 %. Šī atruna saskan ar Palātas konstatējumiem par to, ka pārraudzības un kontroles sistēmas saistībā ar maksājumiem pētniecības jomā ir daļēji efektīvas un ka izdevumos ir būtiskas kļūdas.

Lai gan 2009. gadā Septītās pētniecības pamatprogrammas maksājumu pieprasījumos riskam pakļautās summas nav uzskatāmas par būtiskām, un tāpēc nav formulēta atruna, gada darbības pārskatā ĢD RTD norāda uz būtisku kļūdu iespējamību Septītās pētniecības pamatprogrammas maksājumu pieprasījumos, sākot no 2010. gada.

A

INFSO

Ar atrunu

Atlikušo kļūdu īpatsvars attiecībā uz maksājumu pieprasījumu precizitāti Sestajā pētniecības pamatprogrammā

Atruna balstās uz atlikušo kļūdu īpatsvaru Sestās pētniecības pamatprogrammas maksājumu pieprasījumos, un ĢD INFSO aplēses liecina, ka tas pārsniedz 2 %. Šī atruna saskan ar Palātas konstatējumiem par to, ka pārraudzības un kontroles sistēmas maksājumiem pētniecības jomā ir daļēji efektīvas un ka izdevumos ir būtiskas kļūdas.

ĢD INFSO uzskata, ka 2009. gadā Septītās pētniecības pamatprogrammas maksājumu pieprasījumos riskam pakļautā summa nav būtiska, un tāpēc atruna nav formulēta. Tomēr Palāta norāda uz būtisku kļūdu iespējamību Septītās pētniecības pamatprogrammas maksājumu pieprasījumos, sākot no 2010. gada.

A

TREN

Ar atrunu

Atlikušo kļūdu īpatsvars attiecībā uz maksājumu pieprasījumu precizitāti Sestajā pētniecības pamatprogrammā

Atruna balstās uz atlikušo kļūdu īpatsvaru Sestās pētniecības pamatprogrammas maksājumu pieprasījumos, un ĢD TREN aplēses liecina, ka tas pārsniedz 2 %. Šī atruna saskan ar Palātas konstatējumiem par to, ka pārraudzības un kontroles sistēmas maksājumiem pētniecības jomā ir daļēji efektīvas un ka izdevumos ir būtiskas kļūdas.

ĢD TREN uzskata, ka 2009. gadā Septītās pētniecības pamatprogrammas maksājumu pieprasījumos riskam pakļautā summa nav būtiska, un tāpēc atruna nav formulēta. Tomēr Palāta ir norādījusi uz būtisku kļūdu iespējamību Septītās pētniecības pamatprogrammas maksājumu pieprasījumos, sākot no 2010. gada.

A

A:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

---

(1)  Atsaucoties uz ģenerāldirektora sagatavoto deklarāciju, viņam ir pamatota pārliecība par to, ka izveidotās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par darījumu pareizību.

| A: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

A:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

5.4. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE PĒTNIECĪBAS, ENERĢĒTIKAS UN TRANSPORTA POLITIKAS GRUPĀ

| Palātas apsvērums | Veiktie pasākumi | Palātas analīze | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Ticamības deklarācija par 2007. un 2008. gadu: būtisks kļūdu skaits maksājumos |
| 2007. un 2008. gadā Palāta atklāja nozīmīgas kļūdas 83 revidētajos darījumos. Galvenie kļūdu veidi bija šādi: nepamatoti lielu attiecināmo personāla izdevumu un netiešo izmaksu deklarēšana; citu neattiecināmu izmaksu deklarēšana; nepietiekami apliecinošie dokumenti, lai pamatotu atlīdzināšanai pieprasītās izmaksas, budžetā sākotnēji paredzēto, nevis faktisko izmaksu deklarēšana un ar konkrēto projektu nesaistītu izmaksu deklarēšana.
  (Pārskats par 2007. finanšu gadu, 7.14.–7.15. punkts; Pārskats par 2008. finanšu gadu, 7.11.–7.15. punkts.) | 12 gadījumos Komisija ir secinājusi, ka nav jāveic īpaši koriģējoši pasākumi, lai novērstu Palātas konstatētās kļūdas.
  56 gadījumos Komisija ir veikusi finanšu korekcijas.
  14 gadījumos Komisija ir uzsākusi koriģējošus pasākumus, kuri vēl ir jāpabeidz.
  Vienā gadījumā koriģējoši pasākumi vēl nav uzsākti. | Lai gan piecos gadījumos koriģējoša darbība ir veikta ar ievērojamu novēlošanos, Komisija ir kopumā savlaicīgi veikusi pienācīgus pasākumus, lai reaģētu uz Palātas formulētajiem apsvērumiem. | |
| 2.   Komisijas novēloti maksājumi |
| Komisija ir nepamatoti vēlu veikusi maksājumus saņēmējiem, lai gan 2008. gadā Palāta konstatēja, ka Komisija ir ievērojami uzlabojusi savlaicīgu maksājumu veikšanu.
  2007. gadā 30 no 180 Palātas revidētajiem maksājumiem bija veikti novēloti (t. i., 17 %).
  2008. gadā 12 no 150 Palātas revidētajiem maksājumiem bija veikti novēloti (t. i., 8 %).
  2009. gadā 10 no 150 Palātas revidētajiem maksājumiem bija veikti novēloti ( t. i., 7 %).
  (Pārskats par 2007. finanšu gadu, 7.2. pielikums; Pārskats par 2008. finanšu gadu, 7.16. punkts.) | Komisija ir uzlabojusi kavēto maksājumu uzraudzību, pielāgojusi savus IT rīkus un vienkāršojusi procedūras. Maksājumu administratīvā pārvaldība ir aizvien lielākā mērā nodota pētniecības izpildaģentūru pārziņā. | Komisija joprojām ir nodrošinājusi labus darbības rezultātus, kurus konstatēja 2008. gadā. Lai gan maksājumus ekspertiem veica ievērojami savlaicīgāk, jāīsteno papildu pasākumi, lai samazinātu maksājumu kavējumus pētniecībai paredzētām dotācijām — 2009. gadā 30 % maksājumu veica novēloti. | Komisija ir gandarīta par Revīzijas palātas vērtējumu saistībā ar līdz šim paveikto. Komisija ir apņēmusies turpināt šo darbu, lai rezultāti arvien uzlabotos. |

Palātas apsvērums

Veiktie pasākumi

Palātas analīze

Komisijas atbilde

1.   Ticamības deklarācija par 2007. un 2008. gadu: būtisks kļūdu skaits maksājumos

2007. un 2008. gadā Palāta atklāja nozīmīgas kļūdas 83 revidētajos darījumos. Galvenie kļūdu veidi bija šādi: nepamatoti lielu attiecināmo personāla izdevumu un netiešo izmaksu deklarēšana; citu neattiecināmu izmaksu deklarēšana; nepietiekami apliecinošie dokumenti, lai pamatotu atlīdzināšanai pieprasītās izmaksas, budžetā sākotnēji paredzēto, nevis faktisko izmaksu deklarēšana un ar konkrēto projektu nesaistītu izmaksu deklarēšana.

(Pārskats par 2007. finanšu gadu, 7.14.–7.15. punkts; Pārskats par 2008. finanšu gadu, 7.11.–7.15. punkts.)

12 gadījumos Komisija ir secinājusi, ka nav jāveic īpaši koriģējoši pasākumi, lai novērstu Palātas konstatētās kļūdas.

56 gadījumos Komisija ir veikusi finanšu korekcijas.

14 gadījumos Komisija ir uzsākusi koriģējošus pasākumus, kuri vēl ir jāpabeidz.

Vienā gadījumā koriģējoši pasākumi vēl nav uzsākti.

Lai gan piecos gadījumos koriģējoša darbība ir veikta ar ievērojamu novēlošanos, Komisija ir kopumā savlaicīgi veikusi pienācīgus pasākumus, lai reaģētu uz Palātas formulētajiem apsvērumiem.

2.   Komisijas novēloti maksājumi

Komisija ir nepamatoti vēlu veikusi maksājumus saņēmējiem, lai gan 2008. gadā Palāta konstatēja, ka Komisija ir ievērojami uzlabojusi savlaicīgu maksājumu veikšanu.

2007. gadā 30 no 180 Palātas revidētajiem maksājumiem bija veikti novēloti (t. i., 17 %).

2008. gadā 12 no 150 Palātas revidētajiem maksājumiem bija veikti novēloti (t. i., 8 %).

2009. gadā 10 no 150 Palātas revidētajiem maksājumiem bija veikti novēloti ( t. i., 7 %).

(Pārskats par 2007. finanšu gadu, 7.2. pielikums; Pārskats par 2008. finanšu gadu, 7.16. punkts.)

Komisija ir uzlabojusi kavēto maksājumu uzraudzību, pielāgojusi savus IT rīkus un vienkāršojusi procedūras. Maksājumu administratīvā pārvaldība ir aizvien lielākā mērā nodota pētniecības izpildaģentūru pārziņā.

Komisija joprojām ir nodrošinājusi labus darbības rezultātus, kurus konstatēja 2008. gadā. Lai gan maksājumus ekspertiem veica ievērojami savlaicīgāk, jāīsteno papildu pasākumi, lai samazinātu maksājumu kavējumus pētniecībai paredzētām dotācijām — 2009. gadā 30 % maksājumu veica novēloti.

Komisija ir gandarīta par Revīzijas palātas vērtējumu saistībā ar līdz šim paveikto. Komisija ir apņēmusies turpināt šo darbu, lai rezultāti arvien uzlabotos.

---

6. NODAĻA

Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās

SATURS

Ievads

Politikas grupas īpašās iezīmes

EuropeAid sadarbības birojs

Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts

Paplašināšanās ģenerāldirektorāts

Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts

Revīzijas tvērums un pieeja

Darījumu pareizība

Sistēmu efektivitāte

EuropeAid sadarbības birojs

Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts

Paplašināšanās ģenerāldirektorāts

Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

Secinājumi un ieteikumi

Pēcpārbaude par apsvērumiem Īpašajā ziņojumā Nr. 3/2006 par Eiropas Komisijas sniegto humāno palīdzību cunami upuriem

Ievads

Ieteikumu pēcpārbaude

Secinājumi

Pēcpārbaude par apsvērumiem Īpašajā ziņojumā Nr. 6/2006 par vides aspektiem, Komisijai sadarbojoties attīstības jomā

Ievads

Ieteikumu pēcpārbaude

Secinājumi

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 6.1. | Šajā nodaļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās”, kurā ietilpst šādas politikas jomas: “19. Ārējās attiecības”, “21. Attīstība un attiecības ar Āfrikas, Karību jūras baseina un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīm” (1), “22. Paplašināšanās” un “23. Humānā palīdzība”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2009. gadā ir sniegta
  6.1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

6.1.

Šajā nodaļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās”, kurā ietilpst šādas politikas jomas: “19. Ārējās attiecības”, “21. Attīstība un attiecības ar Āfrikas, Karību jūras baseina un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīm” (1), “22. Paplašināšanās” un “23. Humānā palīdzība”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2009. gadā ir sniegta
  6.1. tabulā
  .

6.1. tabula.   Galvenā informācija par ārējo atbalstu, attīstību un paplašināšanos

| (milj. EUR) |
| --- |
| Budžeta sadaļa | Politikas joma | Apraksts | 2009. g. maksājumi | Pārvaldības veids |
| 19. | Ārējās attiecības | Administratīvie izdevumi | 415 | Centralizēta tieša |
| Daudzpusējas attiecības, sadarbība ar trešām valstīm migrācijas un patvēruma jomā un vispārīgi ārējo attiecību jautājumi | 60 | Centralizēta tieša |
| Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) | 316 | Centralizēta netieša (16) /kopēja |
| Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments (EIDHR) | 123 | Centralizēta tieša |
| Attiecības un sadarbība ar industrializētām trešām valstīm | 16 | Centralizēta tieša |
| Reakcija krīzes situācijās un globālie draudi drošībai | 215 | Centralizēta tieša |
| Eiropas kaimiņattiecību politika un attiecības ar Krieviju | 1 469 | Centralizēta tieša/decentralizēta |
| Attiecības ar Latīņameriku | 308 | Centralizēta tieša/decentralizēta |
| Attiecības ar Āziju, Vidusāzijas un Tuvo Austrumu valstīm | 727 | Centralizēta tieša/decentralizēta/kopēja |
| Politiskā stratēģija un koordinācija | 24 | Centralizēta tieša |
| | 3 673 | |
| 21. | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm | Administratīvie izdevumi | 349 | Centralizēta tieša |
| Nodrošinātība ar pārtiku | 673 | Centralizēta tieša |
| Attīstības nevalstiskie dalībnieki | 181 | Centralizēta tieša |
| Vide un ilgtspējīga dabas resursu, tostarp enerģijas, pārvaldība | 81 | Centralizēta tieša |
| Humānā un sociālā attīstība | 113 | Centralizēta tieša/kopēja |
| Ģeogrāfiska sadarbība ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīm | 256 | Centralizēta tieša/decentralizēta/kopēja |
| Attīstības sadarbība un ad hoc programmas | 30 | Centralizēta tieša |
| Politiskā stratēģija un koordinācija | 15 | Centralizēta tieša |
| | 1 698 | |
| 22. | Paplašināšanās | Administratīvie izdevumi | 91 | Centralizēta tieša |
| Paplašināšanās process un stratēģija | 1 165 | Centralizēta tieša/netieša/decentralizēta |
| Pēcpievienošanās finansiālais atbalsts | 43 | Centralizēta tieša/decentralizēta |
| Informācijas un komunikācijas stratēģija | 9 | Centralizēta tieša |
| | 1 308 | |
| 23. | Humānā palīdzība | Administratīvie izdevumi | 28 | Centralizēta tieša |
| Humānā palīdzība | 772 | Centralizēta tieša/kopēja |
| | 800 | |
| Administratīvie izdevumi kopā (17) | 883 | |
| Pamatdarbības izdevumi kopā (no tiem) | 6 596 | |
| – | avansi |

(milj. EUR)

Budžeta sadaļa

Politikas joma

Apraksts

2009. g. maksājumi

Pārvaldības veids

19.

Ārējās attiecības

Administratīvie izdevumi

415

Centralizēta tieša

Daudzpusējas attiecības, sadarbība ar trešām valstīm migrācijas un patvēruma jomā un vispārīgi ārējo attiecību jautājumi

60

Centralizēta tieša

Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP)

316

Centralizēta netieša (16) /kopēja

Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments (EIDHR)

123

Centralizēta tieša

Attiecības un sadarbība ar industrializētām trešām valstīm

16

Centralizēta tieša

Reakcija krīzes situācijās un globālie draudi drošībai

215

Centralizēta tieša

Eiropas kaimiņattiecību politika un attiecības ar Krieviju

1 469

Centralizēta tieša/decentralizēta

Attiecības ar Latīņameriku

308

Centralizēta tieša/decentralizēta

Attiecības ar Āziju, Vidusāzijas un Tuvo Austrumu valstīm

727

Centralizēta tieša/decentralizēta/kopēja

Politiskā stratēģija un koordinācija

24

Centralizēta tieša

3 673

21.

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

Administratīvie izdevumi

349

Centralizēta tieša

Nodrošinātība ar pārtiku

673

Centralizēta tieša

Attīstības nevalstiskie dalībnieki

181

Centralizēta tieša

Vide un ilgtspējīga dabas resursu, tostarp enerģijas, pārvaldība

81

Centralizēta tieša

Humānā un sociālā attīstība

113

Centralizēta tieša/kopēja

Ģeogrāfiska sadarbība ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīm

256

Centralizēta tieša/decentralizēta/kopēja

Attīstības sadarbība un ad hoc programmas

30

Centralizēta tieša

Politiskā stratēģija un koordinācija

15

Centralizēta tieša

1 698

22.

Paplašināšanās

Administratīvie izdevumi

91

Centralizēta tieša

Paplašināšanās process un stratēģija

1 165

Centralizēta tieša/netieša/decentralizēta

Pēcpievienošanās finansiālais atbalsts

43

Centralizēta tieša/decentralizēta

Informācijas un komunikācijas stratēģija

9

Centralizēta tieša

1 308

23.

Humānā palīdzība

Administratīvie izdevumi

28

Centralizēta tieša

Humānā palīdzība

772

Centralizēta tieša/kopēja

800

Administratīvie izdevumi kopā (17)

883

Pamatdarbības izdevumi kopā (no tiem)

6 596

–

4 079

| – | starpposma/galīgie maksājumi |
| --- | --- |

–

2 517

Gada maksājumi kopā

7 479

Gada saistības kopā

8 463

Avots: pārskati par 2009. gadu.

Politikas grupas īpašās iezīmes

| 6.2. | Ārējo attiecību un attīstības izdevumus pārzina EuropeAid sadarbības birojs (EuropeAid), kā arī Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts (ĢD RELEX). Paplašināšanās izdevumus pārzina Paplašināšanās ģenerāldirektorāts (ĢD ELARG), bet humāno palīdzību, tostarp pārtikas palīdzību, – Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts (ĢD ECHO). |
| --- | --- |

6.2.

Ārējo attiecību un attīstības izdevumus pārzina EuropeAid sadarbības birojs (EuropeAid), kā arī Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts (ĢD RELEX). Paplašināšanās izdevumus pārzina Paplašināšanās ģenerāldirektorāts (ĢD ELARG), bet humāno palīdzību, tostarp pārtikas palīdzību, – Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts (ĢD ECHO).

EuropeAid sadarbības birojs

| 6.3. | EuropeAid pārziņā esošajos izdevumos ietilpst:






  a) | finansiāla un tehniska palīdzība Āzijas un Latīņamerikas valstīm un ekonomiskā sadarbība ar tām; |
| --- | --- | --- |

6.3.

EuropeAid pārziņā esošajos izdevumos ietilpst:

a)

finansiāla un tehniska palīdzība Āzijas un Latīņamerikas valstīm un ekonomiskā sadarbība ar tām;

| b) | Eiropas kaimiņattiecību politika, tostarp stratēģiskās partnerattiecības ar Krieviju; |
| --- | --- |

b)

Eiropas kaimiņattiecību politika, tostarp stratēģiskās partnerattiecības ar Krieviju;

| c) | tematiskas programmas, kas attiecas uz nodrošinātību ar pārtiku, nevalstisko sektoru un vietējām pārvaldes iestādēm, vides aizsardzību, veselību un izglītību, kā arī uz demokrātiju un cilvēktiesībām. |
| --- | --- |

c)

tematiskas programmas, kas attiecas uz nodrošinātību ar pārtiku, nevalstisko sektoru un vietējām pārvaldes iestādēm, vides aizsardzību, veselību un izglītību, kā arī uz demokrātiju un cilvēktiesībām.

| 6.4. | Izdevumu lielāko daļu tieši centralizēti pārvalda Komisijas centrālie dienesti vai ES pārstāvniecības (2) trešās valstīs. Atbalstu, kuru sniedz ar starptautisku organizāciju starpniecību, pārvalda kopīgi. |
| --- | --- |

6.4.

Izdevumu lielāko daļu tieši centralizēti pārvalda Komisijas centrālie dienesti vai ES pārstāvniecības (2) trešās valstīs. Atbalstu, kuru sniedz ar starptautisku organizāciju starpniecību, pārvalda kopīgi.

| 6.5. | Lielākā daļa maksājumu ir vai nu avansi, vai arī starpposma maksājumi, savukārt galīgie maksājumi kārtējā gada izdevumos nepārsniedz 20 %. |
| --- | --- |

6.5.

Lielākā daļa maksājumu ir vai nu avansi, vai arī starpposma maksājumi, savukārt galīgie maksājumi kārtējā gada izdevumos nepārsniedz 20 %.

| 6.6. | Galīgajos maksājumos kopumā ir lielāks pārkāpumu risks nekā avansa un starpposma maksājumos. Avansa un starpposma maksājumos parasti ir jāizpilda neliels nosacījumu skaits, bet galīgie maksājumi lielākoties ir atkarīgi no visu projektā faktiski radušos izdevumu deklarēšanas un apstiprināšanas. |
| --- | --- |

6.6.

Galīgajos maksājumos kopumā ir lielāks pārkāpumu risks nekā avansa un starpposma maksājumos. Avansa un starpposma maksājumos parasti ir jāizpilda neliels nosacījumu skaits, bet galīgie maksājumi lielākoties ir atkarīgi no visu projektā faktiski radušos izdevumu deklarēšanas un apstiprināšanas.

| 6.7. | Attīstības projektus īsteno vairāk nekā 150 valstīs, un īstenotājorganizācijas ir ļoti atšķirīgas gan to lieluma, gan kompetences ziņā. Lai projekti varētu saņemt ES atbalstu, tiem ir jāatbilst sarežģītiem noteikumiem vairākās jomās, tostarp jāievēro konkursa un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras. |
| --- | --- |

6.7.

Attīstības projektus īsteno vairāk nekā 150 valstīs, un īstenotājorganizācijas ir ļoti atšķirīgas gan to lieluma, gan kompetences ziņā. Lai projekti varētu saņemt ES atbalstu, tiem ir jāatbilst sarežģītiem noteikumiem vairākās jomās, tostarp jāievēro konkursa un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras.

Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts

| 6.8. | ĢD RELEX pārvaldītie izdevumi galvenokārt attiecas uz pasākumiem kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) jomā, kā arī uz Stabilitātes instrumentu un uz Industrializēto valstu instrumentu. Galvenie mērķi ir saistīti ar miera uzturēšanu, konfliktu novēršanu, starptautiskās drošības stiprināšanu un ES interešu veicināšanu ārpolitikas, ekonomiskās integrācijas un globālos jautājumos attiecībās ar galvenajiem rūpnieciski attīstītajiem partneriem un valstīm ar augstu ienākumu līmeni. |
| --- | --- |

6.8.

ĢD RELEX pārvaldītie izdevumi galvenokārt attiecas uz pasākumiem kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) jomā, kā arī uz Stabilitātes instrumentu un uz Industrializēto valstu instrumentu. Galvenie mērķi ir saistīti ar miera uzturēšanu, konfliktu novēršanu, starptautiskās drošības stiprināšanu un ES interešu veicināšanu ārpolitikas, ekonomiskās integrācijas un globālos jautājumos attiecībās ar galvenajiem rūpnieciski attīstītajiem partneriem un valstīm ar augstu ienākumu līmeni.

| 6.8. | Lielākā daļa stabilitātes instrumenta ietvaros veikto pasākumu ietver reaģēšanu uz krīzes vai krīzes tuvošanās situācijām, kā arī pirms un pēc krīzes kapacitātes veidošanu. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Tiek piemēroti šādi pārvaldības veidi:






  a) | netieša centralizēta vai kopēja pārvaldība ar starptautiskām organizācijām kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā; |
| --- | --- | --- |

6.9.

Tiek piemēroti šādi pārvaldības veidi:

a)

netieša centralizēta vai kopēja pārvaldība ar starptautiskām organizācijām kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā;

| b) | tieša centralizēta pārvaldība attiecībās un sadarbībā ar industrializētām trešām valstīm (Industrializēto valstu instruments); un |
| --- | --- |

b)

tieša centralizēta pārvaldība attiecībās un sadarbībā ar industrializētām trešām valstīm (Industrializēto valstu instruments); un

| c) | tieša centralizēta un kopēja pārvaldība saistībā ar reaģēšanu krīzes situācijās un globāliem draudiem drošībai (Stabilitātes instruments). Šos projektus īsteno centrālie dienesti vai pārstāvniecības. |
| --- | --- |

c)

tieša centralizēta un kopēja pārvaldība saistībā ar reaģēšanu krīzes situācijās un globāliem draudiem drošībai (Stabilitātes instruments). Šos projektus īsteno centrālie dienesti vai pārstāvniecības.

| 6.10. | Kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā izdevumi galvenokārt attiecas uz Eiropas Drošības un aizsardzības politikas (EDAP) īstenošanu, piešķirot finansējumu civilām misijām dažādās valstīs un teritorijās, kurās parasti ir liels politiskais risks un nestabilitāte. Līdzīgi riski pastāv arī saistībā ar Stabilitātes instrumentu. |
| --- | --- |

6.10.

Kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā izdevumi galvenokārt attiecas uz Eiropas Drošības un aizsardzības politikas (EDAP) īstenošanu, piešķirot finansējumu civilām misijām dažādās valstīs un teritorijās, kurās parasti ir liels politiskais risks un nestabilitāte. Līdzīgi riski pastāv arī saistībā ar Stabilitātes instrumentu.

| 6.10. | Situācijās, kad nestabila politiskā vide rada paaugstinātu riska līmeni, tiek ieviesti tādi risku mazinoši pasākumi kā ex post pārbaužu apmeklējumi, kas papildus obligātajām ārējām revīzijām, ko atbalsta saņēmēji veic saistībā ar līguma prasībām, jāveic centrālajiem dienestiem vai pārstāvniecībām. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Tāpat kā EuropeAid sadarbības biroja gadījumā, lielāko daļu ĢD RELEX pārvaldīto izdevumu veic vai nu avansa, vai arī starpposma maksājumu veidā. Lai saņemtu starpposma maksājumus, parasti ir jāiesniedz pierādījumi, ka projekta īstenošana ir veikta noteiktā līmenī, izmantojot līdz šim piešķirtos līdzekļus, bet, lai saņemtu galīgos maksājumus, jāiesniedz dokumenti un tie jāapstiprina par visiem projekta faktiskajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

6.11.

Tāpat kā EuropeAid sadarbības biroja gadījumā, lielāko daļu ĢD RELEX pārvaldīto izdevumu veic vai nu avansa, vai arī starpposma maksājumu veidā. Lai saņemtu starpposma maksājumus, parasti ir jāiesniedz pierādījumi, ka projekta īstenošana ir veikta noteiktā līmenī, izmantojot līdz šim piešķirtos līdzekļus, bet, lai saņemtu galīgos maksājumus, jāiesniedz dokumenti un tie jāapstiprina par visiem projekta faktiskajiem izdevumiem.

Paplašināšanās ģenerāldirektorāts

| 6.12. | Paplašināšanās ģenerāldirektorāta pārziņā ir izdevumi saistībā ar paplašināšanās stratēģiju un procesu galvenokārt attiecībā uz pirmspievienošanās atbalsta instrumentu, Phare programmu – tostarp pēcpievienošanās atbalstu –, CARDS
   (3), kā arī pirmspievienošanās finansiālo palīdzību Turcijai. |
| --- | --- |

6.12.

Paplašināšanās ģenerāldirektorāta pārziņā ir izdevumi saistībā ar paplašināšanās stratēģiju un procesu galvenokārt attiecībā uz pirmspievienošanās atbalsta instrumentu, Phare programmu – tostarp pēcpievienošanās atbalstu –, CARDS
   (3), kā arī pirmspievienošanās finansiālo palīdzību Turcijai.

| 6.13. | Nozīmīgu daļu izdevumu veic tieši valstu pārvaldes iestādēm saņēmējvalstīs. Parasti pirmo pārskaitījumu veic pēc attiecīgo valstu programmu parakstīšanas. Nākamos maksājumus saņem pēc tam, kad ir apstiprināta deklarācija, kurā ir norādīts, ka daļa no iepriekš pārskaitītajiem līdzekļiem ir jau apgūta un ka radušies izdevumi ir attiecināmi ES finansējuma saņemšanai. |
| --- | --- |

6.13.

Nozīmīgu daļu izdevumu veic tieši valstu pārvaldes iestādēm saņēmējvalstīs. Parasti pirmo pārskaitījumu veic pēc attiecīgo valstu programmu parakstīšanas. Nākamos maksājumus saņem pēc tam, kad ir apstiprināta deklarācija, kurā ir norādīts, ka daļa no iepriekš pārskaitītajiem līdzekļiem ir jau apgūta un ka radušies izdevumi ir attiecināmi ES finansējuma saņemšanai.

| 6.14. | Maksājumus parasti veic vai nu centralizēti tieši, vai arī decentralizēti. Ja maksājumi ir decentralizēti, Komisijas pārstāvniecība veic ex ante pārbaudi attiecībā uz lēmumiem par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu, bet reizēm īpašos apstākļos ex ante pārbaudi var neveikt. |
| --- | --- |

6.14.

Maksājumus parasti veic vai nu centralizēti tieši, vai arī decentralizēti. Ja maksājumi ir decentralizēti, Komisijas pārstāvniecība veic ex ante pārbaudi attiecībā uz lēmumiem par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu, bet reizēm īpašos apstākļos ex ante pārbaudi var neveikt.

Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts

| 6.15. | ĢD ECHO pārziņā esošos ES izdevumus humānās palīdzības jomā atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 1257/96 (4) pārvalda centrālie dienesti. Apmēram pusi no apropriācijām, par kurām ir uzņemtas saistības, saņem NVO (tiešā centralizētā pārvaldība), otru pusi – ANO vai citas starptautiskas organizācijas (kopējā pārvaldība). |
| --- | --- |

6.15.

ĢD ECHO pārziņā esošos ES izdevumus humānās palīdzības jomā atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 1257/96 (4) pārvalda centrālie dienesti. Apmēram pusi no apropriācijām, par kurām ir uzņemtas saistības, saņem NVO (tiešā centralizētā pārvaldība), otru pusi – ANO vai citas starptautiskas organizācijas (kopējā pārvaldība).

| 6.16. | Avansi un starpposma maksājumi veido lielu daļu no kopējiem izdevumiem. Savas specifikas dēļ pārkāpumu risks tajos ir mazāks nekā galīgajos maksājumos. Lai saņemtu starpposma maksājumus, ir jāizpilda tikai daži nosacījumi, savukārt, lai saņemtu galīgos maksājumus, jāiesniedz dokumenti un tie jāapstiprina par visiem projekta faktiskajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

6.16.

Avansi un starpposma maksājumi veido lielu daļu no kopējiem izdevumiem. Savas specifikas dēļ pārkāpumu risks tajos ir mazāks nekā galīgajos maksājumos. Lai saņemtu starpposma maksājumus, ir jāizpilda tikai daži nosacījumi, savukārt, lai saņemtu galīgos maksājumus, jāiesniedz dokumenti un tie jāapstiprina par visiem projekta faktiskajiem izdevumiem.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 6.17. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metodes izklāstītas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Ārējā atbalsta, attīstības un paplašināšanas jomas revīzijā revidenti: |
| --- | --- |

6.17.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metodes izklāstītas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Ārējā atbalsta, attīstības un paplašināšanas jomas revīzijā revidenti:

6.17.

| a) | pārbaudīja paraugu ar 180 darījumiem, no tiem 83 avansus, 48 starpposma un 49 galīgos maksājumus; |
| --- | --- |

a)

pārbaudīja paraugu ar 180 darījumiem, no tiem 83 avansus, 48 starpposma un 49 galīgos maksājumus;

| b) | izvērtēja Komisijas centrālo dienestu un pārstāvniecību pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti, tostarp:






  i) | ex ante pārbaudes; |
| --- | --- | --- |

b)

izvērtēja Komisijas centrālo dienestu un pārstāvniecību pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti, tostarp:

i)

ex ante pārbaudes;

| ii) | uzraudzību un pārraudzību; |
| --- | --- |

ii)

uzraudzību un pārraudzību;

| iii) | ārējās revīzijas (5); |
| --- | --- |

iii)

ārējās revīzijas (5);

| iv) | iekšējo revīziju. |
| --- | --- |

iv)

iekšējo revīziju.

| a) | Komisija atzīmē, ka 2009. gada paraugā salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ir iekļauts ievērojami vairāk galīgo maksājumu. |
| --- | --- |

a)

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 6.18. | No kļūdainajiem darījumiem 26 % gadījumu (sešos darījumos no 23) bija skaitļos izsakāmas kļūdas, bet pārējos 74 % bija skaitļos neizsakāmas kļūdas (17 darījumos no 23). Palātas aplēses liecina, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars šajā revīzijas jomā ir no 2 % līdz 5 % (
  6.1. pielikums
  ). |
| --- | --- |

6.18.

No kļūdainajiem darījumiem 26 % gadījumu (sešos darījumos no 23) bija skaitļos izsakāmas kļūdas, bet pārējos 74 % bija skaitļos neizsakāmas kļūdas (17 darījumos no 23). Palātas aplēses liecina, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars šajā revīzijas jomā ir no 2 % līdz 5 % (
  6.1. pielikums
  ).

| 6.18. | Komisija atzinīgi novērtē to darījumu “biežuma” palielināšanos salīdzinājumā ar rādītājiem 2008. un 2007. gadā, ko Palāta uzskata par pilnībā pareiziem (87 %). |
| --- | --- |

6.18.

| 6.19. | Nozīmīgākās konstatētās kļūdas attiecas uz:






  a) | skaitļos izsakāmām attiecināmības kļūdām (piemēram, nav izpildīti svarīgi nosacījumi, izdevumi radušies ārpus attiecināmības perioda, projektu izmaksu deklarācijās iekļauti neattiecināmi izdevumi un pārkāpumi īstenotājorganizāciju rīkotajās konkursu un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās); un |
| --- | --- | --- |

6.19.

Nozīmīgākās konstatētās kļūdas attiecas uz:

a)

skaitļos izsakāmām attiecināmības kļūdām (piemēram, nav izpildīti svarīgi nosacījumi, izdevumi radušies ārpus attiecināmības perioda, projektu izmaksu deklarācijās iekļauti neattiecināmi izdevumi un pārkāpumi īstenotājorganizāciju rīkotajās konkursu un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās); un

| b) | skaitļos neizsakāmām kļūdām (piemēram, pārkāpumi iepirkuma procedūrās, līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju neievērošana atbilstoši attiecīgajiem finansēšanas lēmumiem un revīzijas izsekojamības trūkums). |
| --- | --- |

b)

skaitļos neizsakāmām kļūdām (piemēram, pārkāpumi iepirkuma procedūrās, līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju neievērošana atbilstoši attiecīgajiem finansēšanas lēmumiem un revīzijas izsekojamības trūkums).

| 6.20. | Kopumā lielākā daļa konstatēto kļūdu nav skaitļos izsakāmas, un tās atklāja ES pārstāvniecību darbā. |
| --- | --- |

6.20.

Kopumā lielākā daļa konstatēto kļūdu nav skaitļos izsakāmas, un tās atklāja ES pārstāvniecību darbā.

| 6.20. | ES pārstāvniecības ir atbildīgas par lielāko daļu no Komisijas ārējā atbalsta portfeļa veikto maksājumu. Attiecībā uz EuropeAid 79 % no ES budžeta pašreizējā portfeļa (neizpildītās saistības) 2009. gadā pārvaldīja pārstāvniecības. |
| --- | --- |

6.20.

| 6.21. | Dažas no kļūdām konstatēja starpposma maksājumos, tāpēc tām pievērsīs uzmanību turpmākās iekšējās kontroles pārbaudēs. Tomēr Palāta atrada kļūdas dažos galīgajos maksājumos, kuras nebija iepriekš atklājuši Komisijas kontroles mehānismi. |
| --- | --- |

6.21.

Dažas no kļūdām konstatēja starpposma maksājumos, tāpēc tām pievērsīs uzmanību turpmākās iekšējās kontroles pārbaudēs. Tomēr Palāta atrada kļūdas dažos galīgajos maksājumos, kuras nebija iepriekš atklājuši Komisijas kontroles mehānismi.

| 6.21. | Komisija uzskata, ka pasākumi, lai atklātu un novērstu kļūdas pirms galīgo maksājumu veikšanas (piemēram, ziņojumu iesniegšana, ārējā revīzija, Komisijas personāla veiktā izdevumu un darījumu pārbaude), ir efektīvi. Turklāt iespējamās neatbilstības pēc tam vēl var labot, veicot ex post revīzijas un atbilstošu piedziņu. Tomēr ar pārbaudēm nav reāli iespējams līdz nullei samazināt finanšu kļūdu risku. |
| --- | --- |

6.21.

SISTĒMU EFEKTIVITĀTE

| 6.22. | Sistēmu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  6.2. pielikumā
  . Pārraudzības un kontroles sistēmas kopumā vērtējamas kā daļēji efektīvas. |
| --- | --- |

6.22.

Sistēmu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  6.2. pielikumā
  . Pārraudzības un kontroles sistēmas kopumā vērtējamas kā daļēji efektīvas.

| 6.22. | Komisija uzskata, ka daudzgadu pārraudzības un kontroles sistēmas ārējā atbalsta, attīstības un paplašināšanās politikas grupai ir efektīvas un ar katru gadu ir ievērojami uzlabojušās, kā to atspoguļo pilnībā pareizi veikto maksājumu īpatsvara palielināšanās, ko Palāta ir konstatējusi savā paraugā. |
| --- | --- |

6.22.

EuropeAid sadarbības birojs

| 6.23. | Kā minēts Palātas gada pārskatā par darbībām, ko finansē no astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda (Pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem), EuropeAid sadarbības biroja pārraudzības un kontroles sistēmu darbība uzskatāma par daļēji efektīvu. |
| --- | --- |

6.23.

Kā minēts Palātas gada pārskatā par darbībām, ko finansē no astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda (Pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem), EuropeAid sadarbības biroja pārraudzības un kontroles sistēmu darbība uzskatāma par daļēji efektīvu.

| 6.23. | Komisija atzinīgi novērtē Revīzijas palātas apsvērumu, ka “EuropeAid ir izveidojis visaptverošu kontroles stratēģiju” un “2009. gada EuropeAid turpinājis ievērojami uzlabot pārraudzības un kontroles sistēmu struktūru un darbību” (skatīt 54. punktu 2009. gada pārskatā par EAF). |
| --- | --- |

6.23.

Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts

| 6.24. | ĢD RELEX pārraudzības un kontroles sistēmas uzskatāmas kopumā par daļēji efektīvām. |
| --- | --- |

6.24.

ĢD RELEX pārraudzības un kontroles sistēmas uzskatāmas kopumā par daļēji efektīvām.

| 6.24. | Komisija ir gandarīta par Revīzijas palātas atzinīgo nostāju attiecībā uz nesen ieviestajiem uzlabojumiem. |
| --- | --- |

6.24.

| 6.25. | ĢD RELEX pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaudē veica iepriekšējos gados veikto sistēmu novērtējumu pēcpārbaudi un caurlūkoja iekšējās revīzijas darba rezultātus. |
| --- | --- |

6.25.

ĢD RELEX pārraudzības un kontroles sistēmu pārbaudē veica iepriekšējos gados veikto sistēmu novērtējumu pēcpārbaudi un caurlūkoja iekšējās revīzijas darba rezultātus.

Ex ante pārbaudes

| 6.26. | ĢD RELEX pilnveidoja ex ante pārbaudes 2009. gadā un ieviesa jaunas procedūras un pārbaužu sarakstus, taču šo izmaiņu efektivitāti varēs novērtēt tikai turpmākajos gados. Tomēr Palāta norāda uz to, ka joprojām nav novērstas dažas agrāk konstatētās nepilnības (piemēram, nav veikts KĀDP misiju ex ante novērtējums, kā to paredz Finanšu regulas 56. pants). |
| --- | --- |

6.26.

ĢD RELEX pilnveidoja ex ante pārbaudes 2009. gadā un ieviesa jaunas procedūras un pārbaužu sarakstus, taču šo izmaiņu efektivitāti varēs novērtēt tikai turpmākajos gados. Tomēr Palāta norāda uz to, ka joprojām nav novērstas dažas agrāk konstatētās nepilnības (piemēram, nav veikts KĀDP misiju ex ante novērtējums, kā to paredz Finanšu regulas 56. pants).

| 6.26. | Jaunajā priekšlikumā par Finanšu regulas pārskatīšanu ir apstiprināts, ka saistībā ar šo apmeklējumu specifisko raksturu 56. pantā minētos novērtējumus var veikt tikai pakāpeniski, jo tie ir izveidoti ad hoc un ex nihilo.

  KĀDP iepirkuma pārbaužu sarakstu izveide ir pabeigta, un tie jau tiek izmantoti. |
| --- | --- |

6.26.

KĀDP iepirkuma pārbaužu sarakstu izveide ir pabeigta, un tie jau tiek izmantoti.

Uzraudzība un pārraudzība

| 6.27. | Palāta joprojām atklāja nepilnības iekšējās kontroles sistēmas uzraudzības un pārraudzības komponentā, lai gan veco līgumu slēgšana ir uzlabojusies attiecībā uz jau pabeigtiem pasākumiem (ātrās reaģēšanas mehānisms). Gada beigās 16 ātrās reaģēšanas mehānisma lietas vēl nebija pabeigtas un galīgie ziņojumi nebija saņemti par 20 kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā noslēgtiem līgumiem, kuru izpildes termiņš jau bija beidzies (lielākoties 2008. gadā). |
| --- | --- |

6.27.

Palāta joprojām atklāja nepilnības iekšējās kontroles sistēmas uzraudzības un pārraudzības komponentā, lai gan veco līgumu slēgšana ir uzlabojusies attiecībā uz jau pabeigtiem pasākumiem (ātrās reaģēšanas mehānisms). Gada beigās 16 ātrās reaģēšanas mehānisma lietas vēl nebija pabeigtas un galīgie ziņojumi nebija saņemti par 20 kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā noslēgtiem līgumiem, kuru izpildes termiņš jau bija beidzies (lielākoties 2008. gadā).

| 6.27. | Attiecībā uz veco lietu slēgšanu (gan saistībā ar ātrās reaģēšanas mehānismu, gan KĀDP) Komisija veica pasākumus jau 2009. gadā. Šos pasākumus turpinās veikt visu 2010. gadu. |
| --- | --- |

6.27.

Ex post pārbaudes

| 6.28. | Ģenerāldirektors savā ticamības deklarācijā iekļāva nozīmīgu atrunu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas un Stabilitātes instrumenta darbības budžeta ex post pārbaužu efektivitāti, pamatojoties uz Palātas un iekšējās revīzijas dienesta 2008. gadā konstatētajām nepilnībām (sk. 6.49. punktu). |
| --- | --- |

6.28.

Ģenerāldirektors savā ticamības deklarācijā iekļāva nozīmīgu atrunu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas un Stabilitātes instrumenta darbības budžeta ex post pārbaužu efektivitāti, pamatojoties uz Palātas un iekšējās revīzijas dienesta 2008. gadā konstatētajām nepilnībām (sk. 6.49. punktu).

| 6.28. | Ārējo attiecību ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors izstrādāja rīcības plānu, lai uzraudzītu 2009. gada darbības pārskatā formulēto atrunu un 2010. gadā uzlabotu ticamības kvalitāti. |
| --- | --- |

6.28.

| 6.29. | Tomēr Palāta atzīst, ka salīdzinājumā ar 2008. gadu ex post pārbaužu sistēmas darbība ir uzlabojusies: tika izstrādāta un ieviesta ex post kontroles stratēģija un veikts lielāks ex post pārbaužu skaits. Šo izmaiņu efektivitāti varēs novērtēt tikai turpmākajos gados. |
| --- | --- |

6.29.

Tomēr Palāta atzīst, ka salīdzinājumā ar 2008. gadu ex post pārbaužu sistēmas darbība ir uzlabojusies: tika izstrādāta un ieviesta ex post kontroles stratēģija un veikts lielāks ex post pārbaužu skaits. Šo izmaiņu efektivitāti varēs novērtēt tikai turpmākajos gados.

| 6.29. | Komisija ir gandarīta par Palātas atzinīgo nostāju attiecībā uz ieviestajiem uzlabojumiem, kuri turpinās 2010. gadā. Šogad veiktie pasākumi ietver uzlabotu metodi saistībā ar pārbaudēm uz vietas, apmācību, kā arī uzlabotas pamatnostādnes par ex-post pārbaužu rezultātu dokumentāciju. |
| --- | --- |

6.29.

Iekšējā revīzija

| 6.30. | Iekšējās revīzijas funkcija uzskatāma par kopumā efektīvu. 2009. gadā Iekšējās revīzijas funkcija darbojās ar pilnu jaudu un veica revīzijas par vajadzīgām un lietderīgām tēmām. |
| --- | --- |

6.30.

Iekšējās revīzijas funkcija uzskatāma par kopumā efektīvu. 2009. gadā Iekšējās revīzijas funkcija darbojās ar pilnu jaudu un veica revīzijas par vajadzīgām un lietderīgām tēmām.

Paplašināšanās ģenerāldirektorāts

Ex ante pārbaudes

| 6.31. | Ex ante pārbaudes uzskatāmas par daļēji efektīvām. ES pārstāvniecību veiktās ex ante pārbaudes nenovērsa vai neatklāja un neizlaboja Palātas konstatēto būtisko kļūdu līmeni valsts maksājumu aģentūru pārvaldītajās konkursu procedūrās (sk. 6.19. punkta a) apakšpunktu). |
| --- | --- |

6.31.

Ex ante pārbaudes uzskatāmas par daļēji efektīvām. ES pārstāvniecību veiktās ex ante pārbaudes nenovērsa vai neatklāja un neizlaboja Palātas konstatēto būtisko kļūdu līmeni valsts maksājumu aģentūru pārvaldītajās konkursu procedūrās (sk. 6.19. punkta a) apakšpunktu).

| 6.31. | Komisija uzskata, ka ex-ante pārbaudes gan centrālajos dienestos, gan ES pārstāvniecībās ir efektīvas. Kā atzinusi Palāta, Komisija turpināja uzlabot savas iekšējās sistēmas un pabeidza izstrādāt norādījumu kopumu. 2008. gada pārskatā ex-ante pārbaudes tika novērtētas kā efektīvas. |
| --- | --- |

6.31.

| 6.32. | Horvātijā un Turcijā Palāta konstatēja vairākas nepilnības decentralizētas īstenošanas sistēmas (DIS) izveidē un darbībā, tostarp: |
| --- | --- |

6.32.

Horvātijā un Turcijā Palāta konstatēja vairākas nepilnības decentralizētas īstenošanas sistēmas (DIS) izveidē un darbībā, tostarp:

| 6.32. | Paplašināšanās ģenerāldirektorāts 2009. gadā turpināja nodrošināt, lai Kipras un Turcijas valsts iestādes ievērotu pārvaldības pilnvaru nodošanas (daļējas) nosacījumus. Lai mazinātu riskus, tas saglabāja pārstāvniecības veiktās ex-ante pārbaudes.

  Turklāt Palātas veiktajā padziļinātajā darījumu pārbaudē netika konstatētas nekādas būtiskas nepilnības, izņemot zināmu revīzijas izsekojamības trūkumu, kas pilnībā varētu izskaidrot pārstāvniecību pieņemtos lēmumus. |
| --- | --- |

6.32.

Turklāt Palātas veiktajā padziļinātajā darījumu pārbaudē netika konstatētas nekādas būtiskas nepilnības, izņemot zināmu revīzijas izsekojamības trūkumu, kas pilnībā varētu izskaidrot pārstāvniecību pieņemtos lēmumus.

| a) | jābūt skaidrākiem norādījumiem par pārvaldības pilnvaru nodošanas (6) kārtību, lai precizētu dažādu Komisijas pārstāvju veicamos uzdevumus; un |
| --- | --- |

a)

jābūt skaidrākiem norādījumiem par pārvaldības pilnvaru nodošanas (6) kārtību, lai precizētu dažādu Komisijas pārstāvju veicamos uzdevumus; un

| a) | Tā kā vairākas valstis gatavojas pieprasīt pārvaldības nodošanu, Paplašināšanās ģenerāldirektorāts ir atjauninājis savus 2008. gada iekšējos norādījumus, lai tajos ņemtu vērā pieredzi saistībā ar pārvaldības nodošanu 2008. gadā, un 2009. gadā sniedza papildu norādījumus visiem procesā iesaistītajiem dalībniekiem. Šobrīd tiek izstrādāts izsmeļošs pārvaldības nodošanas norādījumu dokuments pieteikumiem, kas tiks saņemti nākamajos pāris gados. |
| --- | --- |

a)

| b) | pārstāvniecību vadītājiem iesniegtie pierādījumi par pārstāvniecības veiktajām pārbaudēm par līdzekļu pieprasījumu izpildes apstiprināšanu ir vērtējami kā nepietiekami. |
| --- | --- |

b)

pārstāvniecību vadītājiem iesniegtie pierādījumi par pārstāvniecības veiktajām pārbaudēm par līdzekļu pieprasījumu izpildes apstiprināšanu ir vērtējami kā nepietiekami.

| b) | Pārstāvniecības vadītāja uzdevums apstiprināt līdzekļu pieprasījumu ir skaidri norādīts Paplašināšanās ģenerāldirektorāta izdotajos iekšējos norādījumos. Pārbaudes, kas veicamas saskaņā ar Paplašināšanās ģenerāldirektorāta sniegtajiem norādījumiem, ir vajadzīgais pamats, lai apstiprinātu konkrētu līdzekļu pieprasījumu. |
| --- | --- |

b)

| 6.33. | Nepilnības atklāja arī Komisijas veiktajā centralizētajā pārvaldībā, tostarp nebija pietiekamu dokumentu un nebija nodrošināta noteikumu pilnīga ievērošana. |
| --- | --- |

6.33.

Nepilnības atklāja arī Komisijas veiktajā centralizētajā pārvaldībā, tostarp nebija pietiekamu dokumentu un nebija nodrošināta noteikumu pilnīga ievērošana.

| 6.33. | Revīzijas palātas skartie jautājumi būtībā ir saistīti ar iespējamiem revīzijas izsekojamības uzlabojumiem, bet ne būtiskām kļūdām šo noteikumu piemērošanā. Vairums šo jautājumu tika atrisināti 2010. gada sākumā ar iekšējo instrukciju un precizējumu palīdzību. |
| --- | --- |

6.33.

| 6.34. | Līdz 2009. gada beigām saistībā ar PHARE un CARDS programmu slēgšanu un grāmatojumu noskaidrošanu (tostarp vienotas likmes korekciju piemērošanu) ne visi norādījumi bija izpildīti. Tajā pašā laikā ĢD ELARG ir samazinājis neizskatīto galīgo deklarāciju skaitu par PHARE un Pārejas programmu jaunajās dalībvalstīs – taču vēl ir atlikušas neizskatītas deklarācijas – un joprojām pastāv kavēšanās (līdz pieciem gadiem). |
| --- | --- |

6.34.

Līdz 2009. gada beigām saistībā ar PHARE un CARDS programmu slēgšanu un grāmatojumu noskaidrošanu (tostarp vienotas likmes korekciju piemērošanu) ne visi norādījumi bija izpildīti. Tajā pašā laikā ĢD ELARG ir samazinājis neizskatīto galīgo deklarāciju skaitu par PHARE un Pārejas programmu jaunajās dalībvalstīs – taču vēl ir atlikušas neizskatītas deklarācijas – un joprojām pastāv kavēšanās (līdz pieciem gadiem).

| 6.34. | Tā kā Finanšu regula un tās īstenošanas noteikumi tika grozīti 2003. gadā, Paplašināšanās ģenerāldirektorāts vienmēr ir piemērojis šajā grozītajā Finanšu regulā prasīto grāmatojumu noskaidrošanas procedūru. Šī procedūra ir regulāri atjaunināta un pašlaik ir aizstāta ar būtiskāku konsolidētu dokumentu “Grāmatojumu noskaidrošanas politika decentralizētā pārvaldībā – PHARE un pārejas programma”, kas pieņemts 2010. gada jūnijā un kurā daudz sīkāk ir noteikts, kā vajadzības gadījumā attiecībā uz sistēmas nepilnībām var piemērot vienotas likmes korekcijas (piemēram, grāmatojumu noskaidrošana programmām saistībā ar paplašinātu decentralizētu pārvaldību).

  Paplašināšanās ģenerāldirektorāts 2009. gadā vien slēdza 375 galīgās deklarācijas, t. i., daudz vairāk nekā jauno sākto programmu. Vēl aizvien ir lietas, kurās pretrunu procedūra ir laikietilpīga, un to pabeigšanai var būt vajadzīgi vairāki gadi. |
| --- | --- |

6.34.

Paplašināšanās ģenerāldirektorāts 2009. gadā vien slēdza 375 galīgās deklarācijas, t. i., daudz vairāk nekā jauno sākto programmu. Vēl aizvien ir lietas, kurās pretrunu procedūra ir laikietilpīga, un to pabeigšanai var būt vajadzīgi vairāki gadi.

Uzraudzība un pārraudzība

| 6.35. | Uzraudzība un pārraudzība tika novērtēta kā efektīva. Tomēr Palāta atklāja, ka jau iepriekšējos gados konstatētās nepilnības vēl nav pilnībā novērstas. |
| --- | --- |

6.35.

Uzraudzība un pārraudzība tika novērtēta kā efektīva. Tomēr Palāta atklāja, ka jau iepriekšējos gados konstatētās nepilnības vēl nav pilnībā novērstas.

| 6.36. | Kā piemērs šādām vēl nenovērstām nepilnībām jāmin vadības informācijas sistēmās (CRIS un i-Perseus) ievadīto datu kvalitātes nepietiekamas pārbaudes, par ko liecina kodēšanas kļūdas, kuras Palāta konstatēja, veicot darījumu pārbaudes. |
| --- | --- |

6.36.

Kā piemērs šādām vēl nenovērstām nepilnībām jāmin vadības informācijas sistēmās (CRIS un i-Perseus) ievadīto datu kvalitātes nepietiekamas pārbaudes, par ko liecina kodēšanas kļūdas, kuras Palāta konstatēja, veicot darījumu pārbaudes.

| 6.37. | Turklāt saistībā ar decentralizēto pārvaldību Palāta atklāja, ka saņēmēju uzraudzības apmeklējumos ES pārstāvniecības izdevumu pareizību nepārbauda sistemātiski un ka šo apmeklējumu rezultāti ne vienmēr tiek reģistrēti tā, lai tos varētu izmantot efektīvā analīzē un pēcpārbaudē. |
| --- | --- |

6.37.

Turklāt saistībā ar decentralizēto pārvaldību Palāta atklāja, ka saņēmēju uzraudzības apmeklējumos ES pārstāvniecības izdevumu pareizību nepārbauda sistemātiski un ka šo apmeklējumu rezultāti ne vienmēr tiek reģistrēti tā, lai tos varētu izmantot efektīvā analīzē un pēcpārbaudē.

Ex post pārbaudes

| 6.38. | Ex post pārbaudes tika novērtētas kā kopumā efektīvas. |
| --- | --- |

6.38.

Ex post pārbaudes tika novērtētas kā kopumā efektīvas.

| 6.38. | Komisija uzskata, ka ex-post pārbaudes saistībā ar decentralizētu pārvaldību ir pilnībā efektīvas. Tā atzīst, ka ex-post pārbaudes funkcija saistībā ar centralizēto pārvaldību vēl nav pilnībā sākta īstenot.

  Šīs turpmākās ex-post revīzijas, kuras veic atsevišķa horizontāla struktūra un kas aprakstītas šajā iedaļā, ir paredzētas vienīgi, lai pārstāvniecības pilnvarotajam kredītrīkotājam sniegtu papildu pārliecību papildus Finanšu regulas prasībām. |
| --- | --- |

6.38.

Šīs turpmākās ex-post revīzijas, kuras veic atsevišķa horizontāla struktūra un kas aprakstītas šajā iedaļā, ir paredzētas vienīgi, lai pārstāvniecības pilnvarotajam kredītrīkotājam sniegtu papildu pārliecību papildus Finanšu regulas prasībām.

| 6.39. | ĢD ELARG 2009. gadā izstrādāja īpašu stratēģiju, lai veiktu centralizēti pārvaldīto projektu ex post revīzijas. Jauno stratēģiju ieviesīs, sākot no 2010. gada. |
| --- | --- |

6.39.

ĢD ELARG 2009. gadā izstrādāja īpašu stratēģiju, lai veiktu centralizēti pārvaldīto projektu ex post revīzijas. Jauno stratēģiju ieviesīs, sākot no 2010. gada.

| 6.39. | Šī jaunā stratēģija ietver papildu prasību sniegt papildu pārliecību, lai arī tas nav prasīts Finanšu regulā. |
| --- | --- |

6.39.

Iekšējā revīzija

| 6.40. | Iekšējās revīzijas funkcija uzskatāma par kopumā efektīvu. 2009. gadā iekšējās revīzijas funkcija darbojās ar pilnu jaudu un veica revīzijas par nozīmīgiem un lietderīgiem tematiem. |
| --- | --- |

6.40.

Iekšējās revīzijas funkcija uzskatāma par kopumā efektīvu. 2009. gadā iekšējās revīzijas funkcija darbojās ar pilnu jaudu un veica revīzijas par nozīmīgiem un lietderīgiem tematiem.

Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts

Ex ante pārbaudes

| 6.41. | Ex ante pārbaudes uzskatāmas par kopumā efektīvām. |
| --- | --- |

6.41.

Ex ante pārbaudes uzskatāmas par kopumā efektīvām.

| 6.42. | Palāta uzskata, ka izveidotās finanšu aprites sistēmas ir pietiekami labi izstrādātas, lai atklātu un labotu partneru pieļautās kļūdas. Tomēr Palāta norāda uz partneru sistēmu regulārajās revīzijās atklātajām nepilnībām un uz to, ka šo revīziju rezultāti ne vienmēr tiek ņemti vērā, kad katru gadu tiek pārskatīta partneru akreditācija. Tas mazina Komisijai iespējas paļauties uz partneru iekšējās kontroles sistēmu efektivitāti kļūdu un pārkāpumu novēršanā. |
| --- | --- |

6.42.

Palāta uzskata, ka izveidotās finanšu aprites sistēmas ir pietiekami labi izstrādātas, lai atklātu un labotu partneru pieļautās kļūdas. Tomēr Palāta norāda uz partneru sistēmu regulārajās revīzijās atklātajām nepilnībām un uz to, ka šo revīziju rezultāti ne vienmēr tiek ņemti vērā, kad katru gadu tiek pārskatīta partneru akreditācija. Tas mazina Komisijai iespējas paļauties uz partneru iekšējās kontroles sistēmu efektivitāti kļūdu un pārkāpumu novēršanā.

| 6.42. | Revīzijas rezultāti ir pieejami un izmantojami partneru izvērtēšanai. Saistībā ar partneru akreditāciju tiek saņemta arī informācija no projektu pārraudzības, un cita starpā ņemti vērā partnera finansiālie, juridiskie un darbības aspekti. Vērtējuma un revīziju rezultātā partneri bieži vien saņem ieteikumus uzlabot iekšējās kontroles sistēmas. Tādēļ daudzu revīzijas ziņojumu rezultātā ir tieši veiktas izmaiņas partneru kontroles sistēmu statusā. Pašreizējās Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta ieviestās revīzijas un izvērtēšanas sistēmas rezultātā ir ieviesta kontroles sistēma, kura sniedz līdzsvarotu un efektīvu pārskatu par partneru iekšējās kontroles sistēmām, kas savukārt palīdz novērst kļūdas un pārkāpumus. |
| --- | --- |

6.42.

| 6.43. | Turklāt līgumiem pakārtotajos finansēšanas lēmumos ietvertie mērķi nav pietiekami plaši izklāstīti, lai varētu veikt iesniegto priekšlikumu pamatotu izvērtēšanu, un veikto novērtējumu dokumentācija neļauj vispārīgi salīdzināt iesniegtos priekšlikumus. |
| --- | --- |

6.43.

Turklāt līgumiem pakārtotajos finansēšanas lēmumos ietvertie mērķi nav pietiekami plaši izklāstīti, lai varētu veikt iesniegto priekšlikumu pamatotu izvērtēšanu, un veikto novērtējumu dokumentācija neļauj vispārīgi salīdzināt iesniegtos priekšlikumus.

| 6.43. | Lai arī mērķi ir pilnībā pietiekami, lai pieņemtu finansēšanas lēmumu, tomēr finansēšanas lēmumos saistībā ar humāno palīdzību noteiktie mērķi jāskata kopā ar detalizētu informāciju par konstatētajām vajadzībām, ierosināto stratēģiju un vajadzīgajiem elementiem pārliecinošā atbildē, kuri ir ietverti lēmuma apliecinošajos dokumentos.

  Attiecībā uz krīzes situāciju sarežģītību, daudzajām vajadzībām un citu donoru pieejamību detalizētās vajadzības, kas ir jāskata kopā ar konkrētu reakciju, ir noteiktas priekšlikumos, ko Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta partneri iesnieguši saskaņā ar Komisijas lēmumu par finansēšanu. Komisija uzskata, ka Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta ieviestās projektu atlases procedūras atspoguļo humānās palīdzības īpatnības un sniedz lielu garantiju attiecībā uz Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta partneru sniegtā atbalsta kvalitāti. Tomēr Komisija piekrīt, ka dokumentāciju saistībā ar priekšlikumu izvērtēšanu iespējams vēl vairāk uzlabot, racionalizēt un standartizēt. |
| --- | --- |

6.43.

Attiecībā uz krīzes situāciju sarežģītību, daudzajām vajadzībām un citu donoru pieejamību detalizētās vajadzības, kas ir jāskata kopā ar konkrētu reakciju, ir noteiktas priekšlikumos, ko Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta partneri iesnieguši saskaņā ar Komisijas lēmumu par finansēšanu. Komisija uzskata, ka Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta ieviestās projektu atlases procedūras atspoguļo humānās palīdzības īpatnības un sniedz lielu garantiju attiecībā uz Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta partneru sniegtā atbalsta kvalitāti. Tomēr Komisija piekrīt, ka dokumentāciju saistībā ar priekšlikumu izvērtēšanu iespējams vēl vairāk uzlabot, racionalizēt un standartizēt.

Uzraudzība un pārraudzība

| 6.44. | Uzraudzības un pārraudzības sistēmas darbojas kopumā efektīvi. Tomēr Palāta norāda uz to, ka Komisija neuzrauga, kādā mērā partnerības pamatnolīgumu partneri izmanto “iepirkuma centrus humānās palīdzības jomās” (7), lai gan šie centri ir nozīmīgi, lai novērstu kļūdu risku iepirkuma procedūrās. |
| --- | --- |

6.44.

Uzraudzības un pārraudzības sistēmas darbojas kopumā efektīvi. Tomēr Palāta norāda uz to, ka Komisija neuzrauga, kādā mērā partnerības pamatnolīgumu partneri izmanto “iepirkuma centrus humānās palīdzības jomās” (7), lai gan šie centri ir nozīmīgi, lai novērstu kļūdu risku iepirkuma procedūrās.

| 6.44. | Komisija atzinīgi novērtē Palātas vispārējo slēdzienu.

  Attiecībā uz iepirkuma centriem humānās palīdzības jomā Komisija ir gandarīta par atzinīgo nostāju attiecībā uz to vispārējo lietderību. |
| --- | --- |

6.44.

Attiecībā uz iepirkuma centriem humānās palīdzības jomā Komisija ir gandarīta par atzinīgo nostāju attiecībā uz to vispārējo lietderību.

Ārējās revīzijas

| 6.45. | Ex post revīzijas darbība ir uzskatāma par efektīvu. Palāta pārliecinājās, ka 2008. gadā uzsāktie pasākumi sekmīgi turpinās, lai gan tā norāda uz nepilnībām revīzijas konstatējumu pēcpārbaužu dokumentos (jo īpaši attiecībā uz neattiecināmo izdevumu piedziņu). |
| --- | --- |

6.45.

Ex post revīzijas darbība ir uzskatāma par efektīvu. Palāta pārliecinājās, ka 2008. gadā uzsāktie pasākumi sekmīgi turpinās, lai gan tā norāda uz nepilnībām revīzijas konstatējumu pēcpārbaužu dokumentos (jo īpaši attiecībā uz neattiecināmo izdevumu piedziņu).

| 6.45. | Komisija atzinīgi novērtē Palātas novērtējumu un apstiprina savu apņemšanos turpināt pēc pārbaudes procedūras uzlabošanu. |
| --- | --- |

6.45.

Iekšējā revīzija

| 6.46. | Iekšējās revīzijas funkcija uzskatāma par kopumā efektīvu. 2009. gadā iekšējās revīzijas funkcija darbojās ar pilnu jaudu un veica revīzijas par nozīmīgiem un lietderīgiem tematiem. |
| --- | --- |

6.46.

Iekšējās revīzijas funkcija uzskatāma par kopumā efektīvu. 2009. gadā iekšējās revīzijas funkcija darbojās ar pilnu jaudu un veica revīzijas par nozīmīgiem un lietderīgiem tematiem.

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU TICAMĪBA

| 6.47. | Komisijas vadības apliecinājumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  6.3. pielikumā
  . |
| --- | --- |

6.47.

Komisijas vadības apliecinājumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  6.3. pielikumā
  .

| 6.48. | Palāta atzīst, ka visu ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos sniegtās informācijas kvalitāte par šo politikas grupu ir uzlabojusies. |
| --- | --- |

6.48.

Palāta atzīst, ka visu ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos sniegtās informācijas kvalitāte par šo politikas grupu ir uzlabojusies.

| 6.48. | Komisija veica pētījumu, lai identificētu panākumu gūšanas faktorus, kas ietekmē gada darbības pārskatu kvalitāti. Reaģējot uz identificētajiem faktoriem, tika īstenoti vairāki pasākumi, lai uzlabotu to pierādījumu kvalitāti, kas ir iesniegti nolūkā uzlabot ziņojumu ticamību un lasāmību. Tādēļ Komisija ir gandarīta par Palātas pozitīvo novērtējumu attiecībā uz gada darbības pārskatiem un turpinās darbu pie to uzlabošanas, lai tos varētu izmantot kā ticamības deklarācijas pierādījuma avotu. |
| --- | --- |

6.48.

| 6.49. | Palāta piekrīt novērtējumiem, ko sniedza ĢD RELEX ģenerāldirektors (viena atruna saistībā ar KĀDP un stabilitātes instrumenta darbības budžeta ex post pārbaudēm) un ĢD ELARG un ĢD ECHO ģenerāldirektori (bez atrunām). |
| --- | --- |

6.49.

Palāta piekrīt novērtējumiem, ko sniedza ĢD RELEX ģenerāldirektors (viena atruna saistībā ar KĀDP un stabilitātes instrumenta darbības budžeta ex post pārbaudēm) un ĢD ELARG un ĢD ECHO ģenerāldirektori (bez atrunām).

| 6.50. | EuropeAid sadarbības biroja ģenerāldirektora apliecinājumu pārbaudes rezultāti ir izklāstīti Pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem. Palāta uzskata, ka ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

6.50.

EuropeAid sadarbības biroja ģenerāldirektora apliecinājumu pārbaudes rezultāti ir izklāstīti Pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem. Palāta uzskata, ka ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| 6.50. | Komisija atzinīgi vērtē Palātas atzinumu, ka EuropeAid gada darbības pārskats ir “skaidrs un informatīvs, jo īpaši tādēļ, ka tajā izmantoti kvantitatīvi rādītāji” (skatīt EAF pārskata 50. punktu). Komisija ir pārliecināta, ka EuropeAid gada darbības pārskata četros “pārliecības” veidošanas blokos minētie kvalitātes un kvantitātes rādītāji patiešām ir pierādījums, kas pastiprina ģenerāldirektora paziņojumu par pamatotu pārliecību un sniedz precīzu vērtējumu par finanšu pārvaldības EuropeAid pareizību. |
| --- | --- |

6.50.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 6.51. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās”2009. gada 31. decembrī slēgtā gada maksājumos ir būtiskas kļūdas. |
| --- | --- |

6.51.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās”2009. gada 31. decembrī slēgtā gada maksājumos ir būtiskas kļūdas.

| 6.52. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” pārraudzības un kontroles sistēmas kopumā daļēji efektīvi nodrošina maksājumu pareizību. |
| --- | --- |

6.52.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” pārraudzības un kontroles sistēmas kopumā daļēji efektīvi nodrošina maksājumu pareizību.

| 6.52. | Komisija ir izstrādājusi savas pārbaudes tā, lai tās aptvertu daudzgadu projektu pilnu dzīves ciklu. Tā uzskata, ka šīs pārraudzības un kontroles sistēmas ārējā atbalsta, attīstības un paplašināšanās politikas grupā ir efektīvas un ar katru gadu ir ievērojami uzlabojušās, kā to atspoguļo pilnībā pareizi veikto maksājumu īpatsvara palielināšanās, ko Palāta ir konstatējusi savā paraugā. Ir īstenoti Palātas pēdējos gados sniegtie ieteikumi, un daudzus no šiem uzlabojumiem Palāta ir atzinīgi novērtējusi, kā rezultātā būtiski galveno kontroles sistēmu elementi tiek uzskatīti par “efektīviem”. |
| --- | --- |

6.52.

| 6.53. | Jāizvērtē šādi turpmāk uzskaitītie ieteikumi: |
| --- | --- |

6.53.

Jāizvērtē šādi turpmāk uzskaitītie ieteikumi:

6.53.

| a) | ĢD RELEX jākonsolidē ex post pārbaužu metodes un steidzami jāievieš ieteikumi, kurus šajā jomā sniedzis iekšējais revidents; |
| --- | --- |

a)

ĢD RELEX jākonsolidē ex post pārbaužu metodes un steidzami jāievieš ieteikumi, kurus šajā jomā sniedzis iekšējais revidents;

| a) | Komisija pieņem Palātas ieteikumu un vēlas precizēt, ka tā jau veic pasākumus, lai izpildītu visus ieteikumus saistībā ar ex-post pārbaudēm Ārējo attiecību ģenerāldirektorātā. |
| --- | --- |

a)

| b) | ĢD RELEX jāatvēl pietiekami resursi, lai analizētu un slēgtu vecos ātrās reaģēšanas mehānisma un KĀDP līgumus, kuru izpildes termiņi jau ir beigušies; |
| --- | --- |

b)

ĢD RELEX jāatvēl pietiekami resursi, lai analizētu un slēgtu vecos ātrās reaģēšanas mehānisma un KĀDP līgumus, kuru izpildes termiņi jau ir beigušies;

| b) | Komisija piekrīt Palātai un vēlas uzsvērt, ka 2009. gadā jau tika pieliktas ievērojamas pūles, lai samazinātu to nepabeigto veco projektu skaitu, kas ir jāslēdz. Faktiski 75 % no visiem ātrās reaģēšanas mehānisma līgumiem, kas 2009. gada sākumā nebija pabeigti, līdz gada beigām tika slēgti. Šos pasākumus turpinās veikt visu 2010. gadu. |
| --- | --- |

b)

| c) | ĢD ELARG vairāk jāprecizē pamatnostādnes par to akreditācijas kritēriju piemērošanu, kurus izmanto pārvaldības nodošanai DIS jomā; |
| --- | --- |

c)

ĢD ELARG vairāk jāprecizē pamatnostādnes par to akreditācijas kritēriju piemērošanu, kurus izmanto pārvaldības nodošanai DIS jomā;

| c) | Tā kā vairākas valstis gatavojas pieprasīt pārvaldības nodošanu, Paplašināšanās ģenerāldirektorāts ir atjauninājis savus 2008. gada iekšējos norādījumus, lai tajos ņemtu vērā pieredzi saistībā ar pārvaldības nodošanu 2008. gadā, un 2009. gadā sniedza papildu norādījumus visiem procesā iesaistītajiem dalībniekiem. |
| --- | --- |

c)

| d) | ĢD ELARG jāpārskata iekšējās kontroles saraksti, lai dokumentētu visas veiktās pārbaudes; |
| --- | --- |

d)

ĢD ELARG jāpārskata iekšējās kontroles saraksti, lai dokumentētu visas veiktās pārbaudes;

| d) | Komisija jau ir veikusi vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka personāla veiktās pārbaudes darbības, finanšu un līgumu slēgšanas nodaļās tiek detalizētāk dokumentētas. |
| --- | --- |

d)

| e) | ĢD ELARG jāīsteno pasākumi, lai uzlabotu vadības informācijas sistēmās ievadīto datu kvalitāti (piemēram, datu kvalitātes regulāra analīze un pārbaudes); |
| --- | --- |

e)

ĢD ELARG jāīsteno pasākumi, lai uzlabotu vadības informācijas sistēmās ievadīto datu kvalitāti (piemēram, datu kvalitātes regulāra analīze un pārbaudes);

| e) | CRIS datu kvalitāte tiek regulāri pārbaudīta, jo īpaši, pirms tiek iegūta būtiska informācija gada darbības pārskatam. IT pārvaldības rīks, kurā dati tiek ievadīti, ietver arī datu kvalitātes pārbaudes. Turklāt Komisija lielu uzsvaru liek uz CRIS lietotāju apmācību. |
| --- | --- |

e)

| f) | ĢD ELARG jāizstrādā un jāievieš mehānismi, kuri atvieglotu uzraudzības apmeklējumos iegūto rezultātu analīzi un pēcpārbaudi; |
| --- | --- |

f)

ĢD ELARG jāizstrādā un jāievieš mehānismi, kuri atvieglotu uzraudzības apmeklējumos iegūto rezultātu analīzi un pēcpārbaudi;

| g) | ĢD ELARG arī turpmāk jāpiešķir pietiekami resursi, lai analizētu neizskatītās galīgās deklarācijas par PHARE un Pārejas programmu jaunajās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

g)

ĢD ELARG arī turpmāk jāpiešķir pietiekami resursi, lai analizētu neizskatītās galīgās deklarācijas par PHARE un Pārejas programmu jaunajās dalībvalstīs;

| g) | Kopš 2007. gada slēgšanas pasākumi ir bijuši Paplašināšanās ģenerāldirektorāta prioritāte. Paplašināšanās ģenerāldirektorāts 2009. gadā vien slēdza 375 galīgās deklarācijas. |
| --- | --- |

g)

| h) | ĢD ECHO jāpilnveido humānās palīdzības pasākumiem iesniegto priekšlikumu izvērtēšanas dokumenti (piemēram, jāievieš standartizēti novērtēšanas ziņojumi); |
| --- | --- |

h)

ĢD ECHO jāpilnveido humānās palīdzības pasākumiem iesniegto priekšlikumu izvērtēšanas dokumenti (piemēram, jāievieš standartizēti novērtēšanas ziņojumi);

| h) | Komisija jau strādā pie tā, lai vēl vairāk uzlabotu un saskaņotu centralizēto dokumentāciju priekšlikumu novērtēšanai. Standartizēta novērtēšanas ziņojuma ieviešana ir viena no iespējām, kas tiek apsvērta. |
| --- | --- |

h)

| i) | ĢD ECHO jāizveido un jāievieš mehānisms, ar kura palīdzību varētu vākt un analizēt datus par to, kā partneri izmanto “iepirkuma centrus humānās palīdzības jomā”. |
| --- | --- |

i)

ĢD ECHO jāizveido un jāievieš mehānisms, ar kura palīdzību varētu vākt un analizēt datus par to, kā partneri izmanto “iepirkuma centrus humānās palīdzības jomā”.

| i) | Lai arī Palātas ieteikums ir lietderīgs, pašreizējās prioritātes un resursu ierobežojumi neļauj šo ieteikumu īstenot tuvākajā nākotnē. |
| --- | --- |

i)

| 6.54. | Ieteikumi par EuropeAid palīdzības biroju ir iekļauti Pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem. |
| --- | --- |

6.54.

Ieteikumi par EuropeAid palīdzības biroju ir iekļauti Pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem.

| 6.54. | Reaģējot uz Palātas ieteikumiem, EuropeAid:






  — | apsvērs iespējamās metodes attiecībā uz atlikušo kļūdu lēstās finansiālās ietekmes rādītāju, |
| --- | --- | --- |

6.54.

—

apsvērs iespējamās metodes attiecībā uz atlikušo kļūdu lēstās finansiālās ietekmes rādītāju,

| — | novērtēs savu pārbaužu rentabilitāti saistībā ar pieļaujamā kļūdas riska pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

novērtēs savu pārbaužu rentabilitāti saistībā ar pieļaujamā kļūdas riska pārskatīšanu,

| — | pabeigs un īstenotājām organizācijām izplatīs finanšu pārvaldības instrumentu kopumu, |
| --- | --- |

—

pabeigs un īstenotājām organizācijām izplatīs finanšu pārvaldības instrumentu kopumu,

| — | turpinās pasākumus, lai nodrošinātu pareizu un savlaicīgu revīzijas informācijas reģistrēšanu, |
| --- | --- |

—

turpinās pasākumus, lai nodrošinātu pareizu un savlaicīgu revīzijas informācijas reģistrēšanu,

| — | centīsies uzlabot informācijas tehnoloģiju sistēmas, kas atbalsta tās revīzijas darbu, |
| --- | --- |

—

centīsies uzlabot informācijas tehnoloģiju sistēmas, kas atbalsta tās revīzijas darbu,

| — | ar pārskatītu norādījumu un salīdzinošā novērtējuma procesu (kvalitātes atbalsta grupa) palīdzību uzlabos budžeta atbalsta maksājumu kritēriju izstrādi un pārbaudi, |
| --- | --- |

—

ar pārskatītu norādījumu un salīdzinošā novērtējuma procesu (kvalitātes atbalsta grupa) palīdzību uzlabos budžeta atbalsta maksājumu kritēriju izstrādi un pārbaudi,

| — | īstenos pārskatītu valsts finanšu pārvaldības uzraudzības un ziņošanas sistēmu attiecībā uz budžeta atbalsta maksājumiem. |
| --- | --- |

—

īstenos pārskatītu valsts finanšu pārvaldības uzraudzības un ziņošanas sistēmu attiecībā uz budžeta atbalsta maksājumiem.

| 6.55. | Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaudes rezultāti ir apkopoti
  6.4. pielikumā
  . |
| --- | --- |

6.55.

Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaudes rezultāti ir apkopoti
  6.4. pielikumā
  .

PĒCPĀRBAUDE PAR APSVĒRUMIEM ĪPAŠAJĀ ZIŅOJUMĀ NR. 3/2006 PAR EIROPAS KOMISIJAS SNIEGTO HUMĀNO PALĪDZĪBU CUNAMI UPURIEM

Ievads

| 6.56. | Revīzijas palāta 2006. gadā publicēja Īpašo ziņojumu Nr. 3/2006 par Eiropas Komisijas sniegto humāno palīdzību cunami upuriem pēc zemestrīces 2004. gada 26. decembrī netālu no Ziemeļsumatras rietumkrasta. Revīzijā pārbaudīja to, kā Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts (ĢD ECHO) sniedza neatliekamo palīdzību un veica īstermiņa rehabilitācijas darbus (8). |
| --- | --- |

6.56.

Revīzijas palāta 2006. gadā publicēja Īpašo ziņojumu Nr. 3/2006 par Eiropas Komisijas sniegto humāno palīdzību cunami upuriem pēc zemestrīces 2004. gada 26. decembrī netālu no Ziemeļsumatras rietumkrasta. Revīzijā pārbaudīja to, kā Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts (ĢD ECHO) sniedza neatliekamo palīdzību un veica īstermiņa rehabilitācijas darbus (8).

| 6.57. | Īpašajā ziņojumā Nr. 3/2006 Palāta sniedza vairākus ieteikumus, kurus visus apstiprināja Padome un Parlaments. Palāta ieteica Komisijai:






  a) | apsvērt, ko tā varētu darīt, lai palīdzētu valdībām katastrofu zonās efektīvāk pārvaldīt donoru koordināciju; |
| --- | --- | --- |

6.57.

Īpašajā ziņojumā Nr. 3/2006 Palāta sniedza vairākus ieteikumus, kurus visus apstiprināja Padome un Parlaments. Palāta ieteica Komisijai:

a)

apsvērt, ko tā varētu darīt, lai palīdzētu valdībām katastrofu zonās efektīvāk pārvaldīt donoru koordināciju;

| b) | precizēt ĢD ECHO un Vides ģenerāldirektorāta (Civilās aizsardzības mehānisma) funkcijas, lai nodrošinātu konsekventus risinājumus; |
| --- | --- |

b)

precizēt ĢD ECHO un Vides ģenerāldirektorāta (Civilās aizsardzības mehānisma) funkcijas, lai nodrošinātu konsekventus risinājumus;

| c) | apsvērt ilgākus termiņus ārkārtas darbībām (piemēram, deviņus, nevis sešus mēnešus), lai dotu pietiekami daudz laika to īstenošanai; |
| --- | --- |

c)

apsvērt ilgākus termiņus ārkārtas darbībām (piemēram, deviņus, nevis sešus mēnešus), lai dotu pietiekami daudz laika to īstenošanai;

| d) | pilnveidot uzraudzības sistēmu, paredzot to, lai partneriem pēc uzraudzības apmeklējumiem tiktu iesniegti rakstiski ziņojumi, lai tiktu sagatavoti salīdzinoši dati par izmaksām, lai tiktu plašāk paskaidrota īstenošanas kārtība un lai būtu informācija par konkrētajās vietās veiktajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

d)

pilnveidot uzraudzības sistēmu, paredzot to, lai partneriem pēc uzraudzības apmeklējumiem tiktu iesniegti rakstiski ziņojumi, lai tiktu sagatavoti salīdzinoši dati par izmaksām, lai tiktu plašāk paskaidrota īstenošanas kārtība un lai būtu informācija par konkrētajās vietās veiktajiem pasākumiem;

| e) | turpmākās sarunās saistībā ar Finanšu un administratīvo nolīgumu ņemt vērā grūtības piekļūt to projektu dokumentācijai, kurus īsteno ANO aģentūras. |
| --- | --- |

e)

turpmākās sarunās saistībā ar Finanšu un administratīvo nolīgumu ņemt vērā grūtības piekļūt to projektu dokumentācijai, kurus īsteno ANO aģentūras.

| 6.58. | Atbildot uz Palātas ziņojumu, Padome aicināja Komisiju atbalstīt ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja (OCHA) koordinatora lomu, un Parlaments uzsvēra, cik liela nozīme ir īstermiņa humānās palīdzības saiknei ar ilgāka termiņa rehabilitāciju un atjaunošanu. |
| --- | --- |

6.58.

Atbildot uz Palātas ziņojumu, Padome aicināja Komisiju atbalstīt ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja (OCHA) koordinatora lomu, un Parlaments uzsvēra, cik liela nozīme ir īstermiņa humānās palīdzības saiknei ar ilgāka termiņa rehabilitāciju un atjaunošanu.

Ieteikumu pēcpārbaude

| 6.59. | Pēc Eiropas Komisijas 2007. gada priekšlikuma par Eiropas konsensu par humāno palīdzību (turpmāk – “Konsenss”) tika pieņemta kopīga deklarācija (9), lai nodrošinātu ciešāku koordinēšanu un sekmētu labāko praksi dalībvalstīs un Komisijā. 2008. gadā Komisija sagatavoja rīcības plānu, kuru pievienoja Konsensam. |
| --- | --- |

6.59.

Pēc Eiropas Komisijas 2007. gada priekšlikuma par Eiropas konsensu par humāno palīdzību (turpmāk – “Konsenss”) tika pieņemta kopīga deklarācija (9), lai nodrošinātu ciešāku koordinēšanu un sekmētu labāko praksi dalībvalstīs un Komisijā. 2008. gadā Komisija sagatavoja rīcības plānu, kuru pievienoja Konsensam.

| 6.60. | Komisija atbalsta ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja (OCHA) vadošo lomu humānās palīdzības sniegšanas koordinēšanā. ĢD ECHO piedalās OCHA Donoru atbalsta grupā, un no 2007. līdz 2009. gadam Komisija parakstīja 43 sadarbības līgumus ar OCHA; to kopējā vērtība bija aptuveni 30 miljoni EUR. |
| --- | --- |

6.60.

Komisija atbalsta ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja (OCHA) vadošo lomu humānās palīdzības sniegšanas koordinēšanā. ĢD ECHO piedalās OCHA Donoru atbalsta grupā, un no 2007. līdz 2009. gadam Komisija parakstīja 43 sadarbības līgumus ar OCHA; to kopējā vērtība bija aptuveni 30 miljoni EUR.

| 6.61. | Komisijas mērķis ir koordinēt ES atbalsta programmas un ES dalībvalstu programmas, šim nolūkam izmantojot Padomes Humānās palīdzības un pārtikas palīdzības jautājumu darba grupu (COHAFA) un Humānās palīdzības komiteju (HAC). Komisija ir pilnveidojusi arī “14 punktu sistēmas” izmantošanu humānās palīdzības finansējuma uzskaitē, un 2009. gadā ĢD ECHO pasūtīja visaptverošu pētījumu par humānās palīdzības donoru darbības koordinēšanas sistēmu palīdzības sniegšanas vietās (10). |
| --- | --- |

6.61.

Komisijas mērķis ir koordinēt ES atbalsta programmas un ES dalībvalstu programmas, šim nolūkam izmantojot Padomes Humānās palīdzības un pārtikas palīdzības jautājumu darba grupu (COHAFA) un Humānās palīdzības komiteju (HAC). Komisija ir pilnveidojusi arī “14 punktu sistēmas” izmantošanu humānās palīdzības finansējuma uzskaitē, un 2009. gadā ĢD ECHO pasūtīja visaptverošu pētījumu par humānās palīdzības donoru darbības koordinēšanas sistēmu palīdzības sniegšanas vietās (10).

| 6.62. | Saskaņā ar iepriekš minēto 2008. un 2009. gadā ĢD ECHO iesniedza ES dalībvalstīm un Eiropas Parlamentam aptuveni 250 vispārējā stāvokļa ziņojumus, kurus ir sagatavojuši humānās palīdzības sniegšanas vietās esošie humānās palīdzības darbinieki, kad konkrētajā valstī vai reģionā bija krīzes stāvoklis. |
| --- | --- |

6.62.

Saskaņā ar iepriekš minēto 2008. un 2009. gadā ĢD ECHO iesniedza ES dalībvalstīm un Eiropas Parlamentam aptuveni 250 vispārējā stāvokļa ziņojumus, kurus ir sagatavojuši humānās palīdzības sniegšanas vietās esošie humānās palīdzības darbinieki, kad konkrētajā valstī vai reģionā bija krīzes stāvoklis.

| 6.63. | Atsaucoties uz Palātas ieteikumu, 2009. gadā Komisija paziņoja par Civilās aizsardzības uzraudzības un informācijas centra (MIC) pārvietošanu no Vides ģenerāldirektorāta uz ĢD ECHO, un šīs izmaiņas stājās spēkā 2010. gada februārī. |
| --- | --- |

6.63.

Atsaucoties uz Palātas ieteikumu, 2009. gadā Komisija paziņoja par Civilās aizsardzības uzraudzības un informācijas centra (MIC) pārvietošanu no Vides ģenerāldirektorāta uz ĢD ECHO, un šīs izmaiņas stājās spēkā 2010. gada februārī.

| 6.64. | Komisija uzsvēra neatliekamās palīdzības, rehabilitācijas un attīstības sasaisti, nevis ārkārtas pasākumu pagarināšanu, jo tā uzskatīja, ka, lai pagarinātu šādus pasākumus, ir jāveic nozīmīgas vispārīgas izmaiņas ES ārējo darbību politikas koncepcijā un tiesiskajā regulējumā. Šajā kontekstā tiesiskais regulējums ir pilnveidots, un Komisija ir veikusi pasākumus, lai sekmētu humānās palīdzības un attīstības dienestu un pārējo palīdzības sniedzēju sadarbību, īpaši palīdzības sniegšanas vietās un krīzes un valsts nestabilitātes gadījumos. |
| --- | --- |

6.64.

Komisija uzsvēra neatliekamās palīdzības, rehabilitācijas un attīstības sasaisti, nevis ārkārtas pasākumu pagarināšanu, jo tā uzskatīja, ka, lai pagarinātu šādus pasākumus, ir jāveic nozīmīgas vispārīgas izmaiņas ES ārējo darbību politikas koncepcijā un tiesiskajā regulējumā. Šajā kontekstā tiesiskais regulējums ir pilnveidots, un Komisija ir veikusi pasākumus, lai sekmētu humānās palīdzības un attīstības dienestu un pārējo palīdzības sniedzēju sadarbību, īpaši palīdzības sniegšanas vietās un krīzes un valsts nestabilitātes gadījumos.

| 6.65. | Komisija centās novērst uzraudzības sistēmā konstatētās nepilnības, galvenokārt stingrāk piemērojot iekšējās kontroles procedūras, kā arī pārskatot uzraudzības pamatnostādnes. Salīdzinošo izmaksu informācijas sistēmas izveidē ir pieņemta konkrētāka pieeja. ĢD ECHO izstrādā salīdzināmu vienības izmaksu vispārēju sistēmu, un tajā paredzēts iekļaut būtiskākos datus par faktiskajām vienības izmaksām. Tomēr sagaidāms, ka tā dēvēto Cost Observed for Results (COR) sistēmu izmantos Hope/e-rīka informācijas tehnoloģijas platformā, sākot ar 2012. gadu. |
| --- | --- |

6.65.

Komisija centās novērst uzraudzības sistēmā konstatētās nepilnības, galvenokārt stingrāk piemērojot iekšējās kontroles procedūras, kā arī pārskatot uzraudzības pamatnostādnes. Salīdzinošo izmaksu informācijas sistēmas izveidē ir pieņemta konkrētāka pieeja. ĢD ECHO izstrādā salīdzināmu vienības izmaksu vispārēju sistēmu, un tajā paredzēts iekļaut būtiskākos datus par faktiskajām vienības izmaksām. Tomēr sagaidāms, ka tā dēvēto Cost Observed for Results (COR) sistēmu izmantos Hope/e-rīka informācijas tehnoloģijas platformā, sākot ar 2012. gadu.

| 6.65. | COR modeli sāks izstrādāt 2011. gadā, kad tas būs iekļauts IT rīkā (Hope/e-rīks). Pēc testēšanas un datu ievades sagaidāms, ka modeli var sākt plānot izmantot 2012. gadā. |
| --- | --- |

6.65.

| 6.66. | Problēmas ar piekļuvi ANO aģentūru īstenoto projektu dokumentiem Palāta ir iztirzājusi Īpašajā ziņojumā Nr. 15/2009 (11). |
| --- | --- |

6.66.

Problēmas ar piekļuvi ANO aģentūru īstenoto projektu dokumentiem Palāta ir iztirzājusi Īpašajā ziņojumā Nr. 15/2009 (11).

| 6.66. | Komisija ir pilnībā atbalstījusi Palātas lūgumus saņemt vajadzīgos apliecinošos pierādījumus no ANO organizācijām, un šis princips ir skaidri paredzēts Finanšu un administratīvajā nolīgumā. Ja Palāta ir informējusi Komisiju par sarežģījumiem šajā saistībā, Komisija var sazināties ar saviem sadarbības partneriem ANO, lai rastu risinājumu un nodrošinātu vajadzīgās informācijas sniegšanu Palātai. |
| --- | --- |

6.66.

Secinājumi

| 6.67. | Komisija ir ņēmusi vērā Palātas un budžeta apstiprinātājiestāžu ieteikumus, tomēr vēl joprojām ir jāpabeidz uzraudzības sistēmas daži pilnveidojumi, proti: |
| --- | --- |

6.67.

Komisija ir ņēmusi vērā Palātas un budžeta apstiprinātājiestāžu ieteikumus, tomēr vēl joprojām ir jāpabeidz uzraudzības sistēmas daži pilnveidojumi, proti:

6.67.

| a) | ar Konsensa un rīcības plāna palīdzību un atbalstot ANO OCHA un pastāvīgi sazinoties ar dalībvalstīm, Komisija ir centusies nodrošināt, lai donoru koordinācija būtu efektīvāka. Konsensa rīcības plāna vidusposma pārskatīšanā, kas ir paredzēta 2010. gadā, sistemātiski jāatspoguļo, kā Komisija gūst maksimālu labumu no Konsensā uzskaitītajām piecām salīdzinošām priekšrocībām attiecībā uz humānās palīdzības donoru koordinēšanu un savstarpēju papildināšanu; |
| --- | --- |

a)

ar Konsensa un rīcības plāna palīdzību un atbalstot ANO OCHA un pastāvīgi sazinoties ar dalībvalstīm, Komisija ir centusies nodrošināt, lai donoru koordinācija būtu efektīvāka. Konsensa rīcības plāna vidusposma pārskatīšanā, kas ir paredzēta 2010. gadā, sistemātiski jāatspoguļo, kā Komisija gūst maksimālu labumu no Konsensā uzskaitītajām piecām salīdzinošām priekšrocībām attiecībā uz humānās palīdzības donoru koordinēšanu un savstarpēju papildināšanu;

| a) | Pašlaik tiek veikta Komisijas Konsensa rīcības plāna vidusposma pārskatīšana, un galarezultātiem jābūt pieejamiem 2010. gada beigās. |
| --- | --- |

a)

| b) | sagaidāms, ka Civilās aizsardzības uzraudzības un informācijas centra pāreja uz ĢD ECHO pienācīgi atrisinās jautājumu par abu šo EK dienestu izvēlēto risinājumu jeb pieejas konsekvenci; |
| --- | --- |

b)

sagaidāms, ka Civilās aizsardzības uzraudzības un informācijas centra pāreja uz ĢD ECHO pienācīgi atrisinās jautājumu par abu šo EK dienestu izvēlēto risinājumu jeb pieejas konsekvenci;

| b) | Civilās aizsardzības uzraudzības un informācijas centra (MIC) pārvietošana jau rada sinerģijas, piemēram, reālā laika informācijas pieejamība dabas un citu katastrofu sākumā un ciešāka sadarbība uz vietas starp Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta tehniskajiem ekspertiem un dalībvalstu nosūtītajiem ekspertiem civilās aizsardzības pasākumu veikšanai. |
| --- | --- |

b)

| c) | jaunie 2007. gadā ieviestie finansēšanas instrumenti, proti, Attīstības un sadarbības instruments un Stabilitātes instruments, ļauj Komisijai atrisināt jautājumu par KĀDP sasaisti, īstenojot dažādus pasākumus valstīs, kuras atgūstas no krīzes; |
| --- | --- |

c)

jaunie 2007. gadā ieviestie finansēšanas instrumenti, proti, Attīstības un sadarbības instruments un Stabilitātes instruments, ļauj Komisijai atrisināt jautājumu par KĀDP sasaisti, īstenojot dažādus pasākumus valstīs, kuras atgūstas no krīzes;

| c) | Komisija ir gandarīta par Palātas atzinīgo nostāju attiecībā uz jauno instrumentu ieguldījumu pārejas procesā. Lai šos centienus pastiprinātu, Komisija ir izveidojusi starpdienestu grupu pārejas jautājumos, lai tādējādi sekmētu kopīgu viedokli, saskaņotas pieejas un kopējas nostājas par “pārejas situāciju” politiku, kad ir pieejami humānās palīdzības, attīstības un stabilizācijas instrumenti. Mērķis ir uzlabot gan politiku, gan programmu īstenošanu uz vietas un sniegt ieguldījumu starptautiskās politiskās debatēs par pārejas situācijām. |
| --- | --- |

c)

| d) | lai gan COR sistēmas izstrāde ir pilnvērtīgs un daudzsološs pasākums, šīs sistēmas darbību un rezultātus varēs novērtēt tikai pēc tam, kad tā būs pilnībā ieviesta. |
| --- | --- |

d)

lai gan COR sistēmas izstrāde ir pilnvērtīgs un daudzsološs pasākums, šīs sistēmas darbību un rezultātus varēs novērtēt tikai pēc tam, kad tā būs pilnībā ieviesta.

| d) | Komisija piekrīt Palātas apgalvojumam un plāno, ka pirmos rezultātus tā varēs sniegt 2011. gada beigās. |
| --- | --- |

d)

PĒCPĀRBAUDE PAR APSVĒRUMIEM ĪPAŠAJĀ ZIŅOJUMĀ NR. 6/2006 PAR VIDES ASPEKTIEM, KOMISIJAI SADARBOJOTIES ATTĪSTĪBAS JOMĀ

Ievads

| 6.68. | Palāta 2006. gadā publicēja Īpašo ziņojumu Nr. 6/2006 par vides aspektiem, Komisijai sadarbojoties attīstības jomā (12). Revīzijā pārbaudīja gan Komisijas finansētās vides programmas, gan to, kā Komisija integrēja vides jautājumus attīstības sadarbības jomā. |
| --- | --- |

6.68.

Palāta 2006. gadā publicēja Īpašo ziņojumu Nr. 6/2006 par vides aspektiem, Komisijai sadarbojoties attīstības jomā (12). Revīzijā pārbaudīja gan Komisijas finansētās vides programmas, gan to, kā Komisija integrēja vides jautājumus attīstības sadarbības jomā.

| 6.69. | Padome un Parlaments atzinīgi novērtēja Palātas sagatavotos 15 ieteikumus Komisijai, un tie attiecās uz šādām trim galvenajām jomām: visaptverošas stratēģijas izveide vides jomā un tās īstenošanas pēcpārbaude, vides integrēšanas efektivitātes uzlabošana un vides projektu efektivitātes celšana. |
| --- | --- |

6.69.

Padome un Parlaments atzinīgi novērtēja Palātas sagatavotos 15 ieteikumus Komisijai, un tie attiecās uz šādām trim galvenajām jomām: visaptverošas stratēģijas izveide vides jomā un tās īstenošanas pēcpārbaude, vides integrēšanas efektivitātes uzlabošana un vides projektu efektivitātes celšana.

| 6.70. | Turklāt Parlaments ieteica Komisijai vairāk izmantot dalībvalstu valsts atbalsta administrācijas iestāžu un tādu privāto uzņēmumu kompetenci, kuriem ir vispāratzīta pieredze sadarbībā ar valsts atbalsta administrācijas iestādēm vides projektu vadīšanā saistībā ar valsts sadarbības programmām attīstības jomā (13). |
| --- | --- |

6.70.

Turklāt Parlaments ieteica Komisijai vairāk izmantot dalībvalstu valsts atbalsta administrācijas iestāžu un tādu privāto uzņēmumu kompetenci, kuriem ir vispāratzīta pieredze sadarbībā ar valsts atbalsta administrācijas iestādēm vides projektu vadīšanā saistībā ar valsts sadarbības programmām attīstības jomā (13).

Ieteikumu pēcpārbaude

| 6.71. | Pēc Palātas īpašā ziņojuma Komisijas dienesti kā prioritāti izvirzīja jaunas visaptverošas stratēģijas izstrādi vides jomā un līdz 2006. gada beigām sagatavoja stratēģijas pamatprincipu projektu. Tomēr izmaiņas Komisijas prioritātēs aizkavēja turpmāko darbu stratēģijas izstrādē, tāpēc tikai 2009. gada aprīlī Komisijas dienestu darba dokumentā bija izklāstīti elementi jaunās stratēģijas izstrādei (14). Padome atzinīgi novērtēja šo dokumentu, un 2009. gada jūnijā aicināja Komisiju sagatavot ES vispārējās stratēģijas dokumentu 2011. gadam. 2010. gada martā Komisija un dalībvalstis tikai uzsāka sagatavot darba programmu jaunās stratēģijas izstrādei. |
| --- | --- |

6.71.

Pēc Palātas īpašā ziņojuma Komisijas dienesti kā prioritāti izvirzīja jaunas visaptverošas stratēģijas izstrādi vides jomā un līdz 2006. gada beigām sagatavoja stratēģijas pamatprincipu projektu. Tomēr izmaiņas Komisijas prioritātēs aizkavēja turpmāko darbu stratēģijas izstrādē, tāpēc tikai 2009. gada aprīlī Komisijas dienestu darba dokumentā bija izklāstīti elementi jaunās stratēģijas izstrādei (14). Padome atzinīgi novērtēja šo dokumentu, un 2009. gada jūnijā aicināja Komisiju sagatavot ES vispārējās stratēģijas dokumentu 2011. gadam. 2010. gada martā Komisija un dalībvalstis tikai uzsāka sagatavot darba programmu jaunās stratēģijas izstrādei.

| 6.71. | Kavēšanās stratēģijas izstrādē bija saistīta ar izmaiņām prioritātēs, kuras paredzēja, ka vides stratēģija vairs nebija jāizdod kā atsevišķs paziņojums, bet kā pielikums plašākam paziņojumam par visu pārnozaru jautājumu (ne tikai vides) integrēšanu, kuru bija plānots pieņemt 2008. gada beigās. Šī pieeja tika ierosināta, lai samazinātu Komisijas paziņojumu skaitu. Taču no šīs jaunā pieejas atteicās, jo bija grūtības vienā dokumentā apvienot dažādus integrācijas jautājumus un tika atzīta nepieciešamība pēc pieejas, kurā vairāk uzmanības tiktu veltīts vides jautājumam. Sanāksme ar dalībvalstīm (un pilsonisko sabiedrību) notika 2009. gada septembrī, lai kopīgi sāktu jaunās stratēģijas izstrādi. |
| --- | --- |

6.71.

| 6.72. | Komisija 2006. gada septembrī izstrādāja praktisko regulējumu, lai sagatavotu tās jauno vides stratēģiju, un izveidoja starpdienestu grupu, kuras darbību vadīja Attīstības ģenerāldirektorāts un kurā bija pārstāvji no visiem attiecīgajiem ģenerāldirektorātiem. Komisija lūdza tehnisko palīdzību, lai izstrādātu iespējamos vides integrēšanas rezultatīvos rādītājus, lai tos izmantotu jaunajai vides stratēģijai 2006. gadā. Tehniskās palīdzības ietvaros Komisijas sniegumu vides integrēšanā beidzot pilnībā pirmo reizi izvērtēja 2009. gadā saskaņā ar izstrādātajiem kritērijiem un metodoloģiju. |
| --- | --- |

6.72.

Komisija 2006. gada septembrī izstrādāja praktisko regulējumu, lai sagatavotu tās jauno vides stratēģiju, un izveidoja starpdienestu grupu, kuras darbību vadīja Attīstības ģenerāldirektorāts un kurā bija pārstāvji no visiem attiecīgajiem ģenerāldirektorātiem. Komisija lūdza tehnisko palīdzību, lai izstrādātu iespējamos vides integrēšanas rezultatīvos rādītājus, lai tos izmantotu jaunajai vides stratēģijai 2006. gadā. Tehniskās palīdzības ietvaros Komisijas sniegumu vides integrēšanā beidzot pilnībā pirmo reizi izvērtēja 2009. gadā saskaņā ar izstrādātajiem kritērijiem un metodoloģiju.

| 6.72. | Pēc Palātas pieprasījuma tika noteikti galvenie kvantitatīvie rādītāji saistībā ar pašreizējo vides integrācijas stratēģiju, un kopš 2006. gada tie tiek uzraudzīti. Šie rādītāji ir saistīti ar tādu instrumentu piemērošanu kā vides profili, izstrādājot valsts un reģionālās stratēģijas, kā arī vides novērtējumi saistībā ar programmām un projektiem, piedāvāto mācību kursu skaitu un apmācīto darbinieku skaitu. Kvalitatīvie rādītāji, lai novērtētu vides integrāciju projektu formulēšanā, tika noteikti un piemēroti pirmajā izmēģinājuma ex-post novērtējumā, ko veica 2009. gadā. |
| --- | --- |

6.72.

| 6.73. | Komisija nav veikusi īpašu izvērtējumu, lai apzinātu tās iekšējo resursu iespējas īstenot vides stratēģiju. Komisijas pieeja resursu jaudas palielināšanā ir galvenokārt izvērsusies kā nozīmīgas mācību programmas organizēšana un plašāku norādījumu sniegšana darbiniekiem. Turklāt Komisijas centrālo dienestu galvenajās struktūrvienībās darbinieku skaita pieaugums bija neliels; lielākoties šie cilvēkresursi bija atvēlēti darbam ar klimata pārmaiņām saistībā ar attīstības sadarbību. |
| --- | --- |

6.73.

Komisija nav veikusi īpašu izvērtējumu, lai apzinātu tās iekšējo resursu iespējas īstenot vides stratēģiju. Komisijas pieeja resursu jaudas palielināšanā ir galvenokārt izvērsusies kā nozīmīgas mācību programmas organizēšana un plašāku norādījumu sniegšana darbiniekiem. Turklāt Komisijas centrālo dienestu galvenajās struktūrvienībās darbinieku skaita pieaugums bija neliels; lielākoties šie cilvēkresursi bija atvēlēti darbam ar klimata pārmaiņām saistībā ar attīstības sadarbību.

| 6.73. | Saistībā ar to, ka Komisijā amata vietu skaits netiks palielināts, un, kā atzinusi Palāta, EuropeAid uzsvaru drīzāk ir licis uz nespeciālistu darbinieku prasmju stiprināšanu, nevis īpaša izvērtējuma veikšanu par tā iekšējiem resursiem. Pārskata periodā tā šo pieeju konsekventi īstenoja. |
| --- | --- |

6.73.

| 6.74. | Norādījumus darbiniekiem par vides jautājumu integrēšanu attīstības atbalstā publicēja 2006. gada beigās un pēc tam atjaunināja 2009. gadā, lai labāk ņemtu vērā klimata pārmaiņas. Tomēr 2009. gadā EuropeAid norīkotie konsultanti konstatēja, ka vides aspektu integrēšana projektu formulēšanas posmā joprojām ir uzlabojama apmēram 50 % pārbaudīto projektu. |
| --- | --- |

6.74.

Norādījumus darbiniekiem par vides jautājumu integrēšanu attīstības atbalstā publicēja 2006. gada beigās un pēc tam atjaunināja 2009. gadā, lai labāk ņemtu vērā klimata pārmaiņas. Tomēr 2009. gadā EuropeAid norīkotie konsultanti konstatēja, ka vides aspektu integrēšana projektu formulēšanas posmā joprojām ir uzlabojama apmēram 50 % pārbaudīto projektu.

| 6.74. | Pēckontrole, kas bija izmēģinājuma projekts, bija daļa no centieniem nodrošināt nepārtrauktus uzlabojumus projekta noformulēšanas posmā. |
| --- | --- |

6.74.

| 6.75. | Ievērojams Komisijas darbinieku skaits apmeklēja mācības par vides aspektiem attīstības sadarbībā, un šajā pasākumā Komisija ieguldīja nozīmīgus līdzekļus. Kopš 2009. gada šīs mācības ir obligātas EuropeAid biroja darbiniekiem, bet Attīstības ĢD un Ārējo attiecību ĢD darbiniekiem tās nav obligātas. |
| --- | --- |

6.75.

Ievērojams Komisijas darbinieku skaits apmeklēja mācības par vides aspektiem attīstības sadarbībā, un šajā pasākumā Komisija ieguldīja nozīmīgus līdzekļus. Kopš 2009. gada šīs mācības ir obligātas EuropeAid biroja darbiniekiem, bet Attīstības ĢD un Ārējo attiecību ĢD darbiniekiem tās nav obligātas.

| 6.75. | Tagad visiem EuropeAid centrālo dienestu darbiniekiem un visiem EuropeAid darbiniekiem, kas tiek nosūtīti darbā uz pārstāvniecībām, obligāti jāpiedalās mācību kursos par vides aspektu integrēšanu. Piedaloties vairāk nekā 400 dalībniekiem, tas bija viens no vislabāk apmeklētajiem mācību kursiem 2009. gadā. Kopš 2005. gada ir rīkoti daudz un dažādi mācību semināri, tostarp aptuveni 50 reģionālie semināri tika rīkoti sadarbības valstīs un vēl vairāk semināru – centrālajos dienestos. |
| --- | --- |

6.75.

| 6.76. | Komisija vēl nav sagatavojusi vispārēju novērtējumu par tās sniegto palīdzību vides jomā, kas attiecas uz abām programmām un integrēšanu. Vēl jāizveido arī centrāla datubāze, kurā būtu apkopota informācija par visiem vērtētajiem vides projektiem. Lai gan Komisijas projektu uzraudzības sistēmas vides aspekti ir paplašināti, nav veikts neviens šo uzraudzības ziņojumu novērtējums vides aspektā. |
| --- | --- |

6.76.

Komisija vēl nav sagatavojusi vispārēju novērtējumu par tās sniegto palīdzību vides jomā, kas attiecas uz abām programmām un integrēšanu. Vēl jāizveido arī centrāla datubāze, kurā būtu apkopota informācija par visiem vērtētajiem vides projektiem. Lai gan Komisijas projektu uzraudzības sistēmas vides aspekti ir paplašināti, nav veikts neviens šo uzraudzības ziņojumu novērtējums vides aspektā.

| 6.76. | Novērtējumu par vides aspektu integrēšanu, sadarbojoties attīstības jomā, paredzēts veikt 2011. gadā. Pašlaik tiek veidota centrāla datu bāze individuālu projektu novērtējumiem; darbību tā sāks 2011. gadā. Tika izstrādāti uz rezultātiem vērstas uzraudzības novērtējuma ziņojumi, kuros galvenā uzmanība tika vērsta uz vides projektiem, kas 2005. un 2009. gadā tika īstenoti Latīņamerikā. Saistībā ar valsts novērtējumiem par EK sadarbību kā daļa no pārnozaru jautājumiem tika apskatīti vides aspekti. |
| --- | --- |

6.76.

| 6.77. | Komisija ir veikusi pasākumus, lai uzlabotu ar vidi saistīto projektu noteikšanu, taču tā joprojām nevar precīzi aplēst ar vidi saistītos izdevumus. Ar klimatu saistītos projektos tā ir ieviesusi sistēmu aptuvenu izdevumu aplēšu veikšanai, taču šāda sistēma nav izveidota citās jomās, jo īpaši biodažādības un pārtuksnešošanās jomā. |
| --- | --- |

6.77.

Komisija ir veikusi pasākumus, lai uzlabotu ar vidi saistīto projektu noteikšanu, taču tā joprojām nevar precīzi aplēst ar vidi saistītos izdevumus. Ar klimatu saistītos projektos tā ir ieviesusi sistēmu aptuvenu izdevumu aplēšu veikšanai, taču šāda sistēma nav izveidota citās jomās, jo īpaši biodažādības un pārtuksnešošanās jomā.

| 6.77. | EuropeAid ir uzlabojis savas spējas konstatēt un izsekot izdevumus saistībā ar vides projektiem, taču vēl joprojām ir ļoti grūti aprēķināt precīzas summas, kādas piešķirtas mērķiem vides jomā to pasākumu ietvaros, kas galvenokārt ir vērsti uz citiem politikas mērķiem. Norisinās debates ar ESAO Attīstības palīdzības komiteju, lai redzētu, kā kvalitatīvi dati, kas balstīti uz Rio politikas rādītājiem, vislabāk var tik pārvērsti finanšu datos. |
| --- | --- |

6.77.

| 6.78. | Valstu vides profili ir sagatavoti un pievienoti gandrīz visiem valstu stratēģijas dokumentiem, un īpaša sadaļa par vidi ir ietverta arī pašā valsts stratēģijas dokumentā. Tomēr šo vides profilu kvalitāte ir dažāda, un to ietekme uz valstu stratēģijas dokumentiem joprojām ir kopumā ierobežota. Pamatnostādnēs par valstu stratēģijas dokumentu vidusposma pārskatīšanu, kuru veica šīs pēcpārbaudes laikā, tagad īpaša prioritāte ir piešķirta tam, lai jautājumi par klimata pārmaiņām būtu iekļauti pārskatītajos valstu stratēģijas dokumentos. |
| --- | --- |

6.78.

Valstu vides profili ir sagatavoti un pievienoti gandrīz visiem valstu stratēģijas dokumentiem, un īpaša sadaļa par vidi ir ietverta arī pašā valsts stratēģijas dokumentā. Tomēr šo vides profilu kvalitāte ir dažāda, un to ietekme uz valstu stratēģijas dokumentiem joprojām ir kopumā ierobežota. Pamatnostādnēs par valstu stratēģijas dokumentu vidusposma pārskatīšanu, kuru veica šīs pēcpārbaudes laikā, tagad īpaša prioritāte ir piešķirta tam, lai jautājumi par klimata pārmaiņām būtu iekļauti pārskatītajos valstu stratēģijas dokumentos.

| 6.78. | Valstu vides profilu kvalitāte un to ietekme uz valstu stratēģijas dokumentiem joprojām ir atšķirīga, taču daži valstu vides profili, balstoties uz pamatnostādnēm par vides aspektu integrāciju, tiek atjaunināti, lai labāk varētu risināt jautājumus saistībā ar klimata pārmaiņām. Arī pateicoties pamatnostādnēm par vidusposma pārskatīšanu lielāka uzmanība valstu vides profilos tika pievērsta vides un klimata pārmaiņu jautājumiem, jo īpaši valstīs, uz kurām attiecas attīstības sadarbības instruments. |
| --- | --- |

6.78.

| 6.79. | Komisija ir sagatavojusi norādījumus par vides jautājumu integrēšanu budžeta atbalsta darbībās. Tomēr praksē noteikumi attiecībā uz vidi un attiecīgie rādītāji joprojām ir iekļauti budžeta atbalsta programmās reti, un tikai dažos gadījumos ir veikti stratēģiskie vides novērtējumi. |
| --- | --- |

6.79.

Komisija ir sagatavojusi norādījumus par vides jautājumu integrēšanu budžeta atbalsta darbībās. Tomēr praksē noteikumi attiecībā uz vidi un attiecīgie rādītāji joprojām ir iekļauti budžeta atbalsta programmās reti, un tikai dažos gadījumos ir veikti stratēģiskie vides novērtējumi.

| 6.79. | Jaunas budžeta atbalsta pamatnostādnes tiks izstrādātas 2011. gadā, un tās ietvers jaunas norādes par pārnozaru jautājumiem. Lai arī ir iekļauti īpaši vides rādītāji, daudzās valstīs kopējo donoru sistēmu ietvaros risinās politisks dialogs par vides jautājumiem, kas orientēti uz vispārējā budžeta atbalsta pasākumiem. Lai stratēģiskie vides novērtējumi būtu efektīvi, vērā jāņem vietējā situācija un partnervalstu līdzdalība, un tādēļ nevar ieviest prasību par šādu novērtējumu veikšanu. |
| --- | --- |

6.79.

| 6.80. | Lai gan Komisijas pamatnostādnēs ir noteiktas īpašas vides skrīninga procedūras visos projektos, EuropeAid ir ļāvis pārstāvniecībām pašām izlemt, vai tās izveidos vides kontaktcentrus šo procedūru izpildes pārbaudīšanai. Ierobežoto cilvēkresursu dēļ EuropeAid vides speciālisti nevar izskatīt visu projektu priekšlikumu vides skrīninga rezultātus. |
| --- | --- |

6.80.

Lai gan Komisijas pamatnostādnēs ir noteiktas īpašas vides skrīninga procedūras visos projektos, EuropeAid ir ļāvis pārstāvniecībām pašām izlemt, vai tās izveidos vides kontaktcentrus šo procedūru izpildes pārbaudīšanai. Ierobežoto cilvēkresursu dēļ EuropeAid vides speciālisti nevar izskatīt visu projektu priekšlikumu vides skrīninga rezultātus.

| 6.81. | Komisija ir arī izstrādājusi pamatnostādnes par to, kā veikt novērtējumus par ietekmi uz vidi projekta formulēšanas posmā, kā arī veikusi pēcpārbaudes par šajās pamatnostādnēs minēto ieteikumu izpildi. Tomēr saskaņā ar 6.74. punktā minēto EuropeAid izvērtējumu par 2009. gadu prasība veikt novērtējumus par ietekmi uz vidi joprojām ne vienmēr tiek izpildīta. |
| --- | --- |

6.81.

Komisija ir arī izstrādājusi pamatnostādnes par to, kā veikt novērtējumus par ietekmi uz vidi projekta formulēšanas posmā, kā arī veikusi pēcpārbaudes par šajās pamatnostādnēs minēto ieteikumu izpildi. Tomēr saskaņā ar 6.74. punktā minēto EuropeAid izvērtējumu par 2009. gadu prasība veikt novērtējumus par ietekmi uz vidi joprojām ne vienmēr tiek izpildīta.

| 6.81. | EuropeAid ir izstrādājis informatīvus un norādījumu dokumentus, kuros cita starpā sniegtas atsauces uz sabiedrības dabas resursu pārvaldību. Vairākas EK programmas ir veicinājušas dabas resursu pārvaldības iniciatīvas vietējā līmenī. Tematiskajā programmā videi un noturīgai dabas resursu, tostarp enerģijas, pārvaldībai sniegta īpaša atsauce uz sadarbību ar vietējām kopienām, un tas tika iekļauts uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus par koncepcijas skaidrojumiem, kuros vērā tika ņemts tas, lai nodrošinātu vietējo kopienu, tostarp pamatiedzīvotāju, īpašumtiesības un tiesības saistībā ar mežu pārvaldību. |
| --- | --- |

6.81.

| 6.82. | Vides tematiskajā programmā (15) pārstāvniecības ir aktīvāk iesaistījušās projektu priekšlikumu vērtēšanā. Attiecībā uz valstu stratēģijas dokumentos iekļautajiem projektiem, vides integrācijas rokasgrāmatā ir sniegtas norādes, kuru mērķis ir nodrošināt, lai projekta izstrādē tiktu vērā ņemti vietējie apstākļi. |
| --- | --- |

6.82.

Vides tematiskajā programmā (15) pārstāvniecības ir aktīvāk iesaistījušās projektu priekšlikumu vērtēšanā. Attiecībā uz valstu stratēģijas dokumentos iekļautajiem projektiem, vides integrācijas rokasgrāmatā ir sniegtas norādes, kuru mērķis ir nodrošināt, lai projekta izstrādē tiktu vērā ņemti vietējie apstākļi.

| 6.83. | Līdz ar Komisijas finanšu pārvaldības vienkāršošanu tika grozīta arī Finanšu regula un praktiskie norādījumi, un šo pasākumu mērķis bija atvieglot un paātrināt iepirkuma procedūru piemērošanu. |
| --- | --- |

6.83.

Līdz ar Komisijas finanšu pārvaldības vienkāršošanu tika grozīta arī Finanšu regula un praktiskie norādījumi, un šo pasākumu mērķis bija atvieglot un paātrināt iepirkuma procedūru piemērošanu.

| 6.84. | EuropeAid vides pamatnostādnēs ir uzsvērts, ka jāpalīdz vietējām kopienām rast ilgtspējīgus vietējo dabas resursu izmantošanas veidus, taču nav dotas konkrētas norādes par to, kā to darīt. |
| --- | --- |

6.84.

EuropeAid vides pamatnostādnēs ir uzsvērts, ka jāpalīdz vietējām kopienām rast ilgtspējīgus vietējo dabas resursu izmantošanas veidus, taču nav dotas konkrētas norādes par to, kā to darīt.

| 6.84. | EuropeAid ir izstrādājis vairākus informatīvus dokumentus, lai sekmētu ilgtspējīgu attīstību, uzsvaru liekot uz pieeju, kuras pamatā ir vietējā sabiedrība. Turklāt Tematiskajā programmā videi sniegta īpaša atsauce uz sadarbību ar vietējām kopienām, un tas tika iekļauts uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus par koncepcijas skaidrojumiem, kuros vērā tika ņemts tas, lai nodrošinātu vietējo kopienu, tostarp pamatiedzīvotāju, īpašumtiesības un tiesības saistībā ar mežu pārvaldību. |
| --- | --- |

6.84.

| 6.85. | Komisija nav sagatavojusi kopvērtējumu par dažādo vides atbalsta instrumentu efektivitāti. Tomēr pašlaik EuropeAid pabeidz pētījumu par nozaru pieeju izstrādi šajā jomā un izskata iespēju izveidot ES trasta fondus, kurus varētu izmantot vides atbalstam. |
| --- | --- |

6.85.

Komisija nav sagatavojusi kopvērtējumu par dažādo vides atbalsta instrumentu efektivitāti. Tomēr pašlaik EuropeAid pabeidz pētījumu par nozaru pieeju izstrādi šajā jomā un izskata iespēju izveidot ES trasta fondus, kurus varētu izmantot vides atbalstam.

| 6.85. | Ciešā sadarbībā ar vairākām ES attīstības aģentūrām ir pabeigts EK pētījums par pieeju vides un dabas resursu jomā, un šobrīd tiek izstrādātas dažas EK nozaru politikas atbalsta programmas šajā jomā. Salīdzinājumā ar pagātni tā noteikti ir jauna attīstības tendence. Tagad var būt iespējams izveidot ES trasta fondus saskaņā ar priekšlikumu pārskatīt Finanšu regulu, un ir noslēgti nodošanas līgumi, lai ES dalībvalstis varētu veikt ieguldījumus EK pārvaldītajā Pasaules klimata pārmaiņu aliansē. Inovatīvi finansēšanas mehānismi vides jomā ietver arī privāto un valsts sektora partnerību izveidi un aizdevumu un dotāciju apvienojumu. |
| --- | --- |

6.85.

| 6.86. | Komisija ir turpinājusi izmantot dalībvalstu un privāto komercsabiedrību zināšanas, lai īstenotu savas vides programmas, un ir nodrošinājusi privātajam sektoram plašākas iespējas piedalīties tematiskajā programmā vides aizsardzībai un dabas resursu, tostarp enerģijas, ilgtspējīgai apsaimniekošanai. |
| --- | --- |

6.86.

Komisija ir turpinājusi izmantot dalībvalstu un privāto komercsabiedrību zināšanas, lai īstenotu savas vides programmas, un ir nodrošinājusi privātajam sektoram plašākas iespējas piedalīties tematiskajā programmā vides aizsardzībai un dabas resursu, tostarp enerģijas, ilgtspējīgai apsaimniekošanai.

| 6.86. | Komisija turpināja izmantot dalībvalstu un privāto uzņēmumu zinātību savu vides stratēģiju īstenošanā. |
| --- | --- |

6.86.

Secinājumi

| 6.87. | Komisija ir guvusi ievērojamas sekmes, ieviešot Palātas plaša spektra ieteikumus. Jo īpaši tas attiecināms uz iekšējo resursu palielināšanu, organizējot mācības un sniedzot norādījumus darbiniekiem. Tomēr, caurlūkojot EuropeAid darbību 2009. gadā, revidenti atklāja nepilnības dažu jauno vides integrēšanas procedūru izpildē. |
| --- | --- |

6.87.

Komisija ir guvusi ievērojamas sekmes, ieviešot Palātas plaša spektra ieteikumus. Jo īpaši tas attiecināms uz iekšējo resursu palielināšanu, organizējot mācības un sniedzot norādījumus darbiniekiem. Tomēr, caurlūkojot EuropeAid darbību 2009. gadā, revidenti atklāja nepilnības dažu jauno vides integrēšanas procedūru izpildē.

| 6.87. | Komisija atzinīgi novērtē Palātas atzinumu, ka attiecībā uz vides aspektu integrēšanu ārējās palīdzības politikā ir panākts būtisks progress. Pēckontrole, kas bija izmēģinājuma projekts, bija daļa no centieniem panākt nepārtrauktus uzlabojumus. Šis process ietvēra to salīdzinošā novērtējuma (kvalitātes atbalsta grupa) procedūru pārskatīšanu, ar kurām ievieš skaidrākas norādes par vides aspektu risināšanu, izstrādājot projektu priekšlikumus. |
| --- | --- |

6.87.

| 6.88. | Lai pilnībā ieviestu sniegtos ieteikumus, vairākās jomās vēl ir daudz kas darāms. Joprojām tiek izstrādāta jauna visaptveroša stratēģija, kura līdz 2011. gadam ir jāpabeidz, lai to varētu izmantot nākamo programmu plānošanā. Šī stratēģija ir jāpapildina ar vēl izstrādājamiem rezultatīvajiem rādītājiem vides jomā un vides integrēšanas programmu efektivitātes kopvērtējumu, tostarp vērtējumu par dažādo instrumentu lomu. Tāpat arī budžeta atbalsta programmās jāpievērš lielāka uzmanība vides jautājumu integrēšanai. |
| --- | --- |

6.88.

Lai pilnībā ieviestu sniegtos ieteikumus, vairākās jomās vēl ir daudz kas darāms. Joprojām tiek izstrādāta jauna visaptveroša stratēģija, kura līdz 2011. gadam ir jāpabeidz, lai to varētu izmantot nākamo programmu plānošanā. Šī stratēģija ir jāpapildina ar vēl izstrādājamiem rezultatīvajiem rādītājiem vides jomā un vides integrēšanas programmu efektivitātes kopvērtējumu, tostarp vērtējumu par dažādo instrumentu lomu. Tāpat arī budžeta atbalsta programmās jāpievērš lielāka uzmanība vides jautājumu integrēšanai.

| 6.88. | Komisija un ES dalībvalstis kopīgi strādā pie tā, lai 2011. gada sākumā būtu izstrādāts pirmais vides stratēģijas projekts, kas tiktu pieņemts 2011. gada otrajā pusē.

  Komisija plāno turpināt darbu pie rādītājiem, lai uzraudzītu, cik efektīva ir jauna vides stratēģija, un izvērtētu vides aspektu integrāciju savās darbībās. Vispārēju novērtējumu par vides aspektu integrēšanu sadarbībā attīstības jomā paredzēts veikt 2011. gadā. Ja vērtējuma rezultāti būs pieejami laikus, tie tiks iekļauti jaunās ES stratēģijas izstrādē. 2011. gadā plānots izdot arī jaunas budžeta atbalsta pamatnostādnes, un tās ietvers jaunas norādes par pārnozaru jautājumiem. Veicot šo darbu, Komisija turpinās veidot ciešu sadarbību un saskaņošanu ar ES dalībvalstīm nolūkā atbalstīt atbalsta efektivitātes programmu. |
| --- | --- |

6.88.

Komisija plāno turpināt darbu pie rādītājiem, lai uzraudzītu, cik efektīva ir jauna vides stratēģija, un izvērtētu vides aspektu integrāciju savās darbībās. Vispārēju novērtējumu par vides aspektu integrēšanu sadarbībā attīstības jomā paredzēts veikt 2011. gadā. Ja vērtējuma rezultāti būs pieejami laikus, tie tiks iekļauti jaunās ES stratēģijas izstrādē. 2011. gadā plānots izdot arī jaunas budžeta atbalsta pamatnostādnes, un tās ietvers jaunas norādes par pārnozaru jautājumiem. Veicot šo darbu, Komisija turpinās veidot ciešu sadarbību un saskaņošanu ar ES dalībvalstīm nolūkā atbalstīt atbalsta efektivitātes programmu.

---

(1)  Par atbalstu, ko sniedz ar Eiropas Attīstības fondu starpniecību, sagatavo atsevišķus pārskatus, jo to nefinansē no vispārējā budžeta.

(2)  Pēc EK līguma un Lisabonas līgumā veikto grozījumu stāšanās spēkā Komisijas pārstāvniecības pārdēvēja par Eiropas Savienības pārstāvniecībām.

(3)  Phare bija galvenais Centrāleiropas un Austrumeiropas valstu pirmspievienošanās stratēģijas finanšu instruments. CARDS programma ir Kopienas palīdzība rekonstrukcijai, attīstībai un stabilitātei Balkānos.

(4)  OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp.

(5)  Ex post pārbaudes attiecībā uz ĢD RELEX.

(6)  Komisijas deleģētās pārvaldības pilnvaras saistībā ar decentralizāciju.

(7)  Tās ir bezpeļņas organizācijas, kuras ir specializējušās piegādes un pakalpojumu sniegšanas tehniskā un komercpārvaldībā, kas vajadzīga humānās palīdzības pasākumu īstenošanai.

(8)  Komisijas ilgtermiņa darbība šajā jomā ir aplūkota Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 6/2008 par Eiropas Komisijas sniegto rehabilitācijas atbalstu pēc cunami un orkāna Mitch.

(9)  Eiropas Padomes kopīga deklarācija “Eiropas konsenss par humāno palīdzību”, (OV C 25, 30.1.2008.).

(10)  M. Spaak un R. Otto, Study on the mapping of donor coordination (Humanitarian Aid) at the field level [Pētījums par donoru darbības koordinēšanu humānās palīdzības sniegšanas vietās], Channel research, 2009. gada jūlijs.

(11)  Īpašais ziņojums Nr. 15/2009 “Ar Apvienoto Nāciju Organizācijas struktūru starpniecību sniegtais ES atbalsts. Lēmumu pieņemšana un uzraudzība”.

(12)  OV C 235, 29.9.2006., 1. lpp.

(13)  233. punkts Parlamenta rezolūcijā par budžeta izpildes apstiprināšanu (OV L 187, 15.7.2008., 50. lpp).

(14)  “Uzlabot vides aspektu iekļaušanu attīstības sadarbības politikā” (SEC(2009) 555, 21.4.2009.).

(15)  Tematiskā programma vides aizsardzībai un dabas resursu, tostarp enerģijas, ilgtspējīgai apsaimniekošanai (ENRTP).

(16)  Saskaņā ar Finanšu regulas 53. pantu Komisija izpilda budžetu centralizēti, ja budžeta izpildes uzdevumus tieši izpilda tās struktūrvienības, bet netiešo centralizēto pārvaldības veidu izmanto tad, ja Komisija deleģē budžeta izpildes uzdevumus saskaņā ar Finanšu regulas 54.–57. pantu.

(17)  Informācija par administratīvo izdevumu revīziju ir sniegta 9. nodaļā.

Avots: pārskati par 2009. gadu.

6.1. PIELIKUMS

| | 2009. gads | 2008. gads | 2007. gads |
| --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid sadarbības birojs | RELEX | ELARG | ECHO | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN STRUKTŪRA |
| Kopējais darījumu skaits (no tiem): | 117 | 11 | 38 | 14 | 180 | 180 | 145 |
| avansi | 57 | 2 | 13 | 11 | 83 | 71 | 46 |
| starpposma/galīgie maksājumi | 60 | 9 | 25 | 3 | 97 | 109 | 99 |
| PĀRBAUDES REZULTĀTI |
| (% un darījumu skaits) |
| Darījumi, kuros nav kļūdu | 90 % | {105} | 91 % | {10} | 79 % | {30} | 86 % | {12} | 87 % | {157} | 73 % | 74 % |
| Darījumi, kuros ir kļūdas | 10 % | {12} | 9 % | {1} | 21 % | {8} | 14 % | {2} | 13 % | {23} | 27 % | 26 % |
| KĻŪDAINO DARĪJUMU ANALĪZE |
| (% un darījumu skaits) |
| Analīze pēc izdevumu veida |
| Avansi | 33 % | {4} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 17 % | {4} | 19 % | 19 % |
| Starpposma/galīgie maksājumi | 67 % | {8} | 100 % | {1} | 100 % | {8} | 100 % | {2} | 83 % | {19} | 81 % | 81 % |
| Analīze pēc kļūdu veida |
| Skaitļos neizsakāmas kļūdas | 67 % | {8} | 100 % | {1} | 88 % | {7} | 50 % | {1} | 74 % | {17} | 60 % | 73 % |
| Skaitļos izsakāmas kļūdas | 33 % | {4} | 0 % | {0} | 12 % | {1} | 50 % | {1} | 26 % | {6} | 40 % | 27 % |
| tostarp: | attiecināmības kļūdas | 100 % | {4} | – | {0} | 100 % | {1} | 100 % | {1} | 100 % | {6} | 79 % | 100 % |
| reālas pastāvēšanas kļūdas | 0 % | {0} | – | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 21 % | 0 % |
| precizitātes kļūdas | 0 % | {0} | – | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | 0 % |
| SKAITLISKIIZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars: | | |
| < 2 % | | | |
| no 2 % līdz 5 % | X | X | X |
| > 5 % | | | |

2009. gads

2008. gads

2007. gads

EuropeAid sadarbības birojs

RELEX

ELARG

ECHO

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN STRUKTŪRA

Kopējais darījumu skaits (no tiem):

117

11

38

14

180

180

145

avansi

57

2

13

11

83

71

46

starpposma/galīgie maksājumi

60

9

25

3

97

109

99

PĀRBAUDES REZULTĀTI

(% un darījumu skaits)

Darījumi, kuros nav kļūdu

90 %

{105}

91 %

{10}

79 %

{30}

86 %

{12}

87 %

{157}

73 %

74 %

Darījumi, kuros ir kļūdas

10 %

{12}

9 %

{1}

21 %

{8}

14 %

{2}

13 %

{23}

27 %

26 %

KĻŪDAINO DARĪJUMU ANALĪZE

(% un darījumu skaits)

Analīze pēc izdevumu veida

Avansi

33 %

{4}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

17 %

{4}

19 %

19 %

Starpposma/galīgie maksājumi

67 %

{8}

100 %

{1}

100 %

{8}

100 %

{2}

83 %

{19}

81 %

81 %

Analīze pēc kļūdu veida

Skaitļos neizsakāmas kļūdas

67 %

{8}

100 %

{1}

88 %

{7}

50 %

{1}

74 %

{17}

60 %

73 %

Skaitļos izsakāmas kļūdas

33 %

{4}

0 %

{0}

12 %

{1}

50 %

{1}

26 %

{6}

40 %

27 %

tostarp:

attiecināmības kļūdas

100 %

{4}

–

{0}

100 %

{1}

100 %

{1}

100 %

{6}

79 %

100 %

reālas pastāvēšanas kļūdas

0 %

{0}

–

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

21 %

0 %

precizitātes kļūdas

0 %

{0}

–

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

0 %

SKAITLISKIIZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars:

< 2 %

no 2 % līdz 5 %

X

X

X

> 5 %

6.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUDES REZULTĀTI ĀRĒJĀ ATBALSTA, ATTĪSTĪBAS UN PAPLAŠINĀŠANĀS JOMĀ

Atlasītu pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

| Attiecīgā sistēma | Galvenie iekšējās kontroles mehānismi (Komisija) | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- |
| Ex ante pārbaudes | Uzraudzība un pārraudzība | Ārējās revīzijas | Iekšējā revīzija |
| EuropeAid
   (1) | centrālie dienesti | | | | | |
| pārstāvniecības | | | | — | |
| ĢD RELEX | | | (2) | | |
| ĢD ELARG | | | (2) | | |
| ĢD ECHO | | | | | |

Attiecīgā sistēma

Galvenie iekšējās kontroles mehānismi (Komisija)

Kopvērtējums

Ex ante pārbaudes

Uzraudzība un pārraudzība

Ārējās revīzijas

Iekšējā revīzija

EuropeAid
   (1)

centrālie dienesti

pārstāvniecības

—

ĢD RELEX

(2)

ĢD ELARG

(2)

ĢD ECHO

Pārraudzības un kontroles sistēmu kopvērtējums

| Kopvērtējums | 2009. gads | 2008. gads | 2007. gads |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Kopvērtējums

2009. gads

2008. gads

2007. gads

Apzīmējumi:

| | efektīvi |
| --- | --- |
| | daļēji efektīvi |
| | neefektīvi |
| — | neattiecas vai nav vērtēts |

efektīvi

daļēji efektīvi

neefektīvi

—

neattiecas vai nav vērtēts

---

(1)  Šis novērtējums sakrīt ar to, kas publicēts Pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem.

(2)  Ex post pārbaudes.

6.3. PIELIKUMS

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU PĀRBAUDES REZULTĀTI ĀRĒJĀ ATBALSTA, ATTĪSTĪBAS UN PAPLAŠINĀŠANĀS JOMĀ

| Galvenie ģenerāldirektorāti | Ģenerāldirektora deklarācijas veids
   (1) | Formulētās atrunas | Palātas apsvērums | Ticamības kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid sadarbības birojs | Bez atrunām | — | EuropeAid ir izveidojis visaptverošu kontroles stratēģiju un turpinājis ievērojami uzlabot pārraudzības un kontroles sistēmu struktūru un darbību. Tomēr Palātas revidenti konstatēja, ka dažos kontroles mehānismos joprojām bija nepilnības un maksājumos bija būtiskas kļūdas. | B |
| RELEX | Ar atrunām | Nozīmīgas nepilnības saistībā ar nepiemērotiem riska mazināšanas kontroles mehānismiem, kuru mērķis ir sniegt pārliecību par KĀDP misiju pārvaldītajiem izdevumiem, un lielas nepilnības saistībā ar nepietiekamām ex post pārbaudēm, kuru mērķis ir sniegt papildu pārliecību un papildināt pārējos kontroles sistēmas elementus. | Joprojām jānovērš konstatētās nozīmīgās nepilnības saistībā ar ex post pārbaudēm, kas ir daļa no ĢD RELEX pārraudzības un kontroles sistēmām, kuru mērķis ir nodrošināt darījumu pareizību. | A |
| ELARG | Bez atrunām | — | | A |
| ECHO | Bez atrunām | — | | A |
| A: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |

Galvenie ģenerāldirektorāti

Ģenerāldirektora deklarācijas veids
   (1)

Formulētās atrunas

Palātas apsvērums

Ticamības kopvērtējums

EuropeAid sadarbības birojs

Bez atrunām

—

EuropeAid ir izveidojis visaptverošu kontroles stratēģiju un turpinājis ievērojami uzlabot pārraudzības un kontroles sistēmu struktūru un darbību. Tomēr Palātas revidenti konstatēja, ka dažos kontroles mehānismos joprojām bija nepilnības un maksājumos bija būtiskas kļūdas.

B

RELEX

Ar atrunām

Nozīmīgas nepilnības saistībā ar nepiemērotiem riska mazināšanas kontroles mehānismiem, kuru mērķis ir sniegt pārliecību par KĀDP misiju pārvaldītajiem izdevumiem, un lielas nepilnības saistībā ar nepietiekamām ex post pārbaudēm, kuru mērķis ir sniegt papildu pārliecību un papildināt pārējos kontroles sistēmas elementus.

Joprojām jānovērš konstatētās nozīmīgās nepilnības saistībā ar ex post pārbaudēm, kas ir daļa no ĢD RELEX pārraudzības un kontroles sistēmām, kuru mērķis ir nodrošināt darījumu pareizību.

A

ELARG

Bez atrunām

—

A

ECHO

Bez atrunām

—

A

A:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

---

(1)  Atsaucoties uz ģenerāldirektora sagatavoto ticamības deklarāciju, viņam ir pamatota pārliecība par to, ka ieviestās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par darījumu pareizību.

| A: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

A:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

6.4. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE PAR ĀRĒJO ATBALSTU, ATTĪSTĪBU UN PAPLAŠINĀŠANOS

| Palātas apsvērums | Veiktie pasākumi | Palātas analīze |
| --- | --- | --- |
| Ārējās attiecības un attīstība |
| 1.   Uzraudzība un atbalsts tām organizācijām, kuras ir atbildīgas par ES finansēto projektu īstenošanu |
| Revidenti konstatēja nepilnības saistībā ar ex ante pārbaudēm, tostarp nepietiekama uzraudzība un atbalsts tām organizācijām, kuras ir atbildīgas par ES finansēto projektu īstenošanu.
  (Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.22. un 8.35. punkts) | Finanšu pārvaldības instrumentārija sagatavošana īstenotājorganizācijām. | Sk. 4. pielikuma 2. rindu Pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem. |
| 2.   Budžeta atbalsta maksājumi |
| Attiecībā uz budžeta atbalsta maksājumiem revidenti konstatēja nepilnības procesos, kuru mērķis ir pārliecināties, ka maksājuma nosacījumi ir izpildīti.
  (Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.22. punkts) | Plašāka izpratne Komisijas dienestos par vajadzību nodrošināt vairāk strukturētu un dokumentētu pieeju budžeta atbalsta maksājumu izvērtēšanā, tostarp par finanšu un līgumu pārbaudēs iesaistīto darbinieku lomas nozīmīgumu maksājumu apstiprināšanā. | Sk. 4. pielikuma 9. rindu Pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem. |
| 3.   Ārējo revīziju sistēma |
| Attiecībā uz ārējās revīzijas izmantošanu (ārējā revīzija ir viena no svarīgākajām EuropeAid iekšējās kontroles sistēmas sastāvdaļām) Palāta konstatēja, ka procesi ir uzlabojušies. Taču Palāta secina, ka šis kontroles mehānisms kopumā joprojām ir tikai daļēji efektīvs.
  (Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.23. un 8.24. punkts) | 2007. gadā ieviestās reformas revīzijas metodēs papildināja ar gadskārtējās revīzijas plānošanas metožu būtisku pārskatīšanu. | Sk. 4. pielikuma 3. rindu Pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem. |
| 4.   Riska pārvaldība |
| Riska pārvaldība uzskatāma par daļēji efektīvu.
  (Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.23. punkts) | Pastāvīgi tiek veikti pasākumi, lai informētu par riska pārvaldību. | Riska pārvaldība tika novērtēta kā kopumā efektīva. |
| 5.   Ex post pārbaudes |
| Revidenti konstatēja nozīmīgus trūkumus saistībā ar ex post pārbaudēm, kas ir daļa no ĢD RELEX pārraudzības un kontroles sistēmām, kuru mērķis ir nodrošināt darījumu pareizību.
  (Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.25. punkts) | Ex post pārbaužu gada plānu izpildes cieša uzraudzība. | Lai gan ir veikti pasākumi un gūtas zināmas sekmes, vēl joprojām ir jānovērš nozīmīgas nepilnības. |
| Paplašināšanās |
| 6.   Iekšējās revīzijas dienests |
| Revidenti konstatēja, ka nebija pietiekami izstrādāta Iekšējā revīzijas dienesta daudzgadu programma.
  (Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.27. punkts) | 2009. gadā iekšējās revīzijas dienests izstrādāja savas darbības daudzgadu programmu. | Palāta uzskata, ka ĢD ELARG pienācīgi ņēma vērā Palātas formulēto apsvērumu. |
| 7.   
  Centralizēti pārvaldīto projektu ex post pārbaudes |
| Revidenti konstatēja, ka ĢD ELARG nebija konkrētas stratēģijas centralizēti pārvaldīto projektu ex post pārbaudēs.
  (Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.27. punkts) | 2009. gadā ĢD ELARG izstrādāja stratēģiju centralizēti pārvaldīto projektu ex post pārbaudēm. | Palāta atzinīgi novērtē ĢD ELARG iniciatīvu, taču jauno stratēģiju darbībā ieviesīs tikai 2010. gadā, un tai vēl ir jāpierāda sava efektivitāte. |
| 8.   
  Iespējami pārkāpumi Phare līdzekļu pārvaldībā divās Bulgārijas aģentūrās |
| Turklāt joprojām ir būtiski trūkumi, kas saistīti ar iespējamiem pārkāpumiem Phare fondu pārvaldībā divās īstenotājaģentūrās Bulgārijā.
  (Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.28. punkts) | 2009. gadā pēc tam, kad Bulgārijas iestādes bija veikušas koriģējošus pasākumus, ĢD ELARG atsāka veikt maksājumus Bulgārijai. | ĢD ELARG joprojām jāpievērš īpaša uzmanība tam, kā Bulgārijā noris pēcpievienošās līdzekļu izlietošana. |
| Humānā palīdzība |
| 9.   Iekšējās revīzijas dienests |
| 2008. gadā Iekšējās revīzijas dienests nestrādāja ar pilnu jaudu, jo tā darbību pārnesa no EuropeAid.
  (Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.29. punkts) | 2009. gada laikā iekšējās revīzijas dienests bija pienācīgi nodrošināts ar personālu un pilnībā īstenoja gada darba programmu. | ĢD ECHO iekšējās revīzijas funkcija darbojas pienācīgi un nodrošina pārliecību ĢD ECHO ģenerāldirektoram. |

Palātas apsvērums

Veiktie pasākumi

Palātas analīze

Ārējās attiecības un attīstība

1.   Uzraudzība un atbalsts tām organizācijām, kuras ir atbildīgas par ES finansēto projektu īstenošanu

Revidenti konstatēja nepilnības saistībā ar ex ante pārbaudēm, tostarp nepietiekama uzraudzība un atbalsts tām organizācijām, kuras ir atbildīgas par ES finansēto projektu īstenošanu.

(Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.22. un 8.35. punkts)

Finanšu pārvaldības instrumentārija sagatavošana īstenotājorganizācijām.

Sk. 4. pielikuma 2. rindu Pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem.

2.   Budžeta atbalsta maksājumi

Attiecībā uz budžeta atbalsta maksājumiem revidenti konstatēja nepilnības procesos, kuru mērķis ir pārliecināties, ka maksājuma nosacījumi ir izpildīti.

(Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.22. punkts)

Plašāka izpratne Komisijas dienestos par vajadzību nodrošināt vairāk strukturētu un dokumentētu pieeju budžeta atbalsta maksājumu izvērtēšanā, tostarp par finanšu un līgumu pārbaudēs iesaistīto darbinieku lomas nozīmīgumu maksājumu apstiprināšanā.

Sk. 4. pielikuma 9. rindu Pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem.

3.   Ārējo revīziju sistēma

Attiecībā uz ārējās revīzijas izmantošanu (ārējā revīzija ir viena no svarīgākajām EuropeAid iekšējās kontroles sistēmas sastāvdaļām) Palāta konstatēja, ka procesi ir uzlabojušies. Taču Palāta secina, ka šis kontroles mehānisms kopumā joprojām ir tikai daļēji efektīvs.

(Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.23. un 8.24. punkts)

2007. gadā ieviestās reformas revīzijas metodēs papildināja ar gadskārtējās revīzijas plānošanas metožu būtisku pārskatīšanu.

Sk. 4. pielikuma 3. rindu Pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem.

4.   Riska pārvaldība

Riska pārvaldība uzskatāma par daļēji efektīvu.

(Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.23. punkts)

Pastāvīgi tiek veikti pasākumi, lai informētu par riska pārvaldību.

Riska pārvaldība tika novērtēta kā kopumā efektīva.

5.   Ex post pārbaudes

Revidenti konstatēja nozīmīgus trūkumus saistībā ar ex post pārbaudēm, kas ir daļa no ĢD RELEX pārraudzības un kontroles sistēmām, kuru mērķis ir nodrošināt darījumu pareizību.

(Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.25. punkts)

Ex post pārbaužu gada plānu izpildes cieša uzraudzība.

Lai gan ir veikti pasākumi un gūtas zināmas sekmes, vēl joprojām ir jānovērš nozīmīgas nepilnības.

Paplašināšanās

6.   Iekšējās revīzijas dienests

Revidenti konstatēja, ka nebija pietiekami izstrādāta Iekšējā revīzijas dienesta daudzgadu programma.

(Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.27. punkts)

2009. gadā iekšējās revīzijas dienests izstrādāja savas darbības daudzgadu programmu.

Palāta uzskata, ka ĢD ELARG pienācīgi ņēma vērā Palātas formulēto apsvērumu.

Centralizēti pārvaldīto projektu ex post pārbaudes

Revidenti konstatēja, ka ĢD ELARG nebija konkrētas stratēģijas centralizēti pārvaldīto projektu ex post pārbaudēs.

(Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.27. punkts)

2009. gadā ĢD ELARG izstrādāja stratēģiju centralizēti pārvaldīto projektu ex post pārbaudēm.

Palāta atzinīgi novērtē ĢD ELARG iniciatīvu, taču jauno stratēģiju darbībā ieviesīs tikai 2010. gadā, un tai vēl ir jāpierāda sava efektivitāte.

Iespējami pārkāpumi Phare līdzekļu pārvaldībā divās Bulgārijas aģentūrās

Turklāt joprojām ir būtiski trūkumi, kas saistīti ar iespējamiem pārkāpumiem Phare fondu pārvaldībā divās īstenotājaģentūrās Bulgārijā.

(Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.28. punkts)

2009. gadā pēc tam, kad Bulgārijas iestādes bija veikušas koriģējošus pasākumus, ĢD ELARG atsāka veikt maksājumus Bulgārijai.

ĢD ELARG joprojām jāpievērš īpaša uzmanība tam, kā Bulgārijā noris pēcpievienošās līdzekļu izlietošana.

Humānā palīdzība

9.   Iekšējās revīzijas dienests

2008. gadā Iekšējās revīzijas dienests nestrādāja ar pilnu jaudu, jo tā darbību pārnesa no EuropeAid.

(Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.29. punkts)

2009. gada laikā iekšējās revīzijas dienests bija pienācīgi nodrošināts ar personālu un pilnībā īstenoja gada darba programmu.

ĢD ECHO iekšējās revīzijas funkcija darbojas pienācīgi un nodrošina pārliecību ĢD ECHO ģenerāldirektoram.

---

7. NODAĻA

Izglītība un pilsoniskums

SATURS

Ievads

Politikas grupas īpašās iezīmes

Revīzijas tvērums un pieeja

Darījumu pareizība

Sistēmu efektivitāte

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

Secinājumi un ieteikumi

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 7.1. | Šajā nodaļā izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “Izglītība un pilsoniskums”, kurā ietilpst šādas politikas jomas: “15. Izglītība un kultūra”, “16. Komunikācija” un “18. Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa”. Galvenā informācija par 2009. gadā veiktajām darbībām un izdevumiem ir apkopota
  7.1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

7.1.

Šajā nodaļā izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “Izglītība un pilsoniskums”, kurā ietilpst šādas politikas jomas: “15. Izglītība un kultūra”, “16. Komunikācija” un “18. Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa”. Galvenā informācija par 2009. gadā veiktajām darbībām un izdevumiem ir apkopota
  7.1. tabulā
  .

7.1. tabula.   Izglītība un pilsoniskums. Galvenā informācija

| (milj. EUR) |
| --- |
| Budžeta sadaļa | Politikas joma | Apraksts | 2009. g. maksājumi | Pārvaldības veids |
| 15 | Izglītība un kultūra | Administratīvie izdevumi | 118 | Centralizēta tieša |
| Mūžizglītība, ietverot daudzvalodību | 1 154 | Centralizēta netieša |
| Kultūras sadarbības attīstība Eiropā | 52 | Centralizēta netieša |
| Mudināt un veicināt sadarbību jaunatnes un sporta jomā | 144 | Centralizēta netieša |
| Eiropas pilsoniskuma veicināšana | 28 | Centralizēta netieša |
| | 1 496 | |
| 16 | Komunikācija | Administratīvie izdevumi | 109 | Centralizēta tieša |
| Komunikācija un plašsaziņas līdzekļi | 35 | Centralizēta tieša |
| Komunikācija vietējā līmenī | 39 | Centralizēta tieša |
| Analīze un komunikācijas līdzekļi | 21 | Centralizēta tieša |
| | 204 | |
| 18 | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa | Administratīvie izdevumi | 64 | Centralizēta tieša |
| Solidaritāte – ārējās robežas, vīzu politika un personu brīva kustība | 270 | Dalīta / Centralizēta tieša |
| Migrācijas plūsmas – kopējā politika imigrācijas un patvēruma jomā | 254 | Dalīta / Centralizēta tieša |
| Pamattiesības un pilsoniskums | 34 | Centralizēta tieša |
| Drošība un brīvību garantēšana | 52 | Centralizēta tieša |
| Patiesas Eiropas tiesiskuma telpas krimināllietās un civillietās izveidošana | 50 | Centralizēta tieša |
| Narkotiku apkarošana un informēšana par tām | 16 | Centralizēta tieša |
| Darbības stratēģija un koordinācija | 4 | Centralizēta tieša |
| | 744 | |
| Administratīvie izdevumi kopā (4) | 291 | |
| Pamatdarbības izdevumi kopā (no tiem): | 2 153 | |
| — | avansi |

(milj. EUR)

Budžeta sadaļa

Politikas joma

Apraksts

2009. g. maksājumi

Pārvaldības veids

15

Izglītība un kultūra

Administratīvie izdevumi

118

Centralizēta tieša

Mūžizglītība, ietverot daudzvalodību

1 154

Centralizēta netieša

Kultūras sadarbības attīstība Eiropā

52

Centralizēta netieša

Mudināt un veicināt sadarbību jaunatnes un sporta jomā

144

Centralizēta netieša

Eiropas pilsoniskuma veicināšana

28

Centralizēta netieša

1 496

16

Komunikācija

Administratīvie izdevumi

109

Centralizēta tieša

Komunikācija un plašsaziņas līdzekļi

35

Centralizēta tieša

Komunikācija vietējā līmenī

39

Centralizēta tieša

Analīze un komunikācijas līdzekļi

21

Centralizēta tieša

204

18

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

Administratīvie izdevumi

64

Centralizēta tieša

Solidaritāte – ārējās robežas, vīzu politika un personu brīva kustība

270

Dalīta / Centralizēta tieša

Migrācijas plūsmas – kopējā politika imigrācijas un patvēruma jomā

254

Dalīta / Centralizēta tieša

Pamattiesības un pilsoniskums

34

Centralizēta tieša

Drošība un brīvību garantēšana

52

Centralizēta tieša

Patiesas Eiropas tiesiskuma telpas krimināllietās un civillietās izveidošana

50

Centralizēta tieša

Narkotiku apkarošana un informēšana par tām

16

Centralizēta tieša

Darbības stratēģija un koordinācija

4

Centralizēta tieša

744

Administratīvie izdevumi kopā (4)

291

Pamatdarbības izdevumi kopā (no tiem):

2 153

—

1 881

| — | starpposma/galīgie maksājumi |
| --- | --- |

—

272

Gada maksājumi kopā

2 444

Gada saistības kopā

2 788

Avots: Pārskats par 2009. gadu.

Politikas grupas īpašās iezīmes

| 7.2. | Visas trīs šīs politikas grupas budžeta sadaļas gandrīz pilnībā pārvalda trīs attiecīgie Komisijas ģenerāldirektorāti (ĢD), proti, 15. budžeta sadaļu pārvalda Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts (ĢD EAC), 16. – Komunikācijas ģenerāldirektorāts (ĢD COMM) un 18. – Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāts (ĢD JLS). Lielāko šīs politikas jomas izdevumu daļu pārvalda netieši centralizēti vai piemēro dalīto pārvaldību, pasākumus īstenojot daudzgadu programmu veidā, bet programmu izpildi savukārt uztic Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūrai (EACEA), dalībvalstu aģentūrām (1) vai tamlīdzīgām pārvaldes struktūrām dalībvalstīs. Atbildīgās struktūras dalībvalstīs piešķir dotācijas vai slēdz līgumus saistībā ar projektiem vai pasākumiem, kurus īsteno saņēmēji privātajā vai valsts sektorā. |
| --- | --- |

7.2.

Visas trīs šīs politikas grupas budžeta sadaļas gandrīz pilnībā pārvalda trīs attiecīgie Komisijas ģenerāldirektorāti (ĢD), proti, 15. budžeta sadaļu pārvalda Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts (ĢD EAC), 16. – Komunikācijas ģenerāldirektorāts (ĢD COMM) un 18. – Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāts (ĢD JLS). Lielāko šīs politikas jomas izdevumu daļu pārvalda netieši centralizēti vai piemēro dalīto pārvaldību, pasākumus īstenojot daudzgadu programmu veidā, bet programmu izpildi savukārt uztic Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūrai (EACEA), dalībvalstu aģentūrām (1) vai tamlīdzīgām pārvaldes struktūrām dalībvalstīs. Atbildīgās struktūras dalībvalstīs piešķir dotācijas vai slēdz līgumus saistībā ar projektiem vai pasākumiem, kurus īsteno saņēmēji privātajā vai valsts sektorā.

| 7.3. | ES atbalstam izglītības un pilsoniskuma jomā ir raksturīgas daudzveidīgas finansēšanas shēmas dažādām tematiskām nozarēm un dažādiem projektu veidiem, piemēram, dotācijas pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt pilsoniskumu vai arī mobilitāti izglītības un mācību jomā. Projektus īsteno ne vien izglītības un mācību iestādes, bet arī citi bezpeļņas organizācijas, privāti uzņēmumi un valsts pārvaldes struktūras. Mobilitātei veltīto darbību galasaņēmēji ir privātpersonas, galvenokārt ES iedzīvotāji. Tomēr dažu programmu, proti, Ārējo robežu fonda, Integrācijas fonda, Atgriešanās fonda un Eiropas Bēgļu fonda pārvaldība lielākoties ir dalīta ar dalībvalstīm. |
| --- | --- |

7.3.

ES atbalstam izglītības un pilsoniskuma jomā ir raksturīgas daudzveidīgas finansēšanas shēmas dažādām tematiskām nozarēm un dažādiem projektu veidiem, piemēram, dotācijas pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt pilsoniskumu vai arī mobilitāti izglītības un mācību jomā. Projektus īsteno ne vien izglītības un mācību iestādes, bet arī citi bezpeļņas organizācijas, privāti uzņēmumi un valsts pārvaldes struktūras. Mobilitātei veltīto darbību galasaņēmēji ir privātpersonas, galvenokārt ES iedzīvotāji. Tomēr dažu programmu, proti, Ārējo robežu fonda, Integrācijas fonda, Atgriešanās fonda un Eiropas Bēgļu fonda pārvaldība lielākoties ir dalīta ar dalībvalstīm.

| 7.4. | Finansējums šajā politikas grupā galvenokārt ir avansi jau izveidotajām ES un dalībvalstu aģentūrām, bet daži darījumi attiecas uz reizi ceturksnī izmaksāto finansējumu šo aģentūru pamatdarbības izdevumiem. Maksājumus dalībvalstu aģentūrām veic pēc līguma parakstīšanas vai pēc tam, kad ir apstiprināta darba programma, vai – lielākoties attiecībā uz otro un trešo priekšfinansējumu – kad Komisija ir apstiprinājusi, ka 70 % no avansa jau ir izmaksāti. Parasti avansā izmaksā līdz 100 % no maksimāli pieļaujamās summas. Tā kā uz avansa maksājumiem attiecas neliels skaits nosacījumu, kļūdu risks ir ļoti zems. Uzskata, ka kļūdu risks starpposma un galīgajiem maksājumiem ir augstāks. Starpposma un galīgie maksājumi ir saistīti ar faktiskajām atlīdzināmajām izmaksām, tāpēc pastāv risks, ka saņēmēji iekļauj savās deklarācijās izmaksas, kuras nav attiecināmas, ir novērtētas par augstu vai kuras nevar pierādīt un kuras nav atklājusi vadošā iestāde vai Komisija. |
| --- | --- |

7.4.

Finansējums šajā politikas grupā galvenokārt ir avansi jau izveidotajām ES un dalībvalstu aģentūrām, bet daži darījumi attiecas uz reizi ceturksnī izmaksāto finansējumu šo aģentūru pamatdarbības izdevumiem. Maksājumus dalībvalstu aģentūrām veic pēc līguma parakstīšanas vai pēc tam, kad ir apstiprināta darba programma, vai – lielākoties attiecībā uz otro un trešo priekšfinansējumu – kad Komisija ir apstiprinājusi, ka 70 % no avansa jau ir izmaksāti. Parasti avansā izmaksā līdz 100 % no maksimāli pieļaujamās summas. Tā kā uz avansa maksājumiem attiecas neliels skaits nosacījumu, kļūdu risks ir ļoti zems. Uzskata, ka kļūdu risks starpposma un galīgajiem maksājumiem ir augstāks. Starpposma un galīgie maksājumi ir saistīti ar faktiskajām atlīdzināmajām izmaksām, tāpēc pastāv risks, ka saņēmēji iekļauj savās deklarācijās izmaksas, kuras nav attiecināmas, ir novērtētas par augstu vai kuras nevar pierādīt un kuras nav atklājusi vadošā iestāde vai Komisija.

| 7.4. | Politikas jomā “Izglītība un kultūra” Komisija ir izveidojusi savu uzraudzības un kontroles sistēmu, kas balstās uz vienotas revīzijas pieeju; primārā kontrole tiek nodota valstu aģentūrām, sekundāro kontroli veic valstu iestāžu līmenī, bet uzraudzības kontroli – Komisijas līmenī.

  Lai galīgajos maksājumos samazinātu neattiecināmo izdevumu risku, Izglītības un kultūras ĢD esošajās programmās ir palielinājis vienreizēju maksājumu un vienotas likmes dotāciju izmantošanu.


  Arī valstu aģentūru līmenī tiek veikta kontrole, proti, tās ir pārbaudes uz vietas, dokumentu pārbaudes un revīzijas, kas atbilst pamatprasībām. |
| --- | --- |

7.4.

Lai galīgajos maksājumos samazinātu neattiecināmo izdevumu risku, Izglītības un kultūras ĢD esošajās programmās ir palielinājis vienreizēju maksājumu un vienotas likmes dotāciju izmantošanu.

Arī valstu aģentūru līmenī tiek veikta kontrole, proti, tās ir pārbaudes uz vietas, dokumentu pārbaudes un revīzijas, kas atbilst pamatprasībām.

| 7.5. | Dalībvalstu aģentūras savukārt slēdz dotācijas nolīgumus ar dalīborganizācijām (2) un izmanto Komisijas izsniegto avansu, lai šīm organizācijām izmaksātu avansus 80 %–100 % apmērā atkarībā no programmas veida. Šādus projektus pabeidz ne ilgāk kā triju gadu laikā, bet pēc tam sagatavo galīgo ziņojumu, un dalībvalsts aģentūra un saņēmēji projektu slēdz. Dalībvalsts aģentūra iesniedz Komisijai gada pārskatu par aģentūras darbību, kurā ir ietverti finanšu pārskati par visiem spēkā esošajiem aģentūras un Komisijas noslēgtajiem nolīgumiem. Kad ir slēgti visi no attiecīgā gada budžeta finansētie projekti, dalībvalstu aģentūras iesniedz Komisijai konsolidētu galīgo ziņojumu, kas ir daļa no dalībvalsts attiecīgās aģentūras gada pārskata. Komisija izbeidz līgumu ar aģentūru, apstiprinot ziņojumu, aprēķinot galīgo atlikumu un veicot gala norēķinu vai līdzekļu piedziņu. |
| --- | --- |

7.5.

Dalībvalstu aģentūras savukārt slēdz dotācijas nolīgumus ar dalīborganizācijām (2) un izmanto Komisijas izsniegto avansu, lai šīm organizācijām izmaksātu avansus 80 %–100 % apmērā atkarībā no programmas veida. Šādus projektus pabeidz ne ilgāk kā triju gadu laikā, bet pēc tam sagatavo galīgo ziņojumu, un dalībvalsts aģentūra un saņēmēji projektu slēdz. Dalībvalsts aģentūra iesniedz Komisijai gada pārskatu par aģentūras darbību, kurā ir ietverti finanšu pārskati par visiem spēkā esošajiem aģentūras un Komisijas noslēgtajiem nolīgumiem. Kad ir slēgti visi no attiecīgā gada budžeta finansētie projekti, dalībvalstu aģentūras iesniedz Komisijai konsolidētu galīgo ziņojumu, kas ir daļa no dalībvalsts attiecīgās aģentūras gada pārskata. Komisija izbeidz līgumu ar aģentūru, apstiprinot ziņojumu, aprēķinot galīgo atlikumu un veicot gala norēķinu vai līdzekļu piedziņu.

| 7.5. | Valstu aģentūru gada ziņojumi ļauj Komisijai katru gadu gūt pilnīgu priekšstatu par attiecīgās programmas īstenošanas pakāpi un pārvaldību, kā arī par valstu aģentūru veiktajām kontrolēm.

  Katru gadu Ticamības deklarācijā, ko attiecīgās valsts iestāde sniedz Komisijai, tā apstiprina valsts aģentūras gada ziņojumā ietverto informāciju. |
| --- | --- |

7.5.

Katru gadu Ticamības deklarācijā, ko attiecīgās valsts iestāde sniedz Komisijai, tā apstiprina valsts aģentūras gada ziņojumā ietverto informāciju.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 7.6. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metodes ir aprakstītas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Izglītības un pilsoniskuma jomas revīzijā īpaši jānorāda uz šādiem jautājumiem: |
| --- | --- |

7.6.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metodes ir aprakstītas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Izglītības un pilsoniskuma jomas revīzijā īpaši jānorāda uz šādiem jautājumiem:

7.6.

| a) | Komisijā revidenti pārbaudīja paraugu, kurā bija atlasītas 120 programmu un projektu slēgšanas procedūras. No tām 78 gadījumi attiecās uz 2000.–2006. gada programmām un projektiem; |
| --- | --- |

a)

Komisijā revidenti pārbaudīja paraugu, kurā bija atlasītas 120 programmu un projektu slēgšanas procedūras. No tām 78 gadījumi attiecās uz 2000.–2006. gada programmām un projektiem;

| a) | Tā kā pašreizējā programmā 2007.–2013. gadam ir paredzēti vienkāršoti noteikumi un plašs vienreizēju maksājumu finansējuma izmantojums, būtu jāmazinās ar galīgajiem maksājumiem saistītajiem riskiem. |
| --- | --- |

a)

| b) | atsevišķi pārbaudīja paraugu, kurā bija 30 avansi, ko izmaksāja 2009. gadā; |
| --- | --- |

b)

atsevišķi pārbaudīja paraugu, kurā bija 30 avansi, ko izmaksāja 2009. gadā;

| c) | sistēmu izvērtēšanā galveno uzmanību pievērsa tām, kuras saistītas ar projektu un programmu slēgšanu, ko īsteno Komisija; |
| --- | --- |

c)

sistēmu izvērtēšanā galveno uzmanību pievērsa tām, kuras saistītas ar projektu un programmu slēgšanu, ko īsteno Komisija;

| d) | tika izvērtēti Izglītības un kultūras un Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorātu gada darbības pārskati un deklarācijas. |
| --- | --- |

d)

tika izvērtēti Izglītības un kultūras un Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorātu gada darbības pārskati un deklarācijas.

| 7.7. | Lai sagatavotu Ticamības deklarāciju par 2009. gadu, Palāta pievērsa galveno uzmanību Komisijas veiktajiem un apstiprinātajiem pakārtotajiem izdevumiem. Lai novērtētu, vai izdevumi ir pareizi aprēķināti un vai tie atbilst spēkā esošajiem tiesību un normatīvajiem aktiem, Palāta apmeklēja uz vietas galasaņēmējus, piemēram, robežsardzi dalībvalstīs, bēgļu centrus, kā arī kultūras iestādes un universitātes, kuras pārvaldīja maksājumus studentiem un pasniedzējiem. To darījumu parauga pārbaude, kuri ir saistīti ar programmu vai projektu slēgšanu, sniedz pilnīgāku priekšstatu par šīs politikas grupas finanšu pārvaldību Komisijas vai dalībvalstu līmenī nekā daudzu avansa maksājumu pārbaude, jo avansa maksājumos kļūdu risks ir ļoti zems (pamatojoties uz Palātas iepriekšējos gados veiktajām revīzijām) un slēgšanas procedūras laikā kļūst skaidrs, vai izdevumi ir veikti saskaņā ar attiecīgās maksājumu shēmas nosacījumiem. Tādējādi revīzijas pieeja šogad atšķīrās no pagājušajā gadā izmantotās, tāpēc rezultātus nevar salīdzināt tieši. |
| --- | --- |

7.7.

Lai sagatavotu Ticamības deklarāciju par 2009. gadu, Palāta pievērsa galveno uzmanību Komisijas veiktajiem un apstiprinātajiem pakārtotajiem izdevumiem. Lai novērtētu, vai izdevumi ir pareizi aprēķināti un vai tie atbilst spēkā esošajiem tiesību un normatīvajiem aktiem, Palāta apmeklēja uz vietas galasaņēmējus, piemēram, robežsardzi dalībvalstīs, bēgļu centrus, kā arī kultūras iestādes un universitātes, kuras pārvaldīja maksājumus studentiem un pasniedzējiem. To darījumu parauga pārbaude, kuri ir saistīti ar programmu vai projektu slēgšanu, sniedz pilnīgāku priekšstatu par šīs politikas grupas finanšu pārvaldību Komisijas vai dalībvalstu līmenī nekā daudzu avansa maksājumu pārbaude, jo avansa maksājumos kļūdu risks ir ļoti zems (pamatojoties uz Palātas iepriekšējos gados veiktajām revīzijām) un slēgšanas procedūras laikā kļūst skaidrs, vai izdevumi ir veikti saskaņā ar attiecīgās maksājumu shēmas nosacījumiem. Tādējādi revīzijas pieeja šogad atšķīrās no pagājušajā gadā izmantotās, tāpēc rezultātus nevar salīdzināt tieši.

| 7.7. | Komisija ņem vērā, ka Palātas izlasē iekļautais piemērs par 2009. gada Ticamības deklarāciju ietver 120 slēgšanas maksājumus un 30 avansus, kamēr 87 % maksājumu visai politikas grupai ir avansi (skatīt 7.1. tabulu). |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Tā kā slēgšana notiek vairākos posmos, pakārtotos izdevumus galasaņēmēju līmenī Komisija izskata apstiprināšanai vairākus gadus pēc tam, kad ir parakstīti sākotnējie līgumi. Paraugā, kurā bija iekļauti 2009. gadā veiktie Komisijas gala norēķini, daudzi pakārtotie darījumi attiecas uz projektiem, kas sākti 2004. un 2005. gadā. Tātad šie projekti attiecas uz 2000.–2006. gada programmu posmu. 2007.–2013. gada programmu posma izdevumiem ir ieviesti jauni finansēšanas noteikumi un jaunas kontroles sistēmas. Attiecīgās slēgšanas procedūras veiks turpmākos gados. |
| --- | --- |

7.8.

Tā kā slēgšana notiek vairākos posmos, pakārtotos izdevumus galasaņēmēju līmenī Komisija izskata apstiprināšanai vairākus gadus pēc tam, kad ir parakstīti sākotnējie līgumi. Paraugā, kurā bija iekļauti 2009. gadā veiktie Komisijas gala norēķini, daudzi pakārtotie darījumi attiecas uz projektiem, kas sākti 2004. un 2005. gadā. Tātad šie projekti attiecas uz 2000.–2006. gada programmu posmu. 2007.–2013. gada programmu posma izdevumiem ir ieviesti jauni finansēšanas noteikumi un jaunas kontroles sistēmas. Attiecīgās slēgšanas procedūras veiks turpmākos gados.

| 7.8. | Komisija uzsver, ka pašreizējā vadības un kontroles sistēma balstās uz stabilu valstu aģentūru tīklu un to rūpīgi pārvalda gan valsts, gan ES līmenī. Tas nozīmē, ka finanšu nolīgumu starp aģentūrām un Komisiju slēgšana nav īpašs riska faktors, jo pastāv stabila ikgadējas ziņošanas sistēma un Komisija ik gadu uzrauga, kā aģentūras izpilda budžetu. Ja šajā gada pārskatīšanā ir konstatētas problēmas, Komisija var un jau ir nekavējoties iejaukusies dalībvalsts aģentūras vai dalībvalsts atbildīgās iestādes darbā, labu laiku pirms beidzas attiecīgais finanšu nolīgums (sal. ar atsauksmēm par finansiālo novērtējumu, kas sniegts novērtējuma secinājumu vēstulē, pabeidzot ikgadējo dokumentāro pārbaudi). |
| --- | --- |

7.8.

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 7.9. | Darījumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  7.1. pielikumā
  . |
| --- | --- |

7.9.

Darījumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  7.1. pielikumā
  .

| 7.9. | Darījumu proporcijas acīmredzama sarukšana, ko ietekmēja 2009. gada kļūdas, tiek skaidrota ar Palātas pieejas maiņu, kas galvenokārt pievēršas slēgšanas procedūrai. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | Avansa maksājumi veido 87 % no visiem politikas grupā “Izglītība un pilsoniskums” veiktajiem maksājumiem. Palāta pārbaudīja nejaušas atlases kārtībā izvēlētus 30 avansus, kas izmaksāti 2009. gadā. Šo avansu kopējā vērtība bija 410 miljoni EUR jeb 22 % no visiem izdevumiem, kas iegrāmatoti kā avansi. Palāta konstatēja, ka avansa maksājumos būtisku kļūdu nebija. |
| --- | --- |

7.10.

Avansa maksājumi veido 87 % no visiem politikas grupā “Izglītība un pilsoniskums” veiktajiem maksājumiem. Palāta pārbaudīja nejaušas atlases kārtībā izvēlētus 30 avansus, kas izmaksāti 2009. gadā. Šo avansu kopējā vērtība bija 410 miljoni EUR jeb 22 % no visiem izdevumiem, kas iegrāmatoti kā avansi. Palāta konstatēja, ka avansa maksājumos būtisku kļūdu nebija.

| 7.10. | Komisija ir gandarīta par to, ka Palāta nav konstatējusi kļūdas avansa maksājumos. |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | Palāta konstatēja, ka kļūdu īpatsvars slēgšanas procedūrās ir no 2 % līdz 5 %. |
| --- | --- |

7.11.

Palāta konstatēja, ka kļūdu īpatsvars slēgšanas procedūrās ir no 2 % līdz 5 %.

| 7.11. | Komisija atzīmē, ka kļūdu īpatsvars slēgšanas procedūrām nedaudz pārsniedz 2 %. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | Palāta atklāja, ka 29 no 120 revidētajām slēgšanas procedūrām (24 %) bija skaitļos izsakāmas kļūdas. Visbiežāk sastopamās no skaitļos izsakāmām kļūdām bija attiecināmības kļūdas, sk. piemēru c) apakšpunktā. Skaitļos izsakāmo kļūdu piemēri: |
| --- | --- |

7.12.

Palāta atklāja, ka 29 no 120 revidētajām slēgšanas procedūrām (24 %) bija skaitļos izsakāmas kļūdas. Visbiežāk sastopamās no skaitļos izsakāmām kļūdām bija attiecināmības kļūdas, sk. piemēru c) apakšpunktā. Skaitļos izsakāmo kļūdu piemēri:

| 7.12. | Komisija veiks turpmākus pasākumus pēc Revīzijas palātas konstatētajām kļūdām un vajadzības gadījumā atgūs nepareizi izmaksātus līdzekļus. |
| --- | --- |

7.12.

| a) | veica samaksu par nepareizi aprēķinātu mobilitātes posmu studentiem (precizitāte).
  Tika revidēti 36 darījumi, kurus veica Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts saskaņā ar Socrates II programmu un kuru lielākā daļa bija maksājumi universitātēm, kas piešķir līdzekļus mācību posmiem Erasmus programmā; 7 gadījumos (20 %) studentiem izmaksāja līdzekļus par uzturēšanās laiku, kas bija ilgāks nekā faktiskais; |
| --- | --- |

a)

veica samaksu par nepareizi aprēķinātu mobilitātes posmu studentiem (precizitāte).

Tika revidēti 36 darījumi, kurus veica Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts saskaņā ar Socrates II programmu un kuru lielākā daļa bija maksājumi universitātēm, kas piešķir līdzekļus mācību posmiem Erasmus programmā; 7 gadījumos (20 %) studentiem izmaksāja līdzekļus par uzturēšanās laiku, kas bija ilgāks nekā faktiskais;

| a) | Komisija uzsver, ka Palātas konstatējumi attiecas uz Socrates II darījumiem, kas ietver piešķīrumus augstākās izglītības iestādēm 2004./2005., 2005./2006. un 2006./2007. akadēmiskajam gadam. Ieviešot Mūžizglītības programmu, Komisija ir pastiprinājusi atbalstu un norādījumus valstu aģentūrām, lai nodrošinātu ES līdzekļu pareizu pārvaldību gan valstu aģentūru līmenī, gan arī saņēmēju līmenī un lai visos līmeņos radītu atbilstīgu auditācijas pierakstu. |
| --- | --- |

a)

| b) | izmaksas nav pamatotas ar faktūrrēķiniem vai maksājuma apstiprinājumu (reālas pastāvēšanas kļūda).
  Atlīdzināšanai pieprasītajās izmaksās par projektu saskaņā ar programmu Daphne II
   (3) Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāts bija iekļāvis ceļa un uzturēšanās izmaksas, kuras tas nevarēja pierādīt. Atrastās kļūdas attiecās uz 10 % no deklarētajām izmaksām; |
| --- | --- |

b)

izmaksas nav pamatotas ar faktūrrēķiniem vai maksājuma apstiprinājumu (reālas pastāvēšanas kļūda).

Atlīdzināšanai pieprasītajās izmaksās par projektu saskaņā ar programmu Daphne II
   (3) Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāts bija iekļāvis ceļa un uzturēšanās izmaksas, kuras tas nevarēja pierādīt. Atrastās kļūdas attiecās uz 10 % no deklarētajām izmaksām;

| b) | Komisija pārbaudīs un atgūs nepamatoti veiktos maksājumus saistībā ar Daphne lietu. |
| --- | --- |

b)

| c) | neattiecināmu izdevumu deklarēšana (attiecināmības kļūda).
  Vienā no revidētajiem Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta apmaiņas projektiem programmā “Jaunatne darbībā” 27 no 48 tā dalībniekiem bija pārsnieguši maksimāli atļauto vecumu, un nekāds pamatojums tam nebija sniegts. Tādējādi radās neattiecināmi izdevumi par ceļu, vīzām un darbībām EUR 12 460 apmērā (37 % no deklarētajām izmaksām). Citos šā ģenerāldirektorāta projektos programmā “Jaunatne darbībā”, kuros atklāja kļūdas, to īpatsvars bija no 1 % līdz 13 %. |
| --- | --- |

c)

neattiecināmu izdevumu deklarēšana (attiecināmības kļūda).

Vienā no revidētajiem Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta apmaiņas projektiem programmā “Jaunatne darbībā” 27 no 48 tā dalībniekiem bija pārsnieguši maksimāli atļauto vecumu, un nekāds pamatojums tam nebija sniegts. Tādējādi radās neattiecināmi izdevumi par ceļu, vīzām un darbībām EUR 12 460 apmērā (37 % no deklarētajām izmaksām). Citos šā ģenerāldirektorāta projektos programmā “Jaunatne darbībā”, kuros atklāja kļūdas, to īpatsvars bija no 1 % līdz 13 %.

| c) | Palātas revidētās jaunatnes programmas atbilstības kritēriji pieļāva zināmu elastību. Pašreizējās programmas “Jaunatne rīcībā” atbilstības kritēriji ir stingrāki. Tā kā par šo veco lietu nav pamatojuma, Komisija atgūs attiecīgos līdzekļus. |
| --- | --- |

c)

| 7.13. | Turklāt 38 darījumos (32 %) bija skaitļos neizsakāmas kļūdas, un dažas no tām liecināja par Komisijas sistēmu nepilnībām. Piemēram, piecos gadījumos Komisija vēlu apstiprināja galīgos ziņojumus – vienu Tiesiskuma, brīvības un drošības ĢD, vienu Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūrā un trīs Izglītības un kultūras ĢD, un kavēšanās bija no 87 dienām līdz pat vairāk nekā diviem gadiem pēc noteiktā termiņa. |
| --- | --- |

7.13.

Turklāt 38 darījumos (32 %) bija skaitļos neizsakāmas kļūdas, un dažas no tām liecināja par Komisijas sistēmu nepilnībām. Piemēram, piecos gadījumos Komisija vēlu apstiprināja galīgos ziņojumus – vienu Tiesiskuma, brīvības un drošības ĢD, vienu Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūrā un trīs Izglītības un kultūras ĢD, un kavēšanās bija no 87 dienām līdz pat vairāk nekā diviem gadiem pēc noteiktā termiņa.

| 7.13. | Regulāros pārskatos augstākā līmeņa vadībai tiek uzraudzīti apstiprināšanas laiki. Komisija atzīst, ka ir bijuši kavējumi slēgšanā, kas minēti galīgajos ziņojumos, bet tā vēlētos uzsvērt, ka neietekmēja programmas galasaņēmējus. Lai varētu labot šo situāciju, katrā dienestā īpaša darba grupa atbild par šādu lietu slēgšanu un ir mainīti noteikumi par ziņojumu sniegšanu par programmām. |
| --- | --- |

7.13.

SISTĒMU EFEKTIVITĀTE

| 7.14. | Izglītības un pilsoniskuma jomas sistēmu pārbaudes rezultāti ir apkopoti
  7.2. pielikumā
  . |
| --- | --- |

7.14.

Izglītības un pilsoniskuma jomas sistēmu pārbaudes rezultāti ir apkopoti
  7.2. pielikumā
  .

| 7.15. | Palātas veiktajā sistēmu revīzijā galvenā uzmanība bija pievērsta Komisijas sistēmām, kuras attiecas uz 2009. gadā īstenotajām slēgšanas procedūrām (lielā mērā pamatojoties uz noteikumiem, kas piemērojami 2000.–2006. gada programmu posmam, sk. 7.8. punktu). Revīzijas laikā Palāta novērtēja, vai Komisijai bija pietiekams pamats slēgšanai/galīgā maksājuma veikšanai, un šis izvērtējums ietvēra arī pārbaudes par to, vai Komisija pilnībā bija izvērtējusi galīgos ziņojumus, tostarp finansiālos un nefinansiālos aspektus, vai maksājuma/piedziņas summa bija pareizi noteikta un priekšfinansējums pareizi aprēķināts, kā arī to, vai pienākumi bija pienācīgi nošķirti. |
| --- | --- |

7.15.

Palātas veiktajā sistēmu revīzijā galvenā uzmanība bija pievērsta Komisijas sistēmām, kuras attiecas uz 2009. gadā īstenotajām slēgšanas procedūrām (lielā mērā pamatojoties uz noteikumiem, kas piemērojami 2000.–2006. gada programmu posmam, sk. 7.8. punktu). Revīzijas laikā Palāta novērtēja, vai Komisijai bija pietiekams pamats slēgšanai/galīgā maksājuma veikšanai, un šis izvērtējums ietvēra arī pārbaudes par to, vai Komisija pilnībā bija izvērtējusi galīgos ziņojumus, tostarp finansiālos un nefinansiālos aspektus, vai maksājuma/piedziņas summa bija pareizi noteikta un priekšfinansējums pareizi aprēķināts, kā arī to, vai pienākumi bija pienācīgi nošķirti.

| 7.15. | Komisija priecājas par to, ka Revīzijas palāta nav konstatējusi būtiskus trūkumus savās sistēmas revīzijās, īpaši attiecībā uz Komisijas galīgo ziņojumu, maksājumu un atgūšanas noteikšanu, priekšfinansējuma noskaidrošanu un atbilstīgu pienākumu nošķiršanu. Attiecībā uz šiem aspektiem Komisijas kontroles sistēmas tiek uzskatītas par efektīvām. |
| --- | --- |

7.15.

| 7.16. | Pārskatā par 2008. gadu Palāta konstatēja, ka jaunajam posmam izveidotā sistēma, ja vien to pareizi izmanto, varētu turpmāk sniegt piemērotu pamatu ticamības gūšanai. Tomēr attiecībā uz Izglītības un kultūras ĢD slēgšanas procedūrām 2009. gadā Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas neatklāja un neizlaboja ļoti daudz kļūdu. Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorātā Palāta atklāja kļūdas darījumos, kuri tika veikti pirms attiecīgo maksājumu izdarīšanas. Piemēram, saistībā ar Vīzu informācijas sistēmai vajadzīgo biometrisko datu salīdzināšanas (BDS) centrālās sistēmas un BDS datu dublēšanas centrālās sistēmas izveidi, ieviešanu un atbalsta pakalpojumiem jāmin, ka trijos paraugam atlasītajos darījumos summas bija nepareizi iegrāmatotas attiecībā pret saistībām. |
| --- | --- |

7.16.

Pārskatā par 2008. gadu Palāta konstatēja, ka jaunajam posmam izveidotā sistēma, ja vien to pareizi izmanto, varētu turpmāk sniegt piemērotu pamatu ticamības gūšanai. Tomēr attiecībā uz Izglītības un kultūras ĢD slēgšanas procedūrām 2009. gadā Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas neatklāja un neizlaboja ļoti daudz kļūdu. Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorātā Palāta atklāja kļūdas darījumos, kuri tika veikti pirms attiecīgo maksājumu izdarīšanas. Piemēram, saistībā ar Vīzu informācijas sistēmai vajadzīgo biometrisko datu salīdzināšanas (BDS) centrālās sistēmas un BDS datu dublēšanas centrālās sistēmas izveidi, ieviešanu un atbalsta pakalpojumiem jāmin, ka trijos paraugam atlasītajos darījumos summas bija nepareizi iegrāmatotas attiecībā pret saistībām.

| 7.16. | Vienkāršotiem noteikumiem un vienreizēju maksājumu plašai izmantošanai finansēšanā attiecībā uz pašreizējām programmām (2007.–2013. g.) nākotnē būtu jāmazina ar galīgajiem maksājumiem saistītie riski (skatīt atbildi uz 7.6. punkta a) apakšpunktu). Patlaban Izglītības un kultūras ĢD veic pētījumu par kontroles izmaksām. Līdz nav saņemti šie pētījumu rezultāti, Komisija uzskata, ka, ņemot vērā zemo kļūdas īpatsvaru, kontroli palielināt nav rentabli.

  Revīzijas palātas piemērs par Tiesiskuma, brīvības un drošības ĢD attiecas uz korekcijām/regulēšanu, lai līdzsvarotu iepriekšēju kļūdu. |
| --- | --- |

7.16.

Revīzijas palātas piemērs par Tiesiskuma, brīvības un drošības ĢD attiecas uz korekcijām/regulēšanu, lai līdzsvarotu iepriekšēju kļūdu.

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU TICAMĪBA

| 7.17. | Komisijas vadības apliecinājumu pārbaudes rezultāti ir apkopoti
  7.3. pielikumā
  . |
| --- | --- |

7.17.

Komisijas vadības apliecinājumu pārbaudes rezultāti ir apkopoti
  7.3. pielikumā
  .

| 7.17. | Kas attiecas uz Tiesiskuma, brīvības un drošības ĢD, tās ģenerāldirektors nolēma neiekļaut 2009. gada darbības pārskatā atrunas par diviem “reputācijas riskiem”, ko minēja Revīzijas palāta (Eiropas Policijas akadēmija (CEPOL) un iepirkums saistībā ar Bulgārijas Šengenas programmu), jo konkrēto apstākļu rūpīga analīze lika secināt, ka vispārējās vadlīnijās noteiktie kritēriji par iekļaušanu atrunās nav izpildīti. Saskaņā ar 2009. gada darbības pārskatu sagatavošanas pastāvīgajiem norādījumiem reputācijas risks nav pamats atrunai (atrunas pamatā jābūt “notikumam”, un šim notikumam jāatbilst konkrētiem kritērijiem). Komisija uzskata, ka Tiesiskuma, brīvības un drošības ĢD šāda notikuma 2009. gadā nav bijis.

  Turklāt 2008. gada darbības pārskatā situācija bija tāda pati. |
| --- | --- |

7.17.

Turklāt 2008. gada darbības pārskatā situācija bija tāda pati.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 7.18. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Izglītība un pilsoniskums”2009. gada 31. decembrī slēgtā gada slēgšanas procedūrās ir būtiskas kļūdas. |
| --- | --- |

7.18.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Izglītība un pilsoniskums”2009. gada 31. decembrī slēgtā gada slēgšanas procedūrās ir būtiskas kļūdas.

| 7.18. | Komisija priecājas par to, ka Revīzijas palāta nav konstatējusi kļūdas avansa maksājumos, kas ir 87 % no kopējiem darbības izdevumiem “Izglītībai un pilsoniskumam” 2009. gadā (skatīt 7.1. tabulu).

  Komisija atzīmē, ka kļūdu īpatsvars slēgšanas procedūrām nedaudz pārsniedz 2 %. Komisija veiks turpmākus pasākumus saistībā ar Revīzijas palātas konstatētajām kļūdām slēgšanas maksājumos un vajadzības gadījumā atgūs līdzekļus. |
| --- | --- |

7.18.

Komisija atzīmē, ka kļūdu īpatsvars slēgšanas procedūrām nedaudz pārsniedz 2 %. Komisija veiks turpmākus pasākumus saistībā ar Revīzijas palātas konstatētajām kļūdām slēgšanas maksājumos un vajadzības gadījumā atgūs līdzekļus.

| 7.19. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Izglītība un pilsoniskums” pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja 2009. gadā veikto slēgšanas procedūru pareizību. Kā paskaidrots 7.8. punktā, Komisijas īstenotā daudzposmu slēgšanas procedūra nozīmē, ka slēgšana attiecas uz pakārtotajiem darījumiem, kuri notikuši 2004./2005. gadā, bet kurus Komisija apstiprinājusi tikai 2009. gadā. |
| --- | --- |

7.19.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Izglītība un pilsoniskums” pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja 2009. gadā veikto slēgšanas procedūru pareizību. Kā paskaidrots 7.8. punktā, Komisijas īstenotā daudzposmu slēgšanas procedūra nozīmē, ka slēgšana attiecas uz pakārtotajiem darījumiem, kuri notikuši 2004./2005. gadā, bet kurus Komisija apstiprinājusi tikai 2009. gadā.

| 7.19.–7.20. | Komisija uzskata, ka uzraudzības un kontroles sistēma, ko ieviesa laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam, nodrošina stabilu satvaru.

  Sistēmu uzlabošana izglītības un kultūras jomā, ko veica 2009. gadā (atjaunināti norādījumi valstu iestādēm un pastiprinātas revīzijas uz vietas), netiek atspoguļota, jo Revīzijas palāta galvenokārt pievērsās slēgšanas maksājumiem, kas saistās ar iepriekšējo programmu pasākumiem, un uz tiem neattiecas pašreizējā sistēma (proti, revidētie pasākumi saistībā ar 2004./2005. un 2005./2006. akadēmisko gadu).


  Komisija uzsver, ka tās 2004./2005. gada projektu slēgšana 2009. gadā ir parasta procedūra. Ilgākais no šiem projektiem beidzās 2008. gadā, un valstu aģentūras to iesniedza slēgšanai 2008. gada ziņojumā, ko Komisija saņēma 2009. gadā. |
| --- | --- |

7.19.–7.20.

Sistēmu uzlabošana izglītības un kultūras jomā, ko veica 2009. gadā (atjaunināti norādījumi valstu iestādēm un pastiprinātas revīzijas uz vietas), netiek atspoguļota, jo Revīzijas palāta galvenokārt pievērsās slēgšanas maksājumiem, kas saistās ar iepriekšējo programmu pasākumiem, un uz tiem neattiecas pašreizējā sistēma (proti, revidētie pasākumi saistībā ar 2004./2005. un 2005./2006. akadēmisko gadu).

Komisija uzsver, ka tās 2004./2005. gada projektu slēgšana 2009. gadā ir parasta procedūra. Ilgākais no šiem projektiem beidzās 2008. gadā, un valstu aģentūras to iesniedza slēgšanai 2008. gada ziņojumā, ko Komisija saņēma 2009. gadā.

| 7.20. | Palāta iesaka Komisijai arī turpmāk pastiprināti pārbaudīt slēgšanas procedūras, lai konstatētu un izlabotu kļūdas un lai novērstu iepriekš konstatēto kļūdu atkārtošanos. |
| --- | --- |

7.20.

Palāta iesaka Komisijai arī turpmāk pastiprināti pārbaudīt slēgšanas procedūras, lai konstatētu un izlabotu kļūdas un lai novērstu iepriekš konstatēto kļūdu atkārtošanos.

| 7.21. | Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaudes rezultāti ir apkopoti
  7.4. pielikumā
  . |
| --- | --- |

7.21.

Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaudes rezultāti ir apkopoti
  7.4. pielikumā
  .

---

(1)  Tām, kurām ir līgumattiecības ar Komisiju.

(2)  Dalīborganizācijas parasti ir universitātes, skolas vai koledžas, kuras pārvalda maksājumus saņēmējiem – studentiem vai pasniedzējiem.

(3)  Programma, lai apkarotu vardarbību pret bērniem, jauniešiem un sievietēm.

(4)  Informācija par administratīvo izdevumu revīziju ir sniegta 9. nodaļā.

Avots: Pārskats par 2009. gadu.

7.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI IZGLĪTĪBAS UN PILSONISKUMA JOMĀ
   (1)

| | 2009. g. | 2008. g. | 2007. g. |
| --- | --- | --- | --- |
| 15


  Izglītība un kultūra | 16


  Komunikācija | 18


  Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Darījumu kopskaits (no tiem): | 92 | 13 | 45 | 150 | 150 | 150 |
| avansi | 20 | 1 | 9 | 30 | 129 | 95 |
| slēgšana | 72 | 12 | 36 | 120 | 21 | 55 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI |
| (% un darījumu skaits) |
| Darījumi, kuros nav kļūdu | 58 % | {53} | 100 % | {13} | 82 % | {37} | 69 % | {103} | 90 % | 79 % |
| Darījumi, kuros ir kļūdas | 42 % | {39} | 0 % | {0} | 18 % | {8} | 31 % | {47} | 10 % | 21 % |
| KĻŪDAINO DARĪJUMU ANALĪZE |
| (% un darījumu skaits) |
| Analīze pēc izdevumu veida |
| Avansi | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 60 % | 35 % |
| Slēgšana | 100 % | {39} | 0 % | {0} | 100 % | {8} | 100 % | {47} | 40 % | 65 % |
| Analīze pēc kļūdu veida |
| Skaitļos neizsakāmas kļūdas | 33 % | {13} | 0 % | {0} | 67 % | {5} | 38 % | {18} | 73 % | 68 % |
| Skaitļos izsakāmas kļūdas, | 67 % | {26} | 0 % | {0} | 33 % | {3} | 62 % | {29} | 27 % | 32 % |
| no tām: | attiecināmības kļūdas | 50 % | {13} | 0 % | {0} | 100 % | {3} | 55 % | {16} | 50 % | 80 % |
| reālas pastāvēšanas kļūdas | 15 % | {4} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 14 % | {4} | 25 % | 0 % |
| precizitātes kļūdas | 35 % | {9} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 31 % | {9} | 25 % | 20 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars: |
| < 2 % | | X | |
| no 2 % līdz 5 % | X | | X |
| > 5 % | | | |

2009. g.

2008. g.

2007. g.

15

Izglītība un kultūra

16

Komunikācija

18

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Darījumu kopskaits (no tiem):

92

13

45

150

150

150

avansi

20

1

9

30

129

95

slēgšana

72

12

36

120

21

55

PĀRBAUŽU REZULTĀTI

(% un darījumu skaits)

Darījumi, kuros nav kļūdu

58 %

{53}

100 %

{13}

82 %

{37}

69 %

{103}

90 %

79 %

Darījumi, kuros ir kļūdas

42 %

{39}

0 %

{0}

18 %

{8}

31 %

{47}

10 %

21 %

KĻŪDAINO DARĪJUMU ANALĪZE

(% un darījumu skaits)

Analīze pēc izdevumu veida

Avansi

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

60 %

35 %

Slēgšana

100 %

{39}

0 %

{0}

100 %

{8}

100 %

{47}

40 %

65 %

Analīze pēc kļūdu veida

Skaitļos neizsakāmas kļūdas

33 %

{13}

0 %

{0}

67 %

{5}

38 %

{18}

73 %

68 %

Skaitļos izsakāmas kļūdas,

67 %

{26}

0 %

{0}

33 %

{3}

62 %

{29}

27 %

32 %

no tām:

attiecināmības kļūdas

50 %

{13}

0 %

{0}

100 %

{3}

55 %

{16}

50 %

80 %

reālas pastāvēšanas kļūdas

15 %

{4}

0 %

{0}

0 %

{0}

14 %

{4}

25 %

0 %

precizitātes kļūdas

35 %

{9}

0 %

{0}

0 %

{0}

31 %

{9}

25 %

20 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars:

< 2 %

X

no 2 % līdz 5 %

X

X

> 5 %

---

(1)  Kā paskaidrots 7.7. punktā, 2009. gadā izmantotā revīzijas pieeja atšķiras no 2008. un 2007. gadā izmantotās, tāpēc 2009. gada rezultātus nevar tieši salīdzināt ar iepriekšējo gadu rezultātiem. Turklāt jāatzīmē, ka 2008. un 2007. gadā Palāta paraugam atlasīja starpposma/galīgos maksājumus un avansus, turpretī 2009. gadā paraugā iekļāva slēgšanas procedūras un avansus. Tāpēc tabulas pirmajā ailē “slēgšana” attiecībā uz 2007. un 2008. gadu jāsaprot kā “starpposma/galīgie maksājumi”.

7.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI IZGLĪTĪBAS UN PILSONISKUMA JOMĀ

Atlasīto pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

| Attiecīgā sistēma | Kopvērtējums |
| --- | --- |
| ĢD EAC | |
| ĢD JLS | |
| ĢD COMM | |

Attiecīgā sistēma

Kopvērtējums

ĢD EAC

ĢD JLS

ĢD COMM

Pārraudzības un kontroles sistēmu kopvērtējums

| Kopvērtējums | 2009. g. | 2008. g. | 2007. g. |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |

Kopvērtējums

2009. g.

2008. g.

2007. g.

(1)

(2)

(3)

Apzīmējumi

| | efektīvi |
| --- | --- |
| | daļēji efektīvi |
| | neefektīvi |

efektīvi

daļēji efektīvi

neefektīvi

---

(1)  Revidētās sistēmas: Komisijas veiktās maksājumu un gala norēķinu slēgšanas procedūras.

(2)  Revidētās sistēmas: Mūžizglītības programmas pārvaldība dalībvalstu iestādēs, dalībvalstu aģentūrās un Komisijā.

(3)  Revidētās sistēmas: Komisijas izvērtējums par ex ante ticamības deklarācijām saistībā ar Mūžizglītības programmu un Otro Eiropas bēgļu fondu, Komisijas ex ante maksājumu pārbaudes un Komisijas ex post pārbaudes/revīzijas.

7.3. PIELIKUMS

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI

| Galvenie ģenerāldirektorāti | Ģenerāldirektora sniegtās deklarācijas veids
   (1) | Formulētās atrunas | Palātas apsvērumi | Ticamības kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EAC | Ar atrunu | “Pārāk augsts kļūdu īpatsvars nelielā daļā kopējo izdevumu, kurus pārvalda centralizēti tieši, un kļūdu iemesls ir apliecinošu dokumentu trūkums izdevumu atlīdzinājuma pieprasījumiem saistībā ar iepriekšējā programmu posma projektiem.” | | A |
| JLS | Ar atrunām | Reputācijai ir nodarīts kaitējums, jo SIS II projekta pabeigšana kavējās.
  Reputācijai ir nodarīts kaitējums, jo VIS projekta pabeigšana kavējās.
  Finansiālais risks atbilst atlikušo kļūdu īpatsvaram (2,15 %) nerevidētajās dotācijās saistībā ar programmām, kuras ietilpst pa darbības jomām sadalītā budžeta 1804. darbības jomā “Pamattiesības un pilsoniskums”. | Divi no riskiem, kas apdraud reputāciju un kas bija minēti 2008. gada darbības pārskatā, vēl arvien ir aktuāli 2009. gadā, taču ĢD neuzskatīja, ka tie ir pietiekami nopietni, lai tiktu minēti atrunās. Pirmkārt, kaut gan ir veikti pasākumi, lai novērstu nepilnības Eiropas Policijas koledžas (CEPOL) sistēmās, tos sāks piemērot tikai 2010. gadā. Otrkārt, 2009. gada darbības pārskatā ir paskaidrots, ka Bulgārijā vēl arvien ir nepilnības Šengenas programmas iepirkumos. |
| A: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |

Galvenie ģenerāldirektorāti

Ģenerāldirektora sniegtās deklarācijas veids
   (1)

Formulētās atrunas

Palātas apsvērumi

Ticamības kopvērtējums

EAC

Ar atrunu

“Pārāk augsts kļūdu īpatsvars nelielā daļā kopējo izdevumu, kurus pārvalda centralizēti tieši, un kļūdu iemesls ir apliecinošu dokumentu trūkums izdevumu atlīdzinājuma pieprasījumiem saistībā ar iepriekšējā programmu posma projektiem.”

A

JLS

Ar atrunām

Reputācijai ir nodarīts kaitējums, jo SIS II projekta pabeigšana kavējās.

Reputācijai ir nodarīts kaitējums, jo VIS projekta pabeigšana kavējās.

Finansiālais risks atbilst atlikušo kļūdu īpatsvaram (2,15 %) nerevidētajās dotācijās saistībā ar programmām, kuras ietilpst pa darbības jomām sadalītā budžeta 1804. darbības jomā “Pamattiesības un pilsoniskums”.

Divi no riskiem, kas apdraud reputāciju un kas bija minēti 2008. gada darbības pārskatā, vēl arvien ir aktuāli 2009. gadā, taču ĢD neuzskatīja, ka tie ir pietiekami nopietni, lai tiktu minēti atrunās. Pirmkārt, kaut gan ir veikti pasākumi, lai novērstu nepilnības Eiropas Policijas koledžas (CEPOL) sistēmās, tos sāks piemērot tikai 2010. gadā. Otrkārt, 2009. gada darbības pārskatā ir paskaidrots, ka Bulgārijā vēl arvien ir nepilnības Šengenas programmas iepirkumos.

A:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

---

(1)  Atsaucoties uz ģenerāldirektora sagatavoto ticamības deklarāciju, viņam ir pamatota pārliecība par to, ka ieviestās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par darījumu pareizību.

| A: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

A:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

7.4. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE IZGLĪTĪBAS UN PILSONISKUMA JOMĀ

| Palātas apsvērums | Veiktie pasākumi | Palātas analīze | Komisijas atbildes |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Nepilnības sistēmās, kas dalībvalstīs izveidotas Mūžizglītības programmas vajadzībām |
| Dalībvalstu izveidotajās sistēmās Mūžizglītības programmas vajadzībām Palāta konstatēja šādas nepilnības:






  — | attiecībā uz primārajiem kontroles pasākumiem dažos gadījumos nebija dokumentu, kas apliecinātu veikto analīzi vai dokumentāro pārbaudi, un nebija veikta arī sistēmu revīzija universitātēs, lai gan Komisija bija noteikusi minimālo skaitu revīzijām, kuras jāveic līdz 2008. gada beigām; nebija izveidots arī izņēmumu reģistrs, un finanšu līdzekļu politika nenodrošināja līdzekļu izvietošanu kontos, kuri nes procentus, |

Palātas apsvērums

Veiktie pasākumi

Palātas analīze

Komisijas atbildes

1.   Nepilnības sistēmās, kas dalībvalstīs izveidotas Mūžizglītības programmas vajadzībām

Dalībvalstu izveidotajās sistēmās Mūžizglītības programmas vajadzībām Palāta konstatēja šādas nepilnības:

—

attiecībā uz primārajiem kontroles pasākumiem dažos gadījumos nebija dokumentu, kas apliecinātu veikto analīzi vai dokumentāro pārbaudi, un nebija veikta arī sistēmu revīzija universitātēs, lai gan Komisija bija noteikusi minimālo skaitu revīzijām, kuras jāveic līdz 2008. gada beigām; nebija izveidots arī izņēmumu reģistrs, un finanšu līdzekļu politika nenodrošināja līdzekļu izvietošanu kontos, kuri nes procentus,

| — | dalībvalstu aģentūras iesniedz Komisijai gada ziņojumus ar novēlošanos, |
| --- | --- |

—

dalībvalstu aģentūras iesniedz Komisijai gada ziņojumus ar novēlošanos,

| — | attiecībā uz sekundārajiem kontroles mehānismiem revīzijas laikā Palāta konstatēja, ka pieeja, ko dalībvalstu iestādes izmantoja, lai iegūtu pamatojumu ex ante un ex post ticamības deklarācijām, ne vienmēr bija vienlīdz kvalitatīva, un ne visas iestādes vienlīdz pilnīgi ziņoja par izmantotajām procedūrām, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz sekundārajiem kontroles mehānismiem revīzijas laikā Palāta konstatēja, ka pieeja, ko dalībvalstu iestādes izmantoja, lai iegūtu pamatojumu ex ante un ex post ticamības deklarācijām, ne vienmēr bija vienlīdz kvalitatīva, un ne visas iestādes vienlīdz pilnīgi ziņoja par izmantotajām procedūrām,

| — | tikai 10 no 40 ex post deklarācijām par 2007. gadu dalībvalstu iestādes nosūtīja Komisijai noteiktajā termiņā – līdz 2008. gada 30. aprīlim. Līdz 2009. gada martam termiņu ievērošana nebija uzlabojusies. Ex post deklarācijas par 2008. gadu bija jāiesniedz līdz 2009. gada 30. aprīlim, bet laikā tika atsūtītas tikai sešas, |
| --- | --- |

—

tikai 10 no 40 ex post deklarācijām par 2007. gadu dalībvalstu iestādes nosūtīja Komisijai noteiktajā termiņā – līdz 2008. gada 30. aprīlim. Līdz 2009. gada martam termiņu ievērošana nebija uzlabojusies. Ex post deklarācijas par 2008. gadu bija jāiesniedz līdz 2009. gada 30. aprīlim, bet laikā tika atsūtītas tikai sešas,

| — | norādījumi valsts aģentūrām ir labi izstrādāti gan juridiskā aspektā, gan Komisijas sagatavotajos “Norādījumos dalībvalstu aģentūrām, kuras īsteno Mūžizglītības programmu”, taču valsts iestādēm vadlīnijas nav dotas. Lai gan Komisija ir sniegusi precizējumus par pienākumiem, nav pietiekami sīki izstrādātu vadlīniju, kurās būtu iekļautas konkrētas procedūras, kas jāievēro valsts iestādēm. |
| --- | --- |

—

norādījumi valsts aģentūrām ir labi izstrādāti gan juridiskā aspektā, gan Komisijas sagatavotajos “Norādījumos dalībvalstu aģentūrām, kuras īsteno Mūžizglītības programmu”, taču valsts iestādēm vadlīnijas nav dotas. Lai gan Komisija ir sniegusi precizējumus par pienākumiem, nav pietiekami sīki izstrādātu vadlīniju, kurās būtu iekļautas konkrētas procedūras, kas jāievēro valsts iestādēm.

(Pārskats par 2008. finanšu gadu, 9.16., 9.19.–9.21. un 9.33. punkts)

Saskaņā ar ĢD EAC 2009. gada darbības pārskatu Palātas konstatējumi par primārajiem kontroles pasākumiem “tiek ietverti atsevišķā pēcpārbaudē, kad tiek izvērtēta gada ticamības deklarācija, un tos pārbauda apmeklējumos uz vietas. Atsevišķās pēcpārbaudes noslēgumā rīko mācību seminārus un nodrošina dalībvalstu aģentūru pastāvīgu informēšanu un saziņu ar tām.”

Attiecībā uz dalībvalstu aģentūru kavēšanos ar gada ziņojumu iesniegšanu un dalībvalstu iestāžu kavēšanos ar gada ex post deklarāciju nosūtīšanu Komisijai ĢD EAC 2009. gada darbības pārskatā ir norādīts: “Ziņojuma veidlapas un norādījumi par to aizpildīšanu tika nosūtīti 2009. gada decembrī, lai dalībvalstu aģentūrām un atbildīgajām iestādēm būtu vairāk laika to aizpildīšanai un nepieciešamo pārraudzības pārbaužu veikšanai līdz noteiktajam iesniegšanas termiņam 2010. gada 30. aprīlī. Turklāt finanšu pārskatu veidlapas tika ievērojami vienkāršotas, lai samazinātu kļūdainu ziņu risku un neatbilstības starp finanšu pārskatiem un pārskatiem par primārajiem kontroles pasākumiem.”

“Viens no pasākumiem, kas veikts saskaņā ar Palātas ieteikumiem, ir atjauninātu norādījumu izstrāde dalībvalstu iestādēm; šie norādījumi tika nosūtīti 2009. gada beigās. Šie pārskatītie norādījumi un mācību seminārs, kas tika rīkots dalībvalstu iestādēm 2010. gada 2. martā, cerams, uzlabos ticamības deklarācijas par 2009. gadu un padarīs to kvalitāti viendabīgāku nekā iepriekšējos gados.” (ĢD EAC 2009. gada darbības pārskats, 35. lpp.) Revīzijas palātas pārstāvis piedalījās šajā seminārā, un Palāta saņēma jauno norādījumu eksemplāru.

Palāta atzinīgi vērtē izmaiņas procedūrās, taču pašlaik vēl nav iespējams apstiprināt 2009. gada darbības pārskatā aprakstīto darbību ietekmi.

Deviņas dalībvalstu aģentūru deklarācijas un ziņojumi (23 % no kopskaita) par 2009. gadu tika saņemtas laikā (vēl trīs citas elektroniskas versijas tika saņemtas līdz 6. maijam).

Salīdzinājumā ar 2008. gadu (laikā tika saņemtas sešas deklarācijas) tas ir niecīgs uzlabojums deklarāciju un ziņojumu iesniegšanas termiņu ievērošanā.

Atjauninātajos norādījumos dalībvalstu iestādēm ir ņemti vērā Palātas konstatējumos minētie jautājumi. Taču, tā kā dalībvalstis piemēros šos norādījumus, tikai sākot ar 2010. gadu, pašlaik nevar novērtēt to ietekmi uz sekundārajiem kontroles mehānismiem dalībvalstīs.

Izglītības un kultūras ĢD ir izveidojis nepārtrauktas ticamības sistēmu. Ikgadējo ticamības deklarāciju analīze ir tikai viens no elementiem, uz ko Komisija pamato vispārējo ticamību. Turklāt Izglītības un kultūras ĢD dienesti un ārējais revidents veic uzraudzības apmeklējumus un virspārraudzību. Tādējādi Komisija var pārbaudīt ikgadējo ticamības deklarāciju dokumentārās pārbaudes rezultātus un stingri uzraudzīt potenciāli problemātiskos gadījumus.

Komisija atzinīgi vērtē Palātas analīzi, un tās atjauninātajos norādījumos ir iekļauti Palātas iepriekšējā gada ieteikumi.

2.   Nepilnības Komisijas veiktajā Mūžizglītības programmas ex ante un ex post deklarāciju izvērtēšanā

Palāta konstatēja, ka izmantotā procedūra gan 2007.–2013. gada posma ex ante, gan 2007. gada ex post deklarāciju sagatavošanā sniedz ierobežotu pārliecību par izdevumu pārvaldības kvalitāti attiecīgajos gados. Komisijas novērtējumi 2008. gadā balstījās uz sistēmu un kontroles mehānismu dokumentāro pārbaudi un uzraudzības apmeklējumiem saistībā ar sistēmām 11 valstīs. Tomēr tikai dažos gadījumos Komisija pārbaudīja gada deklarācijās minēto primāro un sekundāro kontroles pasākumu esību un kvalitāti, kā arī gada ziņojumos ietverto informāciju.

Tāpēc Palāta iesaka Komisijai ciešāk uzraudzīt ikgadējo ex post deklarēšanas procesu un veikt tiešās pārbaudes, lai pārliecinātos, vai aprakstītie kontroles mehānismi ir pienācīgi un vai tos piemēro pilnībā.

Balstoties uz veikto novērtējumu par ex ante un ex post deklarācijām, valsts aģentūru gada ziņojumiem un valsts aģentūru un valsts iestāžu uzraudzības apmeklējumu rezultātiem, Komisija ir izstrādājusi sarakstu ar piezīmēm, kuru sakarā valsts aģentūrām un valsts atbildīgajām iestādēm jāveic koriģējoši pasākumi. Lai nākamajos gados varētu iegūt pārliecību, ka dalībvalstu aģentūras izpilda obligātās prasības attiecībā uz izdevumu pārvaldību un kontroli, jāturpina piezīmju pēcpārbaude, rūpīgāk veicot uzraudzības apmeklējumus, un Komisijai ciešāk jāuzrauga ikgadējā ex post deklarēšanas procedūra.

(Pārskats par 2008. finanšu gadu, 9.22.–9.24., 9.25. un 9.34. punkts)

Saskaņā ar ĢD EAC 2009. gada darbības pārskatu: “Atbilstoši savai stratēģiskās pārraudzības politikai ĢD EAC jau ir pastiprinājis apmeklējumus uz vietas, kuru laikā galvenā uzmanība ir pievērsta tam, vai ir izveidotas un ieviestas dalībvalstu aprakstītās pārvaldības procedūras un pārbaudes. Arī 2010. gada revīzijas plāns tiks veidots līdzīgi.”

2009. gadā ĢD EAC veica piecas finanšu revīzijas par deviņiem decentralizētas darbības nolīgumiem 2000.–2006. vai 2007.–2008. gada programmu posmā (2008. gadā bija 14 finanšu revīzijas astoņās valstīs) un apmeklēja 11 dalībvalstu iestādes, lai veiktu sistēmu revīziju. Ģenerāldirektorāts veica arī 58 uzraudzības apmeklējumus dalībvalstu aģentūrās (2008. gadā – 41).

2009. gadā veica mazāk finanšu revīziju nekā 2008. gadā, lai gan ĢD EAC veica sistēmu papildu revīzijas valstu iestādēs. Valstu aģentūru uzraudzības apmeklējumu skaits ir palielinājies 2009. gadā.

Finanšu revīziju skaita samazināšanās 2009. gadā, salīdzinot ar 2008. gadu, ir skaidrojama ar labajiem revīziju rezultātiem 2008. gadā, kurā bija neliels kļūdu īpatsvars.

Revīzijas nevar skatīt atrauti no Izglītības un kultūras ĢD 2009. gadā veiktajiem uzraudzības apmeklējumiem un kontroles sistēmām.

3.   Daļēji efektīvi ex post kontroles mehānismi ĢD EAC

ĢD EAC 2008. gada darbības pārskatā ir minēts, ka privātas revidentu sabiedrības veiktajā projektu finanšu revīzijā, kuru uzdeva veikt Komisija, tika konstatēts, ka revidētajos Mūžizglītības programmas līgumos caurmērā ir 0,01 % kļūdu. Tomēr kļūdu īpatsvars, kas aplēsts, pārbaudot gada laikā slēgtos projektus, varētu būt daudz augstāks. Turklāt, tā kā šīs revīzijas lielākoties veica dalībvalstu aģentūru līmenī un tā kā aģentūras parasti nesaņem visus apliecinošos dokumentus, šīs revīzijas neaptver visus attiecināmības kritērijus.

(Pārskats par 2008. finanšu gadu, 9.26. punkts)

Kļūdu īpatsvars Mūžizglītības programmā 2009. gadā bija 0,65 %.

Veikto finanšu revīziju tvērums 2009. gadā bija tāds pats kā 2008. gadā, tāpēc Palāta atstāj spēkā apsvērumu par revīzijas ierobežojumiem.

2009. gada finanšu revīzijas apjoms, salīdzinot ar 2008. gadu, ir nedaudz manījies, lielāku uzmanību pievēršot primāro pārbaužu revīzijas paraugiem, ko veic dalībvalsts aģentūra vai kas tiek veikta šīs aģentūras vārdā. Šīs revīzijas ietver galīgo ziņojumu rutinētās pārbaudes, apliecinājuma dokumentu pārbaudes, pārbaudes uz vietas pasākumu laikā un finanšu pārbaudes uz vietas pēc galīgā ziņojuma saņemšanas.

---

8. NODAĻA

Ekonomika un finanses

SATURS

Vispārīga informācija

Īpašais izvērtējums saistībā ar ticamības deklarāciju

Ievads

Politikas grupas īpašās iezīmes

Revīzijas tvērums un pieeja

Darījumu pareizība

Sistēmu efektivitāte

Ex ante pārbaudes

Revīzijas apliecinājumi

Ex post pārbaudes

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

Secinājumi un ieteikumi

Garantiju fonda ārējai darbībai revīzijas rezultāti

Likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas revīzijas rezultāti

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA |
| 8.1. | Astotajā nodaļā ir trīs daļas. Vispirms tajā izklāstīts politikas grupas “Ekonomika un finanses” īpašais izvērtējums saistībā ar ticamības deklarāciju (sk. 8.2.–8.34. punktu), bet pēc tam — atkārtoto revīziju rezultāti saistībā ar Garantiju fondu ārējai darbībai (sk. 8.35.–8.39. punktu) un likvidējamo Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (sk. 8.40.–8.44. punktu). Nodaļas noslēgumā izklāstīta informācija par iepriekšējos gados formulēto apsvērumu pēcpārbaudi (sk.
  8.4. pielikumu
  ). |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

8.1.

Astotajā nodaļā ir trīs daļas. Vispirms tajā izklāstīts politikas grupas “Ekonomika un finanses” īpašais izvērtējums saistībā ar ticamības deklarāciju (sk. 8.2.–8.34. punktu), bet pēc tam — atkārtoto revīziju rezultāti saistībā ar Garantiju fondu ārējai darbībai (sk. 8.35.–8.39. punktu) un likvidējamo Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (sk. 8.40.–8.44. punktu). Nodaļas noslēgumā izklāstīta informācija par iepriekšējos gados formulēto apsvērumu pēcpārbaudi (sk.
  8.4. pielikumu
  ).

ĪPAŠAIS IZVĒRTĒJUMS SAISTĪBĀ AR TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU

Ievads

| 8.2. | Šajā daļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “Ekonomika un finanses”. Minētajā politikas grupā ietilpst šādas politikas jomas: “01. Ekonomika un finanses”, “02. Uzņēmējdarbība”, “03. Konkurence”, “12. Iekšējais tirgus” un “20. Tirdzniecība”. Pamatinformācija par aptvertajām darbībām un izdevumiem 2009. gadā ir sniegta
  8.1. tabulā
  . |
| --- | --- |

8.2.

Šajā daļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “Ekonomika un finanses”. Minētajā politikas grupā ietilpst šādas politikas jomas: “01. Ekonomika un finanses”, “02. Uzņēmējdarbība”, “03. Konkurence”, “12. Iekšējais tirgus” un “20. Tirdzniecība”. Pamatinformācija par aptvertajām darbībām un izdevumiem 2009. gadā ir sniegta
  8.1. tabulā
  .

Politikas grupas īpašās iezīmes

| 8.3. | Šīs politikas grupas galvenās programmas (tām paredzēti gandrīz 83 % jeb 605 miljoni EUR no kopējiem šīs politikas grupas pamatdarbības izdevumiem) finansēja no politikas jomai “01. Ekonomika un finanses” un “02. Uzņēmējdarbība” atvēlētajiem līdzekļiem. Minētās programmas bija šādas:






  a) | Septītā un Sestā pamatprogramma pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (222 miljoni EUR); |
| --- | --- | --- |

8.3.

Šīs politikas grupas galvenās programmas (tām paredzēti gandrīz 83 % jeb 605 miljoni EUR no kopējiem šīs politikas grupas pamatdarbības izdevumiem) finansēja no politikas jomai “01. Ekonomika un finanses” un “02. Uzņēmējdarbība” atvēlētajiem līdzekļiem. Minētās programmas bija šādas:

a)

Septītā un Sestā pamatprogramma pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (222 miljoni EUR);

| b) | ES aģentūru finansējums (1)
  (116 miljoni EUR); |
| --- | --- |

b)

ES aģentūru finansējums (1)
  (116 miljoni EUR);

| c) | Garantiju fonds ārējām darbībām (sk. 8.35.–8.39. punktu) (92 miljoni EUR); |
| --- | --- |

c)

Garantiju fonds ārējām darbībām (sk. 8.35.–8.39. punktu) (92 miljoni EUR);

| d) | Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma (KJP) un Uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programma (MAP) (175 miljoni EUR). |
| --- | --- |

d)

Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma (KJP) un Uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programma (MAP) (175 miljoni EUR).

8.1. tabula.   Ekonomika un finanses. Galvenā informācija

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Budžeta sadaļa | Politikas joma | Apraksts | Maksājumi 2009. gadā | Budžeta pārvaldības veids |
| 1. | Ekonomika un finanses | Administratīvie izdevumi (23) | 63 | Centralizēta tieša |
| Ekonomiskā un monetārā savienība | 13 | Centralizēta tieša |
| Starptautiskā ekonomika un finanses | 17 | Centralizēta tieša |
| Finanšu operācijas un instrumenti | 235 | Centralizēta tieša/kopēja pārvaldība ar EIF / centralizēta netieša pārvaldība ar EIF starpniecību |
| | 328 | |
| 2. | Uzņēmējdarbība | Administratīvie izdevumi (23) | 114 | Centralizēta tieša |
| Konkurētspēja, rūpniecības politika, jauninājumi un uzņēmējdarbība | 71 | Centralizēta tieša / centralizēta netieša pārvaldība ar EACI starpniecību |
| Iekšējais preču tirgus un nozaru politika | 145 | Centralizēta tieša |
| Sadarbība — Kosmoss un drošība | 228 | Centralizēta tieša |
| | 558 | |
| 3. | Konkurence | Administratīvie izdevumi (23) | 91 | Centralizēta tieša |
| Karteļi, pretmonopola darbība un liberalizācija | 3 | Centralizēta tieša |
| | 94 | |
| 12. | Iekšējais tirgus | Administratīvie izdevumi (23) | 58 | Centralizēta tieša |
| Iekšējā tirgus ģenerāldirektorāta politikas stratēģija un koordinācija | 8 | Centralizēta tieša |
| | 66 | |
| 20. | Tirdzniecība | Administratīvie izdevumi (23) | 65 | Centralizēta tieša |
| Tirdzniecības politika | 12 | Centralizēta tieša/kopēja pārvaldība ar starptautiskām organizācijām |
| | 77 | |
| Administratīvie izdevumi kopā (23) | 391 | |
| Pamatdarbības izdevumi kopā(tostarp): | 732 | |
| — | avansi
   (24) |

(miljonos EUR)

Budžeta sadaļa

Politikas joma

Apraksts

Maksājumi 2009. gadā

Budžeta pārvaldības veids

1.

Ekonomika un finanses

Administratīvie izdevumi (23)

63

Centralizēta tieša

Ekonomiskā un monetārā savienība

13

Centralizēta tieša

Starptautiskā ekonomika un finanses

17

Centralizēta tieša

Finanšu operācijas un instrumenti

235

Centralizēta tieša/kopēja pārvaldība ar EIF / centralizēta netieša pārvaldība ar EIF starpniecību

328

2.

Uzņēmējdarbība

Administratīvie izdevumi (23)

114

Centralizēta tieša

Konkurētspēja, rūpniecības politika, jauninājumi un uzņēmējdarbība

71

Centralizēta tieša / centralizēta netieša pārvaldība ar EACI starpniecību

Iekšējais preču tirgus un nozaru politika

145

Centralizēta tieša

Sadarbība — Kosmoss un drošība

228

Centralizēta tieša

558

3.

Konkurence

Administratīvie izdevumi (23)

91

Centralizēta tieša

Karteļi, pretmonopola darbība un liberalizācija

3

Centralizēta tieša

94

12.

Iekšējais tirgus

Administratīvie izdevumi (23)

58

Centralizēta tieša

Iekšējā tirgus ģenerāldirektorāta politikas stratēģija un koordinācija

8

Centralizēta tieša

66

20.

Tirdzniecība

Administratīvie izdevumi (23)

65

Centralizēta tieša

Tirdzniecības politika

12

Centralizēta tieša/kopēja pārvaldība ar starptautiskām organizācijām

77

Administratīvie izdevumi kopā (23)

391

Pamatdarbības izdevumi kopā(tostarp):

732

—

273

| — | starpposma/galīgie maksājumi
   (25) |
| --- | --- |

—

459

Gada maksājumi kopā

1 123

Gada saistības kopā

1 373

Avots: 2009. gada pārskati.

| 8.4. | KJP un MAP programmas, kuras finansē ar politikas jomai “01. Ekonomika un finanses” atvēlētajiem līdzekļiem, paredzētas mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) atbalstam. Atbalstu īsteno ar tādu Kopienas finanšu instrumentu starpniecību, kurus Komisijas vārdā pārvalda Eiropas Investīciju fonds (EIF) un kuri sekmē pieeju finansējumam. Komisijas veiktie maksājumi Eiropas Investīciju fondam attiecas uz līdzekļu pārskaitījumu fiduciārajos kontos, kurus EIF izmanto programmu īstenošanai. Risks, ka Komisijas veiktie maksājumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi, ir zems. |
| --- | --- |

8.4.

KJP un MAP programmas, kuras finansē ar politikas jomai “01. Ekonomika un finanses” atvēlētajiem līdzekļiem, paredzētas mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) atbalstam. Atbalstu īsteno ar tādu Kopienas finanšu instrumentu starpniecību, kurus Komisijas vārdā pārvalda Eiropas Investīciju fonds (EIF) un kuri sekmē pieeju finansējumam. Komisijas veiktie maksājumi Eiropas Investīciju fondam attiecas uz līdzekļu pārskaitījumu fiduciārajos kontos, kurus EIF izmanto programmu īstenošanai. Risks, ka Komisijas veiktie maksājumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi, ir zems.

| 8.5. | Septītās pamatprogrammas mērķis šajā politikas jomā ir atbalstīt darbības kosmosa un drošības pētniecībā, bet Sestajā pamatprogrammā atbalstu sniedza darbībām, kuru mērķis bija sekmēt tehnoloģiskos jauninājumus, pētījumu rezultātu izmantošanu, kā arī tehnoloģiju uzņēmumu izveidi Kopienas teritorijā un tās reģionos. Politikas jomā “02. Uzņēmējdarbība” finansētās CIP programmas mērķis ir ar jauninājumu starpniecību sekmēt darbības, kas veicina uzņēmumu, un īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspēju. |
| --- | --- |

8.5.

Septītās pamatprogrammas mērķis šajā politikas jomā ir atbalstīt darbības kosmosa un drošības pētniecībā, bet Sestajā pamatprogrammā atbalstu sniedza darbībām, kuru mērķis bija sekmēt tehnoloģiskos jauninājumus, pētījumu rezultātu izmantošanu, kā arī tehnoloģiju uzņēmumu izveidi Kopienas teritorijā un tās reģionos. Politikas jomā “02. Uzņēmējdarbība” finansētās CIP programmas mērķis ir ar jauninājumu starpniecību sekmēt darbības, kas veicina uzņēmumu, un īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspēju.

| 8.6. | Vairākumam darbību minētajās trīs programmās (2) finansējumu nodrošina, izmantojot dotācijas nolīgumu ar Komisiju. Dotācijas maksā pa daļām: avansu izmaksā pēc dotācijas nolīguma parakstīšanas, vēlāk — starpposma un galīgos maksājumus, ar kuriem saņēmējiem tiek atlīdzināti izmaksu deklarācijās norādītie attiecināmie izdevumi. |
| --- | --- |

8.6.

Vairākumam darbību minētajās trīs programmās (2) finansējumu nodrošina, izmantojot dotācijas nolīgumu ar Komisiju. Dotācijas maksā pa daļām: avansu izmaksā pēc dotācijas nolīguma parakstīšanas, vēlāk — starpposma un galīgos maksājumus, ar kuriem saņēmējiem tiek atlīdzināti izmaksu deklarācijās norādītie attiecināmie izdevumi.

| 8.7. | Galvenais risks saistībā ar pareizību ir tāds, ka izmaksu deklarācijās var būt norādītas pārāk augstas attiecināmās izmaksas, bet Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas to neatklāj. Tā kā izmaksu deklarāciju ir ļoti daudz, Komisija nevar tās visas pārbaudīt uz vietas galasaņēmēju līmenī. Tāpēc Palāta uzskata, ka ir augsts risks (3) saistībā ar to maksājumu pareizību, kuru pamatošanai izmanto izmaksu deklarācijas. Maksājuma nosacījumi avansu izmaksai ir mazāk sarežģīti, jo šo maksājumu izpildi nosaka dotācijas nolīguma vai finansēšanas lēmuma parakstīšana. Iepriekšējos gados tomēr ir bijušas kļūdas avansa maksājumos, bet tās parasti nav skaitļos izsakāmas kļūdas un ir saistītas ar nepilnībām procedūrās. |
| --- | --- |

8.7.

Galvenais risks saistībā ar pareizību ir tāds, ka izmaksu deklarācijās var būt norādītas pārāk augstas attiecināmās izmaksas, bet Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas to neatklāj. Tā kā izmaksu deklarāciju ir ļoti daudz, Komisija nevar tās visas pārbaudīt uz vietas galasaņēmēju līmenī. Tāpēc Palāta uzskata, ka ir augsts risks (3) saistībā ar to maksājumu pareizību, kuru pamatošanai izmanto izmaksu deklarācijas. Maksājuma nosacījumi avansu izmaksai ir mazāk sarežģīti, jo šo maksājumu izpildi nosaka dotācijas nolīguma vai finansēšanas lēmuma parakstīšana. Iepriekšējos gados tomēr ir bijušas kļūdas avansa maksājumos, bet tās parasti nav skaitļos izsakāmas kļūdas un ir saistītas ar nepilnībām procedūrās.

| 8.7. | Komisija ir ieviesusi kontroles stratēģiju un izstrādājusi ex post revīzijas, lai mazinātu risku saistībā ar veikto maksājumu pareizību. Pieņemtie koriģējošie pasākumi ir paredzēti kļūdu īpatsvara mazināšanai. Komisija atgūst revidētajiem saņēmējiem pārmaksātās summas. |
| --- | --- |

8.7.

| 8.8. | Saistībā ar Septīto pamatprogrammu Komisija arī noslēdza nolīgumu ar Eiropas Kosmosa aģentūru (ESA) (4), lai no 2008. līdz 2013. gadam finansētu kosmosa komponentu Vides un drošības globālajā uzraudzībā (GMES). Saskaņā ar Finanšu regulas 53.d pantu Komisija deleģēja budžeta izpildes uzdevumus Eiropas Kosmosa aģentūrai. Saskaņā ar šo nolīgumu kopumā 624 miljoni EUR ir piešķirti Eiropas Kosmosa aģentūrai, no tiem 2009. gadā izmaksāja 68 miljonus EUR. |
| --- | --- |

8.8.

Saistībā ar Septīto pamatprogrammu Komisija arī noslēdza nolīgumu ar Eiropas Kosmosa aģentūru (ESA) (4), lai no 2008. līdz 2013. gadam finansētu kosmosa komponentu Vides un drošības globālajā uzraudzībā (GMES). Saskaņā ar Finanšu regulas 53.d pantu Komisija deleģēja budžeta izpildes uzdevumus Eiropas Kosmosa aģentūrai. Saskaņā ar šo nolīgumu kopumā 624 miljoni EUR ir piešķirti Eiropas Kosmosa aģentūrai, no tiem 2009. gadā izmaksāja 68 miljonus EUR.

| 8.8. | Eiropas Kosmosa aģentūrai (ESA) 2009. gadā izmaksātā summa bija pirmais maksājums no ES budžeta kopīgi pārvaldītajai Globālās vides un drošības novērošanas (GMES) programmai. Deleģēšanas nolīgums starp Komisiju un ESA tika parakstīts saskaņā ar “kopīgās pārvaldības” nosacījumiem, kuri paredz, ka daži īstenošanas uzdevumi tiek deleģēti starptautiskām organizācijām. |
| --- | --- |

8.8.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 8.9. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metodika ir aprakstīta
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Saistībā ar grupas “Ekonomika un finanses” revīziju ir jāmin, ka:






  — | revidenti pārbaudīja 80 maksājumu paraugu, no tiem 51 maksājums bija starpposma vai galīgais maksājums, tostarp 15 maksājumi attiecās uz trīs minētajām programmām (5) (sk. 8.5. punktu), |
| --- | --- | --- |

8.9.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metodika ir aprakstīta
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Saistībā ar grupas “Ekonomika un finanses” revīziju ir jāmin, ka:

—

revidenti pārbaudīja 80 maksājumu paraugu, no tiem 51 maksājums bija starpposma vai galīgais maksājums, tostarp 15 maksājumi attiecās uz trīs minētajām programmām (5) (sk. 8.5. punktu),

| — | paraugā bija iekļauti avansa maksājumi, jo ar tiem saistīts kļūdu risks, |
| --- | --- |

—

paraugā bija iekļauti avansa maksājumi, jo ar tiem saistīts kļūdu risks,

| — | pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitātes novērtējums aptvēra:






  — | ex ante dokumentu pārbaudes par maksājumiem, kurus veica Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra (EACI) (6), galvenokārt pārbaudot 30 maksājumu paraugu, |
| --- | --- | --- |

—

pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitātes novērtējums aptvēra:

—

ex ante dokumentu pārbaudes par maksājumiem, kurus veica Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra (EACI) (6), galvenokārt pārbaudot 30 maksājumu paraugu,

| — | projektu izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumus, kurus snieguši neatkarīgi revidenti, |
| --- | --- |

—

projektu izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumus, kurus snieguši neatkarīgi revidenti,

| — | ex post pārbaudes, konkrēti, Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorātā un Ekonomikas un finanšu ģenerāldirektorātā. |
| --- | --- |

—

ex post pārbaudes, konkrēti, Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorātā un Ekonomikas un finanšu ģenerāldirektorātā.

Darījumu pareizība

| 8.10. | Darījumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  8.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja 25 kļūdas 26 % maksājumu (21 no 80) (7). 62 % kļūdaino maksājumu (13 no 21) bija skaitļos izsakāmas kļūdas saistībā ar deklarēto izdevumu attiecināmību vai precizitāti. Pārējos kļūdainajos maksājumos (astoņos no 21) bija skaitļos neizsakāmas kļūdas, kas galvenokārt bija saistītas ar Komisijas iepirkuma procedūru vai citu iekšējo noteikumu neievērošanu (8). Palāta konstatēja, ka pārbaudītajos maksājumos kopumā būtisku kļūdu nebija. |
| --- | --- |

8.10.

Darījumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  8.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja 25 kļūdas 26 % maksājumu (21 no 80) (7). 62 % kļūdaino maksājumu (13 no 21) bija skaitļos izsakāmas kļūdas saistībā ar deklarēto izdevumu attiecināmību vai precizitāti. Pārējos kļūdainajos maksājumos (astoņos no 21) bija skaitļos neizsakāmas kļūdas, kas galvenokārt bija saistītas ar Komisijas iepirkuma procedūru vai citu iekšējo noteikumu neievērošanu (8). Palāta konstatēja, ka pārbaudītajos maksājumos kopumā būtisku kļūdu nebija.

| 8.10. | Komisija cenšas pieļaut vēl mazāk kļūdu un vēl labāk tās labot, ciktāl to ir iespējams izdarīt rentablā veidā. |
| --- | --- |

8.10.

| 8.11. | Šo kļūdu lielākā daļa attiecās uz darbībām, kuras bija finansētas no trim minētajām programmām (sk. 8.5. punktu), un bija saistītas ar to, ka Komisija bija atmaksājusi neattiecināmas izmaksas, kuras saņēmēji bija deklarējuši izmaksu deklarācijās. Šis rezultāts ir apstiprināts Komisijas ex post pārbaužu konstatējumos (9). |
| --- | --- |

8.11.

Šo kļūdu lielākā daļa attiecās uz darbībām, kuras bija finansētas no trim minētajām programmām (sk. 8.5. punktu), un bija saistītas ar to, ka Komisija bija atmaksājusi neattiecināmas izmaksas, kuras saņēmēji bija deklarējuši izmaksu deklarācijās. Šis rezultāts ir apstiprināts Komisijas ex post pārbaužu konstatējumos (9).

| 8.11. | Noteikumu sarežģītība ir būtisks iemesls, kādēļ tiek pieļautas kļūdas un pieprasīts atmaksāt neattiecināmās izmaksas. Komisijas Paziņojumā par pētniecības pamatprogrammu vienkāršošanu ierosināti pasākumi šā riska novēršanai. Tā kā šos priekšlikumus īstenot sāks vienīgi nākamajā pamatprogrammā un tā kā Komisijai jārisina problēmas saistībā ar sarežģītām attiecināmības prasībām dotāciju saņēmējiem, Komisija 2010. gada 26. maijā pieņēma paziņojumu (22) pārējām iestādēm, kurā tā ierosina pieļaujamā kļūdas riska līmeni pētniecības jomā noteikt robežās no 2 % līdz 5 %. Ierosināto kļūdas riska līmeni nosaka, ņemot vērā kontroles izmaksu lietderību attiecībā pret samērīgu atlikušo kļūdu līmeni. |
| --- | --- |

8.11.

| 8.12. | Kļūdu galvenie cēloņi bija neattiecināmas personāla un netiešās izmaksas, kā arī nepietiekami apliecinošie dokumenti vai to trūkums. Trīs piemēros ir atspoguļoti tādu projektu veidi, kuros Palātas revidenti atrada kļūdas revīzijās galasaņēmēju līmenī. |
| --- | --- |

8.12.

Kļūdu galvenie cēloņi bija neattiecināmas personāla un netiešās izmaksas, kā arī nepietiekami apliecinošie dokumenti vai to trūkums. Trīs piemēros ir atspoguļoti tādu projektu veidi, kuros Palātas revidenti atrada kļūdas revīzijās galasaņēmēju līmenī.

| 8.12. | Attiecībā uz šiem trīs gadījumiem Komisija vēlas norādīt šādus apsvērumus. |
| --- | --- |

8.12.

Neattiecināmu izmaksu piemēri

Neattiecināmu izmaksu piemēri

a)   Sestā pamatprogramma

Revidēto projektu pārvaldīja saņēmējs, kurš īstenoja piecus Sestās pamatprogrammas projektus, ko finansēja divi dažādi Komisijas ģenerāldirektorāti. Pārbaudot visu projektu darba laika atskaites, revidenti konstatēja, ka saņēmējs uzrādīja nepamatoti augstu un pat divkāršu nostrādāto stundu skaitu šajos Kopienas finansētajos projektos. Saņēmējs arī uzrādīja ievērojami augstākas netiešās izmaksas. Atklāto kļūdu īpatsvars bija 21 % no deklarētajām izmaksām (jeb aptuveni EUR 146 000). Šos nopietnos trūkumus izmaksu deklarācijās nepamanīja ne revidentu sabiedrība, kura izsniedza revīzijas apliecinājumu, ne cita ārēja revidentu sabiedrība, kura Komisijas uzdevumā veica divas ex post revīzijas.

| a) | Komisija turpinās izmeklēt šo lietu un piedzīs visas pārmaksātās summas.


  Komisijas uzdevumā veiktajās ex post pārbaudēs izmaksu deklarācijās tika konstatēti vairāki trūkumi. Tomēr šajās pārbaudēs izdarītais secinājums attiecībā uz netiešo izmaksu attiecināmību atšķīrās no Palātas apsvērumiem.


  Lai arī atšķirīgos projektos patiešām bija norādīts dubults nostrādāto stundu skaits, tika secināts, ka tas netika darīts tīšuprāt, bet gan galvenokārt bija saistīts ar saņēmēja vāju projekta vadību. |
| --- | --- |

a)

Komisija turpinās izmeklēt šo lietu un piedzīs visas pārmaksātās summas.

Komisijas uzdevumā veiktajās ex post pārbaudēs izmaksu deklarācijās tika konstatēti vairāki trūkumi. Tomēr šajās pārbaudēs izdarītais secinājums attiecībā uz netiešo izmaksu attiecināmību atšķīrās no Palātas apsvērumiem.

Lai arī atšķirīgos projektos patiešām bija norādīts dubults nostrādāto stundu skaits, tika secināts, ka tas netika darīts tīšuprāt, bet gan galvenokārt bija saistīts ar saņēmēja vāju projekta vadību.

b)   Septītā pamatprogramma

Kopš 2004. gada saņēmējs ir piedalījies sešos Sestās pamatprogrammas finansētos projektos un astoņos Septītās pamatprogrammas finansētos projektos. Kopš 2006. gada kopumā saņemtais Kopienas finansējums ir aptuveni viens miljons EUR. Personāla izmaksu aprēķinā saņēmējs izmantoja metodiku, kas neatbilst ne Sestās, ne Septītās pamatprogrammas noteikumiem. Tā rezultātā vienā revidētajā projektā deklarētās izmaksas bija nepamatoti paaugstinātas par vairāk nekā 17 % (jeb aptuveni EUR 7 800). Šo metodiku izmantoja arī pārējos 13 projektos.

| b) | Konstatētā kļūda ir saistīta ar Septītās pamatprogrammas attiecināmības noteikumu nepareizu interpretāciju attiecībā uz standarta produktīvā darba stundu skaitu. Komisija veiks vajadzīgos labojumus, un šo apsvērumu piemēros arī citiem šā saņēmēja projektiem. |
| --- | --- |

b)

c)   Septītā pamatprogramma. Kopīga pārvaldība

Eiropas Kosmosa aģentūra iesniedz gada finanšu pārskatus, kuros ir atspoguļota saņemto ES līdzekļu izlietošana (sk. 8.8. punktu). Palāta pārbaudīja 2009. gada 19. martā Komisijai iesniegto 2008. gada pārskatu, kurā bija ietverti izdevumi par 20,2 miljoniem EUR. Palāta konstatēja, ka tajā iekļautas izmaksas, kuras nav jāsedz Kopienai vai kuras nav pietiekami pamatotas, gandrīz 10 % vērtībā no revidētā parauga (jeb aptuveni 1,3 miljons EUR), kā arī nopietnas nepilnības iepirkuma noteikumos un procedūrās (10).

| c) | Eiropas Kosmosa aģentūrai 2009. gadā izmaksātā summa, kuru pārbaudīja Palāta, bija pirmais maksājums no ES budžeta kopīgi pārvaldītajai GMES programmai. Saskaņā ar delegācijas nolīgumu starp Komisiju un ESA nav nekādas saistības starp Komisijas katru gadu pārskaitītajiem līdzekļiem un ESA iesniegtajā gada finanšu pārskatā minēto summu. Kļūdas, kuras varēja konstatēt ESA gada finanšu pārskatā, neietekmēja maksājumu likumību un pareizību. Komisija uzskata, ka, ierēķinot arī sākotnēji finanšu pārskatā neiekļautās izmaksas, ESA norādītās izmaksas bija par 2 % par lielu. Tas tiks izlabots, pirms programmas beigās tiks veikts galīgais maksājums. |
| --- | --- |

c)

Eiropas Kosmosa aģentūrai 2009. gadā izmaksātā summa, kuru pārbaudīja Palāta, bija pirmais maksājums no ES budžeta kopīgi pārvaldītajai GMES programmai. Saskaņā ar delegācijas nolīgumu starp Komisiju un ESA nav nekādas saistības starp Komisijas katru gadu pārskaitītajiem līdzekļiem un ESA iesniegtajā gada finanšu pārskatā minēto summu. Kļūdas, kuras varēja konstatēt ESA gada finanšu pārskatā, neietekmēja maksājumu likumību un pareizību. Komisija uzskata, ka, ierēķinot arī sākotnēji finanšu pārskatā neiekļautās izmaksas, ESA norādītās izmaksas bija par 2 % par lielu. Tas tiks izlabots, pirms programmas beigās tiks veikts galīgais maksājums.

Lai arī Komisija piekrīt, ka dažas iepirkuma procedūras vēl lielākā mērā jāsaskaņo ar EK noteikumiem, jāņem vērā arī īpatnības, kādas piemīt ar iepirkumu saistītajām darbībām kosmosa jomā. Komisija uzskata, ka ESA iepirkuma noteikumi un procedūras nodrošina vislabāko cenas un vērtības attiecību iepirkumiem kosmosa jomā.

Sistēmu efektivitāte

| 8.13. | Komisija izveidoja dažādus kontroles mehānismus visam izdevumu ciklam, lai mazinātu kļūdainu vai nepareizu maksājumu risku. Palāta novērtēja ex ante pārbaužu darbības efektivitāti attiecībā uz maksājumiem, revīzijas apliecinājumu sistēmas ticamību un Komisijas veiktās atlīdzināto izdevumu ex post pārbaudes. |
| --- | --- |

8.13.

Komisija izveidoja dažādus kontroles mehānismus visam izdevumu ciklam, lai mazinātu kļūdainu vai nepareizu maksājumu risku. Palāta novērtēja ex ante pārbaužu darbības efektivitāti attiecībā uz maksājumiem, revīzijas apliecinājumu sistēmas ticamību un Komisijas veiktās atlīdzināto izdevumu ex post pārbaudes.

| 8.14. | Sistēmu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  8.2. pielikumā
  . |
| --- | --- |

8.14.

Sistēmu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  8.2. pielikumā
  .

Ex ante pārbaudes

| 8.15. | Ex ante pārbaužu mērķis ir pārbaudīt maksājumu finanšu pārvaldības pareizību un atbilstību pareizas finanšu pārvaldības principam. Ex ante pārbaudes aptver gan darbības, gan finanšu aspektus, it īpaši sasniedzamo rezultātu kvalitāti, atbilstību līguma prasībām un maksājamās summas aprēķina pareizību. |
| --- | --- |

8.15.

Ex ante pārbaužu mērķis ir pārbaudīt maksājumu finanšu pārvaldības pareizību un atbilstību pareizas finanšu pārvaldības principam. Ex ante pārbaudes aptver gan darbības, gan finanšu aspektus, it īpaši sasniedzamo rezultātu kvalitāti, atbilstību līguma prasībām un maksājamās summas aprēķina pareizību.

| 8.16. | Tā kā gan Sestās, gan Septītās pamatprogrammas starpposma un galīgie maksājumi ir balstīti tikai uz izmaksu deklarācijām, standarta ex ante pārbaudes par deklarētajiem izdevumiem izmaksu deklarācijās ļauj atklāt tikai pārrakstīšanās vai aritmētiskas kļūdas. Ņemot vērā, ka šādās ex ante pārbaudēs ir objektīvi ierobežojumi, Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāts ir pilnveidojis savu ex ante pārbaužu stratēģiju un veic izvērstas dokumentu pārbaudes (11), kā arī saņēmēju sistēmu ex ante revīzijas. |
| --- | --- |

8.16.

Tā kā gan Sestās, gan Septītās pamatprogrammas starpposma un galīgie maksājumi ir balstīti tikai uz izmaksu deklarācijām, standarta ex ante pārbaudes par deklarētajiem izdevumiem izmaksu deklarācijās ļauj atklāt tikai pārrakstīšanās vai aritmētiskas kļūdas. Ņemot vērā, ka šādās ex ante pārbaudēs ir objektīvi ierobežojumi, Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāts ir pilnveidojis savu ex ante pārbaužu stratēģiju un veic izvērstas dokumentu pārbaudes (11), kā arī saņēmēju sistēmu ex ante revīzijas.

| 8.17. | 8.9. punktā minētā 80 maksājumu parauga revīzijā nekādas nozīmīgas nepilnības ex ante dokumentu pārbaužu darbībā neatklāja, taču politikas jomā “02. Uzņēmējdarbība” Palāta konstatēja, ka 24 no 48 pārbaudītajiem maksājumiem bija nepilnības ex ante pārbaudēs. Attiecībā uz Pētniecības izpildaģentūru (12)
  ex ante pārbaudēs nebija pamanītas piecas pareizības kļūdas. ESA gadījumā pirms GMES finansējuma nolīguma parakstīšanas (sk. 8.8. punktu) Komisija skaidri nedefinēja kopīgi finansēto darbību attiecināmos izdevumus, kā arī nenovērsa nepilnības iepirkumā. Līdz 2010. gada februārim Komisija arī oficiāli nesagatavoja nekādu ex ante pārbaužu stratēģiju (sk. 8.26. punktu). |
| --- | --- |

8.17.

8.9. punktā minētā 80 maksājumu parauga revīzijā nekādas nozīmīgas nepilnības ex ante dokumentu pārbaužu darbībā neatklāja, taču politikas jomā “02. Uzņēmējdarbība” Palāta konstatēja, ka 24 no 48 pārbaudītajiem maksājumiem bija nepilnības ex ante pārbaudēs. Attiecībā uz Pētniecības izpildaģentūru (12)
  ex ante pārbaudēs nebija pamanītas piecas pareizības kļūdas. ESA gadījumā pirms GMES finansējuma nolīguma parakstīšanas (sk. 8.8. punktu) Komisija skaidri nedefinēja kopīgi finansēto darbību attiecināmos izdevumus, kā arī nenovērsa nepilnības iepirkumā. Līdz 2010. gada februārim Komisija arī oficiāli nesagatavoja nekādu ex ante pārbaužu stratēģiju (sk. 8.26. punktu).

| 8.17. | Komisija piekrīt Palātas vērtējumam, ka ex ante pārbaudēs politikas jomā 02. “Uzņēmējdarbība” nekādas nozīmīgas nepilnības netika konstatētas.


  Komisija uzskata, ka ex ante pārbaudes politikas jomā 02. “Uzņēmējdarbība” ir proporcionālas un efektīvas. Nelielas neatbilstības neietekmē ex ante pārbaužu efektivitāti, savukārt to novēršana nebūtu rentabla.


  Trīs no pieciem minētajiem gadījumiem attiecībā uz Pētniecības izpildaģentūru (REA) attiecas uz viena konkrēta darbinieka pilnvarošanu maksājumu procesā, ko Palāta uzskatīja par nepareizu. Komisija nepiekrīt Palātas viedoklim, ka pastāv likumības/pareizības kļūdas saistībā ar to, ka kredītrīkotājs ir pilnvarojis darbiniekus rīkoties ar finanšu līdzekļu apriti, jo nepastāv nekādas reglamentējošas prasības par to, ka konkrētu uzdevumu veikšanai oficiāli būtu jāieceļ konkrēti darbinieki.


  Darbībām saistībā ar kopīgo pārvaldību kopumā un jo īpaši saistībā ar GMES programmas būtību raksturīgi ir tas, ka kopīgi finansētu darbību attiecināmās izmaksas netiek izklāstītas visos sīkumos. Šī programma ietver tehniski sarežģītu kosmosa projektu, tostarp Sentinel satelītu izstrādi, kā rezultātā attīstības un iepirkuma procesā ir grūti nošķirt elementus, kas tiek finansēti no dažādiem avotiem.


  Komisija uzskata, ka pirms līguma slēgšanas veiktais ex ante novērtējums attiecībā uz “kopīgās pārvaldības” prasībām ir pietiekams.

  GMES piešķirtā finansējuma pārraudzības un kontroles sistēmu sāka izstrādāt jau 2008. gadā, taču, ņemot vērā projekta īstenošanas gaitā gūto pieredzi, tā bija jāpielāgo un jāpapildina. Sākot no 2010. gada, Komisija pārraudzības un kontroles darbības ir ieviesusi un padarījusi tās oficiālas. |
| --- | --- |

8.17.

Komisija piekrīt Palātas vērtējumam, ka ex ante pārbaudēs politikas jomā 02. “Uzņēmējdarbība” nekādas nozīmīgas nepilnības netika konstatētas.

Komisija uzskata, ka ex ante pārbaudes politikas jomā 02. “Uzņēmējdarbība” ir proporcionālas un efektīvas. Nelielas neatbilstības neietekmē ex ante pārbaužu efektivitāti, savukārt to novēršana nebūtu rentabla.

Trīs no pieciem minētajiem gadījumiem attiecībā uz Pētniecības izpildaģentūru (REA) attiecas uz viena konkrēta darbinieka pilnvarošanu maksājumu procesā, ko Palāta uzskatīja par nepareizu. Komisija nepiekrīt Palātas viedoklim, ka pastāv likumības/pareizības kļūdas saistībā ar to, ka kredītrīkotājs ir pilnvarojis darbiniekus rīkoties ar finanšu līdzekļu apriti, jo nepastāv nekādas reglamentējošas prasības par to, ka konkrētu uzdevumu veikšanai oficiāli būtu jāieceļ konkrēti darbinieki.

Darbībām saistībā ar kopīgo pārvaldību kopumā un jo īpaši saistībā ar GMES programmas būtību raksturīgi ir tas, ka kopīgi finansētu darbību attiecināmās izmaksas netiek izklāstītas visos sīkumos. Šī programma ietver tehniski sarežģītu kosmosa projektu, tostarp Sentinel satelītu izstrādi, kā rezultātā attīstības un iepirkuma procesā ir grūti nošķirt elementus, kas tiek finansēti no dažādiem avotiem.

Komisija uzskata, ka pirms līguma slēgšanas veiktais ex ante novērtējums attiecībā uz “kopīgās pārvaldības” prasībām ir pietiekams.

GMES piešķirtā finansējuma pārraudzības un kontroles sistēmu sāka izstrādāt jau 2008. gadā, taču, ņemot vērā projekta īstenošanas gaitā gūto pieredzi, tā bija jāpielāgo un jāpapildina. Sākot no 2010. gada, Komisija pārraudzības un kontroles darbības ir ieviesusi un padarījusi tās oficiālas.

| 8.18. | Palāta atlasīja papildu paraugu ar 30 avansa maksājumiem, lai novērtētu izveidoto ex ante sistēmu un tās darbības efektivitāti Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūrā saistībā ar KJP pārvaldību (13). Palāta nekonstatēja nozīmīgas nepilnības, taču tā secināja, ka ir jāatjaunina finanšu rokasgrāmata un ka daļa no veiktajām pārbaudēm ir nepietiekami dokumentēta. |
| --- | --- |

8.18.

Palāta atlasīja papildu paraugu ar 30 avansa maksājumiem, lai novērtētu izveidoto ex ante sistēmu un tās darbības efektivitāti Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūrā saistībā ar KJP pārvaldību (13). Palāta nekonstatēja nozīmīgas nepilnības, taču tā secināja, ka ir jāatjaunina finanšu rokasgrāmata un ka daļa no veiktajām pārbaudēm ir nepietiekami dokumentēta.

| 8.18. | Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra (EACI) atzīst, ka ne visas procedūru rokasgrāmatas daļas visām programmām ir pilnībā atjauninātas. Dažādās rokasgrāmatas nodaļas 2010. gadā tika pārskatītas un atjauninātas. |
| --- | --- |

8.18.

Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra (EACI) atzīst, ka ne visas procedūru rokasgrāmatas daļas visām programmām ir pilnībā atjauninātas. Dažādās rokasgrāmatas nodaļas 2010. gadā tika pārskatītas un atjauninātas.

Revīzijas apliecinājumi

| 8.19. | ES Finanšu regulā (14) ir prasīts, lai apstiprināts revidents sniegtu apliecinājumu par izmaksu deklarācijām, kuras pārsniedz noteiktu maksimālo robežu. Šajā apliecinājumā apstiprina deklarēto izmaksu precizitāti, reālo pastāvēšanu un attiecināmību. Šie revīzijas apliecinājumi ir galvenais kontroles mehānisms Komisijai saistībā ar projektiem, kurus finansē ar politikas jomai “02. Uzņēmējdarbība” atvēlētajiem līdzekļiem, it īpaši Sestajā un Septītajā pamatprogrammā. |
| --- | --- |

8.19.

ES Finanšu regulā (14) ir prasīts, lai apstiprināts revidents sniegtu apliecinājumu par izmaksu deklarācijām, kuras pārsniedz noteiktu maksimālo robežu. Šajā apliecinājumā apstiprina deklarēto izmaksu precizitāti, reālo pastāvēšanu un attiecināmību. Šie revīzijas apliecinājumi ir galvenais kontroles mehānisms Komisijai saistībā ar projektiem, kurus finansē ar politikas jomai “02. Uzņēmējdarbība” atvēlētajiem līdzekļiem, it īpaši Sestajā un Septītajā pamatprogrammā.

| 8.20. | Palāta salīdzināja savas revīzijas rezultātus ar revīzijas apliecinājumu visiem saņēmēju līmenī revidētajiem maksājumiem, par kuriem apliecinājums bija sniegts. Visos gadījumos, kuros apstiprināts revidents bija sniedzis atzinumu bez piezīmēm, Palāta atrada kļūdas. Divos gadījumos kļūdām nebija nozīmīgas finansiālas ietekmes (15), taču pārējos četros gadījumos tām bija nozīmīga finansiālā ietekme vai arī izmaksu sadales metodika neatbilda piemērojamajiem noteikumiem. Šis konstatējums apstiprina pagājušā gada rezultātus un 5. nodaļas rezultātus, un tas norāda, ka šāds kontroles mehānisms ir tikai daļēji efektīvs deklarēto izmaksu kļūdu noteikšanā. |
| --- | --- |

8.20.

Palāta salīdzināja savas revīzijas rezultātus ar revīzijas apliecinājumu visiem saņēmēju līmenī revidētajiem maksājumiem, par kuriem apliecinājums bija sniegts. Visos gadījumos, kuros apstiprināts revidents bija sniedzis atzinumu bez piezīmēm, Palāta atrada kļūdas. Divos gadījumos kļūdām nebija nozīmīgas finansiālas ietekmes (15), taču pārējos četros gadījumos tām bija nozīmīga finansiālā ietekme vai arī izmaksu sadales metodika neatbilda piemērojamajiem noteikumiem. Šis konstatējums apstiprina pagājušā gada rezultātus un 5. nodaļas rezultātus, un tas norāda, ka šāds kontroles mehānisms ir tikai daļēji efektīvs deklarēto izmaksu kļūdu noteikšanā.

| 8.20. | Komisija piekrīt Palātas paustajām bažām par Sestās pamatprogrammas revīzijas apliecinājumu pareizību, kas nesniedz pilnībā papildu ticamību, kāda sākotnēji tika gaidīta. Tomēr Komisija joprojām uzskata, ka šis instruments deva būtisku ieguldījumu kļūdu novēršanā, kā rezultātā kļūdu īpatsvars Sestās pamatprogrammas revīzijās bija ievērojami mazāks salīdzinājumā ar Piekto pamatprogrammu.

  Komisija ir veikusi koriģējošus pasākumus, lai uzlabotu Septītās pamatprogrammas revīzijas apliecinājumu kvalitāti.


  Septītās pamatprogrammas revīzijas apliecinājumu pamatā ir “saskaņotas procedūras”, kas paredz, ka apliecinājumu sniedzošais revidents piemēro iepriekšnoteiktas procedūras un, balstoties uz tām, ziņo par konstatētajiem faktiem. Šādas pieejas rezultātā vajadzētu samazināties kļūdām, ko Sestajā pamatprogrammā revidenti pieļāva attiecībā uz attiecināmības noteikumu interpretāciju. Komisija turpinās izvērtēt revīzijas apliecinājumu ticamību, kad tā pati veiks finanšu revīzijas. |
| --- | --- |

8.20.

Komisija ir veikusi koriģējošus pasākumus, lai uzlabotu Septītās pamatprogrammas revīzijas apliecinājumu kvalitāti.

Septītās pamatprogrammas revīzijas apliecinājumu pamatā ir “saskaņotas procedūras”, kas paredz, ka apliecinājumu sniedzošais revidents piemēro iepriekšnoteiktas procedūras un, balstoties uz tām, ziņo par konstatētajiem faktiem. Šādas pieejas rezultātā vajadzētu samazināties kļūdām, ko Sestajā pamatprogrammā revidenti pieļāva attiecībā uz attiecināmības noteikumu interpretāciju. Komisija turpinās izvērtēt revīzijas apliecinājumu ticamību, kad tā pati veiks finanšu revīzijas.

| 8.21. | Katram Sestās pamatprogrammas līdzekļu saņēmējam bija obligāti jāiesniedz vismaz viens revīzijas apliecinājums par projekta izmaksām. Septītās pamatprogrammas līdzekļu saņēmējiem ir jāiesniedz revīzijas apliecinājumi tikai tad, ja kopējais ES finansējums ir EUR 375 000 vai lielāks. Turklāt Komisija ir ieviesusi saņēmēju izmaksu aprēķināšanas metodikas ex ante sertificēšanas sistēmu. Tomēr tikai nedaudzu saņēmēju izmaksu aprēķināšanas metodikas ir sertificētas, un tāpēc palielinās kļūdu risks, kuru paaugstina arī būtiskais pieprasīto revīzijas apliecinājumu skaita samazinājums (sk. arī 5.28.–5.31. punktu). |
| --- | --- |

8.21.

Katram Sestās pamatprogrammas līdzekļu saņēmējam bija obligāti jāiesniedz vismaz viens revīzijas apliecinājums par projekta izmaksām. Septītās pamatprogrammas līdzekļu saņēmējiem ir jāiesniedz revīzijas apliecinājumi tikai tad, ja kopējais ES finansējums ir EUR 375 000 vai lielāks. Turklāt Komisija ir ieviesusi saņēmēju izmaksu aprēķināšanas metodikas ex ante sertificēšanas sistēmu. Tomēr tikai nedaudzu saņēmēju izmaksu aprēķināšanas metodikas ir sertificētas, un tāpēc palielinās kļūdu risks, kuru paaugstina arī būtiskais pieprasīto revīzijas apliecinājumu skaita samazinājums (sk. arī 5.28.–5.31. punktu).

| 8.21. | Lai mazinātu dalībnieku administratīvo slogu, Septītajā pamatprogrammā ir samazinātas prasības attiecībā uz revīzijas apliecinājumu iesniegšanu.

  Tomēr saņēmējiem, kuru izmaksu aprēķināšanas metodoloģijas ir sertificētas, joprojām jāiesniedz finanšu pārskatu apliecinājums, jo sertifikāts saņēmēju atbrīvo vienīgi no prasības iesniegt starpposma finanšu pārskatu apliecinājumu. Finanšu pārskatu apliecinājums jāiesniedz par pēdējo ziņošanas periodu, ja kopējais pieprasītais finansējums ir lielāks par 375 000 euro. Pēc intensīvām Sestās pamatprogrammas revīzijas kampaņām daudzi saņēmēji ir saņēmuši lietderīgu informāciju, un Komisija sagaida, ka rezultātā saņēmēji, iespējams, piemēros uzlabotas projekta izmaksu aprēķina metodes.


  Pašreizējā situācijā nav iespējams izdarīt secinājumu, ka kopējais kļūdu īpatsvars palielināsies, jo konstatētos riskus var kompensēt ar citiem pasākumiem. |
| --- | --- |

8.21.

Tomēr saņēmējiem, kuru izmaksu aprēķināšanas metodoloģijas ir sertificētas, joprojām jāiesniedz finanšu pārskatu apliecinājums, jo sertifikāts saņēmēju atbrīvo vienīgi no prasības iesniegt starpposma finanšu pārskatu apliecinājumu. Finanšu pārskatu apliecinājums jāiesniedz par pēdējo ziņošanas periodu, ja kopējais pieprasītais finansējums ir lielāks par 375 000 euro. Pēc intensīvām Sestās pamatprogrammas revīzijas kampaņām daudzi saņēmēji ir saņēmuši lietderīgu informāciju, un Komisija sagaida, ka rezultātā saņēmēji, iespējams, piemēros uzlabotas projekta izmaksu aprēķina metodes.

Pašreizējā situācijā nav iespējams izdarīt secinājumu, ka kopējais kļūdu īpatsvars palielināsies, jo konstatētos riskus var kompensēt ar citiem pasākumiem.

Ex post pārbaudes

| 8.22. | Ģenerāldirektorāti, kuri ir atbildīgi par politikas jomu “01. Ekonomika un finanses” un “02. Uzņēmējdarbība” īstenošanu, ex post pārbaudes funkcijas ir izveidojuši galvenokārt maksājumu lielā skaita un pārvaldīto programmu sarežģītības dēļ. |
| --- | --- |

8.22.

Ģenerāldirektorāti, kuri ir atbildīgi par politikas jomu “01. Ekonomika un finanses” un “02. Uzņēmējdarbība” īstenošanu, ex post pārbaudes funkcijas ir izveidojuši galvenokārt maksājumu lielā skaita un pārvaldīto programmu sarežģītības dēļ.

| 8.23. | Attiecībā uz politikas jomu “01. Ekonomika un finanses” Palāta konstatēja, ka 2009. gada ex post pārbaužu darba parogramma tika oficiāli sagatavota tikai 2009. gada decembrī. 2009. gadā publicēja trīs ex post ziņojumus, no kuriem divi attiecās uz pārbaudēm, kuras sāka 2006. gadā, bet pabeidza tikai 2009. gadā. |
| --- | --- |

8.23.

Attiecībā uz politikas jomu “01. Ekonomika un finanses” Palāta konstatēja, ka 2009. gada ex post pārbaužu darba parogramma tika oficiāli sagatavota tikai 2009. gada decembrī. 2009. gadā publicēja trīs ex post ziņojumus, no kuriem divi attiecās uz pārbaudēm, kuras sāka 2006. gadā, bet pabeidza tikai 2009. gadā.

| 8.23. | Komisija atzīst kavējumus saistībā ar 2009. gada darba programmas oficiālu sagatavošanu. Tomēr iekšējās kontroles vadīšanas grupa lielā mērā šo programmu izstrādāja un par to vienojās 2009. gada februārī, kad tā šo programmu sāka arī īstenot. Par programmu nākamajam gadam iekšējās kontroles vadīšanas grupa vienojās 2010. gada janvārī, un tā tika oficiāli sagatavota 2010. gada martā.

  Iepriekšējos gados lielākā daļa ex post pārbaudēm paredzēto līdzekļu tika izmantoti ārkārtīgi svarīgai pārbaudei un tādējādi citu pārbaužu pabeigšana aizkavējās. |
| --- | --- |

8.23.

Iepriekšējos gados lielākā daļa ex post pārbaudēm paredzēto līdzekļu tika izmantoti ārkārtīgi svarīgai pārbaudei un tādējādi citu pārbaužu pabeigšana aizkavējās.

| 8.24. | Politikas jomas “02. Uzņēmējdarbība” iekšējās kontroles sistēma attiecībā uz pētniecības izdevumiem galvenokārt balstās uz ex post pārbaužu sistēmu (t. i., finanšu revīzijām pie saņēmējiem pēc izdevumu atmaksāšanas). Šīs revīzijas vai nu tieši veic Komisijas revidenti, vai arī ārējo revidentu sabiedrības Komisijas uzraudzībā. Saistībā ar Sesto un Septīto pamatprogrammu tika izstrādāta īpaša revīzijas stratēģija, kuras mērķis bija:






  a) | novērtēt finanšu darījumu pareizību un dot ieguldījumu gada ticamības deklarācijas sagatavošanā (sk. 8.28. un 8.29. punktu); |
| --- | --- | --- |

8.24.

Politikas jomas “02. Uzņēmējdarbība” iekšējās kontroles sistēma attiecībā uz pētniecības izdevumiem galvenokārt balstās uz ex post pārbaužu sistēmu (t. i., finanšu revīzijām pie saņēmējiem pēc izdevumu atmaksāšanas). Šīs revīzijas vai nu tieši veic Komisijas revidenti, vai arī ārējo revidentu sabiedrības Komisijas uzraudzībā. Saistībā ar Sesto un Septīto pamatprogrammu tika izstrādāta īpaša revīzijas stratēģija, kuras mērķis bija:

a)

novērtēt finanšu darījumu pareizību un dot ieguldījumu gada ticamības deklarācijas sagatavošanā (sk. 8.28. un 8.29. punktu);

| b) | sniegt pamatu korekcijas un piedziņas mehānismiem. |
| --- | --- |

b)

sniegt pamatu korekcijas un piedziņas mehānismiem.

| 8.25. | Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta ieviesto ex post pārbaužu sistēmu Palātas revidenti novērtēja kā efektīvu, kaut arī ir vēlami turpmāki uzlabojumi attiecībā uz ex post pārbaudēm, kuras kā ārpakalpojumus veic ārējas revidentu sabiedrības. Tā politikas jomas “02. Uzņēmējdarbība” daļa, kas bija deleģēta Pētniecības izpildaģentūrai un Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūrai, nebija iekļauta izpildaģentūru darba programmās un nebija veiktas ex post pārbaudes. |
| --- | --- |

8.25.

Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta ieviesto ex post pārbaužu sistēmu Palātas revidenti novērtēja kā efektīvu, kaut arī ir vēlami turpmāki uzlabojumi attiecībā uz ex post pārbaudēm, kuras kā ārpakalpojumus veic ārējas revidentu sabiedrības. Tā politikas jomas “02. Uzņēmējdarbība” daļa, kas bija deleģēta Pētniecības izpildaģentūrai un Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūrai, nebija iekļauta izpildaģentūru darba programmās un nebija veiktas ex post pārbaudes.

| 8.25. | Palātas novērtējums attiecas vienīgi uz 2009. gadu.

  Attiecībā uz Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūru (EACI) pirmo starpposma maksājumu apjoms un laiks, balstoties uz paziņotajām izmaksām 2009. gadā saistībā ar politikas jomu 02. “Uzņēmējdarbība”, neattaisno to, ka jau 2009. gadā tika sāktas ex post pārbaudes.


  Pētniecības izpildaģentūra īsteno kopīgo daudzgadu revīzijas stratēģiju saskaņā ar Septīto pamatprogrammu. Saskaņā ar šo stratēģiju un, kā sīkāk paskaidrots tās gada darbības pārskatā, to 2009. gadā veikto maksājumu apjoms, kuri ietilpa šīs stratēģijas darbības jomā, nebija pietiekams, lai pamatotu pirmo atlasi un ex post revīzijas 2009. gadā. Tomēr šie 2009. gadā veiktie maksājumi tiks ietverti to maksājumu kopskaitā, no kuriem 2010. gadā tiks atlasīti maksājumi ex post revīziju veikšanai. |
| --- | --- |

8.25.

Attiecībā uz Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūru (EACI) pirmo starpposma maksājumu apjoms un laiks, balstoties uz paziņotajām izmaksām 2009. gadā saistībā ar politikas jomu 02. “Uzņēmējdarbība”, neattaisno to, ka jau 2009. gadā tika sāktas ex post pārbaudes.

Pētniecības izpildaģentūra īsteno kopīgo daudzgadu revīzijas stratēģiju saskaņā ar Septīto pamatprogrammu. Saskaņā ar šo stratēģiju un, kā sīkāk paskaidrots tās gada darbības pārskatā, to 2009. gadā veikto maksājumu apjoms, kuri ietilpa šīs stratēģijas darbības jomā, nebija pietiekams, lai pamatotu pirmo atlasi un ex post revīzijas 2009. gadā. Tomēr šie 2009. gadā veiktie maksājumi tiks ietverti to maksājumu kopskaitā, no kuriem 2010. gadā tiks atlasīti maksājumi ex post revīziju veikšanai.

| 8.26. | Uzraudzības stratēģiju un kontroles sistēmu par 2008. gada februārī parakstīto GMES finansējuma nolīgumu (sk. 8.8. punktu) pabeidza sagatavot tikai 2010. gada februārī. Nolīguma 6. punktā teikts, ka Komisija var veikt dokumentu pārbaudes un pārbaudes uz vietas par Kopienas finansējuma izlietojumu, kā arī var veikt pilnu revīziju. 2009. gada beigās Komisija nebija veikusi nevienu šādu pārbaudi vai revīziju un nebija arī pieprasījusi apliecinošos dokumentus Eiropas Kosmosa aģentūras gada finanšu ziņojuma pamatošanai. |
| --- | --- |

8.26.

Uzraudzības stratēģiju un kontroles sistēmu par 2008. gada februārī parakstīto GMES finansējuma nolīgumu (sk. 8.8. punktu) pabeidza sagatavot tikai 2010. gada februārī. Nolīguma 6. punktā teikts, ka Komisija var veikt dokumentu pārbaudes un pārbaudes uz vietas par Kopienas finansējuma izlietojumu, kā arī var veikt pilnu revīziju. 2009. gada beigās Komisija nebija veikusi nevienu šādu pārbaudi vai revīziju un nebija arī pieprasījusi apliecinošos dokumentus Eiropas Kosmosa aģentūras gada finanšu ziņojuma pamatošanai.

| 8.26. | Saskaņā ar delegācijas nolīgumu starp Komisiju un ESA nav nekādas saistības starp Komisijas katru gadu pārskaitītajiem līdzekļiem un ESA iesniegtajā gada finanšu pārskatā minēto summu. Komisija 2009. gadā jau bija paredzējusi veikt pārbaudes uz vietas; šīs pārbaudes tika veiktas 2010. gadā.

  GMES piešķirtā finansējuma pārraudzības un kontroles sistēmu sāka izstrādāt jau 2008. gadā, taču, ņemot vērā projekta īstenošanas gaitā gūto pieredzi, tā bija jāpielāgo un jāpapildina. Komisija savas pārraudzības un kontroles darbības nesen ieviesa un padarīja oficiālas. |
| --- | --- |

8.26.

GMES piešķirtā finansējuma pārraudzības un kontroles sistēmu sāka izstrādāt jau 2008. gadā, taču, ņemot vērā projekta īstenošanas gaitā gūto pieredzi, tā bija jāpielāgo un jāpapildina. Komisija savas pārraudzības un kontroles darbības nesen ieviesa un padarīja oficiālas.

| 8.27. | Palāta arī konstatēja, ka Septītās pamatprogrammas ex post revīzijas stratēģiju 2009.–2016. gadam pabeidza izstrādāt 2009. gada septembrī, taču 2009. gada beigās nebija pieejama konkrēta Septītās pamatprogrammas revīzijas rokasgrāmata. |
| --- | --- |

8.27.

Palāta arī konstatēja, ka Septītās pamatprogrammas ex post revīzijas stratēģiju 2009.–2016. gadam pabeidza izstrādāt 2009. gada septembrī, taču 2009. gada beigās nebija pieejama konkrēta Septītās pamatprogrammas revīzijas rokasgrāmata.

| 8.27. | Pētniecības grupu ģenerāldirektorātu revīzijas dienestiem ir vajadzīgie instrumenti, lai veiktu pirmās revīzijas saskaņā ar Septīto pamatprogrammu. Standarta paraugi ir pielāgoti Septītās pamatprogrammas nosacījumiem, un līdzīgu atjauninājumu ir paredzēts veikt attiecībā uz Septītās pamatprogrammas revīzijas rokasgrāmatu. Tomēr jāņem vērā, ka revidentiem galvenie norādījumi ir noteikumi, kas attiecas uz revidējamajiem dotāciju nolīgumiem, t. i., Septītās pamatprogrammas dalības noteikumi, dotāciju nolīgumu noteikumi un visi saistošie norādījumi. |
| --- | --- |

8.27.

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

| 8.28. | Palāta novērtēja to piecu ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatus un pievienotās deklarācijas, kuri bija atbildīgi par nodaļā “Ekonomika un finanses” aptvertajām politikas jomām, kā arī to divu izpildaģentūru (16) gada darbības pārskatu būtiskās daļas, kuras ir daļēji atbildīgas par politikas jomas “02. Uzņēmējdarbība” īstenošanu. |
| --- | --- |

8.28.

Palāta novērtēja to piecu ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatus un pievienotās deklarācijas, kuri bija atbildīgi par nodaļā “Ekonomika un finanses” aptvertajām politikas jomām, kā arī to divu izpildaģentūru (16) gada darbības pārskatu būtiskās daļas, kuras ir daļēji atbildīgas par politikas jomas “02. Uzņēmējdarbība” īstenošanu.

| 8.29. | Šo vadības apliecinājumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  8.3. pielikumā
  . |
| --- | --- |

8.29.

Šo vadības apliecinājumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  8.3. pielikumā
  .

| 8.29. | Komisija atzinīgi vērtē Palātas pozitīvo vērtējumu par visiem šajā nodaļā aptvertajiem gada darbības pārskatiem.

  Lai arī Konkurences ģenerāldirektorāts ietekmes novērtējumu oficiāli nesagatavoja, tomēr visa procesa laikā vadības līmenī tika rūpīgi izvērtēti ar attiecīgo piedziņu saistītie riski. Turklāt vadība šo lietu ir cieši uzraudzījusi, uzturot kontaktus ar Budžeta ģenerāldirektorātu un Komisijas Juridisko dienestu, lai pieņemtu lēmumu par to, kā šos līdzekļus sekmīgi piedzīt. |
| --- | --- |

8.29.

Lai arī Konkurences ģenerāldirektorāts ietekmes novērtējumu oficiāli nesagatavoja, tomēr visa procesa laikā vadības līmenī tika rūpīgi izvērtēti ar attiecīgo piedziņu saistītie riski. Turklāt vadība šo lietu ir cieši uzraudzījusi, uzturot kontaktus ar Budžeta ģenerāldirektorātu un Komisijas Juridisko dienestu, lai pieņemtu lēmumu par to, kā šos līdzekļus sekmīgi piedzīt.

Secinājumi un ieteikumi

| 8.30. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupā “Ekonomika un finanses”2009. gada 31. decembrī slēgtajā gadā veiktajos maksājumos būtisku kļūdu nav, tomēr Palāta vērš uzmanību uz pētniecības pamatprogrammu izdevumos atrasto kļūdu veidu un apmēru, kaut arī šīs kļūdas nav būtiskas politikas grupas maksājumu pareizībai kopumā. |
| --- | --- |

8.30.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupā “Ekonomika un finanses”2009. gada 31. decembrī slēgtajā gadā veiktajos maksājumos būtisku kļūdu nav, tomēr Palāta vērš uzmanību uz pētniecības pamatprogrammu izdevumos atrasto kļūdu veidu un apmēru, kaut arī šīs kļūdas nav būtiskas politikas grupas maksājumu pareizībai kopumā.

| 8.31. | Politikas grupā “Ekonomika un finanses” Palāta pārbaudīja trīs pārraudzības un kontroles sistēmas. Tika secināts, ka divas no tām efektīvi nodrošina maksājumu pareizību (politikas jomās “01. Ekonomika un finanses” un “03. Konkurence”, “12. Iekšējais tirgus” un “20. Tirdzniecība”), bet viena – tikai daļēji efektīvi (politikas jomā “02. Uzņēmējdarbība”) nodrošina maksājumu pareizību. |
| --- | --- |

8.31.

Politikas grupā “Ekonomika un finanses” Palāta pārbaudīja trīs pārraudzības un kontroles sistēmas. Tika secināts, ka divas no tām efektīvi nodrošina maksājumu pareizību (politikas jomās “01. Ekonomika un finanses” un “03. Konkurence”, “12. Iekšējais tirgus” un “20. Tirdzniecība”), bet viena – tikai daļēji efektīvi (politikas jomā “02. Uzņēmējdarbība”) nodrošina maksājumu pareizību.

| 8.31. | Skatīt 8.17. iedaļu.

  Komisija uzskata, ka ex ante pārbaudes politikas jomā 02. “Uzņēmējdarbība” ir proporcionālas un efektīvas. |
| --- | --- |

8.31.

Komisija uzskata, ka ex ante pārbaudes politikas jomā 02. “Uzņēmējdarbība” ir proporcionālas un efektīvas.

| 8.32. | Komisija ir veikusi pasākumus, lai vienkāršotu attiecināmības noteikumu piemērošanu un lai saņēmēji šos noteikumus labāk pārzinātu. Palāta ieteica Komisijai: |
| --- | --- |

8.32.

Komisija ir veikusi pasākumus, lai vienkāršotu attiecināmības noteikumu piemērošanu un lai saņēmēji šos noteikumus labāk pārzinātu. Palāta ieteica Komisijai:

8.32.

| a) | mudināt saņēmējus iesniegt izmaksu aprēķināšanas metodiku ex ante sertificēšanai un |
| --- | --- |

a)

mudināt saņēmējus iesniegt izmaksu aprēķināšanas metodiku ex ante sertificēšanai un

| a) | Komisija nesen veica pasākumus, lai saņēmējiem vēl pievilcīgāk šķistu panākt, ka to izmaksu aprēķina metodoloģija tiek ex ante sertificēta. Komisija savu viedokli šajā jautājumā pauda 2010. gada 24. aprīļa Paziņojumā par vienkāršošanu, kā arī savā 2010. gada 28. maijā pieņemtajā Finanšu regulas un tās īstenošanas kārtības trīsgadu pārskatīšanas priekšlikumā. Patiesu vienkāršošanu varētu panākt, ļaujot izmantot metodoloģijas, ko piemēro kā parastu grāmatvedības praksi, ciktāl tās pamatojas uz reģistrētajām faktiskajām personāla izmaksām. |
| --- | --- |

a)

Komisija nesen veica pasākumus, lai saņēmējiem vēl pievilcīgāk šķistu panākt, ka to izmaksu aprēķina metodoloģija tiek ex ante sertificēta. Komisija savu viedokli šajā jautājumā pauda 2010. gada 24. aprīļa Paziņojumā par vienkāršošanu, kā arī savā 2010. gada 28. maijā pieņemtajā Finanšu regulas un tās īstenošanas kārtības trīsgadu pārskatīšanas priekšlikumā. Patiesu vienkāršošanu varētu panākt, ļaujot izmantot metodoloģijas, ko piemēro kā parastu grāmatvedības praksi, ciktāl tās pamatojas uz reģistrētajām faktiskajām personāla izmaksām.

| b) | paaugstināt apliecinājumus sagatavojošo revidentu izpratni par izdevumu attiecināmību, lai tādējādi uzlabotu to izsniegto revīzijas apliecinājumu ticamību. |
| --- | --- |

b)

paaugstināt apliecinājumus sagatavojošo revidentu izpratni par izdevumu attiecināmību, lai tādējādi uzlabotu to izsniegto revīzijas apliecinājumu ticamību.

| b) | Komisija īsteno politiku, saskaņā ar kuru tā saņēmējus un apliecinātājus revidentus aktīvi informē par ex post revīzijās izdarītajiem konstatējumiem, lai vajadzības gadījumā panāktu uzlabojumus no to auditoru puses, kuri izsniedz revīzijas apliecinājumus. Attiecināmības noteikumu sarežģītība ietekmē darbu, ko veic daudzi ārējie revidenti, kurus saņēmēji ir pilnvarojuši izsniegt revīzijas apliecinājumus. Attiecībā uz Septīto pamatprogrammu sagaidāms, ka, izmantojot saskaņotās procedūras, nepareizas interpretācijas dēļ radušos kļūdu skaits ievērojami samazināsies. |
| --- | --- |

b)

Komisija īsteno politiku, saskaņā ar kuru tā saņēmējus un apliecinātājus revidentus aktīvi informē par ex post revīzijās izdarītajiem konstatējumiem, lai vajadzības gadījumā panāktu uzlabojumus no to auditoru puses, kuri izsniedz revīzijas apliecinājumus. Attiecināmības noteikumu sarežģītība ietekmē darbu, ko veic daudzi ārējie revidenti, kurus saņēmēji ir pilnvarojuši izsniegt revīzijas apliecinājumus. Attiecībā uz Septīto pamatprogrammu sagaidāms, ka, izmantojot saskaņotās procedūras, nepareizas interpretācijas dēļ radušos kļūdu skaits ievērojami samazināsies.

| 8.33. | Komisijai jāturpina uzlabot iepirkuma procedūru ex ante pārbaužu un starpposma/galīgo maksājumu kvalitāte un jānodrošina, ka darba programmās ir iekļautas ex post pārbaudes funkcijas. Saistībā ar kopējo pārvaldību ar Eiropas Kosmosa aģentūru Komisijai cieši jāuzrauga ESA kontroles sistēmu efektīva darbība un gada finanšu ziņojuma ticamība attiecībā uz to darbību īstenošanu, kuras finansē saskaņā ar GMES deleģēšanas nolīgumu. |
| --- | --- |

8.33.

Komisijai jāturpina uzlabot iepirkuma procedūru ex ante pārbaužu un starpposma/galīgo maksājumu kvalitāte un jānodrošina, ka darba programmās ir iekļautas ex post pārbaudes funkcijas. Saistībā ar kopējo pārvaldību ar Eiropas Kosmosa aģentūru Komisijai cieši jāuzrauga ESA kontroles sistēmu efektīva darbība un gada finanšu ziņojuma ticamība attiecībā uz to darbību īstenošanu, kuras finansē saskaņā ar GMES deleģēšanas nolīgumu.

| 8.33. | Komisija, ņemot vērā izmaksu un ieguvumu apsvērumus, pārbaudīs, kādus turpmākus pasākumus var veikt, lai mazinātu kļūdu skaitu.

  Attiecībā uz kopīgo pārvaldību ar ESA Komisija, sākot no 2010. gada, ir ieviesusi savas pārraudzības un kontroles darbības. |
| --- | --- |

8.33.

Attiecībā uz kopīgo pārvaldību ar ESA Komisija, sākot no 2010. gada, ir ieviesusi savas pārraudzības un kontroles darbības.

| 8.34. | Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude ir apkopota
  8.4. pielikumā
  . |
| --- | --- |

8.34.

Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude ir apkopota
  8.4. pielikumā
  .

GARANTIJU FONDA ĀRĒJAI DARBĪBAI REVĪZIJAS REZULTĀTI

| 8.35. | Garantiju fonds ārējai darbībai (17) (“Fonds”) garantē aizdevumus trešām valstīm, un tā mērķis ir atmaksāt līdzekļus Kopienas kreditoriem (18), ja aizdevuma saņēmējs nepilda savas saistības, tādā veidā izvairoties no tiešiem prasījumiem no Kopienas budžeta. Fondu administratīvi pārvalda Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts (ĢD ECFIN), bet par finanšu līdzekļu pārvaldību atbild Eiropas Investīciju banka (EIB). |
| --- | --- |

8.35.

Garantiju fonds ārējai darbībai (17) (“Fonds”) garantē aizdevumus trešām valstīm, un tā mērķis ir atmaksāt līdzekļus Kopienas kreditoriem (18), ja aizdevuma saņēmējs nepilda savas saistības, tādā veidā izvairoties no tiešiem prasījumiem no Kopienas budžeta. Fondu administratīvi pārvalda Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts (ĢD ECFIN), bet par finanšu līdzekļu pārvaldību atbild Eiropas Investīciju banka (EIB).

| 8.36. | Fonda kopējie līdzekļi 2009. gada 31. decembrī bija 1 240 miljoni EUR (2008. gada 31. decembrī – 1 091 miljons EUR). Pārskata gadā Fonds nesaņēma nevienu lūgumu veikt garantiju izmaksu. |
| --- | --- |

8.36.

Fonda kopējie līdzekļi 2009. gada 31. decembrī bija 1 240 miljoni EUR (2008. gada 31. decembrī – 1 091 miljons EUR). Pārskata gadā Fonds nesaņēma nevienu lūgumu veikt garantiju izmaksu.

| 8.37. | Lai novērtētu Fonda gada darbības rezultātus, EIB un Komisija izmanto salīdzinošo bāzes indeksu. Fonda portfeļa gada ienesīgums 2009. gadā bija 4,6 %, bet salīdzinošā bāzes indeksa ienesīgums bija 3,78 %. |
| --- | --- |

8.37.

Lai novērtētu Fonda gada darbības rezultātus, EIB un Komisija izmanto salīdzinošo bāzes indeksu. Fonda portfeļa gada ienesīgums 2009. gadā bija 4,6 %, bet salīdzinošā bāzes indeksa ienesīgums bija 3,78 %.

| 8.38. | Garantiju fonda ieguldījumu portfeli Eiropas Kopienu vārdā pārvalda EIB (19), bet likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas ieguldījumu portfeli pārvalda pārvalda Ekonomikas un finanšu ģenerāldirektorāta īpaša nodaļa. Abu portfeļu ieguldījumu mērķi ir samērā līdzīgi attiecībā uz to gatavību uzņemties risku, ieguldījumu veidu un kvalitāti, kā arī ieguldījumu ierobežojumiem. Nav izvērtēts, kādus finansiālos ieguvumus gūtu abi fondi no tā, ka tos pārvaldītu konkrētā Ekonomikas un finanšu ģenerāldirektorāta nodaļa. |
| --- | --- |

8.38.

Garantiju fonda ieguldījumu portfeli Eiropas Kopienu vārdā pārvalda EIB (19), bet likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas ieguldījumu portfeli pārvalda pārvalda Ekonomikas un finanšu ģenerāldirektorāta īpaša nodaļa. Abu portfeļu ieguldījumu mērķi ir samērā līdzīgi attiecībā uz to gatavību uzņemties risku, ieguldījumu veidu un kvalitāti, kā arī ieguldījumu ierobežojumiem. Nav izvērtēts, kādus finansiālos ieguvumus gūtu abi fondi no tā, ka tos pārvaldītu konkrētā Ekonomikas un finanšu ģenerāldirektorāta nodaļa.

| 8.38. | Gan EIB, gan Komisija Fonda aktīvus spēj pārvaldīt līdzīgā veidā un gūstot līdzīgus finanšu rezultātus. Tādēļ nepastāv neviens ar sniegumu saistīts iemesls, lai ierosinātu veikt grozījumus 7. pantā Padomes 2009. gada 25. maija Regulā (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (kodificēta versija), ar ko Garantiju fonda ārējai darbībai aktīvu pārvaldība tiek nodota EIB.

  Komisija uzskata, ka tas, ka Garantiju fondu pārvalda divas iestādes, sniedz priekšrocības, jo tādējādi notiek darbības un finanšu riska diversifikācija. Tā būtībā ir prakse, ko izmanto vairuma dalībvalstu finanšu ministrijas un centrālās bankas, lai daļu no to fondu pārvaldības deleģētu trešām personām. |
| --- | --- |

8.38.

Komisija uzskata, ka tas, ka Garantiju fondu pārvalda divas iestādes, sniedz priekšrocības, jo tādējādi notiek darbības un finanšu riska diversifikācija. Tā būtībā ir prakse, ko izmanto vairuma dalībvalstu finanšu ministrijas un centrālās bankas, lai daļu no to fondu pārvaldības deleģētu trešām personām.

| 8.39. | Palāta uzskata, ka 2009. gadā Garantiju fonds tika pārvaldīts kopumā apmierinoši un ka ir veikti piemēroti pasākumi, lai kontrolētu finanšu krīzes ietekmi uz Fonda ieguldījumu portfeli. |
| --- | --- |

8.39.

Palāta uzskata, ka 2009. gadā Garantiju fonds tika pārvaldīts kopumā apmierinoši un ka ir veikti piemēroti pasākumi, lai kontrolētu finanšu krīzes ietekmi uz Fonda ieguldījumu portfeli.

LIKVIDĒJAMĀS EIROPAS OGĻU UN TĒRAUDA KOPIENAS REVĪZIJAS REZULTĀTI

| 8.40. | Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (EOTK) dibināšanas līgums zaudēja spēku 2002. gada 23. jūlijā, un EOTK aktīvus un pasīvus pārņēma Eiropas Kopiena (20). Likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas aktīvu un pasīvu tīrā vērtība ir novirzīta pētniecībai ogļu un tērauda nozarē. |
| --- | --- |

8.40.

Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (EOTK) dibināšanas līgums zaudēja spēku 2002. gada 23. jūlijā, un EOTK aktīvus un pasīvus pārņēma Eiropas Kopiena (20). Likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas aktīvu un pasīvu tīrā vērtība ir novirzīta pētniecībai ogļu un tērauda nozarē.

| 8.41. | Likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas kopējo aktīvu vērtība 2009. gada 31. decembrī bija 2 011 miljoni EUR, (2008. gada 31. decembrī – 2 045 miljoni EUR). Tīrā peļņa 2009. gadā bija 13,9 miljoni EUR, savukārt 2008. gadā tīrie zaudējumi bija 14,8 miljoni EUR. |
| --- | --- |

8.41.

Likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas kopējo aktīvu vērtība 2009. gada 31. decembrī bija 2 011 miljoni EUR, (2008. gada 31. decembrī – 2 045 miljoni EUR). Tīrā peļņa 2009. gadā bija 13,9 miljoni EUR, savukārt 2008. gadā tīrie zaudējumi bija 14,8 miljoni EUR.

| 8.42. | Tīrie ieņēmumi no likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas ieguldījumiem 2009. gadā bija 68 miljoni EUR, un tos ieskaitīs Kopienas budžetā ogļu un tērauda nozares projektu finansēšanai. Palāta konstatēja, ka 2009. gada 31. decembrī neizmantotie budžeta līdzekļi, kas bija pieejami pētniecības finansēšanai ogļu un tērauda nozarē, bija 238 miljoni EUR (21). |
| --- | --- |

8.42.

Tīrie ieņēmumi no likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas ieguldījumiem 2009. gadā bija 68 miljoni EUR, un tos ieskaitīs Kopienas budžetā ogļu un tērauda nozares projektu finansēšanai. Palāta konstatēja, ka 2009. gada 31. decembrī neizmantotie budžeta līdzekļi, kas bija pieejami pētniecības finansēšanai ogļu un tērauda nozarē, bija 238 miljoni EUR (21).

| 8.42. | Neizmantotie budžeta līdzekļi 238 miljonu euro vērtībā ietver:






  — | piešķīrumu 2010. gadam, kas vēl nav piesaistīts (54 miljoni euro), |
| --- | --- | --- |

8.42.

—

piešķīrumu 2010. gadam, kas vēl nav piesaistīts (54 miljoni euro),

| — | piešķīrumu 2011. gadam (61 miljons euro), |
| --- | --- |

—

piešķīrumu 2011. gadam (61 miljons euro),

| — | nesamaksātās summas (123 miljoni euro) saistībā ar līgumiem, kas parakstīti kopš 2003. gada un kuriem kontu slēgšana visiem projektā iesaistītajiem partneriem vēl nav pabeigta. Saistības var atcelt divus mēnešus pēc līguma pēdējā konta slēgšanas. Ar Ogļu un tērauda pētniecības fondu saistītu līgumu vidējais ilgums ir trīs gadi, un lielākā daļa nesamaksāto summu ir saistītas ar līgumiem, kas vēl nav pabeigti vai kuriem vēl nav apstiprināts galīgais tehniskais ziņojums (nosacījums, lai varētu veikt pēdējo maksājumu un slēgt pārskatus). |
| --- | --- |

—

nesamaksātās summas (123 miljoni euro) saistībā ar līgumiem, kas parakstīti kopš 2003. gada un kuriem kontu slēgšana visiem projektā iesaistītajiem partneriem vēl nav pabeigta. Saistības var atcelt divus mēnešus pēc līguma pēdējā konta slēgšanas. Ar Ogļu un tērauda pētniecības fondu saistītu līgumu vidējais ilgums ir trīs gadi, un lielākā daļa nesamaksāto summu ir saistītas ar līgumiem, kas vēl nav pabeigti vai kuriem vēl nav apstiprināts galīgais tehniskais ziņojums (nosacījums, lai varētu veikt pēdējo maksājumu un slēgt pārskatus).

Tāpēc ir saprotami, ka 2009. gada 31. decembrī 238 miljoni euro vēl nebija izmantoti.

| 8.43. | Likvidējamās EOTK portfeļa ienesīgums 2009. gadā bija 5,85 %, bet salīdzinošās bāzes ienesīguma rādītājs, kuru izmantoja kā atsauces likmi, bija 4,41 %. |
| --- | --- |

8.43.

Likvidējamās EOTK portfeļa ienesīgums 2009. gadā bija 5,85 %, bet salīdzinošās bāzes ienesīguma rādītājs, kuru izmantoja kā atsauces likmi, bija 4,41 %.

| 8.44. | Likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas finanšu darbību pārtraukšana noris saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem, tostarp daudzgadu finanšu pamatnostādnēm. Palāta norāda, ka ir veikti atbilstoši pasākumi, lai uzraudzītu finanšu krīzes ietekmi uz likvidējamās EOTK aktīviem. |
| --- | --- |

8.44.

Likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas finanšu darbību pārtraukšana noris saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem, tostarp daudzgadu finanšu pamatnostādnēm. Palāta norāda, ka ir veikti atbilstoši pasākumi, lai uzraudzītu finanšu krīzes ietekmi uz likvidējamās EOTK aktīviem.

---

(1)  Šīs divas ES aģentūras ir Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (ECHA) un Eiropas Zāļu aģentūra (EMA). Palāta publicē gada revīzijas ziņojumus par abām aģentūrām.

(2)  Sestā un Septītā pamatprogramma un KJP programma, kuras finansē ar politikas jomai “02. Uzņēmējdarbība” atvēlētajiem līdzekļiem.

(3)  2009. gadā starpposma un galīgajos maksājumos Sestajai un Septītajai pamatprogrammai un KJP programmai, kuras finansēja ar politikas jomai “02. Uzņēmējdarbība” atvēlētajiem līdzekļiem, kopumā izmaksāja 142 miljonus EUR.

(4)  Eiropas Kosmosa aģentūra ir starptautiska valsts sektora organizācija, kura izveidota ar starpvaldību līgumu ārpus ES sistēmas. ESA galvenā mītne atrodas Parīzē, un tai ir specializēti centri Nīderlandē, Vācijā, Itālijā un Spānijā.

(5)  Saistībā ar 14 starpposma vai galīgajiem maksājumiem revīziju veica galasaņēmēju līmenī.

(6)  Komisija ir uzticējusi Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūrai ar politikas jomai “02. Uzņēmējdarbība” atvēlētajiem līdzekļiem finansētās KJP programmas darbību pārvaldību.

(7)  Septiņi no šā 21 maksājuma attiecas uz ES budžeta pirmo iemaksu kopīgi pārvaldītajā GMES programmā.

(8)  Tā kā šajos gadījumos nebija finansiālas ietekmes, šīs kļūdas uzskata par skaitļos neizsakāmām kļūdām.

(9)  Sk. atrunu par atlikušo kļūdu īpatsvaru attiecībā uz maksājumu pieprasījumu precizitāti Sestās pamatprogrammas dotācijās Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta deleģētā kredītrīkotāja deklarācijā 2009. gada darbības pārskatā.

(10)  Sk. atrunu par ESA finanšu ziņojumu ticamību Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektora deklarācijā 2009. gada darbības pārskatā.

(11)  Piemēram, pirms maksājuma veikšanas pieprasot apliecinošos dokumentus, proti, faktūrrēķinus.

(12)  Pētniecības izpildaģentūru izveidoja 2008. gadā, lai pārvaldītu Septītās pamatprogrammas daļas. Aģentūra ieguva autonomiju 2009. gada jūnijā.

(13)  Proti, informatīvi projekti par Eiropas Uzņēmumu tīklu [Enterprise Europe Network] un intelektuālā īpašuma tiesībām un šo tiesību ievērošanas veicināšanas projekti.

(14)  180. pants grozītajā Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.).

(15)  Piemēram, nepareiza izmaksu klasifikācija.

(16)  Pētniecības izpildaģentūra un Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra.

(17)  Padomes 1994. gada 31. oktobra Regula (EK, Euratom) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (OV L 293, 12.11.1994., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 89/2007 (OV L 22, 31.1.2007., 1. lpp.).

(18)  Pamatā EIB, bet arī Euratom ārējie aizdevumi un EK makrofinansiālās palīdzības aizdevumi trešām valstīm.

(19)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2728/94 6. pants, un EIB saņem ikgadēju pārvaldības maksu par sniegtajiem paklapojumiem.

(20)  Protokols par EOTK līguma izbeigšanās finansiālajām sekām un par Eiropas Ogļu un tērauda pētniecības fondu (OV C 80, 10.3.2001., 67. lpp.)

(21)  Tostarp 2011. gadam piešķirtā summa ir 61 miljons EUR un 2010. gadam piešķirtā summa – 54 miljoni EUR.

(22)  COM(2010) 261.

(23)  Administratīvo izdevumu revīzijas rezultāti ir izklāstīti 9. nodaļā.

(24)  Septītās pamatprogrammas (2007.–2013. g.) avansa maksājumi bija 100 miljoni EUR.

(25)  Septītās pamatprogrammas (2007.–2013. g.) un Sestās pamatprogrammas (2002.–2006. g.) starpposma/galīgie maksājumi bija attiecīgi 9 miljoni EUR un 32 miljoni EUR.

Avots: 2009. gada pārskati.

8.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI EKONOMIKAS UN FINANŠU JOMĀ

| | 2009. g. | 2008. g. | 2007. g. |
| --- | --- | --- | --- |
| Politikas joma “02. Uzņēmējdarbība” | Politikas joma “01. Ekonomika un finanses” | Politikas joma “03. Konkurence” | Politikas joma “12. Iekšējais tirgus” | Politikas joma “20. Tirdzniecība” | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopējais darījumu skaits (no tiem): | 48 | 27 | 1 | 0 | 4 | 80 | 80 | 55 |
| avansi | 28 | 0 | 0 | 0 | 1 | 29 | 35 | 15 |
| starpposma/galīgie maksājumi | 20 | 27 | 1 | 0 | 3 | 51 | 45 | 40 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI |
| (% un darījumu skaits) |
| Darījumi, kuros nav kļūdu | 54 % | {28} | 100 % | {27} | 100 % | {1} | — | — | 75 % | {3} | 74 % | {59} | 86 % | 93 % |
| Darījumi, kuros ir kļūdas | 46 % | {20} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | — | — | 25 % | {1} | 26 % | {21} | 14 % | 7 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars: | | |
| < 2 % | X | | X |
| no 2 % līdz 5 % | | X | |
| > 5 % | | | |

2009. g.

2008. g.

2007. g.

Politikas joma “02. Uzņēmējdarbība”

Politikas joma “01. Ekonomika un finanses”

Politikas joma “03. Konkurence”

Politikas joma “12. Iekšējais tirgus”

Politikas joma “20. Tirdzniecība”

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Kopējais darījumu skaits (no tiem):

48

27

1

0

4

80

80

55

avansi

28

0

0

0

1

29

35

15

starpposma/galīgie maksājumi

20

27

1

0

3

51

45

40

PĀRBAUŽU REZULTĀTI

(% un darījumu skaits)

Darījumi, kuros nav kļūdu

54 %

{28}

100 %

{27}

100 %

{1}

—

—

75 %

{3}

74 %

{59}

86 %

93 %

Darījumi, kuros ir kļūdas

46 %

{20}

0 %

{0}

0 %

{0}

—

—

25 %

{1}

26 %

{21}

14 %

7 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars:

< 2 %

X

X

no 2 % līdz 5 %

X

> 5 %

8.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI EKONOMIKAS UN FINANŠU JOMĀ

Atlasīto pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

| Attiecīgā sistēma | Ex ante pārbaudes | Revīzijas apliecinājumi | Ex post finanšu revīzija | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Politikas joma “01. Ekonomika un finanses” | | — | | |
| Politikas joma “02. Uzņēmējdarbība” | | | | (1) | |
| Politikas joma “03. Konkurence”
  Politikas joma “12. Iekšējais tirgus”
  Politikas joma “20. Tirdzniecība” | | — | — | |

Attiecīgā sistēma

Ex ante pārbaudes

Revīzijas apliecinājumi

Ex post finanšu revīzija

Kopvērtējums

Politikas joma “01. Ekonomika un finanses”

—

Politikas joma “02. Uzņēmējdarbība”

(1)

Politikas joma “03. Konkurence”

Politikas joma “12. Iekšējais tirgus”

Politikas joma “20. Tirdzniecība”

—

—

Pārraudzības un kontroles sistēmu kopvērtējums

| Kopvērtējums | 2009. g. | 2008. g. | 2007. g. |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Kopvērtējums

2009. g.

2008. g.

2007. g.

Apzīmējumi

| | efektīvi |
| --- | --- |
| | daļēji efektīvi |
| | neefektīvi |
| — | neattiecas vai nav vērtēts |

efektīvi

daļēji efektīvi

neefektīvi

—

neattiecas vai nav vērtēts

---

(1)  Efektīvas Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorātā, daļēji efektīvas EACI, bet nav efektīvas ESA un REA.

8.3. PIELIKUMS

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI EKONOMIKAS UN FINANŠU JOMĀ

| Galvenie ģenerāldirektorāti | Ģenerāldirektora deklarācijas veids
   (1) | Formulētās atrunas | Palātas apsvērumi | Ticamības kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| COMP | Bez atrunām | — | Konkurences ģenerāldirektorāts 2009. gadā izdeva piedziņas rīkojumu, kura vērtība bija vairāk nekā 70 % no konkrētiem mērķiem paredzētā pamatdarbības budžeta. 2009. gada beigās piedziņas rīkojuma summa joprojām nebija iekasēta, kaut arī piedziņas termiņš bija 2009. gada oktobris.
  Kaut arī šī piedziņas rīkojuma vērtība ievērojami pārsniedz 2 % būtiskuma slieksni un ar šo piedziņu varētu būt saistīts reputācijas risks, Konkurences ģenerāldirektorāts neveica oficiālu ietekmes novērtējumu, lai lemtu, vai ir jāformulē atruna. | A |
| ECFIN | Bez atrunām | — | Iepriekš formulēto atrunu par papildinātības prasību ieviešanu finanšu programmai atcēla. Palāta pārbaudīja rīcības plāna ieviešanas pabeigšanu un ieguva pierādījumus, ka ir ieviestas uzlabotās kontroles sistēmas efektivitātes galīgās pārbaudes. | A |
| ENTR | Bez atrunām | 1. | Atruna par atlikušo kļūdu īpatsvaru attiecībā uz Sestās pētniecības pamatprogrammamas maksājumu pieprasījumu precizitāti. |

Galvenie ģenerāldirektorāti

Ģenerāldirektora deklarācijas veids
   (1)

Formulētās atrunas

Palātas apsvērumi

Ticamības kopvērtējums

COMP

Bez atrunām

—

Konkurences ģenerāldirektorāts 2009. gadā izdeva piedziņas rīkojumu, kura vērtība bija vairāk nekā 70 % no konkrētiem mērķiem paredzētā pamatdarbības budžeta. 2009. gada beigās piedziņas rīkojuma summa joprojām nebija iekasēta, kaut arī piedziņas termiņš bija 2009. gada oktobris.

Kaut arī šī piedziņas rīkojuma vērtība ievērojami pārsniedz 2 % būtiskuma slieksni un ar šo piedziņu varētu būt saistīts reputācijas risks, Konkurences ģenerāldirektorāts neveica oficiālu ietekmes novērtējumu, lai lemtu, vai ir jāformulē atruna.

A

ECFIN

Bez atrunām

—

Iepriekš formulēto atrunu par papildinātības prasību ieviešanu finanšu programmai atcēla. Palāta pārbaudīja rīcības plāna ieviešanas pabeigšanu un ieguva pierādījumus, ka ir ieviestas uzlabotās kontroles sistēmas efektivitātes galīgās pārbaudes.

A

ENTR

Bez atrunām

1.

Atruna par atlikušo kļūdu īpatsvaru attiecībā uz Sestās pētniecības pamatprogrammamas maksājumu pieprasījumu precizitāti.

| 2. | Atruna par Eiropas Kosmosa aģentūras finanšu ziņojumu ticamību saistībā ar kosmosa komponenta kopējo īstenošanu Vides un drošības globālajā uzraudzībā (GMES). |
| --- | --- |

2.

Atruna par Eiropas Kosmosa aģentūras finanšu ziņojumu ticamību saistībā ar kosmosa komponenta kopējo īstenošanu Vides un drošības globālajā uzraudzībā (GMES).

Ar Septītās pamatprogrammas maksājumu pieprasījumiem saistīto riskam pakļauto summu 2009. gadā Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāts novērtēja kā nebūtisku un tāpēc atrunu neformulēja. Palāta, savukārt, ir konstatējusi iespējamu būtisku kļūdu 2010. gada Septītās pamatprogrammas maksājumu pieprasījumos.

MARKT

Bez atrunām

—

—

TRADE

Bez atrunām

—

—

| A: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

A:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

---

(1)  Atsaucoties uz ģenerāldirektora sagatavoto deklarāciju, viņam ir pamatota pārliecība par to, ka izveidotās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par darījumu pareizību.

| A: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

A:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

8.4. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE EKONOMIKAS UN FINANŠU JOMĀ

| Palātas apsvērums | Veiktie pasākumi | Palātas analīze | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Pakārtoto darījumu pareizība |
| Palāta 2007. gadā konstatēja pareizības kļūdas trīs maksājumos, kurus finansēja saskaņā ar Piekto vai Sesto pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai. Atrasto kļūdu cēloņi galvenokārt bija šādi: nepietiekami apliecinošie dokumenti, kas pamatotu atlīdzināšanai pieprasītās izmaksas, vai to trūkums; budžetā plānoto summu izmantošana, kas ir pretrunā prasībai izmantot faktiskās izmaksas, un pieprasījumi atlīdzināt dažādas neattiecināmas izmaksas.
  (Pārskats par 2007. finanšu gadu, 10.16. un 10.17. punkts) | Komisija ir veikusi paraugā atrasto kļūdu finanšu korekcijas un izdevusi piedziņas rīkojumu vai arī koriģējuši maksājumu summu saņēmējiem turpmākajos periodos. | Komisija ir veikusi Palātas konstatēto kļūdu pēcpārbaudi, kā arī īstenojusi attiecīgus koriģējošus pasākumus. | Komisija turpinās labot konstatētās kļūdas un kļūdas, par kurām ir panākta vienošanās. |
| 2.   Projektu izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumi |
| Eiropas Savienības finanšu noteikumi paredz, ka izmaksu deklarācijām, kuras pārsniedz zināmu summu, jāpievieno revīzijas apliecinājums. Trijos projektos apliecinājumu sagatavojošais revidents sniedza atzinumu bez piezīmēm, taču Palāta atklāja nopietnas skaitļos izsakāmas kļūdas.
  (Pārskats par 2007. finanšu gadu, 10.27.–10.30. punkts) | Septītajā pamatprogrammā Komisija tiecās vēl vairāk uzlabot revīzijas apliecinājumu ticamību un tāpēc izmantoja “saskaņotas procedūras”, kurās bija sīki izklāstīts revīzijas darbs, kas jāveic revidentiem, kuri sniedz apliecinājumu par finanšu pārskatiem,un Komisija mudināja izmantot izmaksu aprēķināšanas metodikas ex ante sertifikāciju. | Šiem pasākumiem visticamāk īstermiņā nebūs pozitīvas ietekmes kļūdainu izmaksu deklarāciju skaita samazināšanā, jo 2009. gada beigās Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāts vēl nebija veicis maksājumu, kuram būtu pievienots šāds apliecinājums, un Komisija bija pieņēmusi tikai 11 saņēmēju izmaksu aprēķināšanas metodiku. | Ar Septīto pamatprogrammu tiek noteikta maksimālā robeža 375 000 euro vērtībā (ES kopējais ieguldījums vienam dalībniekam vienā projektā), kuras pārsniegšana ietver prasību par revīzijas apliecības iesniegšanu. Vairums Septītās pamatprogrammas projektu ir tikai to pirmajā ziņošanas posmā, kas izskaidro to, kāpēc 2009. gada beigās bija ierobežots skaits finanšu pārskatu apliecinājumu. Attiecībā uz izmaksu aprēķināšanas metodoloģijas ex ante sertificēšanu Komisija 2010. gada maija beigās bija apstiprinājusi 25 saņēmēju izmaksu aprēķināšanas metodoloģijas. |

Palātas apsvērums

Veiktie pasākumi

Palātas analīze

Komisijas atbilde

1.   Pakārtoto darījumu pareizība

Palāta 2007. gadā konstatēja pareizības kļūdas trīs maksājumos, kurus finansēja saskaņā ar Piekto vai Sesto pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai. Atrasto kļūdu cēloņi galvenokārt bija šādi: nepietiekami apliecinošie dokumenti, kas pamatotu atlīdzināšanai pieprasītās izmaksas, vai to trūkums; budžetā plānoto summu izmantošana, kas ir pretrunā prasībai izmantot faktiskās izmaksas, un pieprasījumi atlīdzināt dažādas neattiecināmas izmaksas.

(Pārskats par 2007. finanšu gadu, 10.16. un 10.17. punkts)

Komisija ir veikusi paraugā atrasto kļūdu finanšu korekcijas un izdevusi piedziņas rīkojumu vai arī koriģējuši maksājumu summu saņēmējiem turpmākajos periodos.

Komisija ir veikusi Palātas konstatēto kļūdu pēcpārbaudi, kā arī īstenojusi attiecīgus koriģējošus pasākumus.

Komisija turpinās labot konstatētās kļūdas un kļūdas, par kurām ir panākta vienošanās.

2.   Projektu izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumi

Eiropas Savienības finanšu noteikumi paredz, ka izmaksu deklarācijām, kuras pārsniedz zināmu summu, jāpievieno revīzijas apliecinājums. Trijos projektos apliecinājumu sagatavojošais revidents sniedza atzinumu bez piezīmēm, taču Palāta atklāja nopietnas skaitļos izsakāmas kļūdas.

(Pārskats par 2007. finanšu gadu, 10.27.–10.30. punkts)

Septītajā pamatprogrammā Komisija tiecās vēl vairāk uzlabot revīzijas apliecinājumu ticamību un tāpēc izmantoja “saskaņotas procedūras”, kurās bija sīki izklāstīts revīzijas darbs, kas jāveic revidentiem, kuri sniedz apliecinājumu par finanšu pārskatiem,un Komisija mudināja izmantot izmaksu aprēķināšanas metodikas ex ante sertifikāciju.

Šiem pasākumiem visticamāk īstermiņā nebūs pozitīvas ietekmes kļūdainu izmaksu deklarāciju skaita samazināšanā, jo 2009. gada beigās Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāts vēl nebija veicis maksājumu, kuram būtu pievienots šāds apliecinājums, un Komisija bija pieņēmusi tikai 11 saņēmēju izmaksu aprēķināšanas metodiku.

Ar Septīto pamatprogrammu tiek noteikta maksimālā robeža 375 000 euro vērtībā (ES kopējais ieguldījums vienam dalībniekam vienā projektā), kuras pārsniegšana ietver prasību par revīzijas apliecības iesniegšanu. Vairums Septītās pamatprogrammas projektu ir tikai to pirmajā ziņošanas posmā, kas izskaidro to, kāpēc 2009. gada beigās bija ierobežots skaits finanšu pārskatu apliecinājumu. Attiecībā uz izmaksu aprēķināšanas metodoloģijas ex ante sertificēšanu Komisija 2010. gada maija beigās bija apstiprinājusi 25 saņēmēju izmaksu aprēķināšanas metodoloģijas.

---

9. NODAĻA

Administratīvie un citi izdevumi

SATURS

Ievads

Politikas grupas īpašās iezīmes

Revīzijas tvērums un pieeja

Darījumu pareizība

Sistēmu atbilstība Finanšu regulai

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

Apsvērumi par katru iestādi

Parlaments

Padome

Komisija

Eiropas Savienības Tiesa

Eiropas Revīzijas palāta

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Reģionu komiteja

Eiropas Ombuds

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

Secinājumi un ieteikumi

Eiropas Savienības aģentūras un izpildaģentūras

Eiropas skolas

| PALĀTAS APSVĒRUMI | |
| --- | --- |
| Ievads |
| 9.1. | Šajā nodaļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par Eiropas Savienības iestāžu un struktūru administratīvajiem izdevumiem. Galvenā informācija par revidētajām iestādēm un struktūrām, kā arī to izdevumiem 2009. gadā ir sniegti
  9.1. tabulā.
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

Ievads

9.1.

Šajā nodaļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par Eiropas Savienības iestāžu un struktūru administratīvajiem izdevumiem. Galvenā informācija par revidētajām iestādēm un struktūrām, kā arī to izdevumiem 2009. gadā ir sniegti
  9.1. tabulā.
  .

9.1. tabula.   Iestāžu administratīvie izdevumi. Galvenā informācija

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Budžeta sadaļa | Politikas joma | Apraksts | Maksājumi 2009. gadā | Budžeta pārvaldības veids |
| I, II un IV–IX iedaļa. III iedaļā visu sadaļu 1. nodaļa un 14., 24.–27. un 29. sadaļa | Administratīvie un citi izdevumi | Eiropas Parlaments | 1 466 | Centralizēta tieša |
| Padome | 659 | Centralizēta tieša |
| Komisija | 6 358 | Centralizēta tieša |
| Eiropas Savienības Tiesa | 307 | Centralizēta tieša |
| Revīzijas palāta | 123 | Centralizēta tieša |
| Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 117 | Centralizēta tieša |
| Reģionu komiteja | 86 | Centralizēta tieša |
| Eiropas Ombuds | 8 | Centralizēta tieša |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 5 | Centralizēta tieša |
| Administratīvie izdevumi kopā | 9 129 | |
| Pamatdarbības izdevumi kopā | | |
| Gada maksājumi kopā | 9 129 | |
| Gada saistības kopā | 9 224 | |
| Avots: 2009. gada pārskati. |

(miljonos EUR)

Budžeta sadaļa

Politikas joma

Apraksts

Maksājumi 2009. gadā

Budžeta pārvaldības veids

I, II un IV–IX iedaļa. III iedaļā visu sadaļu 1. nodaļa un 14., 24.–27. un 29. sadaļa

Administratīvie un citi izdevumi

Eiropas Parlaments

1 466

Centralizēta tieša

Padome

659

Centralizēta tieša

Komisija

6 358

Centralizēta tieša

Eiropas Savienības Tiesa

307

Centralizēta tieša

Revīzijas palāta

123

Centralizēta tieša

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

117

Centralizēta tieša

Reģionu komiteja

86

Centralizēta tieša

Eiropas Ombuds

8

Centralizēta tieša

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

5

Centralizēta tieša

Administratīvie izdevumi kopā

9 129

Pamatdarbības izdevumi kopā

Gada maksājumi kopā

9 129

Gada saistības kopā

9 224

Avots: 2009. gada pārskati.

| 9.2. | Šajā nodaļā sniegta informācija arī par Palātas veikto Eiropas Savienības aģentūru un citu decentralizēto dienestu, kā arī Eiropas skolu revīziju rezultātiem. |
| --- | --- |

9.2.

Šajā nodaļā sniegta informācija arī par Palātas veikto Eiropas Savienības aģentūru un citu decentralizēto dienestu, kā arī Eiropas skolu revīziju rezultātiem.

Politikas grupas īpašās iezīmes

| 9.3. | Administratīvie izdevumi galvenokārt ietver izdevumus par cilvēkresursiem (algas, pabalsti un pensijas) un ēkām, aprīkojumu, energoresursiem, komunikācijām un informācijas tehnoloģiju. |
| --- | --- |

9.3.

Administratīvie izdevumi galvenokārt ietver izdevumus par cilvēkresursiem (algas, pabalsti un pensijas) un ēkām, aprīkojumu, energoresursiem, komunikācijām un informācijas tehnoloģiju.

| 9.4. | Šajā nodaļā atspoguļoti arī tie vispārējā budžetā iekļautie izdevumi, kurus uzskata par pamatdarbības izdevumiem, lai gan to nolūks un mērķis ir lielākoties Komisijas administratīvā darba nodrošināšana, nevis politikas īstenošana. Šie izdevumi ietilpst šādās vispārējā budžeta sadaļās: 14. sadaļa “Nodokļu politika un muitas savienība”, 24. sadaļa “Krāpšanas apkarošana”, 25. sadaļa “Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas”, 26. sadaļa “Komisijas administrācija”, 27. sadaļa “Budžets” un 29. sadaļa “Statistika”. Dažās no šīm sadaļām ietilpst arī pamatdarbības izdevumi. 27. sadaļā 2009. gadā ietilpst arī 200 miljoni EUR kā “pagaidu un kopsummas kompensācija jaunajām dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

9.4.

Šajā nodaļā atspoguļoti arī tie vispārējā budžetā iekļautie izdevumi, kurus uzskata par pamatdarbības izdevumiem, lai gan to nolūks un mērķis ir lielākoties Komisijas administratīvā darba nodrošināšana, nevis politikas īstenošana. Šie izdevumi ietilpst šādās vispārējā budžeta sadaļās: 14. sadaļa “Nodokļu politika un muitas savienība”, 24. sadaļa “Krāpšanas apkarošana”, 25. sadaļa “Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas”, 26. sadaļa “Komisijas administrācija”, 27. sadaļa “Budžets” un 29. sadaļa “Statistika”. Dažās no šīm sadaļām ietilpst arī pamatdarbības izdevumi. 27. sadaļā 2009. gadā ietilpst arī 200 miljoni EUR kā “pagaidu un kopsummas kompensācija jaunajām dalībvalstīm”.

| 9.5. | Administratīvo un citu izdevumu politikas grupā galvenie riski ir iepirkuma noteikumu neievērošana, līgumu izpilde, darbā pieņemšanas procedūras un darbinieku algu un pabalstu aprēķins. |
| --- | --- |

9.5.

Administratīvo un citu izdevumu politikas grupā galvenie riski ir iepirkuma noteikumu neievērošana, līgumu izpilde, darbā pieņemšanas procedūras un darbinieku algu un pabalstu aprēķins.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 9.6. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metodes ir izklāstītas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Administratīvo izdevumu revīzijā:






  — | revidenti pārbaudīja paraugu ar 57 pēc nejaušības principa atlasītiem darījumiem, kas attiecas uz administratīvajiem maksājumiem, kuri minēti 9.3. un 9.4. punktā, |
| --- | --- | --- |

9.6.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metodes ir izklāstītas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Administratīvo izdevumu revīzijā:

—

revidenti pārbaudīja paraugu ar 57 pēc nejaušības principa atlasītiem darījumiem, kas attiecas uz administratīvajiem maksājumiem, kuri minēti 9.3. un 9.4. punktā,

| — | Palāta vērtēja, vai katras iestādes piemērotās pārraudzības un kontroles sistēmas (1) atbilda Finanšu regulas prasībām, |
| --- | --- |

—

Palāta vērtēja, vai katras iestādes piemērotās pārraudzības un kontroles sistēmas (1) atbilda Finanšu regulas prasībām,

| — | Palāta pārbaudīja četru Komisijas ģenerāldirektorātu vadības apliecinājumus un to dienestu vadības apliecinājumus, kuri galvenokārt atbild par administratīvajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

—

Palāta pārbaudīja četru Komisijas ģenerāldirektorātu vadības apliecinājumus un to dienestu vadības apliecinājumus, kuri galvenokārt atbild par administratīvajiem izdevumiem.

| 9.7. | Revīzijai atlasītajos paraugos Palāta revidēja šādus jautājumus:






  a) | pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku pieņemšana darbā visās iestādēs; |
| --- | --- | --- |

9.7.

Revīzijai atlasītajos paraugos Palāta revidēja šādus jautājumus:

a)

pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku pieņemšana darbā visās iestādēs;

| b) | sociālo pabalstu maksāšana visu iestāžu darbiniekiem lielāka riska jomās (ģimenes pabalsts ģimenēm bez apgādājamajiem bērniem, dalībvalstu pabalsti, kuri nav atskaitīti no iestāžu maksātajiem tāda paša veida pabalstiem, kad laulātais gūst ienākumus vai pabalstus ārpus iestādēm, dalībvalstu pabalsti, kas atskaitīti no iestāžu maksātajiem tāda paša veida pabalstiem bez informācijas atjaunināšanas ilgāk nekā gadu); |
| --- | --- |

b)

sociālo pabalstu maksāšana visu iestāžu darbiniekiem lielāka riska jomās (ģimenes pabalsts ģimenēm bez apgādājamajiem bērniem, dalībvalstu pabalsti, kuri nav atskaitīti no iestāžu maksātajiem tāda paša veida pabalstiem, kad laulātais gūst ienākumus vai pabalstus ārpus iestādēm, dalībvalstu pabalsti, kas atskaitīti no iestāžu maksātajiem tāda paša veida pabalstiem bez informācijas atjaunināšanas ilgāk nekā gadu);

| c) | publiskā iepirkuma līgumi visās iestādēs, izņemot Eiropas Ombudu un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju; |
| --- | --- |

c)

publiskā iepirkuma līgumi visās iestādēs, izņemot Eiropas Ombudu un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju;

| d) | līgumslēgšanas tiesību piešķiršana iepirkuma veikšanai pēc sarunu procedūras steidzamības kārtībā visās iestādēs, izņemot Eiropas Ombudu un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju. |
| --- | --- |

d)

līgumslēgšanas tiesību piešķiršana iepirkuma veikšanai pēc sarunu procedūras steidzamības kārtībā visās iestādēs, izņemot Eiropas Ombudu un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju.

| 9.8. | Revīzijas palātu revidē neatkarīga ārējo revidentu komercsabiedrība (2), kura ir sagatavojusi revīzijas ziņojumu un neatkarīgu ticamības ziņojumu par finanšu pārskatiem, Palātas resursu pareizu izmantošanu un īstenotajām kontroles procedūrām no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim (sk. 9.22. punktu). |
| --- | --- |

9.8.

Revīzijas palātu revidē neatkarīga ārējo revidentu komercsabiedrība (2), kura ir sagatavojusi revīzijas ziņojumu un neatkarīgu ticamības ziņojumu par finanšu pārskatiem, Palātas resursu pareizu izmantošanu un īstenotajām kontroles procedūrām no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim (sk. 9.22. punktu).

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 9.9. | Darījumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  9.1. pielikumā
  . Pamatojoties uz 57 darījumu paraugu, revidenti secināja, ka maksājumos kopumā būtisku kļūdu nav. |
| --- | --- |

9.9.

Darījumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  9.1. pielikumā
  . Pamatojoties uz 57 darījumu paraugu, revidenti secināja, ka maksājumos kopumā būtisku kļūdu nav.

| 9.9. | KOMISIJAS ATBILDES

  Komisija ir gandarīta par Revīzijas palātas pozitīvo atzinumu, ka administratīvo izdevumu jomā būtisku kļūdu nav. |
| --- | --- |

9.9.

KOMISIJAS ATBILDES

Komisija ir gandarīta par Revīzijas palātas pozitīvo atzinumu, ka administratīvo izdevumu jomā būtisku kļūdu nav.

SISTĒMU ATBILSTĪBA FINANŠU REGULAI

| 9.10. | Sistēmu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  9.2. pielikumā
  . Palāta pārbaudīja, vai sistēmas, kuras ir izveidotas, lai nodrošinātu darījumu pareizību, atbilst Finanšu regulas noteikumiem (sk. 9.6. punktu), un būtiskas nepilnības neatrada. |
| --- | --- |

9.10.

Sistēmu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  9.2. pielikumā
  . Palāta pārbaudīja, vai sistēmas, kuras ir izveidotas, lai nodrošinātu darījumu pareizību, atbilst Finanšu regulas noteikumiem (sk. 9.6. punktu), un būtiskas nepilnības neatrada.

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU TICAMĪBA

| 9.11. | Komisijas vadības apliecinājumu pārbaudes rezultāti ir apkopoti
  9.3. pielikumā
  . |
| --- | --- |

9.11.

Komisijas vadības apliecinājumu pārbaudes rezultāti ir apkopoti
  9.3. pielikumā
  .

APSVĒRUMI PAR KATRU IESTĀDI

| 9.12. | Par katru Eiropas Savienības iestādi vai struktūru turpmāk izklāstītie konkrētie apsvērumi balstās uz Palātas veikto revīziju a) par katrā iestādē piemērotajām pārraudzības un kontroles sistēmām un b) par izvēlētajām revīzijas tēmām (sk. 9.6. un 9.7. punktu). Šie konstatējumi nav pretrunā 9.9. un 9.10. punktā sniegtajiem novērtējumiem, jo nav uzskatāmi par būtiskiem administratīvo izdevumu jomā, taču ir vērtējami kā nozīmīgi saistībā ar katru konkrēto iestādi. |
| --- | --- |

9.12.

Par katru Eiropas Savienības iestādi vai struktūru turpmāk izklāstītie konkrētie apsvērumi balstās uz Palātas veikto revīziju a) par katrā iestādē piemērotajām pārraudzības un kontroles sistēmām un b) par izvēlētajām revīzijas tēmām (sk. 9.6. un 9.7. punktu). Šie konstatējumi nav pretrunā 9.9. un 9.10. punktā sniegtajiem novērtējumiem, jo nav uzskatāmi par būtiskiem administratīvo izdevumu jomā, taču ir vērtējami kā nozīmīgi saistībā ar katru konkrēto iestādi.

Parlaments

Pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku pieņemšana darbā

| 9.13. | Pārbaudot pārējo iestāžu darbinieku (pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku) pieņemšanu darbā, Palāta konstatēja, ka piecos gadījumos no 20 nav dokumentu, kuri apliecinātu, ka ir ievēroti noteikumi saistībā ar šo darbinieku militārā dienesta vai citu prasību izpildi. |
| --- | --- |

9.13.

Pārbaudot pārējo iestāžu darbinieku (pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku) pieņemšanu darbā, Palāta konstatēja, ka piecos gadījumos no 20 nav dokumentu, kuri apliecinātu, ka ir ievēroti noteikumi saistībā ar šo darbinieku militārā dienesta vai citu prasību izpildi.

| 9.13. | EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

  Attiecībā uz dokumentiem, kas iesniedzami, lai apliecinātu obligātā militārā dienesta pienākumu izpildi, Parlaments vēlas precizēt turpmāk minētos aspektus.


  Parlaments atzīst, ka, ņemot vērā obligātā militārā dienesta pakāpenisku atcelšanu vairākās dalībvalstīs, šo pienākumu izpilde netika sistemātiski pārbaudīta, līdz 2008. gada otrajam pusei darbā pieņemot pagaidu un līgumdarbiniekus.


  Tomēr pēc šā datuma Personāla ģenerāldirektorāts prasa kandidātiem sniegt apliecinošus dokumentus par obligātā militārā dienesta pienākumu izpildi. Personāla pieņemšanas un pārcelšanas nodaļas rīcībā ir datu bāze, kurā aprakstīti ar obligāto militāro dienestu saistītie noteikumi dalībvalstīs, un, sagatavojot darbinieku līgumus, šī nodaļa sistemātiski pārbauda attiecīgo pienākumu izpildi.


  Noteikumu neievērošanas piemēri, uz kuriem norādījusi Revīzijas palāta, attiecas uz pagaidu un līgumdarbiniekiem, kas pirmo reizi tika pieņemti darbā Eiropas Parlamentā pirms sistemātisku pārbaužu ieviešanas. |
| --- | --- |

9.13.

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

Attiecībā uz dokumentiem, kas iesniedzami, lai apliecinātu obligātā militārā dienesta pienākumu izpildi, Parlaments vēlas precizēt turpmāk minētos aspektus.

Parlaments atzīst, ka, ņemot vērā obligātā militārā dienesta pakāpenisku atcelšanu vairākās dalībvalstīs, šo pienākumu izpilde netika sistemātiski pārbaudīta, līdz 2008. gada otrajam pusei darbā pieņemot pagaidu un līgumdarbiniekus.

Tomēr pēc šā datuma Personāla ģenerāldirektorāts prasa kandidātiem sniegt apliecinošus dokumentus par obligātā militārā dienesta pienākumu izpildi. Personāla pieņemšanas un pārcelšanas nodaļas rīcībā ir datu bāze, kurā aprakstīti ar obligāto militāro dienestu saistītie noteikumi dalībvalstīs, un, sagatavojot darbinieku līgumus, šī nodaļa sistemātiski pārbauda attiecīgo pienākumu izpildi.

Noteikumu neievērošanas piemēri, uz kuriem norādījusi Revīzijas palāta, attiecas uz pagaidu un līgumdarbiniekiem, kas pirmo reizi tika pieņemti darbā Eiropas Parlamentā pirms sistemātisku pārbaužu ieviešanas.

Sociālo pabalstu izmaksāšana darbiniekiem

| 9.14. | Revīzijā atklāja, ka 16 gadījumos no 30 nebija atjaunināta Parlamenta dienestiem pieejamā informācija, kas vajadzīga, lai nodrošinātu, ka Civildienesta noteikumos minētie pabalsti tiek izmaksāti darbiniekiem saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas un dalībvalstu tiesību aktiem. Tas rada nepareizu vai nepamatotu maksājumu veikšanas risku, ja ziņas par darbinieku ir mainījušās. Iestādei jālūdz darbiniekiem regulāri iesniegt dokumentus, kuri apstiprina viņu personisko stāvokli. Turklāt Parlamentam jāievieš sistēma šo dokumentu savlaicīgai uzraudzībai un kontrolei. |
| --- | --- |

9.14.

Revīzijā atklāja, ka 16 gadījumos no 30 nebija atjaunināta Parlamenta dienestiem pieejamā informācija, kas vajadzīga, lai nodrošinātu, ka Civildienesta noteikumos minētie pabalsti tiek izmaksāti darbiniekiem saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas un dalībvalstu tiesību aktiem. Tas rada nepareizu vai nepamatotu maksājumu veikšanas risku, ja ziņas par darbinieku ir mainījušās. Iestādei jālūdz darbiniekiem regulāri iesniegt dokumentus, kuri apstiprina viņu personisko stāvokli. Turklāt Parlamentam jāievieš sistēma šo dokumentu savlaicīgai uzraudzībai un kontrolei.

| 9.14. | EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

  Kā paredzēts Civildienesta noteikumu 67. panta 2. punktā un 68. pantā, pabalstu saņēmēju pienākums ir ziņot par jebkurām apstākļu izmaiņām. Šī sistēma, kuras pamatā ir “spontāna paziņošana”, var radīt kavēšanos saistībā ar individuālo tiesību aktualizēšanu.


  Lai novērstu šo risku, Parlaments vienmēr ir veicis regulāras pārbaudes attiecībā uz darbinieku apstākļiem. Kopš 2010. gada šīs pārbaudes ir automatizētas, jo tiek izmantota “elektroniska veidlapa”. Šai “aktīvajai” procedūrai vajadzētu ļaut vismaz reizi gadā pārbaudīt darbinieku personas un administratīvos datus. Šīs procedūras mērķis ir arī nodrošināt, ka darbinieks pārbauda savus apstākļus konkrētā dienā un ziņo par iespējamām izmaiņām, attiecīgajam dienestam nosūtot apliecinošus dokumentus.


  Maksājumi, ko nepamatoti saņēmuši ierēdņi, kuri nav ziņojuši par izmaiņām savos apstākļos, tiek atgūti. |
| --- | --- |

9.14.

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

Kā paredzēts Civildienesta noteikumu 67. panta 2. punktā un 68. pantā, pabalstu saņēmēju pienākums ir ziņot par jebkurām apstākļu izmaiņām. Šī sistēma, kuras pamatā ir “spontāna paziņošana”, var radīt kavēšanos saistībā ar individuālo tiesību aktualizēšanu.

Lai novērstu šo risku, Parlaments vienmēr ir veicis regulāras pārbaudes attiecībā uz darbinieku apstākļiem. Kopš 2010. gada šīs pārbaudes ir automatizētas, jo tiek izmantota “elektroniska veidlapa”. Šai “aktīvajai” procedūrai vajadzētu ļaut vismaz reizi gadā pārbaudīt darbinieku personas un administratīvos datus. Šīs procedūras mērķis ir arī nodrošināt, ka darbinieks pārbauda savus apstākļus konkrētā dienā un ziņo par iespējamām izmaiņām, attiecīgajam dienestam nosūtot apliecinošus dokumentus.

Maksājumi, ko nepamatoti saņēmuši ierēdņi, kuri nav ziņojuši par izmaiņām savos apstākļos, tiek atgūti.

Politisko grupu organizācija un darbība

| 9.15. | Parlamenta iekšējos noteikumos par budžeta izpildi (pieņemti 2005. gada 27. aprīlī), proti, to 12.9. punktā, ir noteikts, ka iekšējā revidenta kompetencē neietilpst Parlamenta budžeta apropriācijas, kuras pārvalda politiskās grupas. Īpašajos noteikumos par šo apropriāciju izlietojumu (3) norādīts, ka katra politiskā grupa izstrādā savus iekšējos finanšu noteikumus un piemēro iekšējās kontroles sistēmu. Iekšējās revīzijas funkcija tajos nav minēta. Tikai vienai no septiņām politiskajām grupām noteikumos ir paredzēta iekšējā revidenta iecelšana. Politisko grupu darbības neatkarība neattaisno to, ka netiek piemēroti noteikumi par iekšējo revīziju saistībā ar politiskajām grupām piešķirto līdzekļu izlietojumu. |
| --- | --- |

9.15.

Parlamenta iekšējos noteikumos par budžeta izpildi (pieņemti 2005. gada 27. aprīlī), proti, to 12.9. punktā, ir noteikts, ka iekšējā revidenta kompetencē neietilpst Parlamenta budžeta apropriācijas, kuras pārvalda politiskās grupas. Īpašajos noteikumos par šo apropriāciju izlietojumu (3) norādīts, ka katra politiskā grupa izstrādā savus iekšējos finanšu noteikumus un piemēro iekšējās kontroles sistēmu. Iekšējās revīzijas funkcija tajos nav minēta. Tikai vienai no septiņām politiskajām grupām noteikumos ir paredzēta iekšējā revidenta iecelšana. Politisko grupu darbības neatkarība neattaisno to, ka netiek piemēroti noteikumi par iekšējo revīziju saistībā ar politiskajām grupām piešķirto līdzekļu izlietojumu.

| 9.15. | EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

  Parlaments ņem vērā Revīzijas palātas konstatējumu un tāpēc apņemas apspriest šādas iespējas:







  — | noteikumos par 4 0 0 0. posteņa apropriāciju izmantošanu iekļaut prasību, lai politisko grupu pieņemtajos finanšu noteikumos tiktu paredzēts formulējums, kas attiektos uz iekšējās revīzijas darbības jomu un uzdevumiem, kā tas paredzēts Finanšu regulas 85. pantā, |
| --- | --- | --- |

9.15.

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

Parlaments ņem vērā Revīzijas palātas konstatējumu un tāpēc apņemas apspriest šādas iespējas:

—

noteikumos par 4 0 0 0. posteņa apropriāciju izmantošanu iekļaut prasību, lai politisko grupu pieņemtajos finanšu noteikumos tiktu paredzēts formulējums, kas attiektos uz iekšējās revīzijas darbības jomu un uzdevumiem, kā tas paredzēts Finanšu regulas 85. pantā,

| — | paredzēt iespēju politiskajām grupām izmantot iekšējo revīziju (ja to izmērs to atļauj) vai arī uzticēt šā uzdevuma veikšanu ārējam revidentam ar noteikumu, kas šis revidents nav ārējais revidents, kam uzticēts pārbaudīt politiskās grupas kontus. |
| --- | --- |

—

paredzēt iespēju politiskajām grupām izmantot iekšējo revīziju (ja to izmērs to atļauj) vai arī uzticēt šā uzdevuma veikšanu ārējam revidentam ar noteikumu, kas šis revidents nav ārējais revidents, kam uzticēts pārbaudīt politiskās grupas kontus.

| 9.16. | Šajos pašos īpašajos noteikumos par apropriāciju izlietojumu ir noteikta kārtība, kā pārvietojamas apropriācijas, ko pārvalda politiskās grupas. Šie noteikumi ļauj politiskajām grupām pārnest konkrētajā gadā neizlietotās apropriācijas uz nākamajiem finanšu gadiem bez pienākuma pamatot šādu lēmumu (4). Šiem noteikumiem, kuri ir izņēmums no budžeta gada pārskata principa, nav juridiska pamatojuma Finanšu regulā. |
| --- | --- |

9.16.

Šajos pašos īpašajos noteikumos par apropriāciju izlietojumu ir noteikta kārtība, kā pārvietojamas apropriācijas, ko pārvalda politiskās grupas. Šie noteikumi ļauj politiskajām grupām pārnest konkrētajā gadā neizlietotās apropriācijas uz nākamajiem finanšu gadiem bez pienākuma pamatot šādu lēmumu (4). Šiem noteikumiem, kuri ir izņēmums no budžeta gada pārskata principa, nav juridiska pamatojuma Finanšu regulā.

| 9.16. | EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

  Budžeta operācijas, ko īsteno deleģētais kredītrīkotājs, kurš pilnvaro un izmaksā 4 0 0 0. posteņa apropriācijas, pilnībā ievērojot Finanšu regulu, jo īpaši gada pārskata principa piemērošanu, būtu jānošķir no katras politiskās grupas, kura ievēro Prezidija 2003. gada 30. jūnijā pieņemtos īpašos noteikumus, līdzekļu pārvaldīšanas. Šie noteikumi tika izstrādāti, lai ņemtu vērā politisko grupu specifisko uzdevumu prasības, un tie skaidri paredz Revīzijas palātas minēto ziņošanas procedūru. |
| --- | --- |

9.16.

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

Budžeta operācijas, ko īsteno deleģētais kredītrīkotājs, kurš pilnvaro un izmaksā 4 0 0 0. posteņa apropriācijas, pilnībā ievērojot Finanšu regulu, jo īpaši gada pārskata principa piemērošanu, būtu jānošķir no katras politiskās grupas, kura ievēro Prezidija 2003. gada 30. jūnijā pieņemtos īpašos noteikumus, līdzekļu pārvaldīšanas. Šie noteikumi tika izstrādāti, lai ņemtu vērā politisko grupu specifisko uzdevumu prasības, un tie skaidri paredz Revīzijas palātas minēto ziņošanas procedūru.

Padome

Iepirkums

| 9.17. | Revīzijā atklāja, ka divās no sešām iepirkuma procedūrām nebija ievēroti Finanšu regulas noteikumi par paziņojumu publicēšanu saistībā ar līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu. |
| --- | --- |

9.17.

Revīzijā atklāja, ka divās no sešām iepirkuma procedūrām nebija ievēroti Finanšu regulas noteikumi par paziņojumu publicēšanu saistībā ar līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu.

| 9.17. | PADOMES ATBILDES

  Saskaņā ar Īstenošanas noteikumu 149.1. pantu, tiklīdz kā līgumslēdzēja iestāde ir pieņēmusi lēmumu piešķirt līgumu, Padomes Ģenerālsekretariāts sistemātiski un nekavējoties visus valsts līguma piešķiršanas procedūras dalībniekus informē par procedūras rezultātiem.


  Turklāt, tiklīdz kā kredītrīkotājs ir parakstījis līgumu, centrālā iepirkumu nodaļa paziņojumu par līguma piešķiršanu, kas minēts Īstenošanas noteikumu 118.4. pantā, nosūta Publikāciju birojam publicēšanai. Diemžēl abos Revīzijas palātas minētajos gadījumos palāta centrālo iepirkumu nodaļu informējusi pārāk vēlu un nav ievērots Īstenošanas regulas 118.4. pantā minētais termiņš.


  Būtu jāņem vērā, ka Eiropas Revīzijas palātas minētajos divos gadījumos (abos gadījumos bija maz kandidātu) pēdējai no sūdzībām nav pamata, jo kandidāti par lēmumu piešķirt līgumu bija informēti individuāli uzreiz pēc lēmuma par piešķiršanu. |
| --- | --- |

9.17.

PADOMES ATBILDES

Saskaņā ar Īstenošanas noteikumu 149.1. pantu, tiklīdz kā līgumslēdzēja iestāde ir pieņēmusi lēmumu piešķirt līgumu, Padomes Ģenerālsekretariāts sistemātiski un nekavējoties visus valsts līguma piešķiršanas procedūras dalībniekus informē par procedūras rezultātiem.

Turklāt, tiklīdz kā kredītrīkotājs ir parakstījis līgumu, centrālā iepirkumu nodaļa paziņojumu par līguma piešķiršanu, kas minēts Īstenošanas noteikumu 118.4. pantā, nosūta Publikāciju birojam publicēšanai. Diemžēl abos Revīzijas palātas minētajos gadījumos palāta centrālo iepirkumu nodaļu informējusi pārāk vēlu un nav ievērots Īstenošanas regulas 118.4. pantā minētais termiņš.

Būtu jāņem vērā, ka Eiropas Revīzijas palātas minētajos divos gadījumos (abos gadījumos bija maz kandidātu) pēdējai no sūdzībām nav pamata, jo kandidāti par lēmumu piešķirt līgumu bija informēti individuāli uzreiz pēc lēmuma par piešķiršanu.

Komisija

Sociālo un citu pabalstu izmaksāšana darbiniekiem

| 9.18. | Pārbaudot desmit darījumus, Palātas revidenti atklāja, ka četros gadījumos Atalgojuma un individuālo tiesību birojs (PMO) no Civildienesta noteikumos minētajiem pabalstiem neatskaitīja tās pabalsta summas, kuras darbiniekiem ir tiesības saņemt dalībvalstu maksātajos ģimenes pabalstos. Vēl citos četros gadījumos atskaitītās summas neatspoguļoja dalībvalstu maksāto pabalstu faktisko summu. IT sistēmas, kuras izmanto šo maksājumu pārvaldībai, ir turpmāk jāpilnveido, lai nodrošinātu, ka informācija par dalībvalstu maksāto pabalstu summām tiek automātiski atjaunināta. |
| --- | --- |

9.18.

Pārbaudot desmit darījumus, Palātas revidenti atklāja, ka četros gadījumos Atalgojuma un individuālo tiesību birojs (PMO) no Civildienesta noteikumos minētajiem pabalstiem neatskaitīja tās pabalsta summas, kuras darbiniekiem ir tiesības saņemt dalībvalstu maksātajos ģimenes pabalstos. Vēl citos četros gadījumos atskaitītās summas neatspoguļoja dalībvalstu maksāto pabalstu faktisko summu. IT sistēmas, kuras izmanto šo maksājumu pārvaldībai, ir turpmāk jāpilnveido, lai nodrošinātu, ka informācija par dalībvalstu maksāto pabalstu summām tiek automātiski atjaunināta.

| 9.18. | KOMISIJAS ATBILDES

  Atalgojuma un individuālo tiesību birojs (PMO) jau ir sācis rīkoties, lai novērstu neatbilstības dalībvalstu maksāto pabalstu pārvaldības sistēmā, un izskatīs atklātos starpgadījumus. Laikposmā no 2009. gada oktobra līdz 2010. gada aprīlim ir atvērtas 348 lietas no 598 lietām un 243 lietas jau ir slēgtas. Pārbaudes tiks veiktas arī turpmāk.


  Ir paredzēts jaunajā sistēmā iestrādāt mehānismu, kas ļaus automātiski atjaunināt informāciju par dalībvalstu maksātajiem pabalstiem, taču šis mehānisms sāks darboties ātrākais 2011. gada sākumā. Taču turpmāk pabalstu korekcijām būs arī atpakaļejošs spēks un nepareizi izmaksātās pabalstu summas tiks atgūtas saskaņā ar Civildienesta noteikumu 85. pantu. |
| --- | --- |

9.18.

KOMISIJAS ATBILDES

Atalgojuma un individuālo tiesību birojs (PMO) jau ir sācis rīkoties, lai novērstu neatbilstības dalībvalstu maksāto pabalstu pārvaldības sistēmā, un izskatīs atklātos starpgadījumus. Laikposmā no 2009. gada oktobra līdz 2010. gada aprīlim ir atvērtas 348 lietas no 598 lietām un 243 lietas jau ir slēgtas. Pārbaudes tiks veiktas arī turpmāk.

Ir paredzēts jaunajā sistēmā iestrādāt mehānismu, kas ļaus automātiski atjaunināt informāciju par dalībvalstu maksātajiem pabalstiem, taču šis mehānisms sāks darboties ātrākais 2011. gada sākumā. Taču turpmāk pabalstu korekcijām būs arī atpakaļejošs spēks un nepareizi izmaksātās pabalstu summas tiks atgūtas saskaņā ar Civildienesta noteikumu 85. pantu.

| 9.19. | Revīzijā konstatēja, ka piecos no 15 pārbaudītajiem gadījumiem Ārējo attiecību ģenerāldirektorātam (ĢD RELEX) nebija atjaunināta pieejamā informācija, kas vajadzīga, lai nodrošinātu, ka Civildienesta noteikumos minētie pabalsti tiek izmaksāti pārstāvniecībās nodarbinātajiem darbiniekiem saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem. Tas rada nepareizu vai nepamatotu maksājumu veikšanas risku. Ģenerāldirektorātam jālūdz darbiniekiem regulāri iesniegt Komisijas dienestiem dokumentus, kuri apstiprina ziņas par viņiem. Turklāt ĢD RELEX jāievieš sistēma šo dokumentu savlaicīgai uzraudzībai un kontrolei. |
| --- | --- |

9.19.

Revīzijā konstatēja, ka piecos no 15 pārbaudītajiem gadījumiem Ārējo attiecību ģenerāldirektorātam (ĢD RELEX) nebija atjaunināta pieejamā informācija, kas vajadzīga, lai nodrošinātu, ka Civildienesta noteikumos minētie pabalsti tiek izmaksāti pārstāvniecībās nodarbinātajiem darbiniekiem saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem. Tas rada nepareizu vai nepamatotu maksājumu veikšanas risku. Ģenerāldirektorātam jālūdz darbiniekiem regulāri iesniegt Komisijas dienestiem dokumentus, kuri apstiprina ziņas par viņiem. Turklāt ĢD RELEX jāievieš sistēma šo dokumentu savlaicīgai uzraudzībai un kontrolei.

| 9.19. | KOMISIJAS ATBILDES

  Komisija (ĢD RELEX) ņem vērā šo apsvērumu un risinās šo problēmu, savlaicīgi un atbilstoši informējot ierēdņus, kā arī ar regulāru pārbaužu palīdzību. Personiskā stāvokļa pārbaude notiek, jaunajiem darbiniekiem uzsākot darbu. Regulāras to darbinieku pārbaudes, kas strādā jau ilgāku laiku, varētu rīkot to pārbaužu ietvaros, ko veic nodaļas, kas atbildīgas par delegāciju darbinieku tiesību un pienākumu pārvaldību.


  Jo īpaši saistībā ar gaidāmo Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) izveidi būs jānodrošina informācijas apmaiņa un nepieciešamības gadījumā jāpieņem standarta dokumenti jaunajam dienestam. Eiropas Komisijas Civildienesta noteikumu pielāgošana sniegs iespēju atgādināt darbiniekiem, ka cita starpā EĀDD dienesti ir jāinformē arī par izmaiņām personiskajos apstākļos un jāiesniedz šos apstākļus pierādoši dokumenti.


  Attiecībā uz pieciem norādītajiem gadījumiem Komisija rūpīgi izskatīs šīs lietas un, ja tiks konstatētas finansiālas sekas, tiks veikti nepieciešamie pasākumi situācijas izlabošanai. |
| --- | --- |

9.19.

KOMISIJAS ATBILDES

Komisija (ĢD RELEX) ņem vērā šo apsvērumu un risinās šo problēmu, savlaicīgi un atbilstoši informējot ierēdņus, kā arī ar regulāru pārbaužu palīdzību. Personiskā stāvokļa pārbaude notiek, jaunajiem darbiniekiem uzsākot darbu. Regulāras to darbinieku pārbaudes, kas strādā jau ilgāku laiku, varētu rīkot to pārbaužu ietvaros, ko veic nodaļas, kas atbildīgas par delegāciju darbinieku tiesību un pienākumu pārvaldību.

Jo īpaši saistībā ar gaidāmo Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) izveidi būs jānodrošina informācijas apmaiņa un nepieciešamības gadījumā jāpieņem standarta dokumenti jaunajam dienestam. Eiropas Komisijas Civildienesta noteikumu pielāgošana sniegs iespēju atgādināt darbiniekiem, ka cita starpā EĀDD dienesti ir jāinformē arī par izmaiņām personiskajos apstākļos un jāiesniedz šos apstākļus pierādoši dokumenti.

Attiecībā uz pieciem norādītajiem gadījumiem Komisija rūpīgi izskatīs šīs lietas un, ja tiks konstatētas finansiālas sekas, tiks veikti nepieciešamie pasākumi situācijas izlabošanai.

| 9.20. | Civildienesta noteikumu 81.a pantā ir minēti apgādnieka zaudējuma pensijas apmēra ierobežojumi. Tos piemēro, kad sākotnēji nosaka tiesības uz apgādnieka zaudējuma pensiju. Revīzijā konstatēja, ka šie ierobežojumi netiek periodiski pārskatīti, lai atspoguļotu izmaiņas saņēmēja ģimenes un finansiālajā stāvoklī, un tāpēc tiek veikti nepamatoti lieli maksājumi. |
| --- | --- |

9.20.

Civildienesta noteikumu 81.a pantā ir minēti apgādnieka zaudējuma pensijas apmēra ierobežojumi. Tos piemēro, kad sākotnēji nosaka tiesības uz apgādnieka zaudējuma pensiju. Revīzijā konstatēja, ka šie ierobežojumi netiek periodiski pārskatīti, lai atspoguļotu izmaiņas saņēmēja ģimenes un finansiālajā stāvoklī, un tāpēc tiek veikti nepamatoti lieli maksājumi.

| 9.20. | KOMISIJAS ATBILDES

  Visu to datņu atjaunināšana, uz kurām attiecas šis Civildienesta noteikumu regulējums, sākās 2010. gada februārī. Tiklīdz šis trūkums būs novērsts, PMO pārskatīs attiecīgās datnes visos gadījumos, kad saņēmēju personiskā situācija būs mainījusies, vai arī gadījumos, kad piemērojami 81.a panta noteikumi. PMO turklāt pārbaudīs, vai jauno IT sistēmu, ko izmanto, lai noteiktu pensijas apmēru, varētu izmantot datņu automātiskai atjaunināšanai. |
| --- | --- |

9.20.

KOMISIJAS ATBILDES

Visu to datņu atjaunināšana, uz kurām attiecas šis Civildienesta noteikumu regulējums, sākās 2010. gada februārī. Tiklīdz šis trūkums būs novērsts, PMO pārskatīs attiecīgās datnes visos gadījumos, kad saņēmēju personiskā situācija būs mainījusies, vai arī gadījumos, kad piemērojami 81.a panta noteikumi. PMO turklāt pārbaudīs, vai jauno IT sistēmu, ko izmanto, lai noteiktu pensijas apmēru, varētu izmantot datņu automātiskai atjaunināšanai.

Eiropas Savienības Tiesa
   (5)

Iepirkums

| 9.21. | Publicēšanas pakalpojumu iegādē Eiropas Savienības Tiesa nebija laikus pievērsusi uzmanību pamatlīguma termiņa beigām un pasūtīja pakalpojumus par EUR 102 000, un tādējādi nepiemēroja iepirkuma procedūras, kuras nodrošinātu konkurences principu. Šāds stāvoklis apliecina vajadzību labāk sagatavot un saskaņot iepirkuma procedūras (6). |
| --- | --- |

9.21.

Publicēšanas pakalpojumu iegādē Eiropas Savienības Tiesa nebija laikus pievērsusi uzmanību pamatlīguma termiņa beigām un pasūtīja pakalpojumus par EUR 102 000, un tādējādi nepiemēroja iepirkuma procedūras, kuras nodrošinātu konkurences principu. Šāds stāvoklis apliecina vajadzību labāk sagatavot un saskaņot iepirkuma procedūras (6).

| 9.21. | EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE

  Kā norādījusi Revīzijas palāta (13), 2009. gadā attiecībā uz Tiesu tika veikta padziļināta pārbaude. Šī pārbaude – ar mērķi izvērtēt Tiesas ieviesto kontroles un uzraudzības sistēmu efektivitāti – attiecās uz 54 nejauši izvēlētiem darījumiem (14), kas ietver virkni Tiesas darbību un dienestu un atspoguļo būtisku tās ikgadējā budžeta daļu.


  Šajā gada pārskatā Revīzijas palāta nav ietvērusi nekādus vispārējus secinājumus par šīs padziļinātās pārbaudes rezultātiem.


  Tomēr detalizētie secinājumi, ko Revīzijas palāta pirms gada pārskata sagatavošanas notiekošās procedūras ietvaros 2010. gada martā nosūtījusi Tiesai, pārsvarā ir pozitīvi un liecina, ka jau ieviestās kontroles un uzraudzības sistēmas darbojas efektīvi, ļaujot konstatēt iespējamās kļūdas un atkāpes no noteikumiem.


  Tā, piemēram, attiecībā uz cilvēkresursu izmaksām (kas atspoguļo vairāk nekā 70 % no iestādes budžeta) Revīzijas palāta nepārprotami ir secinājusi, ka “ar atalgojuma un pabalstu pārvaldību un samaksu saistītās kontroles un uzraudzības sistēmas kopumā ļauj konstatēt iespējamās kļūdas vai neatbilstības”.


  Saistībā ar pārējiem administratīvajiem izdevumiem Revīzijas palāta nav norādījusi nekādas piezīmes par deviņiem no desmit pārbaudītajiem darījumiem, proti, ņemot vērā katra pārbaudē ietvertā darījuma vērtību, – par vairāk nekā 99 % no pārbaudītajiem izdevumiem.


  Visbeidzot, attiecībā uz publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu Revīzijas palātas pārbaudes ietvaros sagatavotajos detalizētajos secinājumos nepārprotami ir minēta virkne darbību, kuras Tiesa jau ir uzsākusi, lai nodrošinātu atbilstību Revīzijas palātas 2009. gada novembrī paustajiem ieteikumiem un uzlabotu publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras iestādē, kā arī nodrošinātu atbalstu kredītrīkotāja struktūrvienībām šajā jomā. Vēl svarīgāk ir tas, ka šajos secinājumos bija norādīts, ka pārbaudē par to, vai, ņemot vērā Finanšu regulu, saistībā ar pārbaudei izvēlētajiem trīs 2009. gadā parakstītajiem līgumiem ar kopējo vērtību 20,5 miljonu euro apmērā ir tikuši ievēroti publiskā iepirkuma procedūru reglamentējošie noteikumi, “netika izteiktas nekādas piezīmes”.


  Tomēr šajos iepriekš minētajos detalizētajos secinājumos Revīzijas palāta bija ietvērusi piezīmi attiecībā uz darījumu EUR 10 944 apmērā (15), kas bija saistīts ar līgumu par sludinājumu publicēšanu dalībvalstu presē, kura summa bija relatīvi zema (EUR 102 000) un kas papildināja galveno līgumu – līgumu par juridisku tekstu tulkošanu, ko veic ārštata tulkotāji, kura vērtība savukārt bija ļoti ievērojama (28 miljoni euro). Vienīgi šī piezīme ir pārņemta šajā gada pārskatā. Lai būtu iespējams labāk izprast kontekstu, kādā tika izdarīts pasūtījums par šā papildlīguma izpildi, Tiesa vēlas sniegt šādus precizējumus.


  Izsludinot konkursa procedūras ārštata tulkotāju tulkošanas līgumu visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās atjaunošanai, Tiesa uzskatīja par vajadzīgu vairāku dalībvalstu presē publicēt sludinājumus, lai informētu sabiedrību par šīm konkursa procedūrām. Līdz ar to Tiesa vērsās pie sabiedrības, kuras pakalpojumus tā iepriekš jau bija izmantojusi, lūdzot tai nodrošināt starpnieka pakalpojumus ar laikrakstiem. Tomēr Tiesas pārbaudes dienests konstatēja, ka iepriekš ar šo starpnieksabiedrību pastāvošā pamatlīguma darbības termiņš ir izbeidzies (par ko attiecīgie dienesti, kas ir atbildīgi par ārštata tulkotāju līgumu pārvaldību, nebija zinājuši).


  Šajā brīdī kredītrīkotājs, kurš būtu varējis veikt tikai tiesību aktos paredzēto paziņojumu par konkursu publicēšanu Oficiālajā Vēstnesī, nolēma, ka sludinājumu publicēšanai presē ir izšķiroša nozīme plašas konkurences nodrošināšanai (kā prasīts Finanšu regulas 89. panta 2. punktā), ņemot vērā attiecīgo mērķauditoriju, proti, ārštata tulkotājus, kuru atsaucība varētu būt ļoti zema, ja sludinājums tiktu publicēts tikai Oficiālajā Vēstnesī.


  Ar presē publicētajiem sludinājumiem pilnībā tika sasniegts izvirzītais mērķis, un spēcīgas konkurences rezultātā vidējā cena par vienu iztulkoto lapu šo jauno ārštata tulkotāju līgumu ietvaros ir par 7,5 % zemāka par iepriekšējo līgumu ietvaros pastāvējušo vidējo cenu, kas Tiesas budžetam ir ievērojams ietaupījums (aptuveni 2,4 miljoni euro četros gados).


  No iepriekš minētā izriet, pirmkārt, ka Tiesas iekšējās kontroles sistēmas ir darbojušās efektīvi, ļaujot konstatēt pamatlīguma darbības izbeigšanos, un, otrkārt, ka šī atkāpe no paredzētajām procedūrām, kas šajā gadījumā ir pieļauta iestādes budžeta interešu vārdā un atbilstoši labas finanšu pārvaldības principam, ir tikusi identificēta un dokumentēta atbilstoši iestādes iekšējās kontroles normām (16).


  Tāpat ir jāatzīmē, ka jau veiktās darbības ar mērķi uzlabot publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras iestādē, it īpaši pastiprinot ar līgumiem saistītās informācijas pārvaldību tieši iestādes informatizētajā finanšu vadības sistēmā, nākotnē ļaus izvairīties no tādām situācijām kā tā, kas ir šīs Revīzijas palātas piezīmes pamatā.


  Visbeidzot, ir jānorāda, ka vairākās nesen pieņemtajās Eiropas Parlamenta rezolūcijās (17) ir uzsvērta Finanšu regulas noteikumu publiskā iepirkuma jomā radītā smagnējība un administratīvās izmaksas attiecībā uz atsevišķām iestādēm – kā, piemēram, Tiesu – un Komisijai ir izteikts aicinājums ņemt to vērā nākamajā šo noteikumu pārskatīšanas reizē. Tiesai atliek vien vēlēties, ka šie ieteikumi Finanšu regulas vienkāršošanai varētu tikt ieviesti šobrīd notiekošās pārskatīšanas procedūras ietvaros. |
| --- | --- |

9.21.

EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE

Kā norādījusi Revīzijas palāta (13), 2009. gadā attiecībā uz Tiesu tika veikta padziļināta pārbaude. Šī pārbaude – ar mērķi izvērtēt Tiesas ieviesto kontroles un uzraudzības sistēmu efektivitāti – attiecās uz 54 nejauši izvēlētiem darījumiem (14), kas ietver virkni Tiesas darbību un dienestu un atspoguļo būtisku tās ikgadējā budžeta daļu.

Šajā gada pārskatā Revīzijas palāta nav ietvērusi nekādus vispārējus secinājumus par šīs padziļinātās pārbaudes rezultātiem.

Tomēr detalizētie secinājumi, ko Revīzijas palāta pirms gada pārskata sagatavošanas notiekošās procedūras ietvaros 2010. gada martā nosūtījusi Tiesai, pārsvarā ir pozitīvi un liecina, ka jau ieviestās kontroles un uzraudzības sistēmas darbojas efektīvi, ļaujot konstatēt iespējamās kļūdas un atkāpes no noteikumiem.

Tā, piemēram, attiecībā uz cilvēkresursu izmaksām (kas atspoguļo vairāk nekā 70 % no iestādes budžeta) Revīzijas palāta nepārprotami ir secinājusi, ka “ar atalgojuma un pabalstu pārvaldību un samaksu saistītās kontroles un uzraudzības sistēmas kopumā ļauj konstatēt iespējamās kļūdas vai neatbilstības”.

Saistībā ar pārējiem administratīvajiem izdevumiem Revīzijas palāta nav norādījusi nekādas piezīmes par deviņiem no desmit pārbaudītajiem darījumiem, proti, ņemot vērā katra pārbaudē ietvertā darījuma vērtību, – par vairāk nekā 99 % no pārbaudītajiem izdevumiem.

Visbeidzot, attiecībā uz publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu Revīzijas palātas pārbaudes ietvaros sagatavotajos detalizētajos secinājumos nepārprotami ir minēta virkne darbību, kuras Tiesa jau ir uzsākusi, lai nodrošinātu atbilstību Revīzijas palātas 2009. gada novembrī paustajiem ieteikumiem un uzlabotu publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras iestādē, kā arī nodrošinātu atbalstu kredītrīkotāja struktūrvienībām šajā jomā. Vēl svarīgāk ir tas, ka šajos secinājumos bija norādīts, ka pārbaudē par to, vai, ņemot vērā Finanšu regulu, saistībā ar pārbaudei izvēlētajiem trīs 2009. gadā parakstītajiem līgumiem ar kopējo vērtību 20,5 miljonu euro apmērā ir tikuši ievēroti publiskā iepirkuma procedūru reglamentējošie noteikumi, “netika izteiktas nekādas piezīmes”.

Tomēr šajos iepriekš minētajos detalizētajos secinājumos Revīzijas palāta bija ietvērusi piezīmi attiecībā uz darījumu EUR 10 944 apmērā (15), kas bija saistīts ar līgumu par sludinājumu publicēšanu dalībvalstu presē, kura summa bija relatīvi zema (EUR 102 000) un kas papildināja galveno līgumu – līgumu par juridisku tekstu tulkošanu, ko veic ārštata tulkotāji, kura vērtība savukārt bija ļoti ievērojama (28 miljoni euro). Vienīgi šī piezīme ir pārņemta šajā gada pārskatā. Lai būtu iespējams labāk izprast kontekstu, kādā tika izdarīts pasūtījums par šā papildlīguma izpildi, Tiesa vēlas sniegt šādus precizējumus.

Izsludinot konkursa procedūras ārštata tulkotāju tulkošanas līgumu visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās atjaunošanai, Tiesa uzskatīja par vajadzīgu vairāku dalībvalstu presē publicēt sludinājumus, lai informētu sabiedrību par šīm konkursa procedūrām. Līdz ar to Tiesa vērsās pie sabiedrības, kuras pakalpojumus tā iepriekš jau bija izmantojusi, lūdzot tai nodrošināt starpnieka pakalpojumus ar laikrakstiem. Tomēr Tiesas pārbaudes dienests konstatēja, ka iepriekš ar šo starpnieksabiedrību pastāvošā pamatlīguma darbības termiņš ir izbeidzies (par ko attiecīgie dienesti, kas ir atbildīgi par ārštata tulkotāju līgumu pārvaldību, nebija zinājuši).

Šajā brīdī kredītrīkotājs, kurš būtu varējis veikt tikai tiesību aktos paredzēto paziņojumu par konkursu publicēšanu Oficiālajā Vēstnesī, nolēma, ka sludinājumu publicēšanai presē ir izšķiroša nozīme plašas konkurences nodrošināšanai (kā prasīts Finanšu regulas 89. panta 2. punktā), ņemot vērā attiecīgo mērķauditoriju, proti, ārštata tulkotājus, kuru atsaucība varētu būt ļoti zema, ja sludinājums tiktu publicēts tikai Oficiālajā Vēstnesī.

Ar presē publicētajiem sludinājumiem pilnībā tika sasniegts izvirzītais mērķis, un spēcīgas konkurences rezultātā vidējā cena par vienu iztulkoto lapu šo jauno ārštata tulkotāju līgumu ietvaros ir par 7,5 % zemāka par iepriekšējo līgumu ietvaros pastāvējušo vidējo cenu, kas Tiesas budžetam ir ievērojams ietaupījums (aptuveni 2,4 miljoni euro četros gados).

No iepriekš minētā izriet, pirmkārt, ka Tiesas iekšējās kontroles sistēmas ir darbojušās efektīvi, ļaujot konstatēt pamatlīguma darbības izbeigšanos, un, otrkārt, ka šī atkāpe no paredzētajām procedūrām, kas šajā gadījumā ir pieļauta iestādes budžeta interešu vārdā un atbilstoši labas finanšu pārvaldības principam, ir tikusi identificēta un dokumentēta atbilstoši iestādes iekšējās kontroles normām (16).

Tāpat ir jāatzīmē, ka jau veiktās darbības ar mērķi uzlabot publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras iestādē, it īpaši pastiprinot ar līgumiem saistītās informācijas pārvaldību tieši iestādes informatizētajā finanšu vadības sistēmā, nākotnē ļaus izvairīties no tādām situācijām kā tā, kas ir šīs Revīzijas palātas piezīmes pamatā.

Visbeidzot, ir jānorāda, ka vairākās nesen pieņemtajās Eiropas Parlamenta rezolūcijās (17) ir uzsvērta Finanšu regulas noteikumu publiskā iepirkuma jomā radītā smagnējība un administratīvās izmaksas attiecībā uz atsevišķām iestādēm – kā, piemēram, Tiesu – un Komisijai ir izteikts aicinājums ņemt to vērā nākamajā šo noteikumu pārskatīšanas reizē. Tiesai atliek vien vēlēties, ka šie ieteikumi Finanšu regulas vienkāršošanai varētu tikt ieviesti šobrīd notiekošās pārskatīšanas procedūras ietvaros.

Eiropas Revīzijas palāta

| 9.22. | Ārējais revidents savā ziņojumā (7) pauž uzskatu, ka “šie finanšu pārskati sniedz patiesu priekšstatu par Eiropas Revīzijas palātas finanšu stāvokli 2009. gada 31. decembrī, kā arī par tās finanšu rezultātiem un naudas plūsmām minētajā datumā slēgtajā finanšu gadā atbilstoši Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulai (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Padomes regulai, un Eiropas Revīzijas palātas grāmatvedības noteikumiem”. Šo ziņojumu publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

9.22.

Ārējais revidents savā ziņojumā (7) pauž uzskatu, ka “šie finanšu pārskati sniedz patiesu priekšstatu par Eiropas Revīzijas palātas finanšu stāvokli 2009. gada 31. decembrī, kā arī par tās finanšu rezultātiem un naudas plūsmām minētajā datumā slēgtajā finanšu gadā atbilstoši Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulai (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Padomes regulai, un Eiropas Revīzijas palātas grāmatvedības noteikumiem”. Šo ziņojumu publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

| 9.23. | Revīzija nedeva pamatu minēt kādas nozīmīgas nepilnības par revidētajām tēmām. |
| --- | --- |

9.23.

Revīzija nedeva pamatu minēt kādas nozīmīgas nepilnības par revidētajām tēmām.

Reģionu komiteja

| 9.24. | Revīzija nedeva pamatu minēt kādas nozīmīgas nepilnības par revidētajām tēmām. |
| --- | --- |

9.24.

Revīzija nedeva pamatu minēt kādas nozīmīgas nepilnības par revidētajām tēmām.

Eiropas Ombuds
   (8)

Pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku pieņemšana darbā

| 9.25. | Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 12. panta 5. punktā minēts, ka katra iestāde pieņem vispārīgus noteikumus par pagaidu darbinieku darbā pieņemšanas kārtību. Eiropas Ombuds vēl nav pieņēmis šādus noteikumus, lai gan 2009. gada budžetā 47 no 63 atvēlētajām amata vietām ir pagaidu darbinieku amata vietas. |
| --- | --- |

9.25.

Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 12. panta 5. punktā minēts, ka katra iestāde pieņem vispārīgus noteikumus par pagaidu darbinieku darbā pieņemšanas kārtību. Eiropas Ombuds vēl nav pieņēmis šādus noteikumus, lai gan 2009. gada budžetā 47 no 63 atvēlētajām amata vietām ir pagaidu darbinieku amata vietas.

| 9.25. | EIROPAS OMBUDA ATBILDE

  Eiropas ombuds ir ņēmis vērā Palātas apsvērumu, un ombuda dienestiem dots rīkojums izstrādāt noteikumus par pagaidu darbinieku darbā pieņemšanas procedūrām; šie noteikumi jāpieņem pirms 2010. gada trešā ceturkšņa beigām. |
| --- | --- |

9.25.

EIROPAS OMBUDA ATBILDE

Eiropas ombuds ir ņēmis vērā Palātas apsvērumu, un ombuda dienestiem dots rīkojums izstrādāt noteikumus par pagaidu darbinieku darbā pieņemšanas procedūrām; šie noteikumi jāpieņem pirms 2010. gada trešā ceturkšņa beigām.

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs
   (9)

Sociālo pabalstu izmaksāšana darbiniekiem

| 9.26. | Revīzijā atklāja, ka četros gadījumos no desmit Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja dienestiem nebija atjaunināta pieejamā informācija, kas vajadzīga, lai nodrošinātu, ka Civildienesta noteikumos minētie pabalsti tiek izmaksāti darbiniekiem saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas un dalībvalstu tiesību aktiem. Tas rada nepareizu vai nepamatotu maksājumu veikšanas risku. Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam jālūdz darbiniekiem regulāri iesniegt dokumentus, kuri apstiprina ziņas par viņiem. Turklāt Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam jāievieš sistēma šo dokumentu savlaicīgai uzraudzībai un kontrolei. |
| --- | --- |

9.26.

Revīzijā atklāja, ka četros gadījumos no desmit Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja dienestiem nebija atjaunināta pieejamā informācija, kas vajadzīga, lai nodrošinātu, ka Civildienesta noteikumos minētie pabalsti tiek izmaksāti darbiniekiem saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas un dalībvalstu tiesību aktiem. Tas rada nepareizu vai nepamatotu maksājumu veikšanas risku. Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam jālūdz darbiniekiem regulāri iesniegt dokumentus, kuri apstiprina ziņas par viņiem. Turklāt Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam jāievieš sistēma šo dokumentu savlaicīgai uzraudzībai un kontrolei.

| 9.26. | EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJA ATBILDES

  Pašlaik sakarā ar EDAU darbinieku nelielo skaitu sociālo pabalstu dokumentācijas kārtošanā palīdzību sniedz PMO. Vienreiz gadā PMO atjaunina ar ģimenes un apgādājamo bērnu pabalstiem saistīto informāciju, pamatojoties uz īpašām veidlapām, kuras EDAU izsniedz attiecīgajiem darbiniekiem aizpildīšanai. Šīs veidlapas PMO izstrādājis tieši šim nolūkam. Pamatojoties uz informāciju, ko ievāc ar šo veidlapu palīdzību, sociālo pabalstu dati tiek atjaunināti.


  Ņemot vērā Palātas ieteikumus, EDAU uzlabos ar Palātas minētajiem sociālajiem pabalstiem saistītās informācijas uzraudzību. |
| --- | --- |

9.26.

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJA ATBILDES

Pašlaik sakarā ar EDAU darbinieku nelielo skaitu sociālo pabalstu dokumentācijas kārtošanā palīdzību sniedz PMO. Vienreiz gadā PMO atjaunina ar ģimenes un apgādājamo bērnu pabalstiem saistīto informāciju, pamatojoties uz īpašām veidlapām, kuras EDAU izsniedz attiecīgajiem darbiniekiem aizpildīšanai. Šīs veidlapas PMO izstrādājis tieši šim nolūkam. Pamatojoties uz informāciju, ko ievāc ar šo veidlapu palīdzību, sociālo pabalstu dati tiek atjaunināti.

Ņemot vērā Palātas ieteikumus, EDAU uzlabos ar Palātas minētajiem sociālajiem pabalstiem saistītās informācijas uzraudzību.

Iekšējās kontroles standarti

| 9.27. | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs nebija izveidojis ex post pārbaužu sistēmu, kā tas noteikts Finanšu regulā. Turklāt Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja pieņemtajos iekšējās kontroles standartos nav minēts, ka standarta procedūru izņēmumi ir pienācīgi jādokumentē vienotā reģistrā. |
| --- | --- |

9.27.

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs nebija izveidojis ex post pārbaužu sistēmu, kā tas noteikts Finanšu regulā. Turklāt Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja pieņemtajos iekšējās kontroles standartos nav minēts, ka standarta procedūru izņēmumi ir pienācīgi jādokumentē vienotā reģistrā.

| 9.27. | EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJA ATBILDES

  Visi EDAU veiktie darījumi, tostarp citu iestāžu EDAU vārdā veikto tiešo maksājumu atmaksāšana, jau ir pakļauti vispusīgai iepriekšējai kontrolei.


  Ņemot vērā Palātas ieteikumu, EDAU izvērtēs, kā īstenot veikto darījumu pārbaudi, sākot no 2011. gada. Tā kā EDAU nav liela iestāde un dokumentācijas kopīgai apstrādei saskaņā ar dažādiem sadarbības un pakalpojumu līmeņa vienošanās veidiem ir savas īpatnības, var būt nepieciešama papildu iestāžu palīdzība, lai EDAU varētu veikt šo uzdevumu.


  EDAU ir nolēmis īstenot Palātas otro apsvērumu par iekšējās kontroles standartiem, izveidojot reģistrēto izņēmumu galveno sarakstu. |
| --- | --- |

9.27.

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJA ATBILDES

Visi EDAU veiktie darījumi, tostarp citu iestāžu EDAU vārdā veikto tiešo maksājumu atmaksāšana, jau ir pakļauti vispusīgai iepriekšējai kontrolei.

Ņemot vērā Palātas ieteikumu, EDAU izvērtēs, kā īstenot veikto darījumu pārbaudi, sākot no 2011. gada. Tā kā EDAU nav liela iestāde un dokumentācijas kopīgai apstrādei saskaņā ar dažādiem sadarbības un pakalpojumu līmeņa vienošanās veidiem ir savas īpatnības, var būt nepieciešama papildu iestāžu palīdzība, lai EDAU varētu veikt šo uzdevumu.

EDAU ir nolēmis īstenot Palātas otro apsvērumu par iekšējās kontroles standartiem, izveidojot reģistrēto izņēmumu galveno sarakstu.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 9.28. | Pamatojoties uz veikto revīzijas darbu, Palāta secina, ka 2009. gada 31. decembrī slēgtā gada kopējos maksājumos par iestāžu administratīvajiem izdevumiem nav būtisku kļūdu (sk. 9.9. punktu). |
| --- | --- |

9.28.

Pamatojoties uz veikto revīzijas darbu, Palāta secina, ka 2009. gada 31. decembrī slēgtā gada kopējos maksājumos par iestāžu administratīvajiem izdevumiem nav būtisku kļūdu (sk. 9.9. punktu).

| 9.29. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka iestāžu administratīvo izdevumu pārraudzības un kontroles sistēmas atbilst Finanšu regulas prasībām (sk. 9.13.–9.27. punktu). |
| --- | --- |

9.29.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka iestāžu administratīvo izdevumu pārraudzības un kontroles sistēmas atbilst Finanšu regulas prasībām (sk. 9.13.–9.27. punktu).

| 9.30. | Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaudes rezultāti ir apkopoti
  9.4. pielikumā
  . |
| --- | --- |

9.30.

Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaudes rezultāti ir apkopoti
  9.4. pielikumā
  .

| 9.31. | Sociālo pabalstu maksāšanas jomā Palāta ieteica attiecīgajām iestādēm un struktūrām (sk. 9.14., 9.19. un 9.26. punktu) saviem darbiniekiem pieprasīt regulāri iesniegt dokumentus, kuri apstiprinātu ziņas par viņiem, un ieviest sistēmu šo dokumentu savlaicīgai uzraudzībai. |
| --- | --- |

9.31.

Sociālo pabalstu maksāšanas jomā Palāta ieteica attiecīgajām iestādēm un struktūrām (sk. 9.14., 9.19. un 9.26. punktu) saviem darbiniekiem pieprasīt regulāri iesniegt dokumentus, kuri apstiprinātu ziņas par viņiem, un ieviest sistēmu šo dokumentu savlaicīgai uzraudzībai.

EIROPAS SAVIENĪBAS AĢENTŪRAS UN IZPILDAĢENTŪRAS

| 9.32. | Par Eiropas Savienības aģentūru un izpildaģentūru revīziju sagatavo īpašus gada ziņojumus, kurus publicē atsevišķi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (10) 2009. finanšu gadā Eiropas Revīzijas palāta revidēja 30 aģentūras. Aģentūru kopējais 2009. gada budžets bija 1 500,6 miljoni EUR. Galvenie dati par aģentūrām ir sniegti
  9.2. tabulā
  . |
| --- | --- |

9.32.

Par Eiropas Savienības aģentūru un izpildaģentūru revīziju sagatavo īpašus gada ziņojumus, kurus publicē atsevišķi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (10) 2009. finanšu gadā Eiropas Revīzijas palāta revidēja 30 aģentūras. Aģentūru kopējais 2009. gada budžets bija 1 500,6 miljoni EUR. Galvenie dati par aģentūrām ir sniegti
  9.2. tabulā
  .

| 9.33. | Attiecībā uz katru aģentūru Palāta sagatavoja ziņojumu par 2009. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu kopā ar atzinumu par pārskatu ticamību un darījumu pareizību. Šos ziņojumus līdz gada beigām publicēs atsevišķi “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”. |
| --- | --- |

9.33.

Attiecībā uz katru aģentūru Palāta sagatavoja ziņojumu par 2009. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu kopā ar atzinumu par pārskatu ticamību un darījumu pareizību. Šos ziņojumus līdz gada beigām publicēs atsevišķi “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

| 9.34. | Attiecībā uz Euratom Apgādes aģentūru Palāta norāda, ka pretēji aģentūras statūtiem tai 2009. gadā nebija budžeta un tāpēc visus aģentūras izdevumus, izņemot maksājumus par banku pakalpojumiem, sedza Komisija. Šāds stāvoklis bija vērojams jau 2008. gadā. Komisijai, apspriežoties ar visām ieinteresētajām pusēm, jāanalizē iespējamie pasākumi, lai novērstu šādu stāvokli. |
| --- | --- |

9.34.

Attiecībā uz Euratom Apgādes aģentūru Palāta norāda, ka pretēji aģentūras statūtiem tai 2009. gadā nebija budžeta un tāpēc visus aģentūras izdevumus, izņemot maksājumus par banku pakalpojumiem, sedza Komisija. Šāds stāvoklis bija vērojams jau 2008. gadā. Komisijai, apspriežoties ar visām ieinteresētajām pusēm, jāanalizē iespējamie pasākumi, lai novērstu šādu stāvokli.

| 9.34. | KOMISIJAS ATBILDES

  Sagatavojot 2008. gada budžetu, Komisija ierosināja arī Euratom Apgādes aģentūras (ESA) budžetu. Budžeta lēmējiestāde to noraidīja, un tāpēc Komisija uzņēmās segt visus ESA 2008. gada izdevumus. Komisija turpināja segt ESA izdevumus 2009. un 2010. gada budžetā un ir ierosinājusi turpināt šo praksi arī 2011. gadā. |
| --- | --- |

9.34.

KOMISIJAS ATBILDES

Sagatavojot 2008. gada budžetu, Komisija ierosināja arī Euratom Apgādes aģentūras (ESA) budžetu. Budžeta lēmējiestāde to noraidīja, un tāpēc Komisija uzņēmās segt visus ESA 2008. gada izdevumus. Komisija turpināja segt ESA izdevumus 2009. un 2010. gada budžetā un ir ierosinājusi turpināt šo praksi arī 2011. gadā.

9.2. tabula.   Eiropas Savienības aģentūras un izpildaģentūras. Galvenie dati

| Eiropas Savienības aģentūras un izpildaģentūras | Centrālais birojs | Pirmais finansiālās autonomijas gads | Budžets (18)



  (miljonos EUR) | Apstiprināto amata vietu skaits |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | 2008 | 2009 | 2008 |
| Aģentūras |
| Euratom Apgādes aģentūra (19) | Luksemburga | 1960 | — | — | — | — |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs | Saloniki | 1977 | 18,6 | 18,3 | 101 | 99 |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | Dublina | 1977 | 20,2 | 21,0 | 101 | 101 |
| Eiropas Vides aģentūra | Kopenhāgena | 1994 | 39,8 | 37,1 | 133 | 123 |
| Eiropas Izglītības fonds | Turīna | 1994 | 21,8 | 22,4 | 96 | 96 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | Lisabona | 1995 | 14,7 | 15,1 | 82 | 82 |
| Eiropas Zāļu aģentūra | Londona | 1994 | 194,4 | 182,9 | 530 | 481 |
| Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs | Luksemburga | 1995 | 62,6 | 59,9 | 233 | 233 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | Anžē | 1995 | 13,2 | 12,5 | 46 | 43 |
| Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs | Alikante | 1995 | 338,1 | 318,4 | 658 | 643 |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra | Bilbao | 1996 | 15,0 | 14,9 | 44 | 44 |
| Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra | Vīne | 1998 | 17,2 | 15,0 | 61 | 49 |
| Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra (20) | Saloniki | 2000 | — | 235,0 | — | 93 |
| Eiropas Policijas akadēmija | Bremshila | 2006 | 8,8 | 8,7 | 26 | 22,5 |
| Eurojust | Hāga | 2002 | 27,6 | 24,8 | 185 | 175 |
| Eiropas Aviācijas drošības aģentūra | Ķelne | 2003 | 122,0 | 102,0 | 506 | 452 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | Lisabona | 2003 | 53,3 | 50,2 | 192 | 181 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | Parma | 2003 | 71,0 | 66,4 | 355 | 335 |
| Eiropas Tīkla un informācijas drošības aģentūra | Hēraklija | 2005 | 8,1 | 8,4 | 44 | 44 |
| Eiropas Dzelzceļa aģentūra | Valansjēna | 2006 | 21,0 | 18,0 | 124 | 116 |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | Stokholma | 2005 | 49,3 | 40,6 | 170 | 130 |
| Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām | Varšava | 2006 | 88,8 | 71,2 | 119 | 94 |
| Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) uzraudzības iestāde (21) | Brisele | 2006 | 44,4 | 10,5 | 23 | 50 |
| Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra | Vigo | 2007 | 10,1 | 9,5 | 45 | 47 |
| Eiropas Ķimikāliju aģentūra | Helsinki | 2008 | 70,4 | 66,4 | 324 | 220 |
| Izpildaģentūras |
| Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra | Brisele | 2006 | 13,3 | 11,5 | 37 | 36 |
| Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra | Brisele | 2006 | 47,7 | 38,2 | 99 | 92 |
| Veselības un patērētāju izpildaģentūra | Luksemburga | 2007 | 64 | 4,4 | 12 | 9 |
| Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra | Brisele | 2008 | 8,9 | 5,2 | 32 | 32 |
| Pētniecības izpildaģentūra (22) | Brisele | 2009 | 21,6 | — | 88 | — |
| Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra | Brisele | 2009 | 14,5 | — | 100 | — |
| Kopā | 1 500,6 | 1 488,5 | 4 566 | 4 122,5 |

Eiropas Savienības aģentūras un izpildaģentūras

Centrālais birojs

Pirmais finansiālās autonomijas gads

Budžets (18)

(miljonos EUR)

Apstiprināto amata vietu skaits

2009

2008

2009

2008

Aģentūras

Euratom Apgādes aģentūra (19)

Luksemburga

1960

—

—

—

—

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

Saloniki

1977

18,6

18,3

101

99

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

Dublina

1977

20,2

21,0

101

101

Eiropas Vides aģentūra

Kopenhāgena

1994

39,8

37,1

133

123

Eiropas Izglītības fonds

Turīna

1994

21,8

22,4

96

96

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

Lisabona

1995

14,7

15,1

82

82

Eiropas Zāļu aģentūra

Londona

1994

194,4

182,9

530

481

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

Luksemburga

1995

62,6

59,9

233

233

Kopienas Augu šķirņu birojs

Anžē

1995

13,2

12,5

46

43

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs

Alikante

1995

338,1

318,4

658

643

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

Bilbao

1996

15,0

14,9

44

44

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

Vīne

1998

17,2

15,0

61

49

Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra (20)

Saloniki

2000

—

235,0

—

93

Eiropas Policijas akadēmija

Bremshila

2006

8,8

8,7

26

22,5

Eurojust

Hāga

2002

27,6

24,8

185

175

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

Ķelne

2003

122,0

102,0

506

452

Eiropas Jūras drošības aģentūra

Lisabona

2003

53,3

50,2

192

181

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

Parma

2003

71,0

66,4

355

335

Eiropas Tīkla un informācijas drošības aģentūra

Hēraklija

2005

8,1

8,4

44

44

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

Valansjēna

2006

21,0

18,0

124

116

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

Stokholma

2005

49,3

40,6

170

130

Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām

Varšava

2006

88,8

71,2

119

94

Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) uzraudzības iestāde (21)

Brisele

2006

44,4

10,5

23

50

Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

Vigo

2007

10,1

9,5

45

47

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

Helsinki

2008

70,4

66,4

324

220

Izpildaģentūras

Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra

Brisele

2006

13,3

11,5

37

36

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

Brisele

2006

47,7

38,2

99

92

Veselības un patērētāju izpildaģentūra

Luksemburga

2007

64

4,4

12

9

Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra

Brisele

2008

8,9

5,2

32

32

Pētniecības izpildaģentūra (22)

Brisele

2009

21,6

—

88

—

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra

Brisele

2009

14,5

—

100

—

Kopā

1 500,6

1 488,5

4 566

4 122,5

EIROPAS SKOLAS

| 9.35. | Īpašo gada ziņojumu par Eiropas skolām (to nepublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī) Palāta iesniedz Eiropas skolu valdei, kura ir budžeta izpildes apstiprinātāja iestāde (11). Skolu 2009. gada budžetu, kas bija 267,2 miljoni EUR, galvenokārt finansēja ar Komisijas dotāciju (151,9 miljoni EUR) un dalībvalstu iemaksām (53,7 miljoni EUR) (12). Galvenie dati par Eiropas skolām sniegti
  9.3. tabulā
  . |
| --- | --- |

9.35.

Īpašo gada ziņojumu par Eiropas skolām (to nepublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī) Palāta iesniedz Eiropas skolu valdei, kura ir budžeta izpildes apstiprinātāja iestāde (11). Skolu 2009. gada budžetu, kas bija 267,2 miljoni EUR, galvenokārt finansēja ar Komisijas dotāciju (151,9 miljoni EUR) un dalībvalstu iemaksām (53,7 miljoni EUR) (12). Galvenie dati par Eiropas skolām sniegti
  9.3. tabulā
  .

| 9.36. | Palāta nekonstatēja būtiskas kļūdas, kas varētu likt apšaubīt Palātas pārbaudīto Minhenes un Luksemburgas I skolu, kā arī Biroja pārskatu ticamību (pārskati sagatavoti saskaņā ar 2006. gada 24. oktobra Finanšu regulu, kuru piemēro Eiropas skolu budžetam) un tiem pakārtoto darījumu pareizību. |
| --- | --- |

9.36.

Palāta nekonstatēja būtiskas kļūdas, kas varētu likt apšaubīt Palātas pārbaudīto Minhenes un Luksemburgas I skolu, kā arī Biroja pārskatu ticamību (pārskati sagatavoti saskaņā ar 2006. gada 24. oktobra Finanšu regulu, kuru piemēro Eiropas skolu budžetam) un tiem pakārtoto darījumu pareizību.

| 9.37. | Pamatojoties uz veikto izvērtējumu, Palāta nav konstatējusi neko tādu, kas liktu secināt, ka konsolidētie pārskati visos būtiskajos aspektos nesniedz skaidru priekšstatu saskaņā ar attiecīgajiem grāmatvedības standartiem, izņemot tos gadījumus, kas radušies tāpēc, ka nav apmierinoši piemērots uzkrājumu grāmatvedības princips: a) nebija veikti uzkrājumi uzsāktajai tiesvedībai pret skolām; b) nebija izveidoti uzkrājumi algu korekcijām 2009. gadā; un c) uzkrājumi turpmākiem izdevumiem, kuri nav saistīti ar kārtējo gadu, bija uzrādīti bilancē, lai gan tos vajadzēja minēt tikai paskaidrojumos. |
| --- | --- |

9.37.

Pamatojoties uz veikto izvērtējumu, Palāta nav konstatējusi neko tādu, kas liktu secināt, ka konsolidētie pārskati visos būtiskajos aspektos nesniedz skaidru priekšstatu saskaņā ar attiecīgajiem grāmatvedības standartiem, izņemot tos gadījumus, kas radušies tāpēc, ka nav apmierinoši piemērots uzkrājumu grāmatvedības princips: a) nebija veikti uzkrājumi uzsāktajai tiesvedībai pret skolām; b) nebija izveidoti uzkrājumi algu korekcijām 2009. gadā; un c) uzkrājumi turpmākiem izdevumiem, kuri nav saistīti ar kārtējo gadu, bija uzrādīti bilancē, lai gan tos vajadzēja minēt tikai paskaidrojumos.

| 9.37. | KOMISIJAS ATBILDES

  Uzkrājumu grāmatvedības principa piemērošana pašlaik tiek pētīta Eiropas skolu finanšu regulas pārskatīšanas ietvaros. No pārskatīšanas izrietošos ierosinājumus iesniegs skolu valdei šā gada laikā. |
| --- | --- |

9.37.

KOMISIJAS ATBILDES

Uzkrājumu grāmatvedības principa piemērošana pašlaik tiek pētīta Eiropas skolu finanšu regulas pārskatīšanas ietvaros. No pārskatīšanas izrietošos ierosinājumus iesniegs skolu valdei šā gada laikā.

9.3. tabula.   Eiropas skolas. Galvenie dati

| Eiropas skola | Valsts | Budžets (23)
   (24)


  (milj. EUR) | Komisijas dotācija (24)


  (milj. EUR) | Skolēnu skaits (25) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | 2008 | 2009 | 2008 | 2009 | 2008 |
| Birojs | Beļģija | 9,6 | 9,2 | 8,3 | 7,0 | — | — |
| Luksemburga I | Luksemburga | 39,8 | 37,4 | 26,0 | 22,8 | 3 468 | 3 437 |
| Luksemburga II | Luksemburga | 7,6 | 7,0 | 4,5 | 3,4 | 910 | 888 |
| Brisele I (Uccle) | Beļģija | 33,1 | 32,1 | 23,1 | 22,7 | 3 112 | 3 057 |
| Brisele II (Woluwé) | Beļģija | 32,4 | 31,5 | 22,2 | 21,5 | 3 030 | 2 904 |
| Brisele III (Ixelles) | Beļģija | 29,7 | 29,1 | 20,8 | 19,8 | 2 811 | 2 649 |
| Brisele IV | Beļģija | 5,4 | 5,5 | 2,7 | 3,4 | 594 | 438 |
| Mola | Beļģija | 12,0 | 11,3 | 6,9 | 6,0 | 752 | 718 |
| Varēze | Itālija | 19,8 | 18,7 | 10,2 | 9,3 | 1 304 | 1 341 |
| Karlsrūe | Vācija | 13,4 | 12,9 | 3,8 | 2,4 | 976 | 979 |
| Minhene | Vācija | 20,9 | 19,5 | 0,4 | 0,6 | 1 848 | 1 756 |
| Frankfurte | Vācija | 11,5 | 10,6 | 6,5 | 3,9 | 1 085 | 1 053 |
| Alikante | Spānija | 12,5 | 11,9 | 6,8 | 5,2 | 1 020 | 1 029 |
| Bergena | Nīderlande | 9,8 | 9,8 | 4,8 | 5,1 | 586 | 565 |
| Kalema | Apvienotā Karaliste | 9,7 | 11,4 | 4,9 | 5,7 | 835 | 835 |
| Kopā | 267,2 | 258,0 | 151,9 | 138,9 | 22 331 | 21 649 |
| NB! Kopsummu atšķirības iespējamas noapaļošanas dēļ. |

Eiropas skola

Valsts

Budžets (23)
   (24)

(milj. EUR)

Komisijas dotācija (24)

(milj. EUR)

Skolēnu skaits (25)

2009

2008

2009

2008

2009

2008

Birojs

Beļģija

9,6

9,2

8,3

7,0

—

—

Luksemburga I

Luksemburga

39,8

37,4

26,0

22,8

3 468

3 437

Luksemburga II

Luksemburga

7,6

7,0

4,5

3,4

910

888

Brisele I (Uccle)

Beļģija

33,1

32,1

23,1

22,7

3 112

3 057

Brisele II (Woluwé)

Beļģija

32,4

31,5

22,2

21,5

3 030

2 904

Brisele III (Ixelles)

Beļģija

29,7

29,1

20,8

19,8

2 811

2 649

Brisele IV

Beļģija

5,4

5,5

2,7

3,4

594

438

Mola

Beļģija

12,0

11,3

6,9

6,0

752

718

Varēze

Itālija

19,8

18,7

10,2

9,3

1 304

1 341

Karlsrūe

Vācija

13,4

12,9

3,8

2,4

976

979

Minhene

Vācija

20,9

19,5

0,4

0,6

1 848

1 756

Frankfurte

Vācija

11,5

10,6

6,5

3,9

1 085

1 053

Alikante

Spānija

12,5

11,9

6,8

5,2

1 020

1 029

Bergena

Nīderlande

9,8

9,8

4,8

5,1

586

565

Kalema

Apvienotā Karaliste

9,7

11,4

4,9

5,7

835

835

Kopā

267,2

258,0

151,9

138,9

22 331

21 649

NB! Kopsummu atšķirības iespējamas noapaļošanas dēļ.

---

(1)  Ex ante un ex post pārbaudes, iekšējās revīzijas funkcija, atskaišu sagatavošana par izņēmumiem un iekšējās kontroles standarti. Papildus tam Palāta padziļināti izvērtēja Eiropas Savienības Tiesas, Eiropas Ombuda un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja pārraudzības un kontroles sistēmas. Šajā izvērtējumā pārbaudīja papildu maksājumu darījumu paraugu, kuri attiecās uz cilvēkresursiem un pārējiem administratīvajiem izdevumiem.

(2)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, komercsabiedrību revidents.

(3)  Eiropas Parlamenta Prezidija2003. gada 30. jūnijā pieņemtie noteikumi, kuros grozījumi veikti ar 2006. gada 22. marta un 2007. gada 11. jūlija lēmumu.

(4)  2008. finanšu gada beigās politisko grupu pārnestās apropriācijas sasniedza 22 miljonus EUR, proti, 42,5 % no 2008. gada apropriācijām.

(5)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

(6)  Sk. Pārskatu par 2008. finanšu gadu, 11.14. punkts (OV C 269, 10.11.2009.).

(7)  Sk. 9.8. punktā minēto revīzijas ziņojumu par finanšu pārskatiem.

(8)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

(9)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

(10)  Palātas gada ziņojumi par aģentūru pārskatiem ir pieejami tās tīmekļa vietnē (http://www.eca.europa.eu), un tos publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

(11)  Katru gadu Palāta caurlūko konsolidētos pārskatus un revidē Eiropas skolu biroju, kā arī cikliskās revīzijās pārbauda divas no četrpadsmit Eiropas skolām.

(12)  Avots: Eiropas skolas, 2009. gada galīgie pārskati.

(13)  Sk. 9.6. punktā ietverto zemsvītras piezīmi.

(14)  Šo pārbaužu ietvaros tika pārbaudīts 41 darījums attiecībā uz cilvēkresursu izmaksu pārvaldību un 13 darījumi attiecībā uz citu administratīva rakstura izdevumu pārvaldību (trīs publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras un desmit cita veida darījumi).

(15)  Šis darījums ir desmit pārbaudīto darījumu ar kopējo vērtību 30,86 miljoni euro sastāvdaļa, kas tika pārbaudīti ar mērķi izvērtēt administratīvo izdevumu pārvaldību (izņemot atsevišķi pārbaudītās cilvēkresursu izmaksas un ar līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrām saistītos izdevumus).

(16)  Šajos iepriekš norādītajos ārkārtas apstākļos ir tikuši ievēroti Tiesas Kontroles noteikumi Nr. 13, saskaņā ar kuriem “dienesti izstrādā noteikumus, lai nodrošinātu, ka visi gadījumi, kad ārkārtas apstākļu dēļ nav veikta pārbaude vai ir notikusi atkāpe no paredzētās politikas un procedūras, tiek noformēti rakstveidā, attiecīgi pamatoti un apstiprināti attiecīgajā līmenī pirms pasākuma veikšanas”.

(17)  Sk. 2009. gada 23. aprīļa Rezolūcijas par Tiesas 2007. gada budžeta izpildes apstiprināšanu (2008/2278(DEC)) 17. punktu un 2010. gada 18. maija Rezolūcijas par Eiropas Parlamenta 2011. finanšu gada budžeta ieņēmumu un izdevumu tāmi (2010/2005(BUD)) 45. punktu.

(18)  Maksājumu apropriācijas.

(19)  Sk. 9.34. punktu.

(20)  Aģentūra slēgta 2008. gadā.

(21)  Centrālā biroja pagaidu atrašanās vieta.

(22)  Aģentūra ieguva finansiālo neatkarību 2009. gadā.

(23)  Kopējie ieņēmumi un izdevumi, kas paredzēti katras Eiropas skolas un biroja budžetā, tostarp visi grozījumi sākotnēji pieņemtajos budžetos.

(24)  Avots: Eiropas skolas, 2009. gada galīgie pārskati.

(25)  Avots: ģenerālsekretāra 2009. gada pārskats, kas sagatavots Eiropas skolu valdei.

NB! Kopsummu atšķirības iespējamas noapaļošanas dēļ.

9.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI ADMINISTRATĪVO IZDEVUMU JOMĀ

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Izdevumi saistībā ar iestāžu darbiniekiem | Izdevumi par ēkām | Citi izdevumi | Kopā |
| PARAUGA IZMĒRS UN STRUKTŪRA |
| Darījumu kopskaits (no tiem): | 38 | 7 | 12 | 57 | 57 | 56 |
| avansi | 0 | 1 | 1 | 2 | 0 | 0 |
| starpposma/galīgie maksājumi | 38 | 6 | 11 | 55 | 57 | 56 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI |
| (% un darījumu skaits) |
| Darījumi, kuros nav kļūdu | 97 % | {37} | 100 % | {7} | 75 % | {9} | 93 % | {53} | 91 % | 95 % |
| Darījumi, kuros ir kļūdas | 3 % | {1} | 0 % | {0} | 25 % | {3} | 7 % | {4} | 9 % | 5 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars: | | |
| < 2 % | X | X | X |
| no 2 % līdz 5 % | | | |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

Izdevumi saistībā ar iestāžu darbiniekiem

Izdevumi par ēkām

Citi izdevumi

Kopā

PARAUGA IZMĒRS UN STRUKTŪRA

Darījumu kopskaits (no tiem):

38

7

12

57

57

56

avansi

0

1

1

2

0

0

starpposma/galīgie maksājumi

38

6

11

55

57

56

PĀRBAUŽU REZULTĀTI

(% un darījumu skaits)

Darījumi, kuros nav kļūdu

97 %

{37}

100 %

{7}

75 %

{9}

93 %

{53}

91 %

95 %

Darījumi, kuros ir kļūdas

3 %

{1}

0 %

{0}

25 %

{3}

7 %

{4}

9 %

5 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars:

< 2 %

X

X

X

no 2 % līdz 5 %

> 5 %

9.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI ADMINISTRATĪVO IZDEVUMU JOMĀ

Pārraudzības un kontroles sistēmu kopvērtējums

| Kopvērtējums | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Kopvērtējums

2009

2008

2007

Apzīmējumi

| | atbilst |
| --- | --- |
| | daļēji atbilst |
| | neatbilst |
| — | neattiecas vai nav vērtēts |

atbilst

daļēji atbilst

neatbilst

—

neattiecas vai nav vērtēts

9.3. PIELIKUMS

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI ADMINISTRATĪVO IZDEVUMU JOMĀ

| Galvenie ģenerāldirektorāti | Ģenerāldirektora sagatavotās deklarācijas veids
   (1) | Formulētās atrunas | Palātas apsvērumi | Ticamības kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PMO | Bez atrunām | — | — | A |
| OIB | Bez atrunām | — | — |
| OIL | Bez atrunām | — | — |
| DIGIT | Bez atrunām | — | — |
| A: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |

Galvenie ģenerāldirektorāti

Ģenerāldirektora sagatavotās deklarācijas veids
   (1)

Formulētās atrunas

Palātas apsvērumi

Ticamības kopvērtējums

PMO

Bez atrunām

—

—

A

OIB

Bez atrunām

—

—

OIL

Bez atrunām

—

—

DIGIT

Bez atrunām

—

—

A:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

---

(1)  Atsaucoties uz ģenerāldirektora sagatavoto deklarāciju, viņam ir pamatota pārliecība par to, ka izveidotās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par darījumu pareizību.

| A: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

A:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

9.4. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE ADMINISTRATĪVO IZDEVUMU JOMĀ

| Palātas apsvērums | Veiktie pasākumi | Palātas analīze | Iestādes atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Algām piemērojamais reizināšanas koeficients |
| Pārskats par 2007. finanšu gadu, 11.7.–11.11. punkts, jaunākās piezīmes Pārskata par 2008. finanšu gadu 11.2. pielikumā. | | | Eiropas Parlamenta atbildes |
| Parlaments un Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nepiemēro noteikumus par algām piemērojamo reizināšanas koeficientu saskaņā ar Civildienesta noteikumiem tā, kā to dara pārējās iestādes. Rezultātā šo iestāžu darbinieki gūst finansiālu labumu, kuru citas iestādes nenodrošina saviem darbiniekiem, kā arī rodas lielāki izdevumi. | Parlaments un Ekonomikas un sociālo lietu komiteja turpina līdz šim īstenoto praksi, kamēr Eiropas Savienības Tiesa nav pieņēmusi galīgo spriedumu saistībā ar šo jautājumu iestāžu darbinieku ierosinātajās lietās. | Revīzijas palāta uzraudzīs pēc Eiropas Savienības Tiesas pieņemtā lēmuma veiktos pasākumus. | Parlaments piekrīt Revīzijas palātas procesuālajai pieejai un gaidīs, kad Tiesa pieņems galīgo lēmumu. |
| 2.   Komandējumos radušos izmitināšanas izmaksu atlīdzināšana |
| Pārskats par 2004. finanšu gadu un Pārskats par 2007. finanšu gadu, jaunākās piezīmes Pārskata par 2008. finanšu gadu 11.2. pielikumā | | | Eiropas Parlamenta atbildes |
| Grozītie Civildienesta noteikumi, kuri stājās spēkā 2004. gada 1. maijā, nosaka, ka komandējumos radušās izmitināšanas izmaksas atlīdzina līdz katrai valstij noteiktajai maksimālajai summai, uzrādot apliecinošus dokumentus (Civildienesta noteikumu VII pielikuma 13. pants).
  Pretēji šim noteikumam Parlaments iekšējos noteikumos paredzēja fiksētas likmes maksājumus līdz 60 % no pieļaujamās maksimālās summas tiem darbiniekiem, kuri attiecīgos dokumentus par uzturēšanās izdevumiem neuzrādīja. | 2009. gada 10. decembrī ar ģenerālsekretāra lēmumu tika pieņemti Eiropas Parlamenta iekšējie noteikumi par ierēdņu un pārējo darbinieku komandējumiem un darba braucieniem. Papildus noteikumiem par komandējumiem tajos izklāstīta īpaša kārtība, kuru piemēro braucieniem uz Parlamenta trim darba vietām (Luksemburga, Strasbūra un Brisele), tostarp izmaksu atlīdzināšana pēc fiksētas likmes bez apliecinošo dokumentu iesniegšanas. Rezultātā Parlaments turpina atlīdzināt Luksemburgā, Strasbūrā un Briselē komandējumos radušās izmitināšanas izmaksas pēc fiksētas likmes. | Atjauninātie noteikumi nav saskaņā ar Civildienesta noteikumiem. Parlamentam jānodrošina, lai komandējumos radušās izmaksas tiktu atlīdzinātas saskaņā ar Civildienesta noteikumiem. | Parlaments ņem vērā Revīzijas palātas nostāju saistībā ar jaunajiem reglamentējošajiem pasākumiem, kuri tika pieņemti pēc pēdējo apsvērumu sniegšanas, tomēr saglabā savu nostāju, proti, ka ir nepieciešama atšķirīga kārtība atkarībā no tā, vai darbinieki “dodas dienesta braucienā starp trim darba vietām” vai “dodas komandējumā”. Tāpēc Parlaments vēlas izmantot Civildienesta noteikumu nākamo pārskatīšanu un Parlamenta kā likumdevējas iestādes lomu šajā procedūrā, lai grozītu Civildienesta noteikumus un ieviestu atšķirību starp komandējumiem un darbinieku dienesta braucieniem starp trim darba vietām.


  Šai nolūkā budžeta lēmējinstitūcija jau ir mainījusi iepriekšējā 3000. posteņa “Izdevumi par personāla komandējumiem” nosaukumu un tam pievienotās piezīmes. Šā posteņa nosaukums tagad ir “Izdevumi par personāla komandējumiem un dienesta braucieniem starp trim darba vietām”, un tam pievienotajās piezīmēs ir skaidri noteiks, ka šī apropriācija paredzēta, lai segtu izdevumus par iestādes personāla, valsts norīkotu ekspertu un stažieru dienesta braucieniem starp nodarbinātības vietu un jebkuru no trim Eiropas Parlamenta darba vietām (Brisele, Luksemburga un Strasbūra) un par komandējumiem uz jebkuru citu vietu, kas nav viena no Parlamenta darba vietām, tādējādi izveidojot budžeta pamatu noteikumiem, kurus Parlaments piemēro braucieniem starp trim darba vietām. |
| 3.   Parlamentārās palīdzības piemaksas Eiropas Parlamenta deputātiem |
| Pārskats par 2006. finanšu gadu, 10.10.–10.12. punkts, un Pārskats par 2008. finanšu gadu, 11.2. pielikums. | | | Eiropas Parlamenta atbildes |
| Pārskatā par 2006. finanšu gadu Revīzijas palāta norādījusi, ka nav pietiekamu dokumentu, kas apliecinātu to, ka deputāti patiešām ir nodarbinājuši palīgus vai izmantojoši to sniegtos pakalpojumus un ka deputātu parakstītajos līgumos minētie pienākumi ir faktiski pildīti un pakalpojumi ir patiešām veikti. Prezidijam attiecīgi jārīkojas, lai iegūtu izdevumu attaisnošanai būtiskus dokumentus.
  Saskaņā ar 2006. gada decembrī Prezidija grozītajiem noteikumiem deputātiem vairs nav jāiesniedz pilnvaroto maksātāju un pakalpojumu sniedzēju izsniegtie faktūrrēķini un maksājuma pieprasījumi, bet tie ir jāsaglabā un jāiesniedz kopijas pārskatiem par pilnvaroto maksātāju un pakalpojumu sniedzēju rēķinos norādītajām summām. Šie jaunie noteikumi ir jāpiemēro kopš 2004. gada jūlija. Pārskatā par 2007. finanšu gadu Palāta ieteica Parlamentam vēl vairāk kontrolēt parlamentārās palīdzības piemaksas, tostarp izlases veidā pārbaudot deputātu rīcībā esošos faktūrrēķinus. | Parlamentārās palīdzības izdevumu noskaidrošana par 2004.–2007. finanšu gadu ir pilnībā pabeigta.
  Parlamenta administratīvie dienesti ir saņēmuši vairāk nekā 98 % izdevumu pārskatu un faktūrrēķinus par 2008. finanšu gadu.
  Saistībā ar 2009. finanšu gadu Parlamenta administratīvie dienesti pašlaik apstrādā pēdējos mēnešos saņemtos pārskatus. | Palāta uzraudzīs to, kā Parlaments pārbaudīs Eiropas Parlamenta deputātu izdevumu pārskatus par 2008.–2009. gadu.
  Parlamenta administratīvajiem dienestiem jāpārbauda faktūrrēķinu oriģināli, kuri pamato deputātu izdevumu pārskatus. | Parlamentārās palīdzības izdevumu 2008. un 2009. gadā (pirmajā pusē) noformēšana notiek, ievērojot 14. pantu noteikumos par deputātu izdevumu atlīdzināšanu un piemaksu izmaksāšanu. Attiecībā uz 2008. gadu tika veiksmīgi noformēti 99,79 % no kopējiem maksājumiem, uz kuriem attiecas noformēšanas procedūra. Atlikušie 0,2 % tiek apstrādāti, katru gadījumu izskatot atsevišķi. Vajadzības gadījumā ir paredzēta summu obligāta atlīdzināšana.


  Attiecībā uz 2009. gada pirmo pusi (1) veiksmīgu noformēšanu rādītājs šobrīd ir 92,31 % (proti, 94 227 604 euro no 102 074 881 euro). Atlikušie 7,6 % ir galvenokārt tie dokumenti, kas pašlaik tiek izskatīti (6,28 %). Daži dokumenti, kas saistīti ar 1,41 % no maksājumiem, uz kuriem attiecas noformēšanas procedūra, vēl joprojām nav saņemti.


  Visos gadījumos, kad ir radušās šaubas par sniegto informāciju, kompetentie dienesti ir prasījuši deputātiem sniegt attiecīgus paskaidrojumus, tostarp iesniegt arī rēķinus.


  Līdz šā gada beigām, kad tiks pilnībā izskatīti atlikušie dokumenti, sagaidāms, ka veiksmīgas noformēšanas rādītājs pietuvosies citu gadu rādītājiem. |
| 4.   Papildu pensiju shēma Eiropas Parlamenta deputātiem |
| Pārskats par 2006. finanšu gadu, 10.2. tabula, un Pārskats par 2008. finanšu gadu, 11.2. pielikums. | | | Eiropas Parlamenta atbildes |
| Palāta atkārtoti norāda uz Pārskatā par 2008. finanšu gadu formulētajiem apsvērumiem:






  a) | jāveic jauna aktuārizpēte, lai izvērtētu, kāda ietekme ir Prezidija lēmumiem par shēmas dalībniekiem piemērojamajiem pasākumiem; |

Palātas apsvērums

Veiktie pasākumi

Palātas analīze

Iestādes atbilde

1.   Algām piemērojamais reizināšanas koeficients

Pārskats par 2007. finanšu gadu, 11.7.–11.11. punkts, jaunākās piezīmes Pārskata par 2008. finanšu gadu 11.2. pielikumā.

Eiropas Parlamenta atbildes

Parlaments un Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nepiemēro noteikumus par algām piemērojamo reizināšanas koeficientu saskaņā ar Civildienesta noteikumiem tā, kā to dara pārējās iestādes. Rezultātā šo iestāžu darbinieki gūst finansiālu labumu, kuru citas iestādes nenodrošina saviem darbiniekiem, kā arī rodas lielāki izdevumi.

Parlaments un Ekonomikas un sociālo lietu komiteja turpina līdz šim īstenoto praksi, kamēr Eiropas Savienības Tiesa nav pieņēmusi galīgo spriedumu saistībā ar šo jautājumu iestāžu darbinieku ierosinātajās lietās.

Revīzijas palāta uzraudzīs pēc Eiropas Savienības Tiesas pieņemtā lēmuma veiktos pasākumus.

Parlaments piekrīt Revīzijas palātas procesuālajai pieejai un gaidīs, kad Tiesa pieņems galīgo lēmumu.

2.   Komandējumos radušos izmitināšanas izmaksu atlīdzināšana

Pārskats par 2004. finanšu gadu un Pārskats par 2007. finanšu gadu, jaunākās piezīmes Pārskata par 2008. finanšu gadu 11.2. pielikumā

Eiropas Parlamenta atbildes

Grozītie Civildienesta noteikumi, kuri stājās spēkā 2004. gada 1. maijā, nosaka, ka komandējumos radušās izmitināšanas izmaksas atlīdzina līdz katrai valstij noteiktajai maksimālajai summai, uzrādot apliecinošus dokumentus (Civildienesta noteikumu VII pielikuma 13. pants).

Pretēji šim noteikumam Parlaments iekšējos noteikumos paredzēja fiksētas likmes maksājumus līdz 60 % no pieļaujamās maksimālās summas tiem darbiniekiem, kuri attiecīgos dokumentus par uzturēšanās izdevumiem neuzrādīja.

2009. gada 10. decembrī ar ģenerālsekretāra lēmumu tika pieņemti Eiropas Parlamenta iekšējie noteikumi par ierēdņu un pārējo darbinieku komandējumiem un darba braucieniem. Papildus noteikumiem par komandējumiem tajos izklāstīta īpaša kārtība, kuru piemēro braucieniem uz Parlamenta trim darba vietām (Luksemburga, Strasbūra un Brisele), tostarp izmaksu atlīdzināšana pēc fiksētas likmes bez apliecinošo dokumentu iesniegšanas. Rezultātā Parlaments turpina atlīdzināt Luksemburgā, Strasbūrā un Briselē komandējumos radušās izmitināšanas izmaksas pēc fiksētas likmes.

Atjauninātie noteikumi nav saskaņā ar Civildienesta noteikumiem. Parlamentam jānodrošina, lai komandējumos radušās izmaksas tiktu atlīdzinātas saskaņā ar Civildienesta noteikumiem.

Parlaments ņem vērā Revīzijas palātas nostāju saistībā ar jaunajiem reglamentējošajiem pasākumiem, kuri tika pieņemti pēc pēdējo apsvērumu sniegšanas, tomēr saglabā savu nostāju, proti, ka ir nepieciešama atšķirīga kārtība atkarībā no tā, vai darbinieki “dodas dienesta braucienā starp trim darba vietām” vai “dodas komandējumā”. Tāpēc Parlaments vēlas izmantot Civildienesta noteikumu nākamo pārskatīšanu un Parlamenta kā likumdevējas iestādes lomu šajā procedūrā, lai grozītu Civildienesta noteikumus un ieviestu atšķirību starp komandējumiem un darbinieku dienesta braucieniem starp trim darba vietām.

Šai nolūkā budžeta lēmējinstitūcija jau ir mainījusi iepriekšējā 3000. posteņa “Izdevumi par personāla komandējumiem” nosaukumu un tam pievienotās piezīmes. Šā posteņa nosaukums tagad ir “Izdevumi par personāla komandējumiem un dienesta braucieniem starp trim darba vietām”, un tam pievienotajās piezīmēs ir skaidri noteiks, ka šī apropriācija paredzēta, lai segtu izdevumus par iestādes personāla, valsts norīkotu ekspertu un stažieru dienesta braucieniem starp nodarbinātības vietu un jebkuru no trim Eiropas Parlamenta darba vietām (Brisele, Luksemburga un Strasbūra) un par komandējumiem uz jebkuru citu vietu, kas nav viena no Parlamenta darba vietām, tādējādi izveidojot budžeta pamatu noteikumiem, kurus Parlaments piemēro braucieniem starp trim darba vietām.

3.   Parlamentārās palīdzības piemaksas Eiropas Parlamenta deputātiem

Pārskats par 2006. finanšu gadu, 10.10.–10.12. punkts, un Pārskats par 2008. finanšu gadu, 11.2. pielikums.

Eiropas Parlamenta atbildes

Pārskatā par 2006. finanšu gadu Revīzijas palāta norādījusi, ka nav pietiekamu dokumentu, kas apliecinātu to, ka deputāti patiešām ir nodarbinājuši palīgus vai izmantojoši to sniegtos pakalpojumus un ka deputātu parakstītajos līgumos minētie pienākumi ir faktiski pildīti un pakalpojumi ir patiešām veikti. Prezidijam attiecīgi jārīkojas, lai iegūtu izdevumu attaisnošanai būtiskus dokumentus.

Saskaņā ar 2006. gada decembrī Prezidija grozītajiem noteikumiem deputātiem vairs nav jāiesniedz pilnvaroto maksātāju un pakalpojumu sniedzēju izsniegtie faktūrrēķini un maksājuma pieprasījumi, bet tie ir jāsaglabā un jāiesniedz kopijas pārskatiem par pilnvaroto maksātāju un pakalpojumu sniedzēju rēķinos norādītajām summām. Šie jaunie noteikumi ir jāpiemēro kopš 2004. gada jūlija. Pārskatā par 2007. finanšu gadu Palāta ieteica Parlamentam vēl vairāk kontrolēt parlamentārās palīdzības piemaksas, tostarp izlases veidā pārbaudot deputātu rīcībā esošos faktūrrēķinus.

Parlamentārās palīdzības izdevumu noskaidrošana par 2004.–2007. finanšu gadu ir pilnībā pabeigta.

Parlamenta administratīvie dienesti ir saņēmuši vairāk nekā 98 % izdevumu pārskatu un faktūrrēķinus par 2008. finanšu gadu.

Saistībā ar 2009. finanšu gadu Parlamenta administratīvie dienesti pašlaik apstrādā pēdējos mēnešos saņemtos pārskatus.

Palāta uzraudzīs to, kā Parlaments pārbaudīs Eiropas Parlamenta deputātu izdevumu pārskatus par 2008.–2009. gadu.

Parlamenta administratīvajiem dienestiem jāpārbauda faktūrrēķinu oriģināli, kuri pamato deputātu izdevumu pārskatus.

Parlamentārās palīdzības izdevumu 2008. un 2009. gadā (pirmajā pusē) noformēšana notiek, ievērojot 14. pantu noteikumos par deputātu izdevumu atlīdzināšanu un piemaksu izmaksāšanu. Attiecībā uz 2008. gadu tika veiksmīgi noformēti 99,79 % no kopējiem maksājumiem, uz kuriem attiecas noformēšanas procedūra. Atlikušie 0,2 % tiek apstrādāti, katru gadījumu izskatot atsevišķi. Vajadzības gadījumā ir paredzēta summu obligāta atlīdzināšana.

Attiecībā uz 2009. gada pirmo pusi (1) veiksmīgu noformēšanu rādītājs šobrīd ir 92,31 % (proti, 94 227 604 euro no 102 074 881 euro). Atlikušie 7,6 % ir galvenokārt tie dokumenti, kas pašlaik tiek izskatīti (6,28 %). Daži dokumenti, kas saistīti ar 1,41 % no maksājumiem, uz kuriem attiecas noformēšanas procedūra, vēl joprojām nav saņemti.

Visos gadījumos, kad ir radušās šaubas par sniegto informāciju, kompetentie dienesti ir prasījuši deputātiem sniegt attiecīgus paskaidrojumus, tostarp iesniegt arī rēķinus.

Līdz šā gada beigām, kad tiks pilnībā izskatīti atlikušie dokumenti, sagaidāms, ka veiksmīgas noformēšanas rādītājs pietuvosies citu gadu rādītājiem.

4.   Papildu pensiju shēma Eiropas Parlamenta deputātiem

Pārskats par 2006. finanšu gadu, 10.2. tabula, un Pārskats par 2008. finanšu gadu, 11.2. pielikums.

Eiropas Parlamenta atbildes

Palāta atkārtoti norāda uz Pārskatā par 2008. finanšu gadu formulētajiem apsvērumiem:

a)

jāveic jauna aktuārizpēte, lai izvērtētu, kāda ietekme ir Prezidija lēmumiem par shēmas dalībniekiem piemērojamajiem pasākumiem;

| b) | Parlamentam jāprecizē sava loma Fonda aktīvu pārvaldībā un uzraudzībā. |
| --- | --- |

b)

Parlamentam jāprecizē sava loma Fonda aktīvu pārvaldībā un uzraudzībā.

Saskaņā ar Parlamenta veiktās aktuārizpētes rezultātiem fonda aktuārdeficīts 2009. gada 31. decembrī būs 84,5 miljoni EUR, pamatojoties uz jaunajiem noteikumiem, kuri ir izklāstīti Biroja 2009. gada 1. aprīļa sanāksmes lēmumos.

Parlamentam no fonda jāsaņem ieguldījumu stratēģija, kura būtu izstrādāta, pamatojoties uz Parlamenta sniegtajām pamatnostādnēm.

Parlaments atgādina, ka Prezidijs 2009. gada 1. aprīļa sanāksmē pieņēma svarīgus lēmumus, lai tādējādi noformulētu Parlamenta nostāju attiecībā uz Fondu un skaidri noteiktu Parlamenta saistības attiecībā pret Fondu un attiecības ar to.

Runājot par Parlamenta līdzdalību ieguldījumu stratēģijā, Parlaments jau ir paudis gatavību ieteikt Fonda vadībai vispārējas pamatnostādnes. Tomēr Parlaments neplāno aktīvi piedalīties ar ieguldījumiem saistītu konkrētu lēmumu pieņemšanā. Turklāt Parlaments to arī nevarētu darīt, jo Fonds ir atsevišķa un neatkarīga struktūrvienība. EP priekšsēdētāja 2009. gada 4. maija vēstulē Fondam tomēr ir formulētas pamatnostādnes un izteikts aicinājums Fondam izvairīties no riskiem, kas saistīti ar valūtas kursa svārstībām, un ieguldījumu jomā izvēlēties piesardzīgu stratēģiju.

Visi šie apstākļi – Prezidija lēmumi, noteiktās pamatnostādnes un stāvokļa uzlabošanās finanšu tirgos – ir ļāvuši Fondam samazināt aktuārdeficītu no 121,84 miljoniem euro (2008. gada 31. decembrī) līdz 84,56 miljoniem euro (2009. gada 31. decembrī).

Turklāt Parlaments ir atjauninājis neatkarīgas aktuāras izpētes, lai novērtētu Pensiju fonda finanšu stāvokli pēc tam, kad spēkā stājās Civildienesta noteikumi un Prezidija 2009. gada 9. marta un 1. aprīļa lēmumi, ar ko tiek ieviestas izmaiņas deputātu brīvprātīgajā papildu pensiju shēmā. Ņemot vērā, ka Parlaments ir atzinis savu atbildību deficīta gadījumā, deficīta apjoms ir iekļauts bilancē, kā to pieprasījusi Revīzijas palāta. Tādējādi aktuāra vērtējuma ikgadēja atjaunināšana ir paredzēta gada finanšu pārskata sagatavošanas ietvaros.

5.   Eiropas drošas automātisko ziņojumu sistēmas (SESAME) pabeigšanas termiņš

Pārskats par 2008. finanšu gadu, 11.10. punkts.

Padomes atbildes

Padomes gada budžeta sagatavošanā izmantoto Eiropas drošas automātisko ziņojumu sistēmas (SESAME) pabeigšanas termiņu sistemātiski noteica pārāk optimistiski. Sākotnējo projekta plānu bieži grozīja, un dalībvalstis nevarēja vienoties par to, kā apstrādāt dažas konfidenciālas informācijas kategorijas. Rezultātā katru gadu noteica pārāk lielu SESAME gada budžetu.

2009. gadā SESAME budžets bija 2,7 miljoni EUR, no kuriem 2,4 miljonus EUR neizlietoja. Dalībvalstis Politikas un drošības komitejas 2009. gada oktobra sanāksmē apstiprināja SESAME zemas kategorijas konfidenciālas informācijas segmenta īstenošanu, tāpēc projektu var tagad uzsākt, tomēr vēl ir jāvienojas par projekta ļoti konfidenciālās informācijas segmenta struktūru.

Padomei jānodrošina, lai SESAME projektam atvēlētās budžeta apropriācijas atbilstu projekta norises gaitai.

Padomes Ģenerālsekretariāts pieņem Revīzijas palātas veikto analīzi, kurā izskatītas Revīzijas palātas 2008. gada piebildes par SESAME projektu.

Lai nodrošinātu, ka budžeta apropriācijas SESAME projektam atbilst projekta īstenošanai, 2010. gada budžetā un 2011. gada budžeta projektā paredzētās summas ir samazinātas līdz EUR 400 000 gadā.

6.   Individuālo tiesību informācijas sistēmas ieviešana

Pārskats par 2008. finanšu gadu, 11.11. punkts.

Komisijas atbildes

Atalgojuma un individuālo tiesību birojs (PMO) 2008. gada jūnijā ieviesa jaunu sistēmu, kuru sauc par Individuālo tiesību informācijas sistēmu (IRIS) un kuru izmanto, lai administrētu darbinieku tiesības, tostarp algas. Datu migrācija uz IRIS radīja daudzas problēmas algu aprēķināšanā. Ārkārtas pasākumi nekonsekvences novēršanai ietvēra manuālas korekcijas algu aprēķina sistēmā, kuras pienācīgi nepārraudzīja. IRIS sistēmas testēšana nebija pietiekama, un jaunā un vecā sistēma nedarbojās paralēli, kamēr nebija iegūti pierādījumi tam, ka jaunā sistēma darbojas apmierinoši.

Pēc problēmu konstatēšanas IRIS izstrādi apturēja un uzsāka divus jaunus projektus. Viens attiecas uz individuālo tiesību pārvaldību, bet otrs – uz veselības apdrošināšanu. Šo lietojumprogrammu izstrādē individuālo tiesību aprēķins balstās uz atalgojuma aprēķina sistēmā manuāli ievadītiem datiem.

Komisijai jānodrošina, lai jaunās lietojumprogrammas tiktu ieviestas tikai tad, kad ir gūti pierādījumu tam, ka sistēmu testēšanas rezultāti ir apmierinoši.

PMO ir sācis no jauna izstrādāto individuālo tiesību pārvaldības mehānismu testēšanu. Izstrādātajā plašajā testēšanas programmā ir ņemtas vērā gūtās pieredzes atziņas.

7.   Pensiju shēma vietējiem darbiniekiem Komisijas pārstāvniecībās

Pārskats par 2008. finanšu gadu, 11.13. punkts.

Komisijas atbildes

Ārējo attiecību ģenerāldirektorāta Ārējā dienesta direktorāts 1996. gadā izveidoja pensiju shēmu Komisijas pārstāvniecībās nodarbinātajiem vietējiem darbiniekiem, kuru pārvaldīja saskaņā ar pagaidu noteikumiem. Šajos noteikumos nav atrunāta Komisijas atbildība par fonda līdzekļu aizsardzību un atlīdzināšanu, kā arī nav sīki izstrādāta kārtība par darbinieku tiesību atzīšanu.

Komisija piekrita izskatīt iespējas, kā nodrošināt to, lai šī shēma būtu pastāvīga. Tā apliecināja arī vajadzību izstrādāt priekšlikumu tiesību aktam un veikt aktuārizpēti.

Komisijai jāpieņem noteikumi par šīs shēmas darbību un pārvaldību.

Ir nepieciešams tiesiskais pamats, kas ļautu pašreizējo papildinošo sistēmu pārveidot par pastāvīgu. Tam ir nepieciešams grozīt Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, attiecīgos grozījumus Komisija ir pievienojusi EĀDD priekšlikumam Padomei un Parlamentam.

---

(1)  2010. gada 26. jūlijā.

---

I PIELIKUMS

Finanšu informācija par vispārējo budžetu

SATURS

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR BUDŽETU

| 1. | Budžeta izcelsme |
| --- | --- |

1.

| 2. | Juridiskais pamats |
| --- | --- |

2.

| 3. | Līgumos un Finanšu regulā noteiktie budžeta principi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Budžeta saturs un uzbūve |
| --- | --- |

4.

| 5. | Budžeta finansēšana (budžeta ieņēmumi) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Budžeta apropriāciju veidi |
| --- | --- |

6.

| 7. | Budžeta izpilde |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Atbildība par izpildi |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Ieņēmumu izpilde |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Izdevumu izpilde |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi un finanšu gada atlikuma noteikšana |
| --- | --- |

7.4.

| 8. | Pārskatu izklāsts |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ārējā revīzija |
| --- | --- |

9.

| 10. | Budžeta izpildes apstiprināšana un pēcpārbaude |
| --- | --- |

10.

PASKAIDROJUMI

Finanšu datu avoti

Valūtas vienība

Saīsinājumi un simboli

DIAGRAMMAS

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR BUDŽETU

1.   BUDŽETA IZCELSME

Budžetā ir ietverti Eiropas Savienības izdevumi. Budžetā ir iekļauti arī administratīvie izdevumi sadarbībai tieslietu un iekšlietu jomā un kopējai ārpolitikai un drošības politikai, kā arī visi citi izdevumi, kas saskaņā ar Padomes viedokli būtu jāparedz budžetā iepriekš minēto politikas jomu īstenošanai.

2.   JURIDISKAIS PAMATS

Budžetu reglamentē Līgumos (LESD 310.–325. pants un EAEK līguma 106.a pants) (1)
   (2) minētie finanšu noteikumi un citi noteikumi (3).

3.   LĪGUMOS UN FINANŠU REGULĀ NOTEIKTIE BUDŽETA PRINCIPI

Visi Savienības ieņēmumu un izdevumu posteņi iekļaujami vienā budžetā (vienotība un precizitāte). Budžetu apstiprina tikai vienam finanšu gadam (gada pārskata princips). Budžeta ieņēmumiem un izdevumiem jābūt sabalansētiem (līdzsvars). Pārskatus sagatavo, izpilda un iesniedz EUR (norēķinu vienība). Ieņēmumus bez šķirošanas izmanto visu izdevumu kopuma finansēšanai, un ieņēmumus tāpat kā izdevumus pilnībā uzskaita budžetā un vēlāk arī finanšu pārskatos, posteņus savstarpēji nesalīdzinot (universālums). Apropriācijas paredz konkrētiem mērķiem un iedala sadaļās un nodaļās, nodaļas sīkāk iedala pantos un posteņos (specifikācija). Budžeta apropriācijas jāizmanto saskaņā ar ekonomiskuma, produktivitātes un efektivitātes principiem (pareiza finanšu pārvaldība). Budžetu sagatavo un izpilda un pārskatus sagatavo, ievērojot pārredzamības principu (pārredzamība). Šiem vispārīgajiem principiem ir daži izņēmumi.

4.   BUDŽETA SATURS UN UZBŪVE

Budžeta dokumentos ietilpst ieņēmumu un izdevumu kopsavilkums un iedaļas, kurās atsevišķi atspoguļoti katras iestādes ieņēmumu un izdevumu pārskati. Budžetā izšķir šādas deviņas iedaļas: I. Parlaments, II. Padome, III. Komisija, IV. Tiesa, V. Revīzijas palāta, VI. Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, VII. Reģionu komiteja, VIII. Eiropas Ombuds un IX. Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs.

Katrā iedaļā ieņēmumi un izdevumi ir klasificēti budžeta pozīcijās (sadaļās, nodaļās, pantos un – attiecīgos gadījumos – posteņos) atbilstīgi to veidam vai paredzētajam izlietojumam.

5.   BUDŽETA FINANSĒŠANA (BUDŽETA IEŅĒMUMI)

Budžetu galvenokārt finansē no Savienības pašu resursiem: no pašu resursiem uz NKI bāzes, no pašu resursiem, pamatojoties uz iekasēto PVN, no muitas nodokļiem, no lauksaimniecības nodevām un cukura un izoglikozes nodevām (4).

Papildus pašu resursiem ir arī citi mazāk nozīmīgi ieņēmumu avoti (sk.
  I diagrammu
  ).

6.   BUDŽETA APROPRIĀCIJU VEIDI

Lai segtu prognozētos izdevumus, budžetā izšķir šādus budžeta apropriāciju veidus:

| a) | diferencētas apropriācijas (DA), ar kurām finansē daudzgadu darbības noteiktās budžeta jomās. Tās sīkāk iedala saistību apropriācijās (SAp) un maksājumu apropriācijās (MAp):






  — | saistību apropriācijas ļauj finanšu gada laikā uzņemties juridiskas saistības par darbībām, kuru izpilde ilgst vairākus finanšu gadus, |
| --- | --- | --- |

a)

diferencētas apropriācijas (DA), ar kurām finansē daudzgadu darbības noteiktās budžeta jomās. Tās sīkāk iedala saistību apropriācijās (SAp) un maksājumu apropriācijās (MAp):

—

saistību apropriācijas ļauj finanšu gada laikā uzņemties juridiskas saistības par darbībām, kuru izpilde ilgst vairākus finanšu gadus,

| — | maksājumu apropriācijas ļauj segt izdevumus, kas izriet no saistībām, kuras uzņemtas kārtējā un iepriekšējos finanšu gados, |
| --- | --- |

—

maksājumu apropriācijas ļauj segt izdevumus, kas izriet no saistībām, kuras uzņemtas kārtējā un iepriekšējos finanšu gados,

| b) | nediferencētas apropriācijas (NAp) ļauj nodrošināt saistību uzņemšanos un maksājumus tādiem izdevumiem, kuri attiecas uz konkrētā finanšu gada darbībām. |
| --- | --- |

b)

nediferencētas apropriācijas (NAp) ļauj nodrošināt saistību uzņemšanos un maksājumus tādiem izdevumiem, kuri attiecas uz konkrētā finanšu gada darbībām.

Tādējādi ir svarīgi katram finanšu gadam aprēķināt šādas divas kopsummas:

| a) | kopējās apropriācijas saistībām (ApS) (5) = nediferencētās apropriācijas (NAp) + saistību apropriācijas (SAp) (5); |
| --- | --- |

a)

kopējās apropriācijas saistībām (ApS) (5) = nediferencētās apropriācijas (NAp) + saistību apropriācijas (SAp) (5);

| b) | kopējās apropriācijas maksājumiem (ApM) (5) = nediferencētās apropriācijas (NAp) + maksājumu apropriācijas (MAp) (5). |
| --- | --- |

b)

kopējās apropriācijas maksājumiem (ApM) (5) = nediferencētās apropriācijas (NAp) + maksājumu apropriācijas (MAp) (5).

Ar budžeta ieņēmumiem sedz kopējās apropriācijas maksājumiem. Saistību apropriācijām ieņēmumu segums nav vajadzīgs.

Šajā vienkāršotajā shēmā (summas ir izdomātas) ir parādīta minēto apropriāciju veidu ietekme katrā finanšu gadā.

Image

7.   BUDŽETA IZPILDE

7.1.   Atbildība par izpildi

Komisija ir atbildīga par budžeta izpildi saskaņā ar Finanšu regulu un piešķirto apropriāciju robežās. Tā piešķir citām iestādēm vajadzīgās pilnvaras, lai tās varētu izpildīt budžeta iedaļas, kuras uz tām attiecas (6). Finanšu regulā ir paredzētas budžeta izpildes procedūras, tostarp noteikta atbildība, ko uzņemas iestāžu kredītrīkotāji, galvenie grāmatveži, avansu pārziņi un iekšējie revidenti. Divās lielākajās izdevumu jomās (Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds un kohēzija) Savienības līdzekļi tiek pārvaldīti kopīgi ar dalībvalstīm.

7.2.   Ieņēmumu izpilde

Prognozētos ieņēmumus iekļauj budžetā, paredzot iespēju budžetu grozīt.

Budžeta ieņēmumu izpilde izpaužas kā pieprasāmo summu noteikšana un Savienībai pienākošos ieņēmumu (pašu resursu un citu ieņēmumu) iekasēšana. Ieņēmumu izpildei piemēro dažus īpašus noteikumus (7). Finanšu gada faktiskos ieņēmumus definē kā kopējās summas, kas iekasētas atbilstīgi kārtējā finanšu gadā noteiktajām pieprasāmajām summām, kurām pieskaitītas summas, kas iekasētas atbilstīgi noteiktajām pieprasāmajām summām, kuras vēl atgūstamas no iepriekšējiem finanšu gadiem.

7.3.   Izdevumu izpilde

Prognozētos izdevumus iekļauj budžetā.

Budžeta izdevumu izpildi, t. i., apropriāciju dinamiku un izlietošanu, īsumā var aprakstīt šādi:

| a) | apropriācijas saistībām:
  i)   apropriāciju dinamika: kopējās apropriācijas saistībām, kas pieejamas konkrētā finanšu gadā, veidojas šādi: sākotnējais budžets (NAp un SAp) + budžeta grozījumi + piešķirtie ieņēmumi + līdzekļu pārvietojumi + saistību apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā finanšu gada + neautomātiski pārnesumi no iepriekšējā finanšu gada, par kuriem vēl nav uzņemtas saistības + no iepriekšējiem finanšu gadiem atbrīvotas saistību apropriācijas, kuras atkal darītas pieejamas;
  ii)   apropriāciju izlietojums: galīgās apropriācijas saistībām ir pieejamas izmantošanai finanšu gadā kā uzņemtās saistības (izlietotās apropriācijas saistībām = uzņemto saistību summa);
  iii)   apropriāciju pārnešana no konkrēta finanšu gada uz nākamo finanšu gadu: konkrētam finanšu gadam paredzētās apropriācijas, kuras nav izmantotas, saskaņā ar attiecīgās iestādes lēmumu var pārnest uz nākamo finanšu gadu. Apropriācijas, kuras ir pieejamas kā piešķirtie ieņēmumi, tiek pārnestas automātiski;
  iv)   apropriāciju anulēšana: atlikumu anulē; |
| --- | --- |

a)

apropriācijas saistībām:

i)   apropriāciju dinamika: kopējās apropriācijas saistībām, kas pieejamas konkrētā finanšu gadā, veidojas šādi: sākotnējais budžets (NAp un SAp) + budžeta grozījumi + piešķirtie ieņēmumi + līdzekļu pārvietojumi + saistību apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā finanšu gada + neautomātiski pārnesumi no iepriekšējā finanšu gada, par kuriem vēl nav uzņemtas saistības + no iepriekšējiem finanšu gadiem atbrīvotas saistību apropriācijas, kuras atkal darītas pieejamas;

ii)   apropriāciju izlietojums: galīgās apropriācijas saistībām ir pieejamas izmantošanai finanšu gadā kā uzņemtās saistības (izlietotās apropriācijas saistībām = uzņemto saistību summa);

iii)   apropriāciju pārnešana no konkrēta finanšu gada uz nākamo finanšu gadu: konkrētam finanšu gadam paredzētās apropriācijas, kuras nav izmantotas, saskaņā ar attiecīgās iestādes lēmumu var pārnest uz nākamo finanšu gadu. Apropriācijas, kuras ir pieejamas kā piešķirtie ieņēmumi, tiek pārnestas automātiski;

iv)   apropriāciju anulēšana: atlikumu anulē;

| b) | apropriācijas maksājumiem:
  i)   apropriāciju dinamika: kopējās apropriācijas maksājumiem, kas pieejamas konkrētā finanšu gadā, veidojas šādi: sākotnējais budžets (NAp un MAp) + budžeta grozījumi + piešķirtie ieņēmumi + līdzekļu pārvietojumi + apropriācijas, kuras automātiski vai neautomātiski pārnes no iepriekšējā finanšu gada;
  ii)   finanšu gada apropriāciju izlietojums: konkrētā finanšu gada apropriācijas maksājumiem ir pieejamas, lai veiktu maksājumus. Tajās neietilpst apropriācijas, kuras pārnestas no iepriekšējā finanšu gada (izlietotās apropriācijas maksājumiem = no konkrētā finanšu gada apropriācijām veiktie maksājumi);
  iii)   apropriāciju pārnešana no konkrēta finanšu gada uz nākamo finanšu gadu: konkrētā finanšu gadā neizmantotās apropriācijas saskaņā ar attiecīgās iestādes lēmumu var pārnest uz nākamo finanšu gadu. Apropriācijas, kuras ir pieejamas kā piešķirtie ieņēmumi, tiek pārnestas automātiski;
  iv)   apropriāciju anulēšana: atlikumu anulē;
  v)   finanšu gada kopējie maksājumi: maksājumi atbilstīgi finanšu gada apropriācijām maksājumiem + maksājumi atbilstīgi apropriācijām maksājumiem, kuras pārnestas no iepriekšējā finanšu gada;
  vi)   finanšu gada faktiskie izdevumi: izdevumi konsolidētajos pārskatos par budžeta izpildi (sk. 7.4. punktu) = maksājumi, kas veikti no finanšu gada apropriācijām maksājumiem + finanšu gada apropriācijas maksājumiem, kuras pārnestas uz nākamo finanšu gadu. |
| --- | --- |

b)

apropriācijas maksājumiem:

i)   apropriāciju dinamika: kopējās apropriācijas maksājumiem, kas pieejamas konkrētā finanšu gadā, veidojas šādi: sākotnējais budžets (NAp un MAp) + budžeta grozījumi + piešķirtie ieņēmumi + līdzekļu pārvietojumi + apropriācijas, kuras automātiski vai neautomātiski pārnes no iepriekšējā finanšu gada;

ii)   finanšu gada apropriāciju izlietojums: konkrētā finanšu gada apropriācijas maksājumiem ir pieejamas, lai veiktu maksājumus. Tajās neietilpst apropriācijas, kuras pārnestas no iepriekšējā finanšu gada (izlietotās apropriācijas maksājumiem = no konkrētā finanšu gada apropriācijām veiktie maksājumi);

iii)   apropriāciju pārnešana no konkrēta finanšu gada uz nākamo finanšu gadu: konkrētā finanšu gadā neizmantotās apropriācijas saskaņā ar attiecīgās iestādes lēmumu var pārnest uz nākamo finanšu gadu. Apropriācijas, kuras ir pieejamas kā piešķirtie ieņēmumi, tiek pārnestas automātiski;

iv)   apropriāciju anulēšana: atlikumu anulē;

v)   finanšu gada kopējie maksājumi: maksājumi atbilstīgi finanšu gada apropriācijām maksājumiem + maksājumi atbilstīgi apropriācijām maksājumiem, kuras pārnestas no iepriekšējā finanšu gada;

vi)   finanšu gada faktiskie izdevumi: izdevumi konsolidētajos pārskatos par budžeta izpildi (sk. 7.4. punktu) = maksājumi, kas veikti no finanšu gada apropriācijām maksājumiem + finanšu gada apropriācijas maksājumiem, kuras pārnestas uz nākamo finanšu gadu.

7.4.   Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi un finanšu gada atlikuma noteikšana

Konsolidētos pārskatus par budžeta izpildi sagatavo pēc finanšu gada slēgšanas. Šajos pārskatos tiek noteikts finanšu gada līdzekļu atlikums, kuru ar budžeta grozījumiem iekļauj nākamā finanšu gada budžetā.

8.   PĀRSKATU IZKLĀSTS

Finanšu gada pārskatus nosūta Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai; šajos pārskatos ietilpst finanšu pārskati un pārskati par budžeta izpildi, kā arī ziņojums par budžeta un finanšu pārvaldību. Provizoriskos pārskatus nosūta ne vēlāk kā nākamā gada 31. martā, galīgie pārskati jānosūta ne vēlāk kā minētā gada 31. jūlijā.

9.   ĀRĒJĀ REVĪZIJA

Kopš 1977. gada budžeta ārējo revīziju veic Eiropas Savienības Revīzijas palāta (8). Revīzijas palāta pārbauda visu budžeta ieņēmumu un izdevumu pārskatus. Tā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta vērtē arī, vai ieņēmumi iekasēti un izdevumi veikti likumīgi un pareizi un vai finanšu pārvaldība bijusi pareiza. Revīzijas var veikt pirms attiecīgā finanšu gada slēgšanas, pamatojoties uz grāmatvedības dokumentiem, un – ja vajadzīgs – arī uz vietas Savienības iestādēs, dalībvalstīs un trešās valstīs. Par katru finanšu gadu Revīzijas palāta sagatavo gada pārskatu un jebkurā laikā var arī iesniegt apsvērumus par īpašiem jautājumiem un sniegt atzinumus pēc citu Savienības iestāžu lūguma.

10.   BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀŠANA UN PĒCPĀRBAUDE

Kopš 1977. gada piemēro šādu kārtību (9): Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma līdz 30. aprīlim otrajā gadā pēc attiecīgā finanšu gada Komisijai sniedz budžeta izpildes apstiprinājumu. Tāpēc Padome un Parlaments izskata Komisijas sagatavotos pārskatus un Revīzijas palātas sagatavoto gada pārskatu un īpašos ziņojumus. Iestādēm attiecīgi jārīkojas, atbildot uz komentāriem lēmumos par budžeta izpildes apstiprināšanu, un jāziņo par īstenotajiem pasākumiem.

PASKAIDROJUMI

FINANŠU DATU AVOTI

Šajā pielikumā ietvertie finanšu dati ir ņemti no Eiropas Savienības gada pārskatiem un citiem Komisijas sniegtajiem finanšu dokumentiem. Ģeogrāfiskais dalījums atbilst valstu kodiem Komisijas grāmatvedības informācijas sistēmā (ABAC). Komisija ir norādījusi, ka dalībvalstu sniegtie dati – gan attiecībā uz ieņēmumiem, gan uz izdevumiem – ir iegūti aritmētiskos aprēķinos, kas sniedz nepilnīgu ieskatu par to, ko katra dalībvalsts saņēmusi no Eiropas Savienības. Tāpēc šie skaitļi jāinterpretē piesardzīgi.

VALŪTAS VIENĪBA

Visi finanšu dati ir doti miljonos EUR. Kopsummas ir katras precīzās vērtības noapaļojums, tāpēc tās ne vienmēr atbilst noapaļoto skaitļu summai.

SAĪSINĀJUMI UN SIMBOLI

| ApM | apropriācijas maksājumiem |
| --- | --- |
| ApS | apropriācijas saistībām |
| AT | Austrija |
| BE | Beļģija |
| BG | Bulgārija |
| CY | Kipra |
| CZ | Čehija |
| DA | diferencētas apropriācijas |
| DE | Vācija |
| diagr. | diagramma, uz kuru izdarīta atsauce kādā citā diagrammā (piem., III diagr.) |
| DK | Dānija |
| EAEK jeb Euratom | Eiropas Atomenerģijas kopiena |
| EBTA | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija |
| EE | Igaunija |
| EEK | Eiropas Ekonomikas kopiena |
| EK | Eiropas Kopiena(-as) |
| EL | Grieķija |
| ES | Spānija |
| ES | Eiropas Savienība |
| ES-27 | kopsumma par visām Eiropas Savienības 27 dalībvalstīm |
| FI | Somija |
| FR | Francija |
| HU | Ungārija |
| IE | Īrija |
| ied. | budžeta iedaļa |
| IT | Itālija |
| LT | Lietuva |
| LU | Luksemburga |
| LV | Latvija |
| MAp | maksājumu apropriācijas |
| MT | Malta |
| NAp | nediferencētas apropriācijas |
| NKI | nacionālais kopienākums |
| NL | Nīderlande |
| OV | “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” |
| PL | Polija |
| PT | Portugāle |
| PVN | pievienotās vērtības nodoklis |
| RO | Rumānija |
| SAp | saistību apropriācijas |
| SE | Zviedrija |
| SI | Slovēnija |
| SK | Slovākija |
| UK | Apvienotā Karaliste |
| 0,0 | dati no 0 līdz 0,05 |
| — | datu nav |

ApM

apropriācijas maksājumiem

ApS

apropriācijas saistībām

AT

Austrija

BE

Beļģija

BG

Bulgārija

CY

Kipra

CZ

Čehija

DA

diferencētas apropriācijas

DE

Vācija

diagr.

diagramma, uz kuru izdarīta atsauce kādā citā diagrammā (piem., III diagr.)

DK

Dānija

EAEK jeb Euratom

Eiropas Atomenerģijas kopiena

EBTA

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija

EE

Igaunija

EEK

Eiropas Ekonomikas kopiena

EK

Eiropas Kopiena(-as)

EL

Grieķija

ES

Spānija

ES

Eiropas Savienība

ES-27

kopsumma par visām Eiropas Savienības 27 dalībvalstīm

FI

Somija

FR

Francija

HU

Ungārija

IE

Īrija

ied.

budžeta iedaļa

IT

Itālija

LT

Lietuva

LU

Luksemburga

LV

Latvija

MAp

maksājumu apropriācijas

MT

Malta

NAp

nediferencētas apropriācijas

NKI

nacionālais kopienākums

NL

Nīderlande

OV

“Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis”

PL

Polija

PT

Portugāle

PVN

pievienotās vērtības nodoklis

RO

Rumānija

SAp

saistību apropriācijas

SE

Zviedrija

SI

Slovēnija

SK

Slovākija

UK

Apvienotā Karaliste

0,0

dati no 0 līdz 0,05

—

datu nav

DIAGRAMMAS

2009. FINANŠU GADA BUDŽETS UN TĀ IZPILDE 2009. FINANŠU GADĀ

| I diagr. | 2009. gada budžets. Prognozētie ieņēmumi un galīgās apropriācijas maksājumiem |
| --- | --- |
| II diagr. | 2009. gada budžets. Apropriācijas saistībām |
| III diagr. | Pieejamās apropriācijas saistībām 2009. gadā un to izlietojums |
| IV diagr. | Pieejamās apropriācijas maksājumiem 2009. gadā un to izlietojums |
| V diagr. | Pašu resursi 2009. gadā no katras dalībvalsts |
| VI diagr. | Katrā dalībvalstī veiktie maksājumi 2009. gadā |

I diagr.

2009. gada budžets. Prognozētie ieņēmumi un galīgās apropriācijas maksājumiem

II diagr.

2009. gada budžets. Apropriācijas saistībām

III diagr.

Pieejamās apropriācijas saistībām 2009. gadā un to izlietojums

IV diagr.

Pieejamās apropriācijas maksājumiem 2009. gadā un to izlietojums

V diagr.

Pašu resursi 2009. gadā no katras dalībvalsts

VI diagr.

Katrā dalībvalstī veiktie maksājumi 2009. gadā

2009. FINANŠU GADA KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI

| VII diagr. | Konsolidētā bilance |
| --- | --- |
| VIII diagr. | Konsolidētais pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu |

VII diagr.

Konsolidētā bilance

VIII diagr.

Konsolidētais pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu

Image

Image

III diagramma

Pieejamās apropriācijas saistībām 2009. gadā un to izlietojums

| (milj. EUR un %) |
| --- |
| Iedaļas (ied.) un sadaļas (sad.) atbilstīgi budžeta nomenklatūrai 2009. gadā un finanšu shēmas kategorijām | Galīgās apropriācijas (10) | Apropriāciju izlietojums |
| Uzņemtās saistības | Izlietojuma koef.
  (%) | Pārnesumi uz 2010. gadu | Koef.
  (%) | Anulētās apropr. | Koef.
  (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| Budžeta nomenklatūra |
| I | Parlaments (I ied.) |

(milj. EUR un %)

Iedaļas (ied.) un sadaļas (sad.) atbilstīgi budžeta nomenklatūrai 2009. gadā un finanšu shēmas kategorijām

Galīgās apropriācijas (10)

Apropriāciju izlietojums

Uzņemtās saistības

Izlietojuma koef.

(%)

Pārnesumi uz 2010. gadu

Koef.

(%)

Anulētās apropr.

Koef.

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Budžeta nomenklatūra

I

Parlaments (I ied.)

1 596,1

1 467,4

91,9

26,3

1,6

102,4

6,4

| II | Padome (II ied.) |
| --- | --- |

II

Padome (II ied.)

642,1

592,8

92,3

37,7

5,9

11,5

1,8

| III | Komisija (III ied.) |
| --- | --- |

III

Komisija (III ied.)

142 946,7

139 778,5

97,8

2 486,7

1,7

681,5

0,5

| III.1 | Ekonomika un finanses (01. sad.) |
| --- | --- |

III.1

Ekonomika un finanses (01. sad.)

444,6

439,7

98,9

1,5

0,3

3,4

0,8

| III.2 | Uzņēmējdarbība (02. sad.) |
| --- | --- |

III.2

Uzņēmējdarbība (02. sad.)

757,3

697,6

92,1

55,5

7,3

4,2

0,6

| III.3 | Konkurence (03. sad.) |
| --- | --- |

III.3

Konkurence (03. sad.)

94,1

91,6

97,3

1,8

2,0

0,7

0,8

| III.4 | Nodarbinātība un sociālās lietas (04. sad.) |
| --- | --- |

III.4

Nodarbinātība un sociālās lietas (04. sad.)

11 255,1

11 195,6

99,5

46,0

0,4

13,4

0,1

| III.5 | Lauksaimniecība un lauku attīstība (05. sad.) |
| --- | --- |

III.5

Lauksaimniecība un lauku attīstība (05. sad.)

61 260,4

60 054,0

98,0

1 180,3

1,9

26,1

0,0

| III.6 | Enerģētika un transports (06. sad.) |
| --- | --- |

III.6

Enerģētika un transports (06. sad.)

4 859,0

4 803,4

98,9

44,0

0,9

11,5

0,2

| III.7 | Vide (07. sad.) |
| --- | --- |

III.7

Vide (07. sad.)

487,8

459,8

94,2

18,7

3,8

9,4

1,9

| III.8 | Zinātniskā izpēte (08. sad.) |
| --- | --- |

III.8

Zinātniskā izpēte (08. sad.)

5 388,0

5 083,5

94,3

301,2

5,6

3,3

0,1

| III.9 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi (09. sad.) |
| --- | --- |

III.9

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi (09. sad.)

1 609,3

1 555,8

96,7

52,3

3,3

1,2

0,1

| III.10 | Tiešā pētniecība (10. sad.) |
| --- | --- |

III.10

Tiešā pētniecība (10. sad.)

795,3

432,6

54,4

360,8

45,4

1,9

0,2

| III.11 | Jūrlietas un zivsaimniecība (11. sad.) |
| --- | --- |

III.11

Jūrlietas un zivsaimniecība (11. sad.)

985,4

976,2

99,1

4,5

0,5

4,7

0,5

| III.12 | Iekšējais tirgus (12. sad.) |
| --- | --- |

III.12

Iekšējais tirgus (12. sad.)

68,5

66,2

96,6

1,1

1,6

1,2

1,8

| III.13 | Reģionālā politika (13. sad.) |
| --- | --- |

III.13

Reģionālā politika (13. sad.)

38 559,9

38 523,1

99,9

22,0

0,1

14,8

0,0

| III.14 | Nodokļu politika un muitas savienība (14. sad.) |
| --- | --- |

III.14

Nodokļu politika un muitas savienība (14. sad.)

133,6

126,2

94,5

1,6

1,2

5,8

4,3

| III.15 | Izglītība un kultūra (15. sad.) |
| --- | --- |

III.15

Izglītība un kultūra (15. sad.)

1 691,0

1 566,1

92,6

123,5

7,3

1,4

0,1

| III.16 | Komunikācija (16. sad.) |
| --- | --- |

III.16

Komunikācija (16. sad.)

217,4

213,7

98,3

1,4

0,6

2,3

1,0

| III.17 | Veselība un patērētāju aizsardzība (17. sad.) |
| --- | --- |

III.17

Veselība un patērētāju aizsardzība (17. sad.)

695,2

675,5

97,2

11,1

1,6

8,6

1,2

| III.18 | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (18. sad.) |
| --- | --- |

III.18

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (18. sad.)

1 032,1

1 008,0

97,7

14,7

1,4

9,4

0,9

| III.19 | Ārējās attiecības (19. sad.) |
| --- | --- |

III.19

Ārējās attiecības (19. sad.)

4 167,5

4 105,3

98,5

53,8

1,3

8,4

0,2

| III.20 | Tirdzniecība (20. sad.) |
| --- | --- |

III.20

Tirdzniecība (20. sad.)

80,8

77,7

96,2

1,3

1,6

1,8

2,2

| III.21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm (21. sad.) |
| --- | --- |

III.21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm (21. sad.)

2 429,9

2 324,9

95,7

100,0

4,1

5,0

0,2

| III.22 | Paplašināšanās (22. sad.) |
| --- | --- |

III.22

Paplašināšanās (22. sad.)

1 131,6

1 119,9

99,0

10,3

0,9

1,4

0,1

| III.23 | Humānā palīdzība (23. sad.) |
| --- | --- |

III.23

Humānā palīdzība (23. sad.)

915,0

913,0

99,8

1,0

0,1

0,9

0,1

| III.24 | Krāpšanas apkarošana (24. sad.) |
| --- | --- |

III.24

Krāpšanas apkarošana (24. sad.)

78,4

77,4

98,6

0,0

0,0

1,1

1,4

| III.25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas (25. sad.) |
| --- | --- |

III.25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas (25. sad.)

193,7

187,3

96,7

3,8

2,0

2,7

1,4

| III.26 | Komisijas administrācija (26. sad.) |
| --- | --- |

III.26

Komisijas administrācija (26. sad.)

1 092,5

1 047,9

95,9

36,5

3,3

8,1

0,7

| III.27 | Budžets (27. sad.) |
| --- | --- |

III.27

Budžets (27. sad.)

274,3

271,7

99,1

2,0

0,7

0,5

0,2

| III.28 | Revīzija (28. sad.) |
| --- | --- |

III.28

Revīzija (28. sad.)

10,9

10,5

96,8

0,2

1,9

0,1

1,3

| III.29 | Statistika (29. sad.) |
| --- | --- |

III.29

Statistika (29. sad.)

143,4

133,0

92,7

7,1

4,9

3,3

2,3

| III.30 | Pensijas (30. sad.) |
| --- | --- |

III.30

Pensijas (30. sad.)

1 135,9

1 117,3

98,4

—

—

18,7

1,6

| III.31 | Valodu dienesti (31. sad.) |
| --- | --- |

III.31

Valodu dienesti (31. sad.)

455,8

424,0

93,0

28,5

6,2

3,4

0,7

| III.40 | Rezerves (40. sad.) |
| --- | --- |

III.40

Rezerves (40. sad.)

503,0

—

—

—

—

503,0

100,0

| IV | Tiesa (IV ied.) |
| --- | --- |

IV

Tiesa (IV ied.)

317,6

312,8

98,5

1,2

0,4

3,6

1,1

| V | Revīzijas palāta (V ied.) |
| --- | --- |

V

Revīzijas palāta (V ied.)

188,2

173,5

92,2

0,4

0,2

14,3

7,6

| VI | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (VI ied.) |
| --- | --- |

VI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (VI ied.)

122,3

119,9

98,0

0,4

0,3

2,0

1,6

| VII | Reģionu komiteja (VII ied.) |
| --- | --- |

VII

Reģionu komiteja (VII ied.)

88,2

86,8

98,4

0,1

0,1

1,4

1,6

| VIII | Eiropas Ombuds (VIII ied.) |
| --- | --- |

VIII

Eiropas Ombuds (VIII ied.)

9,0

8,3

92,0

—

—

0,7

8,0

| IX | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (IX ied.) |
| --- | --- |

IX

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (IX ied.)

6,7

5,4

81,4

—

—

1,2

18,6

Apropriācijas saistībām kopā

145 916,8

142 545,4

97,7

2 552,7

1,7

818,7

0,6

Finanšu shēma

| 1 | Ilgtspējīga izaugsme |
| --- | --- |

1

Ilgtspējīga izaugsme

63 923,3

62 444,5

97,7

972,1

1,5

506,7

0,8

| 2 | Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana |
| --- | --- |

2

Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana

62 718,4

61 484,4

98,0

1 192,8

1,9

41,3

0,1

| 3 | Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3

Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums

2 327,7

2 264,1

97,3

49,9

2,1

13,7

0,6

| 4 | ES nozīme pasaules līmenī |
| --- | --- |

4

ES nozīme pasaules līmenī

8 713,5

8 481,4

97,3

166,3

1,9

65,8

0,8

| 5 | Administrācija |
| --- | --- |

5

Administrācija

8 024,7

7 661,9

95,5

171,6

2,1

191,2

2,4

| 6 | Kompensācijas |
| --- | --- |

6

Kompensācijas

209,1

209,1

100,0

—

—

—

—

Apropriācijas saistībām kopā

145 916,8

142 545,4

97,7

2 552,7

1,7

818,7

0,6

Apropriācijas maksājumiem kopā

124 568,6

118 361,0

95,0

4 519,1

3,6

1 688,5

1,4

IV diagramma

Pieejamās apropriācijas maksājumiem 2009. gadā un to izlietojums

| (milj. EUR un %) |
| --- |
| Iedaļas (ied.) un sadaļas (sad.) atbilstīgi budžeta nomenklatūrai 2009. gadā un finanšu shēmas kategorijām | Galīgās apropriācijas (11) | Apropriāciju izlietojums |
| Veiktie maksājumi 2009. g. | Izlietojuma koef.
  (%) | Pārnesumi uz 2010. g. | Koef.
  (%) | Anulētās apropr. | Koef.
  (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| Budžeta nomenklatūra |
| I | Parlaments (I ied.) |

(milj. EUR un %)

Iedaļas (ied.) un sadaļas (sad.) atbilstīgi budžeta nomenklatūrai 2009. gadā un finanšu shēmas kategorijām

Galīgās apropriācijas (11)

Apropriāciju izlietojums

Veiktie maksājumi 2009. g.

Izlietojuma koef.

(%)

Pārnesumi uz 2010. g.

Koef.

(%)

Anulētās apropr.

Koef.

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Budžeta nomenklatūra

I

Parlaments (I ied.)

1 798,8

1 466,1

81,5

211,9

11,8

120,8

6,7

| II | Padome (II ied.) |
| --- | --- |

II

Padome (II ied.)

762,2

658,8

86,4

82,8

10,9

20,6

2,7

| III | Komisija (III ied.) |
| --- | --- |

III

Komisija (III ied.)

121 234,7

115 589,9

95,3

4 127,4

3,4

1 517,3

1,3

| III.1 | Ekonomika un finanses (01. sad.) |
| --- | --- |

III.1

Ekonomika un finanses (01. sad.)

345,2

327,4

94,8

14,1

4,1

3,7

1,1

| III.2 | Uzņēmējdarbība (02. sad.) |
| --- | --- |

III.2

Uzņēmējdarbība (02. sad.)

705,0

558,4

79,2

88,6

12,6

58,0

8,2

| III.3 | Konkurence (03. sad.) |
| --- | --- |

III.3

Konkurence (03. sad.)

107,0

94,5

88,3

10,1

9,4

2,4

2,3

| III.4 | Nodarbinātība un sociālās lietas (04. sad.) |
| --- | --- |

III.4

Nodarbinātība un sociālās lietas (04. sad.)

9 929,4

8 906,4

89,7

754,7

7,6

268,3

2,7

| III.5 | Lauksaimniecība un lauku attīstība (05. sad.) |
| --- | --- |

III.5

Lauksaimniecība un lauku attīstība (05. sad.)

56 412,6

55 208,9

97,9

954,2

1,7

249,5

0,4

| III.6 | Enerģētika un transports (06. sad.) |
| --- | --- |

III.6

Enerģētika un transports (06. sad.)

2 480,5

2 253,2

90,8

176,5

7,1

50,7

2,0

| III.7 | Vide (07. sad.) |
| --- | --- |

III.7

Vide (07. sad.)

408,6

356,1

87,2

30,2

7,4

22,2

5,4

| III.8 | Zinātniskā izpēte (08. sad.) |
| --- | --- |

III.8

Zinātniskā izpēte (08. sad.)

5 644,1

4 825,8

85,5

788,6

14,0

29,7

0,5

| III.9 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līzekļi (09. sad.) |
| --- | --- |

III.9

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līzekļi (09. sad.)

1 552,0

1 374,7

88,6

172,7

11,1

4,6

0,3

| III.10 | Tiešā pētniecība (10. sad.) |
| --- | --- |

III.10

Tiešā pētniecība (10. sad.)

734,7

410,5

55,9

313,9

42,7

10,3

1,4

| III.11 | Jūrlietas un zivsaimniecība (11. sad.) |
| --- | --- |

III.11

Jūrlietas un zivsaimniecība (11. sad.)

714,9

592,5

82,9

19,2

2,7

103,3

14,4

| III.12 | Iekšējais tirgus (12. sad.) |
| --- | --- |

III.12

Iekšējais tirgus (12. sad.)

75,5

65,6

86,9

7,2

9,5

2,8

3,6

| III.13 | Reģionālā politika (13. sad.) |
| --- | --- |

III.13

Reģionālā politika (13. sad.)

26 792,8

26 739,5

99,8

14,9

0,1

38,4

0,1

| III.14 | Nodokļu politika un muitas savienība (14. sad.) |
| --- | --- |

III.14

Nodokļu politika un muitas savienība (14. sad.)

131,5

120,4

91,5

8,6

6,5

2,5

1,9

| III.15 | Izglītība un kultūra (15. sad.) |
| --- | --- |

III.15

Izglītība un kultūra (15. sad.)

1 654,2

1 495,1

90,4

153,4

9,3

5,7

0,3

| III.16 | Komunikācija (16. sad.) |
| --- | --- |

III.16

Komunikācija (16. sad.)

228,6

203,9

89,2

16,4

7,2

8,3

3,6

| III.17 | Veselība un patērētāju aizsardzība (17. sad.) |
| --- | --- |

III.17

Veselība un patērētāju aizsardzība (17. sad.)

632,2

526,4

83,3

35,3

5,6

70,6

11,2

| III.18 | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (18. sad.) |
| --- | --- |

III.18

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (18. sad.)

830,4

744,4

89,6

15,7

1,9

70,3

8,5

| III.19 | Ārējās attiecības (19. sad.) |
| --- | --- |

III.19

Ārējās attiecības (19. sad.)

3 804,5

3 673,4

96,6

72,5

1,9

58,7

1,5

| III.20 | Tirdzniecība (20. sad.) |
| --- | --- |

III.20

Tirdzniecība (20. sad.)

87,9

77,4

88,1

7,5

8,6

2,9

3,4

| III.21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm (21. sad.) |
| --- | --- |

III.21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm (21. sad.)

1 872,1

1 697,7

90,7

137,9

7,4

36,6

2,0

| III.22 | Paplašināšanās (22. sad.) |
| --- | --- |

III.22

Paplašināšanās (22. sad.)

1 436,5

1 308,4

91,1

17,9

1,2

110,2

7,7

| III.23 | Humānā palīdzība (23. sad.) |
| --- | --- |

III.23

Humānā palīdzība (23. sad.)

858,7

799,7

93,1

46,6

5,4

12,4

1,4

| III.24 | Krāpšanas apkarošana (24. sad.) |
| --- | --- |

III.24

Krāpšanas apkarošana (24. sad.)

80,1

71,0

88,6

6,8

8,5

2,3

2,8

| III.25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas (25. sad.) |
| --- | --- |

III.25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas (25. sad.)

211,6

184,7

87,3

19,7

9,3

7,2

3,4

| III.26 | Komisijas administrācija (26. sad.) |
| --- | --- |

III.26

Komisijas administrācija (26. sad.)

1 225,6

1 033,7

84,3

163,6

13,4

28,2

2,3

| III.27 | Budžets (27. sad.) |
| --- | --- |

III.27

Budžets (27. sad.)

284,6

270,9

95,2

12,2

4,3

1,5

0,5

| III.28 | Revīzija (28. sad.) |
| --- | --- |

III.28

Revīzija (28. sad.)

11,5

10,4

90,0

0,9

7,4

0,3

2,5

| III.29 | Statistika (29. sad.) |
| --- | --- |

III.29

Statistika (29. sad.)

137,8

120,3

87,3

14,7

10,6

2,9

2,1

| III.30 | Pensijas (30. sad.) |
| --- | --- |

III.30

Pensijas (30. sad.)

1 135,9

1 117,3

98,4

—

—

18,7

1,6

| III.31 | Valodu dienesti (31. sad.) |
| --- | --- |

III.31

Valodu dienesti (31. sad.)

479,5

421,5

87,9

52,8

11,0

5,1

1,1

| III.40 | Rezerves (40. sad.) |
| --- | --- |

III.40

Rezerves (40. sad.)

229,0

—

—

—

—

229,0

100,0

| IV | Tiesa (IV ied.) |
| --- | --- |

IV

Tiesa (IV ied.)

332,2

307,2

92,5

19,4

5,8

5,6

1,7

| V | Revīzijas palāta (V ied.) |
| --- | --- |

V

Revīzijas palāta (V ied.)

200,5

123,0

61,3

61,7

30,8

15,8

7,9

| VI | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (VI ied.) |
| --- | --- |

VI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (VI ied.)

128,0

117,3

91,7

7,6

5,9

3,0

2,4

| VII | Reģionu komiteja (VII ied.) |
| --- | --- |

VII

Reģionu komiteja (VII ied.)

95,0

85,6

90,1

6,4

6,7

3,0

3,2

| VIII | Eiropas Ombuds (VIII ied.) |
| --- | --- |

VIII

Eiropas Ombuds (VIII ied.)

9,6

8,1

84,6

0,7

7,6

0,8

7,9

| IX | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (IX ied.) |
| --- | --- |

IX

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (IX ied.)

7,6

4,9

64,2

1,1

15,0

1,6

20,7

Apropriācijas maksājumiem kopā

124 568,6

118 361,0

95,0

4 519,1

3,6

1 688,5

1,4

Finanšu shēma

| 1 | Ilgtspējīga izaugsme |
| --- | --- |

1

Ilgtspējīga izaugsme

47 520,1

44 683,5

94,0

2 380,6

5,0

455,9

1,0

| 2 | Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana |
| --- | --- |

2

Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana

57 106,9

55 877,3

97,8

985,7

1,7

243,9

0,4

| 3 | Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3

Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums

2 174,4

1 993,0

91,7

75,2

3,5

106,2

4,9

| 4 | ES nozīme pasaules līmenī |
| --- | --- |

4

ES nozīme pasaules līmenī

8 804,1

7 982,9

90,7

220,0

2,5

601,2

6,8

| 5 | Administrācija |
| --- | --- |

5

Administrācija

8 754,0

7 615,3

87,0

857,5

9,8

281,3

3,2

| 6 | Kompensācijas |
| --- | --- |

6

Kompensācijas

209,1

209,1

100,0

—

—

—

—

Apropriācijas maksājumiem kopā

124 568,6

118 361,0

95,0

4 519,1

3,6

1 688,5

1,4

V diagramma

Pašu resursi 2009. gadā no katras dalībvalsts

| (milj. EUR un %) |
| --- |
| Ieņēmumu izlietojums |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK (12) | EU-27 |
| — | Tradicionālie pašu resursi |

(milj. EUR un %)

Ieņēmumu izlietojums

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK (12)

EU-27

—

Tradicionālie pašu resursi

1 423,0

52,9

166,8

282,8

2 945,9

24,0

176,6

190,8

1 001,8

1 263,0

1 505,4

34,5

18,5

40,3

10,8

92,9

9,6

1 721,1

156,9

299,5

117,6

124,3

68,8

83,6

114,9

370,1

2 232,0

14 528,2

| — | PVN resursi |
| --- | --- |

—

PVN resursi

349,4

51,0

170,0

274,9

1 705,0

19,9

201,4

328,3

1 527,9

2 545,6

1 378,6

24,8

22,5

41,8

41,1

113,2

8,2

264,2

270,7

427,6

227,7

156,6

53,9

77,0

237,2

152,9

2 124,7

12 796,2

| — | NKI resursi |
| --- | --- |

—

NKI resursi

2 409,2

240,9

860,8

1 599,7

17 112,6

94,0

947,4

1 578,5

7 211,7

13 629,3

10 395,4

117,6

147,5

202,6

194,5

589,1

38,8

3 992,0

1 872,2

2 031,9

1 078,0

902,1

256,1

463,1

1 204,1

2 045,4

10 773,5

81 988,2

| — | Korekcija Apvienotajai Karalistei |
| --- | --- |

—

Korekcija Apvienotajai Karalistei

251,1

25,1

95,4

172,8

311,7

10,9

106,6

184,1

762,2

1 421,2

1 082,8

12,5

14,0

18,8

21,5

56,5

4,2

92,9

27,7

208,7

113,1

89,7

27,2

46,3

134,6

45,1

–5 657,7

– 321,1

| — | Samazinājums Nīderlandei un Zviedrijai (13) |
| --- | --- |

—

Samazinājums Nīderlandei un Zviedrijai (13)

24,1

2,4

9,2

16,9

171,1

1,0

10,0

16,9

73,7

137,7

106,5

1,2

1,4

2,0

2,0

6,1

0,4

– 624,4

19,4

20,1

11,1

8,7

2,5

4,7

12,8

– 148,7

– 115,3

–4,1

| — | 2007. un 2008. gada pielāgojumi (14) |
| --- | --- |

—

2007. un 2008. gada pielāgojumi (14)

204,6

17,4

71,9

143,8

–1 736,4

8,7

91,6

126,2

592,5

1 096,2

949,4

8,8

11,7

16,7

16,9

51,1

3,0

–2 108,7

–31,0

146,1

89,1

61,0

19,0

36,9

110,4

– 609,4

523,7

–88,7

KOPĀ

4 661,4

389,6

1 374,1

2 490,9

20 509,9

158,5

1 533,6

2 424,8

11 169,9

20 093,0

15 418,1

199,4

215,6

322,3

286,7

908,9

64,3

3 337,0

2 315,8

3 133,9

1 636,7

1 342,3

427,7

711,6

1 813,9

1 855,4

10 111,6

108 906,9

4,3 %

0,4 %

1,3 %

2,3 %

18,8 %

0,1 %

1,4 %

2,2 %

10,3 %

18,4 %

14,2 %

0,2 %

0,2 %

0,3 %

0,3 %

0,8 %

0,1 %

3,1 %

2,1 %

2,9 %

1,5 %

1,2 %

0,4 %

0,7 %

1,7 %

1,7 %

9,3 %

100,0 %

VI diagramma

Katrā dalībvalstī veiktie maksājumi 2009. gadā (15)

Piezīme. 2009. gadā veiktie maksājumi = maksājumi atbilstīgi 2009. gada darbības apropriācijām + maksājumi atbilstīgi summām, kas pārnestas no 2008. gada.

| (milj. EUR un %) |
| --- |
| Finanšu shēmas kategorijas |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK | Trešās valstis un citi (16) | Kopā |
| — | Ilgtspējīga izaugsme |

(milj. EUR un %)

Finanšu shēmas kategorijas

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK

Trešās valstis un citi (16)

Kopā

—

Ilgtspējīga izaugsme

1 136,8

301,6

2 034,6

191,3

4 352,7

540,2

241,5

2 451,5

4 816,0

3 546,8

3 094,8

88,4

485,3

1 278,6

92,8

2 235,8

41,5

655,8

427,9

6 202,3

2 565,4

963,7

390,9

632,2

386,2

445,3

2 212,2

2 871,4

44 683,5

Konkurētspēja

766,1

34,6

59,7

134,8

1 041,2

22,9

120,1

192,3

641,9

1 626,4

681,4

14,3

15,6

101,9

85,7

61,4

6,2

413,5

189,6

120,2

131,9

45,6

22,7

47,4

192,3

233,0

937,3

2 813,5

10 753,6

Kohēzija

370,8

267,0

1 974,9

56,5

3 311,4

517,3

121,3

2 259,2

4 174,2

1 920,4

2 413,3

74,1

469,7

1 176,8

7,1

2 174,4

35,3

242,3

241,2

6 082,0

2 433,6

918,1

368,3

584,8

193,9

212,2

1 274,9

57,9

33 932,9

| — | Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana |
| --- | --- |

—

Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana

1 012,2

363,6

928,5

1 192,4

7 388,7

158,4

1 685,2

2 956,7

6 938,6

10 393,5

5 838,6

59,6

237,3

490,8

54,5

1 508,9

8,1

1 274,2

1 340,2

3 176,0

1 120,9

1 170,6

221,6

568,4

818,7

910,8

3 884,2

175,1

55 876,3

| — | Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

—

Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums

143,0

16,3

16,5

13,0

96,2

10,8

13,1

37,1

93,3

247,0

653,6

15,5

10,3

28,6

11,1

23,2

15,4

65,1

37,1

117,3

32,2

36,6

12,1

8,6

20,3

85,3

90,9

44,4

1 993,9

| — | ES nozīme pasaules līmenī |
| --- | --- |

—

ES nozīme pasaules līmenī

172,3

221,2

8,6

3,3

26,9

1,0

0,6

5,0

26,6

40,6

37,7

33,4

0,0

4,9

7,9

7,3

—

11,5

16,6

47,9

5,6

620,0

11,2

26,8

5,1

21,7

23,9

6 595,5

7 982,9

| — | Kompensācijas |
| --- | --- |

—

Kompensācijas

—

64,7

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

144,4

—

—

—

—

—

—

209,1

KOPĀ

2 464,3

967,3

2 988,3

1 400,0

11 864,6

710,4

1 940,3

5 450,3

11 874,5

14 227,9

9 624,6

196,9

732,9

1 802,8

166,3

3 775,3

65,1

2 006,6

1 821,9

9 543,4

3 724,1

2 935,3

635,9

1 236,0

1 230,3

1 462,9

6 211,2

9 686,4

110 745,8

2,2 %

0,9 %

2,7 %

1,3 %

10,7 %

0,6 %

1,8 %

4,9 %

10,7 %

12,8 %

8,7 %

0,2 %

0,7 %

1,6 %

0,2 %

3,4 %

0,1 %

1,8 %

1,6 %

8,6 %

3,4 %

2,7 %

0,6 %

1,1 %

1,1 %

1,3 %

5,6 %

8,7 %

100,0 %

VII diagramma

Konsolidētā bilance

| (milj. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Ilgtermiņa aktīvi: |
| Nemateriālie pamatlīdzekļi | 72 | 56 |
| Materiālie pamatlīdzekļi | 4 859 | 4 881 |
| Ilgtermiņa ieguldījumi | 2 379 | 2 078 |
| Aizdevumi | 10 764 | 3 565 |
| Ilgtermiņa priekšfinansējums | 39 750 | 29 023 |
| Ilgtermiņa debitoru parādi | 55 | 45 |
| | 57 879 | 39 648 |
| Apgrozāmie aktīvi: |
| Krājumi | 77 | 85 |
| Īstermiņa ieguldījumi | 1 791 | 1 553 |
| Īstermiņa priekšfinansējums | 9 077 | 10 262 |
| Īstermiņa debitoru parādi | 8 663 | 11 920 |
| Nauda un tās ekvivalenti | 23 372 | 23 724 |
| | 42 980 | 47 544 |
| Aktīvi kopā | 100 859 | 87 192 |
| Ilgtermiņa saistības |
| Darbinieku pabalsti | –37 242 | –37 556 |
| Ilgtermiņa uzkrājumi | –1 469 | –1 341 |
| Ilgtermiņa finanšu saistības | –10 559 | –3 349 |
| Pārējās ilgtermiņa saistības | –2 178 | –2 226 |
| | –51 448 | –44 472 |
| Īstermiņa saistības: |
| Īstermiņa uzkrājumi | – 213 | – 348 |
| Īstermiņa finanšu saistības | –40 | – 119 |
| Īstermiņa parādi | –93 884 | –89 677 |
| | –94 137 | –90 144 |
| Pasīvi kopā | – 145 585 | – 134 616 |
| Tīrie aktīvi | –44 726 | –47 424 |
| Rezerves | 3 323 | 3 115 |
| No dalībvalstīm saņemamās summas: |
| Darbinieku pabalsti | –37 242 | –37 556 |
| Pārējās summas | –10 807 | –12 983 |
| Tīrie aktīvi | –44 726 | –47 424 |

(milj. EUR)

31.12.2009.

31.12.2008.

Ilgtermiņa aktīvi:

Nemateriālie pamatlīdzekļi

72

56

Materiālie pamatlīdzekļi

4 859

4 881

Ilgtermiņa ieguldījumi

2 379

2 078

Aizdevumi

10 764

3 565

Ilgtermiņa priekšfinansējums

39 750

29 023

Ilgtermiņa debitoru parādi

55

45

57 879

39 648

Apgrozāmie aktīvi:

Krājumi

77

85

Īstermiņa ieguldījumi

1 791

1 553

Īstermiņa priekšfinansējums

9 077

10 262

Īstermiņa debitoru parādi

8 663

11 920

Nauda un tās ekvivalenti

23 372

23 724

42 980

47 544

Aktīvi kopā

100 859

87 192

Ilgtermiņa saistības

Darbinieku pabalsti

–37 242

–37 556

Ilgtermiņa uzkrājumi

–1 469

–1 341

Ilgtermiņa finanšu saistības

–10 559

–3 349

Pārējās ilgtermiņa saistības

–2 178

–2 226

–51 448

–44 472

Īstermiņa saistības:

Īstermiņa uzkrājumi

– 213

– 348

Īstermiņa finanšu saistības

–40

– 119

Īstermiņa parādi

–93 884

–89 677

–94 137

–90 144

Pasīvi kopā

– 145 585

– 134 616

Tīrie aktīvi

–44 726

–47 424

Rezerves

3 323

3 115

No dalībvalstīm saņemamās summas:

Darbinieku pabalsti

–37 242

–37 556

Pārējās summas

–10 807

–12 983

Tīrie aktīvi

–44 726

–47 424

VIII diagramma

Konsolidētais pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu

| (milj. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Darbības ieņēmumi |
| Pašu resursi un iemaksas | 110 537 | 112 713 |
| Citi darbības ieņēmumi | 7 532 | 9 731 |
| | 118 069 | 122 444 |
| Darbības izdevumi |
| Administratīvie izdevumi | –8 133 | –7 720 |
| Pamatdarbības izdevumi | – 104 934 | –97 214 |
| | – 113 067 | – 104 934 |
| Atlikums no pamatdarbībām | 5 002 | 17 510 |
| Finanšu darbības ieņēmumi | 835 | 698 |
| Finanšu darbības izdevumi | – 594 | – 467 |
| Izmaiņas saistībās, kas attiecas uz darbinieku pabalstiem | – 683 | –5 009 |
| Asociēto uzņēmumu un kopuzņēmumu tīrā atlikuma (deficīta) daļa | – 103 | –46 |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | 4 457 | 12 686 |

(milj. EUR)

31.12.2009.

31.12.2008.

Darbības ieņēmumi

Pašu resursi un iemaksas

110 537

112 713

Citi darbības ieņēmumi

7 532

9 731

118 069

122 444

Darbības izdevumi

Administratīvie izdevumi

–8 133

–7 720

Pamatdarbības izdevumi

– 104 934

–97 214

– 113 067

– 104 934

Atlikums no pamatdarbībām

5 002

17 510

Finanšu darbības ieņēmumi

835

698

Finanšu darbības izdevumi

– 594

– 467

Izmaiņas saistībās, kas attiecas uz darbinieku pabalstiem

– 683

–5 009

Asociēto uzņēmumu un kopuzņēmumu tīrā atlikuma (deficīta) daļa

– 103

–46

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

4 457

12 686

---

(1)  Romas līgums (parakstīts 1957. gada 25. martā): Līgums par Eiropas Savienības darbību (LESD).

(2)  Romas līgums (parakstīts 1957. gada 25. martā): Eiropas Atomenerģijas kopienas (EAEK) dibināšanas līgums.

(3)  Galvenokārt 2002. gada 25. jūnija Finanšu regula (Finanšu regula) (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.).

(4)  Galvenie tiesību akti, ar kuriem reglamentēti pašu resursi: Padomes Lēmums 2007/436/EK Euratom (OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.), Padomes Lēmums 2000/597/EK, Euratom (OV L 253, 7.10.2000., 42. lpp.), Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.).

(5)  Nedrīkst jaukt terminus “apropriācijas saistībām” un “saistību apropriācijas” un “apropriācijas maksājumiem” un “maksājumu apropriācijas”. Terminus “saistību apropriācijas” un “maksājumu apropriācijas” izmanto tikai tad, ja runa ir par diferencētajām apropriācijām.

(6)  Sk. LESD 317. pantu, EAEK līguma 106.a pantu un Finanšu regulas 50. pantu.

(7)  Sk. Finanšu regulas 69.–74. pantu un Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000.

(8)  Sk. LESD 285.–287. pantu, EAEK līguma 106.a pantu un Finanšu regulas 139.–147. pantu.

(9)  Sk. LESD 319. pantu un EAEK līguma 106.a pantu.

(10)  Galīgā budžeta apropriācijas, ņemot vērā savstarpējos pārvietojumus starp budžeta pozīcijām, apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem vai līdzīgiem ieņēmumiem, un no iepriekšējā finanšu gada pārnestās apropriācijas.

(11)  Galīgā budžeta apropriācijas, ņemot vērā savstarpējos pārvietojumus starp budžeta pozīcijām, apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem vai līdzīgiem ieņēmumiem, un no iepriekšējā finanšu gada pārnestās apropriācijas.

(12)  Attiecībā uz Apvienoto Karalisti piemēroja korekciju (5 657,7 milj. EUR) pašu resursu bruto summai (15 769,3 milj. EUR). Šo pielāgojumu sedz citas dalībvalstis.

(13)  Nīderlandei un Zviedrijai 2007.–2013. gada posmā ir piešķirts bruto samazinājums ikgadējai NKI iemaksai. 2009. gadā tā summa ir attiecīgi 624,4 miljoni EUR un 148,7 miljoni EUR.

(14)  Pēc Padomes Lēmuma 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu stāšanās spēkā tā īstenošanai tika aprēķināts pielāgojums par 2007. un 2008. finanšu gadu.

(15)  Ģeogrāfiskais sadalījums ir norādīts nevis pēc dalībvalstīm veiktajiem maksājumiem, bet pēc izdevumu piešķīruma atbilstīgi Komisijas datorizētajā grāmatvedības sistēmā ABAC pieejamajiem datiem.

(16)  Summas, kas norādītas postenī “Trešās valstis un citi”, ietver galvenokārt izdevumus par projektiem, kas īstenoti ārpus ES, un trešo valstu dalību. Tajā iekļauti arī izdevumi, kurus nebija iespējams iedalīt ģeogrāfiski.

---

II PIELIKUMS

Īpašie ziņojumi, kurus Revīzijas palāta pieņēmusi kopš iepriekšējā gada pārskata

| — | Īpašais ziņojums Nr. 15/2009 “Ar Apvienoto Nāciju Organizācijas struktūru starpniecību sniegtais ES atbalsts. Lēmumu pieņemšana un uzraudzība” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 15/2009 “Ar Apvienoto Nāciju Organizācijas struktūru starpniecību sniegtais ES atbalsts. Lēmumu pieņemšana un uzraudzība”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 16/2009 “Eiropas Komisijas pārvaldītā pirmspievienošanās palīdzība Turcijai” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 16/2009 “Eiropas Komisijas pārvaldītā pirmspievienošanās palīdzība Turcijai”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 17/2009 “No Eiropas Sociālā fonda līdzfinansētās profesionālās mācības sievietēm” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 17/2009 “No Eiropas Sociālā fonda līdzfinansētās profesionālās mācības sievietēm”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 18/2009 “EAF atbalsta efektivitāte reģionālās ekonomikas integrācijai Austrumāfrikā un Rietumāfrikā” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 18/2009 “EAF atbalsta efektivitāte reģionālās ekonomikas integrācijai Austrumāfrikā un Rietumāfrikā”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 1/2010 “Vai vienkāršotas muitas procedūras ievedumiem kontrolē efektīvi?” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 1/2010 “Vai vienkāršotas muitas procedūras ievedumiem kontrolē efektīvi?”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 2/2010 “Saskaņā ar Sesto pētniecības pamatprogrammu īstenoto projektēšanas pētījumu un jaunu infrastruktūru izveides atbalsta shēmu efektivitāte” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 2/2010 “Saskaņā ar Sesto pētniecības pamatprogrammu īstenoto projektēšanas pētījumu un jaunu infrastruktūru izveides atbalsta shēmu efektivitāte”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 3/2010 “Vai ietekmes novērtējumi noder ES iestādēm lēmumu pieņemšanā?” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 3/2010 “Vai ietekmes novērtējumi noder ES iestādēm lēmumu pieņemšanā?”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 4/2010 “Vai Leonardo da Vinci programmas mobilitātes plāna koncepcija un pārvaldība spēs nodrošināt reālus rezultātus?” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 4/2010 “Vai Leonardo da Vinci programmas mobilitātes plāna koncepcija un pārvaldība spēs nodrošināt reālus rezultātus?”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 5/2010 “Leader pieejas īstenošana lauku attīstībā” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 5/2010 “Leader pieejas īstenošana lauku attīstībā”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 6/2010 “Vai cukura tirgus reforma sasniedza tai izvirzītos galvenos mērķus?” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 6/2010 “Vai cukura tirgus reforma sasniedza tai izvirzītos galvenos mērķus?”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 7/2010 “Grāmatojumu noskaidrošanas procedūras revīzija” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 7/2010 “Grāmatojumu noskaidrošanas procedūras revīzija”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 8/2010 “Transporta darbības rezultātu uzlabošana Eiropas dzelzceļa pārvadājumu asīs. Vai ieguldījumi ES dzelzceļa infrastruktūrā ir bijuši efektīvi?” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 8/2010 “Transporta darbības rezultātu uzlabošana Eiropas dzelzceļa pārvadājumu asīs. Vai ieguldījumi ES dzelzceļa infrastruktūrā ir bijuši efektīvi?”

| — | Īpašais ziņojums Nr. 9/2010 “Vai līdzekļi ES struktūrpasākumiem ūdensapgādei sadzīves patēriņam ir izlietoti, lai panāktu labāko rezultātu?” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 9/2010 “Vai līdzekļi ES struktūrpasākumiem ūdensapgādei sadzīves patēriņam ir izlietoti, lai panāktu labāko rezultātu?”

Ar šiem ziņojumiem var iepazīties vai tos lejupielādēt Eiropas Revīzijas palātas tīmekļa vietnē www.eca.europa.eu.

Ziņojumu var saņemt drukātā veidā. Tas jāpieprasa Eiropas Revīzijas palātas Komunikācijas un ziņojumu daļā:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Communication and Reports Unit |
| 12 rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tālr.: +352 4398-1 |
| E-pasts: euraud@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Communication and Reports Unit

12 rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tālr.: +352 4398-1

E-pasts: euraud@eca.europa.eu

vai jāaizpilda elektroniskā pieprasījuma veidlapa virtuālajā grāmatnīcā EU-Bookshop.

---

| 9.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 303/243 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 303/243

---

GADA PĀRSKATS PAR DARBĪBĀM, KO FINANSĒ NO ASTOTĀ, DEVĪTĀ UN DESMITĀ EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDA (EAF)

2010/C 303/02

Gada pārskats par darbībām, ko finansē no astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda (EAF)

SATURS

Ievads

Eiropas Attīstības fondu apraksts

I. Astotā, devītā un desmitā EAF īstenošana

Finanšu izpilde

Komisijas gada pārskats par astotā, devītā un desmitā EAF finanšu pārvaldību

II. Revīzijas palātas neatkarīgā Ticamības deklarācija par EAF

Revīzijas palātas neatkarīgā Ticamības deklarācija par astoto, devīto un desmito Eiropas Attīstības fondu (EAF) 2009. finanšu gadā

Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija

Revīzijas tvērums un pieeja

Pārskatu ticamība

Darījumu pareizība

Ieņēmumi

Saistības

Maksājumi

Sistēmu efektivitāte

Ex ante pārbaudes

Uzraudzība un pārraudzība

Ārējās revīzijas

Iekšējā revīzija

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

Secinājumi un ieteikumi

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 1. | Šajā gada pārskatā ir izklāstīts Palātas izvērtējums par Eiropas Attīstības fondiem (EAF). Galvenā informācija par 2009. gadā veiktajām darbībām un izdevumiem ir apkopota
  1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

1.

Šajā gada pārskatā ir izklāstīts Palātas izvērtējums par Eiropas Attīstības fondiem (EAF). Galvenā informācija par 2009. gadā veiktajām darbībām un izdevumiem ir apkopota
  1. tabulā
  .

1. tabula.   Eiropas Attīstības fondi. Galvenie dati

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Budžeta sadaļa | Politikas joma | Apraksts | Maksājumi 2009. g. | Pārvaldības veids |
| Eiropas Attīstības fondi | 8. EAF | Administratīvie izdevumi | 0 | Centralizēta tieša |
| Pamatdarbības izdevumi | 0 | Centralizēta netieša |
| 20 | Centralizēta tieša |
| 152 | Decentralizēta |
| 0 | Kopēja pārvaldība |
| 172 |
| 9. EAF | Administratīvie izdevumi | 4 | Centralizēta tieša |
| Pamatdarbības izdevumi | 36 | Centralizēta netieša |
| 439 | Centralizēta tieša |
| 1 188 | Decentralizēta |
| 177 | Kopēja pārvaldība |
| 1 844 | |
| 10. EAF | Administratīvie izdevumi | 71 | Centralizēta tieša |
| Pamatdarbības izdevumi | 2 | Centralizēta netieša |
| 663 | Centralizēta tieša |
| 110 | Decentralizēta |
| 261 | Kopēja pārvaldība |
| 1 107 | |
| Administratīvie izdevumi kopā | 75 | |
| Darbības izdevumi kopā | 3 048 | |
| Maksājumi kopā (27) | 3 123 | |
| Individuālās saistības kopā (28) | 4 141 | |
| Vispārējās saistības kopā (28) | 3 405 | |
| Avots: Eiropas Revīzijas palāta, balstoties uz datiem, ko tā saņēmusi no EuropeAid sadarbības biroja datu noliktavas. |

(miljonos EUR)

Budžeta sadaļa

Politikas joma

Apraksts

Maksājumi 2009. g.

Pārvaldības veids

Eiropas Attīstības fondi

8. EAF

Administratīvie izdevumi

0

Centralizēta tieša

Pamatdarbības izdevumi

0

Centralizēta netieša

20

Centralizēta tieša

152

Decentralizēta

0

Kopēja pārvaldība

172

9. EAF

Administratīvie izdevumi

4

Centralizēta tieša

Pamatdarbības izdevumi

36

Centralizēta netieša

439

Centralizēta tieša

1 188

Decentralizēta

177

Kopēja pārvaldība

1 844

10. EAF

Administratīvie izdevumi

71

Centralizēta tieša

Pamatdarbības izdevumi

2

Centralizēta netieša

663

Centralizēta tieša

110

Decentralizēta

261

Kopēja pārvaldība

1 107

Administratīvie izdevumi kopā

75

Darbības izdevumi kopā

3 048

Maksājumi kopā (27)

3 123

Individuālās saistības kopā (28)

4 141

Vispārējās saistības kopā (28)

3 405

Avots: Eiropas Revīzijas palāta, balstoties uz datiem, ko tā saņēmusi no EuropeAid sadarbības biroja datu noliktavas.

Eiropas Attīstības fondu apraksts

| 2. | Eiropas Attīstības fonds (EAF) ir galvenais Eiropas Savienības atbalsta instruments attīstības sadarbībai Āfrikas, Karību un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT). To izveidoja 1957. gadā saskaņā ar Romas līgumu. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Attīstības fonds (EAF) ir galvenais Eiropas Savienības atbalsta instruments attīstības sadarbībai Āfrikas, Karību un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT). To izveidoja 1957. gadā saskaņā ar Romas līgumu.

| 3. | Eiropas Attīstības fondus finansē dalībvalstis, tos reglamentē īpaša finanšu regula un pārvalda īpaša komiteja. Eiropas Komisija ir atbildīga par to darbību finansiālu īstenošanu, kuras veiktas ar EAF līdzekļiem. Komisijā gandrīz visas EAF programmas pārvalda EuropeAid sadarbības birojs (turpmāk tekstā –“EuropeAid”), kas atbild arī par ārējo attiecību un attīstības izdevumu lielākās daļas pārvaldību; šos izdevumus finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta (1). Neliela daļa EAF projektu (2) attiecas uz humāno palīdzību, un tos pārvalda Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts (ĢD ECHO). Ieguldījumu mehānismu pārvalda Eiropas Investīciju banka (EIB). Ne Palātas ticamības deklarācija, ne Eiropas Parlamenta budžeta izpildes apstiprināšanas procedūra uz šo mehānismu neattiecas (3)
   (4). |
| --- | --- |

3.

Eiropas Attīstības fondus finansē dalībvalstis, tos reglamentē īpaša finanšu regula un pārvalda īpaša komiteja. Eiropas Komisija ir atbildīga par to darbību finansiālu īstenošanu, kuras veiktas ar EAF līdzekļiem. Komisijā gandrīz visas EAF programmas pārvalda EuropeAid sadarbības birojs (turpmāk tekstā –“EuropeAid”), kas atbild arī par ārējo attiecību un attīstības izdevumu lielākās daļas pārvaldību; šos izdevumus finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta (1). Neliela daļa EAF projektu (2) attiecas uz humāno palīdzību, un tos pārvalda Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts (ĢD ECHO). Ieguldījumu mehānismu pārvalda Eiropas Investīciju banka (EIB). Ne Palātas ticamības deklarācija, ne Eiropas Parlamenta budžeta izpildes apstiprināšanas procedūra uz šo mehānismu neattiecas (3)
   (4).

| 4. | EAF pārvaldībā izmanto trīs galvenos pārvaldības veidus (
  1. tabula
  ): tos pārvalda centralizēti, kopīgi vai decentralizēti (5). Saskaņā ar centralizēto pārvaldību (40 % no maksājumiem 2009. gadā) Komisija īsteno palīdzības darbības tieši, un šī palīdzība galvenokārt attiecas uz budžeta atbalstu. Saskaņā ar kopīgo pārvaldību (14 % no maksājumiem 2009. gadā) starptautiskās organizācijas ir atbildīgas par Komisijas finansēto darbību īstenošanu ar nosacījumu, ka šo organizāciju uzskaites, revīzijas, kontroles un iepirkuma procedūras sniedz starptautiski atzītiem standartiem līdzvērtīgas garantijas. EuropeAid galvenie partneri ir ANO aģentūras un Pasaules Banka. Saskaņā ar decentralizēto pārvaldību (46 % no maksājumiem 2009. gadā) Komisija uztic dažu uzdevumu vadību saņēmējvalstu iestādēm. EAF decentralizētās pārvaldības principi attiecībā uz maksājumu procedūru ir atspoguļoti
  1. diagrammā
  . |
| --- | --- |

4.

EAF pārvaldībā izmanto trīs galvenos pārvaldības veidus (
  1. tabula
  ): tos pārvalda centralizēti, kopīgi vai decentralizēti (5). Saskaņā ar centralizēto pārvaldību (40 % no maksājumiem 2009. gadā) Komisija īsteno palīdzības darbības tieši, un šī palīdzība galvenokārt attiecas uz budžeta atbalstu. Saskaņā ar kopīgo pārvaldību (14 % no maksājumiem 2009. gadā) starptautiskās organizācijas ir atbildīgas par Komisijas finansēto darbību īstenošanu ar nosacījumu, ka šo organizāciju uzskaites, revīzijas, kontroles un iepirkuma procedūras sniedz starptautiski atzītiem standartiem līdzvērtīgas garantijas. EuropeAid galvenie partneri ir ANO aģentūras un Pasaules Banka. Saskaņā ar decentralizēto pārvaldību (46 % no maksājumiem 2009. gadā) Komisija uztic dažu uzdevumu vadību saņēmējvalstu iestādēm. EAF decentralizētās pārvaldības principi attiecībā uz maksājumu procedūru ir atspoguļoti
  1. diagrammā
  .

1. diagramma. Decentralizētās pārvaldības princips attiecībā uz maksājumu procedūru

Image

| 5. | EAF darbības īsteno tādās valstīs un tādas valstis, kuru iekšējās kontroles sistēmas parasti darbojas vāji. Valsts kredītrīkotāju zemā administratīvā spēja saņēmējvalstīs, kā arī īstenotājorganizāciju un pārraudzītāju finanšu procedūru un kontroles sistēmu izveidē un piemērošanā pieļautās nepilnības lielā mērā apdraud darījumu pareizību. Pārbaužu veikšanu ļoti apgrūtina arī bieži vien lielais attālums līdz vietām, kur tiek īstenoti projekti, kā arī konflikti dažos reģionos. |
| --- | --- |

5.

EAF darbības īsteno tādās valstīs un tādas valstis, kuru iekšējās kontroles sistēmas parasti darbojas vāji. Valsts kredītrīkotāju zemā administratīvā spēja saņēmējvalstīs, kā arī īstenotājorganizāciju un pārraudzītāju finanšu procedūru un kontroles sistēmu izveidē un piemērošanā pieļautās nepilnības lielā mērā apdraud darījumu pareizību. Pārbaužu veikšanu ļoti apgrūtina arī bieži vien lielais attālums līdz vietām, kur tiek īstenoti projekti, kā arī konflikti dažos reģionos.

| 5. | EAF mērķis ir palīdzēt valstīm, kuras pēc definīcijas atrodas grūtā situācijā, un attīstības atbalsta politikai jānodrošina, ka valstu iestādes ir atbildīgas par attīstības stratēģijām. Būtiska loma šajā procesā ir valsts kredītrīkotājam. Lai nodrošinātu piemērojamo procedūru un noteikumu ievērošanu, jau vairākus gadus tiek īstenota mācību programma, kas ir speciāli izstrādāta valsts kredītrīkotāju birojā strādājošo darbinieku apmācībai. |
| --- | --- |

5.

I NODAĻA.   ASTOTĀ, DEVĪTĀ UN DESMITĀ EAF ĪSTENOŠANA

Finanšu izpilde

| 6. | Astoto, devīto un desmito EAF 2009. gadā īstenoja vienlaicīgi. Katru EAF nolīgumu parasti slēdz uz apmēram pieciem gadiem, tāpēc programmu cikli sakrīt ar partnerattiecību nolīgumu vai konvenciju cikliem. Lai gan par Eiropas Attīstības fondu finansējumu saistības uzņemas uz pieciem gadiem, maksājumus var veikt ilgākā periodā. |
| --- | --- |

6.

Astoto, devīto un desmito EAF 2009. gadā īstenoja vienlaicīgi. Katru EAF nolīgumu parasti slēdz uz apmēram pieciem gadiem, tāpēc programmu cikli sakrīt ar partnerattiecību nolīgumu vai konvenciju cikliem. Lai gan par Eiropas Attīstības fondu finansējumu saistības uzņemas uz pieciem gadiem, maksājumus var veikt ilgākā periodā.

| 6. | Lai gan katrs EAF aptver apmēram piecu gadu periodu, projektu un programmu īstenošana un ar tiem saistīto maksājumu veikšana var aptvert ilgāku laikposmu, kuru tomēr ierobežo noteikumi. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Dalībvalstu kopējās iemaksas 2009. gadā bija 3 296 miljoni EUR. No dalībvalstīm vēl arvien tiek pieprasītas iemaksas devītajā EAF. |
| --- | --- |

7.

Dalībvalstu kopējās iemaksas 2009. gadā bija 3 296 miljoni EUR. No dalībvalstīm vēl arvien tiek pieprasītas iemaksas devītajā EAF.

| 8. | Desmitais EAF attiecas uz 2008.–2013. gadu, un no tā paredzēts sniegt Kopienas atbalstu 22 682 miljonu EUR apmērā, sākot no 2008. gada 1. jūlija. No šīs summas 21 966 miljoni EUR ir piešķirti ĀKK valstīm, bet 286 miljoni EUR aizjūras zemēm un teritorijām, tostarp 1 500 miljoni EUR ĀKK valstīm un 30 miljoni EUR aizjūras zemēm un teritorijām no paredzētā ieguldījumu mehānisma, kuru pārvalda EIB. Savukārt 430 miljoni EUR ir paredzēti Komisijas izdevumiem, kas saistīti ar EAF plānošanu un īstenošanu. |
| --- | --- |

8.

Desmitais EAF attiecas uz 2008.–2013. gadu, un no tā paredzēts sniegt Kopienas atbalstu 22 682 miljonu EUR apmērā, sākot no 2008. gada 1. jūlija. No šīs summas 21 966 miljoni EUR ir piešķirti ĀKK valstīm, bet 286 miljoni EUR aizjūras zemēm un teritorijām, tostarp 1 500 miljoni EUR ĀKK valstīm un 30 miljoni EUR aizjūras zemēm un teritorijām no paredzētā ieguldījumu mehānisma, kuru pārvalda EIB. Savukārt 430 miljoni EUR ir paredzēti Komisijas izdevumiem, kas saistīti ar EAF plānošanu un īstenošanu.

| 9. | Kopējais Komisijas pārvaldīto EAF līdzekļu izlietojums un finanšu izpilde parādīti
  2. tabulā
  . 2009. gadā finanšu izpildes prognozes, ko vispārējām saistībām un individuālām saistībām bija izstrādājusi Komisija, bija pārsniegtas un sasniedza 3 406 miljonus EUR vispārējām saistībām, bet individuālajām saistībām tās sasniedza rekordlīmeni – 4 140 miljonus EUR. Neto maksājumi bija 3 069 miljoni EUR jeb 92 % no sākotnējām prognozēm. Šī starpība radās tāpēc, ka maksājumus prognozētajā apjomā neveica tajās valstīs, kurās vēl norit Kotonū nolīguma 96. pantā noteiktā apspriežu procedūra vai citi dialoga pasākumi (6), valstīs, kuras vēl nav ratificējušas Kotonū nolīgumu (7), kā arī valstīs, kur budžeta atbalsta maksājumus neveica tāpēc, ka netika saņemts apstiprinājums par vispārējo vai īpašo nosacījumu izpildi (8). Nenokārtotie maksājumi pieauga par 3 %, taču tas ir pieņemami, ņemot vērā starpību starp vispārējo saistību līmeni un neto maksājumiem, kas veikti gada laikā. Tajā pašā laikā vecie un neaktīvie nenokārtotie maksājumi palielinājās par 23 %, jo 2007. gadā vispārējo saistību līmenis bija augsts, lai izmantotu no 9. EAF atlikušos līdzekļus, taču tas neradīja tikpat augstu individuālo saistību līmeni. |
| --- | --- |

9.

Kopējais Komisijas pārvaldīto EAF līdzekļu izlietojums un finanšu izpilde parādīti
  2. tabulā
  . 2009. gadā finanšu izpildes prognozes, ko vispārējām saistībām un individuālām saistībām bija izstrādājusi Komisija, bija pārsniegtas un sasniedza 3 406 miljonus EUR vispārējām saistībām, bet individuālajām saistībām tās sasniedza rekordlīmeni – 4 140 miljonus EUR. Neto maksājumi bija 3 069 miljoni EUR jeb 92 % no sākotnējām prognozēm. Šī starpība radās tāpēc, ka maksājumus prognozētajā apjomā neveica tajās valstīs, kurās vēl norit Kotonū nolīguma 96. pantā noteiktā apspriežu procedūra vai citi dialoga pasākumi (6), valstīs, kuras vēl nav ratificējušas Kotonū nolīgumu (7), kā arī valstīs, kur budžeta atbalsta maksājumus neveica tāpēc, ka netika saņemts apstiprinājums par vispārējo vai īpašo nosacījumu izpildi (8). Nenokārtotie maksājumi pieauga par 3 %, taču tas ir pieņemami, ņemot vērā starpību starp vispārējo saistību līmeni un neto maksājumiem, kas veikti gada laikā. Tajā pašā laikā vecie un neaktīvie nenokārtotie maksājumi palielinājās par 23 %, jo 2007. gadā vispārējo saistību līmenis bija augsts, lai izmantotu no 9. EAF atlikušos līdzekļus, taču tas neradīja tikpat augstu individuālo saistību līmeni.

| 9. | Izcili rezultāti attiecībā uz vispārējām un individuālām saistībām liecina par panākumiem, ko guvusi Komisijas pieņemtā politika par programmu paātrinātu īstenošanu.

  Nenokārtoto maksājumu skaita palielināšanos 2009. gadā var izskaidrot ar īpaši lielu saistību apmēru 2007. gadā un EAF projekta ciklu, kas vidēji ilgst trīs gadus un kurā lielākie maksājumi parasti tiek veikti pirmajā gadā un pēdējā gada beigās. |
| --- | --- |

9.

Nenokārtoto maksājumu skaita palielināšanos 2009. gadā var izskaidrot ar īpaši lielu saistību apmēru 2007. gadā un EAF projekta ciklu, kas vidēji ilgst trīs gadus un kurā lielākie maksājumi parasti tiek veikti pirmajā gadā un pēdējā gada beigās.

2. tabula.   Kopīgais EAF resursu izlietojums 2009. gada 31. decembrī

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Stāvoklis 2008. gada beigās | Budžeta izpilde 2009. finanšu gadā | Stāvoklis 2009. gada beigās |
| Kopsumma | Izpildes rādītājs (30) | 8. EAF (31) | 9. EAF (31) | 10. EAF | Kopsumma | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | Kopsumma | Izpildes rādītājs (30) |
| A. | RESURSI
   (29) |

(miljonos EUR)

Stāvoklis 2008. gada beigās

Budžeta izpilde 2009. finanšu gadā

Stāvoklis 2009. gada beigās

Kopsumma

Izpildes rādītājs (30)

8. EAF (31)

9. EAF (31)

10. EAF

Kopsumma

8. EAF

9. EAF

10. EAF

Kopsumma

Izpildes rādītājs (30)

A.

48 677,7

0,8

1,0

66,6

68,4

10 786,7

16 632,8

21 326,7

48 746,1

B.   IZLIETOJUMS

| 1. | Finansiālās saistības |
| --- | --- |

1.

32 185,3

66,1 %

–41,7

–53,8

3 501,0

3 405,5

10 744,4

16 579,0

8 267,4

35 590,7

73,0 %

| 2. | Individuālās juridiskās saistības |
| --- | --- |

2.

24 880,8

51,1 %

–41,8

997,4

3 184,1

4 139,7

10 499,1

15 206,8

3 314,5

29 020,5

59,5 %

| 3. | Maksājumi
   (32) |
| --- | --- |

3.

20 031,1

41,2 %

152,1

1 805,8

1 111,4

3 069,3

10 082,4

11 816,9

1 201,1

23 100,4

47,4 %

| C. | Nenokārtotie maksājumi (B1-B3) |
| --- | --- |

C.

12 154,1

25,0 %

662,1

4 762,1

7 066,3

12 490,3

25,6 %

| D. | Pieejamais atlikums (A-B1) |
| --- | --- |

D.

16 492,5

33,9 %

42,3

53,8

13 059,3

13 155,4

27,0 %

Avots: Revīzijas palāta, balstoties uz EAF pārskatiem par finanšu izpildi un finanšu pārskatiem 2009. gada 31. decembrī.

Komisijas gada pārskats par astotā, devītā un desmitā EAF finanšu pārvaldību

| 10. | Desmitajam EAF piemērojamā finanšu regulā (9) noteikts, ka Komisijas pienākums ir katru gadu ziņot par Eiropas Attīstības fondu finanšu pārvaldību. Palāta uzskata, ka ziņojumā par finanšu pārvaldību ir precīzi aprakstīta Komisijas finanšu gada darbības mērķu sasniegšana (īpaši attiecībā uz finanšu izpildi un kontroles darbībām), kā arī finanšu stāvoklis un notikumi, kas ievērojami ietekmējuši 2009. gadā veiktos pasākumus. |
| --- | --- |

10.

Desmitajam EAF piemērojamā finanšu regulā (9) noteikts, ka Komisijas pienākums ir katru gadu ziņot par Eiropas Attīstības fondu finanšu pārvaldību. Palāta uzskata, ka ziņojumā par finanšu pārvaldību ir precīzi aprakstīta Komisijas finanšu gada darbības mērķu sasniegšana (īpaši attiecībā uz finanšu izpildi un kontroles darbībām), kā arī finanšu stāvoklis un notikumi, kas ievērojami ietekmējuši 2009. gadā veiktos pasākumus.

II NODAĻA.   REVĪZIJAS PALĀTAS NEATKARĪGĀ TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA PAR EAF

Revīzijas palātas neatkarīgā Ticamības deklarācija par astoto, devīto un desmito Eiropas Attīstības fondu (EAF) 2009. finanšu gadā

| | | |
| --- | --- | --- |

2010. gada 9. septembrī

| | |
| --- | --- |

| | | |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

| Eiropas Revīzijas palāta |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG |

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU PAMATOJOŠĀ INFORMĀCIJA

Revīzijas tvērums un pieeja

| 11. | Ticamības deklarācijas VI un VII punktā izklāstītie apsvērumi par EAF pārskatu ticamību balstās uz revīziju, kurā pārbaudīja konsolidētos finanšu pārskatus (14) un konsolidēto ziņojumu par septītā, astotā, devītā un desmitā EAF finanšu izpildi (15). Revīziju veica, piemērojot atbilstoša spektra revīzijas procedūras, kas paredzētas, lai selektīvi pārbaudītu pierādījumus par faktiskajām summām un pārskatos sniegtajiem datiem. Revīzijā vērtēja arī izmantotās grāmatvedības metodes, vadības veiktās nozīmīgās aplēses un konsolidēto pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

11.

Ticamības deklarācijas VI un VII punktā izklāstītie apsvērumi par EAF pārskatu ticamību balstās uz revīziju, kurā pārbaudīja konsolidētos finanšu pārskatus (14) un konsolidēto ziņojumu par septītā, astotā, devītā un desmitā EAF finanšu izpildi (15). Revīziju veica, piemērojot atbilstoša spektra revīzijas procedūras, kas paredzētas, lai selektīvi pārbaudītu pierādījumus par faktiskajām summām un pārskatos sniegtajiem datiem. Revīzijā vērtēja arī izmantotās grāmatvedības metodes, vadības veiktās nozīmīgās aplēses un konsolidēto pārskatu vispārējo izklāstu.

| 12. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metodes, kas izmantotas, lai pārbaudītu pakārtoto darījumu pareizību, ir aprakstītas 1. nodaļas 1.1. pielikuma 2. daļā Revīzijas palātas 2009. gada pārskatā par budžeta izpildi. Ticamības deklarācijas VIII–X punktā izklāstītie apsvērumi par EAF darījumu pareizību balstās uz šādiem komponentiem:






  a) | padziļināta pārbaude, ko veic statistiski reprezentatīvam paraugam, kurā ir 220 elementu, kuri attiecas uz 50 finanšu un individuālām juridiskām saistībām un 170 vidusposma un galīgajiem maksājumiem, ko veikuši EuropeAid centrālie dienesti un pārstāvniecības. Vajadzības gadījumā uz vietas apmeklēja īstenotājorganizācijas un galasaņēmējus, lai pārbaudītu finanšu pārskatos vai izmaksu deklarācijās atspoguļotos pakārtotos maksājumus; |
| --- | --- | --- |

12.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metodes, kas izmantotas, lai pārbaudītu pakārtoto darījumu pareizību, ir aprakstītas 1. nodaļas 1.1. pielikuma 2. daļā Revīzijas palātas 2009. gada pārskatā par budžeta izpildi. Ticamības deklarācijas VIII–X punktā izklāstītie apsvērumi par EAF darījumu pareizību balstās uz šādiem komponentiem:

a)

padziļināta pārbaude, ko veic statistiski reprezentatīvam paraugam, kurā ir 220 elementu, kuri attiecas uz 50 finanšu un individuālām juridiskām saistībām un 170 vidusposma un galīgajiem maksājumiem, ko veikuši EuropeAid centrālie dienesti un pārstāvniecības. Vajadzības gadījumā uz vietas apmeklēja īstenotājorganizācijas un galasaņēmējus, lai pārbaudītu finanšu pārskatos vai izmaksu deklarācijās atspoguļotos pakārtotos maksājumus;

| b) | pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitātes novērtējums EuropeAid centrālajos dienestos un pārstāvniecībās; tika pārbaudīti šādi elementi:






  i) | līgumu un kredītrīkotāju, tostarp valstu kredītrīkotāju, apstiprināto maksājumu ex ante pārbaudes; |
| --- | --- | --- |

b)

pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitātes novērtējums EuropeAid centrālajos dienestos un pārstāvniecībās; tika pārbaudīti šādi elementi:

i)

līgumu un kredītrīkotāju, tostarp valstu kredītrīkotāju, apstiprināto maksājumu ex ante pārbaudes;

| ii) | uzraudzība un pārraudzība; |
| --- | --- |

ii)

uzraudzība un pārraudzība;

| iii) | ārējās revīzijas; |
| --- | --- |

iii)

ārējās revīzijas;

| iv) | iekšējā revīzija; |
| --- | --- |

iv)

iekšējā revīzija;

| c) | iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaudes rezultāti ir apkopoti
  4. pielikumā
  . |
| --- | --- |

c)

iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaudes rezultāti ir apkopoti
  4. pielikumā
  .

Pārskatu ticamība

| 13. | Saskaņā ar Finanšu regulu un galvenā grāmatveža pieņemtajiem noteikumiem Palāta secina, ka EAF pārskati par 2009. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Eiropas Attīstības fondu finanšu stāvokli un to darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā. |
| --- | --- |

13.

Saskaņā ar Finanšu regulu un galvenā grāmatveža pieņemtajiem noteikumiem Palāta secina, ka EAF pārskati par 2009. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Eiropas Attīstības fondu finanšu stāvokli un to darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā.

| 14. | EAF 2009. gada pārskati ir pirmie pārskati, kas sagatavoti, izmantojot jauno uzkrājumu grāmatvedības sistēmu ABAC FED (to pašu sistēmu, kas izmantota Eiropas Savienības vispārējam budžetam). To ieviesa 2009. gada februārī, kad bija sekmīgi pabeigta pāreja no iepriekš izmantotās naudas plūsmas grāmatvedības sistēmas (OLAS). Jaunā sistēma ir labāk piemērota pārskatu sagatavošanai saskaņā ar uzkrājumu grāmatvedības principu, piemēram, ir jāveic mazāk manuālu korekciju, lai gada beigās sagatavotu pārskatus atbilstoši uzkrāšanas principam. Tādējādi ABAC FED ir pilnveidojusi grāmatvedības vidi. |
| --- | --- |

14.

EAF 2009. gada pārskati ir pirmie pārskati, kas sagatavoti, izmantojot jauno uzkrājumu grāmatvedības sistēmu ABAC FED (to pašu sistēmu, kas izmantota Eiropas Savienības vispārējam budžetam). To ieviesa 2009. gada februārī, kad bija sekmīgi pabeigta pāreja no iepriekš izmantotās naudas plūsmas grāmatvedības sistēmas (OLAS). Jaunā sistēma ir labāk piemērota pārskatu sagatavošanai saskaņā ar uzkrājumu grāmatvedības principu, piemēram, ir jāveic mazāk manuālu korekciju, lai gada beigās sagatavotu pārskatus atbilstoši uzkrāšanas principam. Tādējādi ABAC FED ir pilnveidojusi grāmatvedības vidi.

| 15. | EuropeAid veikto ex post pārbaužu laikā bieži tika konstatētas reģistrēšanas kļūdas (16). Kaut gan Palātas veiktās finanšu pārskatu revīzijas laikā neatklājās šādu kļūdu izraisītas būtiskas kļūdas, tās tomēr nedrīkst atstāt novārtā, jo tās var ietekmēt to datu precizitāti, kurus izmanto gada pārskatu sagatavošanā, īpaši attiecībā uz periodizācijas procedūru gada beigās. |
| --- | --- |

15.

EuropeAid veikto ex post pārbaužu laikā bieži tika konstatētas reģistrēšanas kļūdas (16). Kaut gan Palātas veiktās finanšu pārskatu revīzijas laikā neatklājās šādu kļūdu izraisītas būtiskas kļūdas, tās tomēr nedrīkst atstāt novārtā, jo tās var ietekmēt to datu precizitāti, kurus izmanto gada pārskatu sagatavošanā, īpaši attiecībā uz periodizācijas procedūru gada beigās.

| 15. | Iespējams, ka dažos gadījumos migrācija uz projektu vadības jauno IT sistēmu ir radījusi neskaidrību par datumu reģistrēšanu. Lai panāktu uzlabojumus šīs sistēmas izmantošanā, EuropeAid ir rīkojis daudzus mācību kursus pārstāvniecībās un galvenajos dienestos.

  EuropeAid centrālie dienesti 2009. gada beigās izveidoja arī departamentu, lai pārraudzītu CRIS reģistrētās informācijas kvalitāti, kam vēl vairāk jāuzlabo to datu ticamība, kurus izmanto gada pārskatu sagatavošanā.


  Kā Palāta norāda, tas gada pārskatus būtiski neietekmēja. |
| --- | --- |

15.

EuropeAid centrālie dienesti 2009. gada beigās izveidoja arī departamentu, lai pārraudzītu CRIS reģistrētās informācijas kvalitāti, kam vēl vairāk jāuzlabo to datu ticamība, kurus izmanto gada pārskatu sagatavošanā.

Kā Palāta norāda, tas gada pārskatus būtiski neietekmēja.

| 16. | Kā minēts atbildē uz Revīzijas palātas 2008. gada pārskatu par EAF (17), Komisija paziņoja, ka ir precizējusi metodi, lai aplēstu uzkrājumus saņemamajiem faktūrrēķiniem. Palātas veiktā revīzija apstiprināja, ka šī metode ir piemērota pareizi, un konstatēja, ka finanšu pārskatos atspoguļotajās uzkrātajās maksās nav būtisku kļūdu. |
| --- | --- |

16.

Kā minēts atbildē uz Revīzijas palātas 2008. gada pārskatu par EAF (17), Komisija paziņoja, ka ir precizējusi metodi, lai aplēstu uzkrājumus saņemamajiem faktūrrēķiniem. Palātas veiktā revīzija apstiprināja, ka šī metode ir piemērota pareizi, un konstatēja, ka finanšu pārskatos atspoguļotajās uzkrātajās maksās nav būtisku kļūdu.

| 17. | Finanšu pārskatu 2.2. piezīmē ir minēta to garantiju “tekošā” summa, kuras saņemtas saistībā ar priekšfinansējumu; 2009. gada beigās šī summa bija 413,6 miljoni EUR. Palāta secina, ka šī summa ir novērtēta par 82,3 miljoniem EUR jeb par 19,9 % zemāk. |
| --- | --- |

17.

Finanšu pārskatu 2.2. piezīmē ir minēta to garantiju “tekošā” summa, kuras saņemtas saistībā ar priekšfinansējumu; 2009. gada beigās šī summa bija 413,6 miljoni EUR. Palāta secina, ka šī summa ir novērtēta par 82,3 miljoniem EUR jeb par 19,9 % zemāk.

| 17. | Komisija piekrīt šim apsvērumam, un kredītrīkotājs 2010. gadā ir reģistrējis vajadzīgos labojumus.

  Komisija atzīmē, ka Palāta 39 līgumu paraugā konstatēja vienu kļūdu, proti, 3,5 miljonus euro, un šī kļūda tika ekstrapolēta. |
| --- | --- |

17.

Komisija atzīmē, ka Palāta 39 līgumu paraugā konstatēja vienu kļūdu, proti, 3,5 miljonus euro, un šī kļūda tika ekstrapolēta.

| 18. | Finanšu pārskatu 5.1. piezīmē norādītās ieturējuma naudas garantijas 2009. gada beigās bija 186,2 miljoni EUR. Palāta konstatēja, ka šī summa ir novērtēta par 58,4 miljoniem EUR jeb par 31,4 % augstāk. |
| --- | --- |

18.

Finanšu pārskatu 5.1. piezīmē norādītās ieturējuma naudas garantijas 2009. gada beigās bija 186,2 miljoni EUR. Palāta konstatēja, ka šī summa ir novērtēta par 58,4 miljoniem EUR jeb par 31,4 % augstāk.

| 18. | Komisija piekrīt šim apsvērumam, taču atzīmē, ka Palāta 39 līgumu paraugā konstatēja vienu kļūdu un šī kļūda tika ekstrapolēta. |
| --- | --- |

18.

Darījumu pareizība

| 19. | Darījumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  1. pielikumā
  . |
| --- | --- |

19.

Darījumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  1. pielikumā
  .

Ieņēmumi

| 20. | Palāta revīzijā neatrada būtiskas kļūdas ieņēmumu darījumos. |
| --- | --- |

20.

Palāta revīzijā neatrada būtiskas kļūdas ieņēmumu darījumos.

Saistības

| 21. | Revidējot saistības, Palāta neatklāja būtiskas kļūdas, taču konstatēja ļoti bieži sastopamas skaitļos neizsakāmas kļūdas. Atklātās kļūdas attiecās uz atbilstību iepirkumu noteikumiem, tiesību aktos noteikto līgumu parakstīšanas termiņu ievērošanu un noteikumiem par obligātajām garantijām. Budžeta atbalsta saistībās Palāta konstatēja, ka, ņemot vērā Komisijas dinamisko pieeju nosacījumu interpretācijai (18), EuropeAid labi dokumentētā un strukturētā veidā ir uzskatāmi pierādījis atbilsmi Kotonū nolīguma prasībām. |
| --- | --- |

21.

Revidējot saistības, Palāta neatklāja būtiskas kļūdas, taču konstatēja ļoti bieži sastopamas skaitļos neizsakāmas kļūdas. Atklātās kļūdas attiecās uz atbilstību iepirkumu noteikumiem, tiesību aktos noteikto līgumu parakstīšanas termiņu ievērošanu un noteikumiem par obligātajām garantijām. Budžeta atbalsta saistībās Palāta konstatēja, ka, ņemot vērā Komisijas dinamisko pieeju nosacījumu interpretācijai (18), EuropeAid labi dokumentētā un strukturētā veidā ir uzskatāmi pierādījis atbilsmi Kotonū nolīguma prasībām.

| 21. | Komisija uzsver, ka neviens maksājums netika veikts bez finanšu garantiju seguma. Komisija atzinīgi vērtē konstatējumu, ka budžeta atbalsta attiecināmība tika parādīta dokumentētā un strukturētā veidā. |
| --- | --- |

21.

Maksājumi

| 22. | Palāta revīzijā konstatēja, ka maksājumos nav būtisku kļūdu (19). Tomēr tā atklāja dažas kļūdas, kuras ir analizētas 23.–25. punktā. |
| --- | --- |

22.

Palāta revīzijā konstatēja, ka maksājumos nav būtisku kļūdu (19). Tomēr tā atklāja dažas kļūdas, kuras ir analizētas 23.–25. punktā.

Projektu maksājumi

| 23. | Galvenie atklāto un skaitļos izsakāmo kļūdu veidi ir šādi:






  a) | precizitātes kļūdas: aprēķina kļūdas; |
| --- | --- | --- |

23.

Galvenie atklāto un skaitļos izsakāmo kļūdu veidi ir šādi:

a)

precizitātes kļūdas: aprēķina kļūdas;

| b) | reālās pastāvēšanas kļūdas: nav faktūrrēķinu vai citu apliecinošu dokumentu par sniegtajiem pakalpojumiem vai piegādātajām precēm; |
| --- | --- |

b)

reālās pastāvēšanas kļūdas: nav faktūrrēķinu vai citu apliecinošu dokumentu par sniegtajiem pakalpojumiem vai piegādātajām precēm;

| c) | attiecināmības kļūdas: izdevumi bijuši ārpus īstenošanas perioda vai saistīti ar darījumiem, kas nav paredzēti līgumā, nepamatots PVN maksājums vai obligāto sankciju nepiemērošana. |
| --- | --- |

c)

attiecināmības kļūdas: izdevumi bijuši ārpus īstenošanas perioda vai saistīti ar darījumiem, kas nav paredzēti līgumā, nepamatots PVN maksājums vai obligāto sankciju nepiemērošana.

| 24. | Skaitļos neizsakāmās kļūdas galvenokārt attiecās uz neatbilstību spēkā esošajiem noteikumiem par banku garantijām – šādām kļūdām varēja būt finansiāla ietekme līgumslēdzēja maksātnespējas gadījumā –, kā arī nepareizi aprēķināti avansi, kuri līgumslēdzējiem jāatmaksā Komisijai. |
| --- | --- |

24.

Skaitļos neizsakāmās kļūdas galvenokārt attiecās uz neatbilstību spēkā esošajiem noteikumiem par banku garantijām – šādām kļūdām varēja būt finansiāla ietekme līgumslēdzēja maksātnespējas gadījumā –, kā arī nepareizi aprēķināti avansi, kuri līgumslēdzējiem jāatmaksā Komisijai.

| 24. | Komisija norāda, ka līdz līguma beigām visas kļūdas avansu atmaksu aprēķinos tika izlabotas. |
| --- | --- |

24.

Budžeta atbalsta maksājumi

| 25. | Palātas revīzijā konstatēja, ka budžeta atbalsta maksājumos ļoti bieži sastopamas skaitļos neizsakāmas kļūdas, kas radušās tāpēc, ka nav strukturētu un labi dokumentētu pierādījumu par maksājumu nosacījumu ievērošanu. Galvenais izskaidrojums ir tāds, ka pārstāvniecību sagatavotajos publisko finanšu pārvaldības novērtējuma ziņojumos nebija izskaidroti ne kritēriji, kurus jāpiemēro, novērtējot padarīto (proti, kādi pasākumi bija jāveic un kādi rezultāti jāsasniedz pārskata periodā) vai sasniegto, ne iemesli, kāpēc reformu programmu nevarēs īstenot saskaņā ar saņēmējvalsts plānu. Tomēr šādas kļūdas bija galvenokārt maksājumos, kas veikti saskaņā ar 9. EAF finansēšanas nolīgumiem (kuros nebija sniegta skaidra novērtēšanas sistēma), un budžeta atbalsta papildu maksājumos, kuri veikti no Neaizsargātības FLEX mehānisma un B budžeta (ārkārtas palīdzība), lai kompensētu pasaules finanšu krīzes radīto ietekmi uz sociālo jomu un tautsaimniecību, kā arī straujo pārtikas cenu kāpumu. Atskaitot vienu gadījumu, maksājumos saskaņā ar desmitā EAF finansēšanas nolīgumiem šādu kļūdu nebija (sk. 32. punktu). |
| --- | --- |

25.

Palātas revīzijā konstatēja, ka budžeta atbalsta maksājumos ļoti bieži sastopamas skaitļos neizsakāmas kļūdas, kas radušās tāpēc, ka nav strukturētu un labi dokumentētu pierādījumu par maksājumu nosacījumu ievērošanu. Galvenais izskaidrojums ir tāds, ka pārstāvniecību sagatavotajos publisko finanšu pārvaldības novērtējuma ziņojumos nebija izskaidroti ne kritēriji, kurus jāpiemēro, novērtējot padarīto (proti, kādi pasākumi bija jāveic un kādi rezultāti jāsasniedz pārskata periodā) vai sasniegto, ne iemesli, kāpēc reformu programmu nevarēs īstenot saskaņā ar saņēmējvalsts plānu. Tomēr šādas kļūdas bija galvenokārt maksājumos, kas veikti saskaņā ar 9. EAF finansēšanas nolīgumiem (kuros nebija sniegta skaidra novērtēšanas sistēma), un budžeta atbalsta papildu maksājumos, kuri veikti no Neaizsargātības FLEX mehānisma un B budžeta (ārkārtas palīdzība), lai kompensētu pasaules finanšu krīzes radīto ietekmi uz sociālo jomu un tautsaimniecību, kā arī straujo pārtikas cenu kāpumu. Atskaitot vienu gadījumu, maksājumos saskaņā ar desmitā EAF finansēšanas nolīgumiem šādu kļūdu nebija (sk. 32. punktu).

| 25. | Komisija atzinīgi vērtē konstatējumu, ka, pateicoties šobrīd regulāri izmantotajām skaidrākām novērtēšanas sistēmām, desmitajā EAF saistībā ar attiecināmības kļūdām var novērot būtisku uzlabojumu.

  Lai šo uzlabojumu nostiprinātu un šādas kļūdas novērstu, Komisija atzīst, ka strukturētā pieeja jāstiprina vēl vairāk, lai parādītu sasniegumus, kas gūti valsts finanšu pārvaldībā. Tādēļ Komisija ir izstrādājusi pārskatītu sistēmu, lai pārraudzītu un ziņotu par progresu valsts finanšu pārvaldībā, galveno uzmanību pievēršot tam, kādi rezultāti ir sasniegti salīdzinājumā ar sākotnēji gaidīto. Pārskatītais formāts tika pabeigts 2010. gada jūnijā, un, balstoties uz valstu ziņojumiem, kuros šī pārskatītā pieeja tiks izmantota, tiks izvērtētas tiesības saņemt izmaksu par atlikušo laiku 2010. gadā un pēc tam. Ņemot vērā minētos apstākļus, Komisija sagaida, ka turpmākajās ticamības deklarācijās saistībā ar šo jautājumu tā spēs uzrādīt turpmāku uzlabojumu attiecībā uz skaitļos neizsakāmu kļūdu skaitu.


  Attiecībā uz minētajiem ārkārtas instrumentiem (FLEX programmas Neaizsargātības (Vulnerability (V)) instrumentu un B asignējumiem) Komisija saglabāja stingru pieeju attiecināmības izvērtēšanā, kā to apliecina vairākas šādas programmas, kurās izmaksas netika veiktas. |
| --- | --- |

25.

Lai šo uzlabojumu nostiprinātu un šādas kļūdas novērstu, Komisija atzīst, ka strukturētā pieeja jāstiprina vēl vairāk, lai parādītu sasniegumus, kas gūti valsts finanšu pārvaldībā. Tādēļ Komisija ir izstrādājusi pārskatītu sistēmu, lai pārraudzītu un ziņotu par progresu valsts finanšu pārvaldībā, galveno uzmanību pievēršot tam, kādi rezultāti ir sasniegti salīdzinājumā ar sākotnēji gaidīto. Pārskatītais formāts tika pabeigts 2010. gada jūnijā, un, balstoties uz valstu ziņojumiem, kuros šī pārskatītā pieeja tiks izmantota, tiks izvērtētas tiesības saņemt izmaksu par atlikušo laiku 2010. gadā un pēc tam. Ņemot vērā minētos apstākļus, Komisija sagaida, ka turpmākajās ticamības deklarācijās saistībā ar šo jautājumu tā spēs uzrādīt turpmāku uzlabojumu attiecībā uz skaitļos neizsakāmu kļūdu skaitu.

Attiecībā uz minētajiem ārkārtas instrumentiem (FLEX programmas Neaizsargātības (Vulnerability (V)) instrumentu un B asignējumiem) Komisija saglabāja stingru pieeju attiecināmības izvērtēšanā, kā to apliecina vairākas šādas programmas, kurās izmaksas netika veiktas.

Sistēmu efektivitāte

| 26. | Sistēmu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  2. pielikumā. |
| --- | --- |

26.

Sistēmu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  2. pielikumā.

| 27. | Kā norādīts 3. punktā, EuropeAid uzdevums ir īstenot lielāko daļu ārējās palīdzības instrumentu (20), kurus finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta un Eiropas Attīstības fondiem. Tāpēc, ja vien nav norādīts citādi, Palātas apsvērumi gan par pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti, gan par ģenerāldirektora gada darbības pārskata un deklarācijas ticamību attiecas uz visu EuropeAid atbildības jomu. |
| --- | --- |

27.

Kā norādīts 3. punktā, EuropeAid uzdevums ir īstenot lielāko daļu ārējās palīdzības instrumentu (20), kurus finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta un Eiropas Attīstības fondiem. Tāpēc, ja vien nav norādīts citādi, Palātas apsvērumi gan par pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti, gan par ģenerāldirektora gada darbības pārskata un deklarācijas ticamību attiecas uz visu EuropeAid atbildības jomu.

| 28. | Palāta atzina, ka EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmas kopumā ir daļēji efektīvas. |
| --- | --- |

28.

Palāta atzina, ka EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmas kopumā ir daļēji efektīvas.

| 28. | EuropeAid ir plānojis veikt pārbaudes tā, lai tās aptvertu tā daudzgadu projektu pilnu dzīves ciklu. EuropeAid uzskata, ka šīs pārraudzības un kontroles sistēmas ir efektīvas un katru gadu ir ievērojami uzlabojušās, kā to atspoguļo pilnībā pareizi veikto maksājumu īpatsvara palielināšanās, ko Palāta ir konstatējusi savā paraugā. Ir īstenoti Palātas pēdējos gados sniegtie ieteikumi, un daudzus no šiem uzlabojumiem Palāta ir atzinīgi novērtējusi, kā rezultātā būtiski galveno kontroles sistēmu elementi tiek uzskatīti par “efektīviem”. |
| --- | --- |

28.

Ex ante pārbaudes

EuropeAid centrālie dienesti

| 29. | Palāta pārbaudīja EuropeAid kredītrīkotāju veiktās ex ante pārbaudes un atzina, ka tās ir efektīvas. |
| --- | --- |

29.

Palāta pārbaudīja EuropeAid kredītrīkotāju veiktās ex ante pārbaudes un atzina, ka tās ir efektīvas.

Pārstāvniecības

| 30. | Palāta pārbaudīja pārstāvniecību kredītrīkotāju veiktās ex ante pārbaudes un atzina, ka tās daļēji efektīvi atklāj un labo kļūdas. |
| --- | --- |

30.

Palāta pārbaudīja pārstāvniecību kredītrīkotāju veiktās ex ante pārbaudes un atzina, ka tās daļēji efektīvi atklāj un labo kļūdas.

| 30. | Komisija darbiniekiem galvenajos dienestos un pārstāvniecībās plašas mācību programmas ietvaros nodrošina nepārtrauktu apmācību, kas ir piemērota ārējā atbalsta pārvaldības vajadzībām. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Projektu maksājumos Palāta konstatēja trūkumus izdevumu attiecināmības pārbaudēs, pieprasīto summu aprēķinos un attiecībā uz vajadzīgo apliecinošo dokumentu pieejamību. |
| --- | --- |

31.

Projektu maksājumos Palāta konstatēja trūkumus izdevumu attiecināmības pārbaudēs, pieprasīto summu aprēķinos un attiecībā uz vajadzīgo apliecinošo dokumentu pieejamību.

| 32. | Attiecībā uz budžeta atbalstu Palātas veiktā revīzija apstiprināja uzlabojumus, ko tā atzīmēja 2008. finanšu gada pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem (21). Desmitā EAF finansēšanas nolīgumi nodrošina skaidrāku pamatu vispārējo attiecināmības nosacījumu novērtēšanai. Saistībā ar publisko finanšu pārvaldības attiecināmības kritēriju finansēšanas nolīgumi atsaucas uz novērtēšanas sistēmām, par kurām ir vienojušās valdības, Komisija un citi līdzekļu piešķīrēji. Šajā sistēmā ir iekļauta arī darbības izvērtēšanas sistēmu, kura jāizmanto budžeta atbalsta kopējā ikgadējā pārskata sagatavošanā. Šādu sistēmu izmantošana, izvirzot prioritāros mērķus, sastādot grafikus vai izmantojamos informācijas avotus, atvieglo paveiktā dokumentētu un strukturētu izvērtēšanu un tādējādi veicina līdzekļu izmaksāšanas lēmumu caurskatāmību. Tomēr īpašie nosacījumi, kas saistīti ar maksājuma mainīgās daļas izmaksu atkarībā no rezultātiem, bieži vien nav pietiekami skaidri noteikti attiecībā pret rādītāju mērķvērtībām, avotiem, kas ļauj pārliecināties par atbilsmi šiem nosacījumiem, un aprēķina metodēm, un tas var negatīvi ietekmēt līdzekļu izmaksāšanas lēmumu caurskatāmību. |
| --- | --- |

32.

Attiecībā uz budžeta atbalstu Palātas veiktā revīzija apstiprināja uzlabojumus, ko tā atzīmēja 2008. finanšu gada pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem (21). Desmitā EAF finansēšanas nolīgumi nodrošina skaidrāku pamatu vispārējo attiecināmības nosacījumu novērtēšanai. Saistībā ar publisko finanšu pārvaldības attiecināmības kritēriju finansēšanas nolīgumi atsaucas uz novērtēšanas sistēmām, par kurām ir vienojušās valdības, Komisija un citi līdzekļu piešķīrēji. Šajā sistēmā ir iekļauta arī darbības izvērtēšanas sistēmu, kura jāizmanto budžeta atbalsta kopējā ikgadējā pārskata sagatavošanā. Šādu sistēmu izmantošana, izvirzot prioritāros mērķus, sastādot grafikus vai izmantojamos informācijas avotus, atvieglo paveiktā dokumentētu un strukturētu izvērtēšanu un tādējādi veicina līdzekļu izmaksāšanas lēmumu caurskatāmību. Tomēr īpašie nosacījumi, kas saistīti ar maksājuma mainīgās daļas izmaksu atkarībā no rezultātiem, bieži vien nav pietiekami skaidri noteikti attiecībā pret rādītāju mērķvērtībām, avotiem, kas ļauj pārliecināties par atbilsmi šiem nosacījumiem, un aprēķina metodēm, un tas var negatīvi ietekmēt līdzekļu izmaksāšanas lēmumu caurskatāmību.

| 32. | Komisija atzinīgi novērtē Revīzijas palātas atzinumu par noturīgu uzlabojumu attiecībā uz vispārējo attiecināmības nosacījumu novērtēšanas sistēmu skaidrību.

  Komisija atzīst, cik būtiski ir panākt tādu pašu skaidrību attiecībā uz konkrētiem nosacījumiem un izmaksu atkarībā no gūtajiem panākumiem. Vajadzības gadījumā Komisija mēģina oficiāli apspriest konkrētos Palātas minētos apsvērumus šajā saistībā, pārskatot attiecīgos finansēšanas nolīgumus. Tajā pašā laikā šim jautājumam lielāka uzmanība tiek veltīta EuropeAid salīdzinošās vērtēšanas procesā (kvalitātes atbalsta grupa), lai apsvērtu jaunas programmas. |
| --- | --- |

32.

Komisija atzīst, cik būtiski ir panākt tādu pašu skaidrību attiecībā uz konkrētiem nosacījumiem un izmaksu atkarībā no gūtajiem panākumiem. Vajadzības gadījumā Komisija mēģina oficiāli apspriest konkrētos Palātas minētos apsvērumus šajā saistībā, pārskatot attiecīgos finansēšanas nolīgumus. Tajā pašā laikā šim jautājumam lielāka uzmanība tiek veltīta EuropeAid salīdzinošās vērtēšanas procesā (kvalitātes atbalsta grupa), lai apsvērtu jaunas programmas.

| 33. | Vēl viens 2009. gadā konstatētais uzlabojums bija Komisijas ieviestie jaunie norādījumi par budžeta atbalstu nestabilām valstīm; tajos ir formulēti daži publisko finanšu pārvaldības sistēmas pamatelementi, kuri jānodrošina, lai valsts varētu saņemt budžeta atbalstu. Komisija uzlaboja arī finanšu ķēdi tādējādi, ka maksājumu apstiprināšanas procesā finanšu un darbību pārbaudes tiek veiktas loģiskākā secībā. |
| --- | --- |

33.

Vēl viens 2009. gadā konstatētais uzlabojums bija Komisijas ieviestie jaunie norādījumi par budžeta atbalstu nestabilām valstīm; tajos ir formulēti daži publisko finanšu pārvaldības sistēmas pamatelementi, kuri jānodrošina, lai valsts varētu saņemt budžeta atbalstu. Komisija uzlaboja arī finanšu ķēdi tādējādi, ka maksājumu apstiprināšanas procesā finanšu un darbību pārbaudes tiek veiktas loģiskākā secībā.

| 33. | Komisija atzinīgi vērtē, ka Revīzijas palāta atzīst šos divus būtiskos ieguldījumus, lai nodrošinātu, ka budžeta atbalsts tiek sniegts strukturētākā un dokumentētākā veidā. |
| --- | --- |

33.

Uzraudzība un pārraudzība

Pārstāvniecības

| 34. | Palāta pārbaudīja pārstāvniecību īstenoto pārvaldību un pārraudzību un atzina, ka tā ir daļēji efektīva. |
| --- | --- |

34.

Palāta pārbaudīja pārstāvniecību īstenoto pārvaldību un pārraudzību un atzina, ka tā ir daļēji efektīva.

| 35. | Tāpat kā iepriekšējos gados Palāta konstatēja, ka lielākajai daļai valsts kredītrīkotāju saņēmējvalstīs pietrūkst administratīvās spējas, tāpēc pārbaudes bija slikti dokumentētas un neefektīvas. Pārstāvniecības bieži sniedz tehnisko palīdzību, lai šo spēju stiprinātu, taču rezultāti nereti ir ierobežoti vai nu tāpēc, ka valsts kredītrīkotāji neveic tiem uzticētos uzdevumus pienācīgi, vai tāpēc, ka resursi ir nepietiekami vai ir liela darbinieku mainība. |
| --- | --- |

35.

Tāpat kā iepriekšējos gados Palāta konstatēja, ka lielākajai daļai valsts kredītrīkotāju saņēmējvalstīs pietrūkst administratīvās spējas, tāpēc pārbaudes bija slikti dokumentētas un neefektīvas. Pārstāvniecības bieži sniedz tehnisko palīdzību, lai šo spēju stiprinātu, taču rezultāti nereti ir ierobežoti vai nu tāpēc, ka valsts kredītrīkotāji neveic tiem uzticētos uzdevumus pienācīgi, vai tāpēc, ka resursi ir nepietiekami vai ir liela darbinieku mainība.

| 35. | Papildus šim atbalstam un tehniskajai palīdzībai, ko pārstāvniecības sniedz valstu kredītrīkotājiem, EuropeAid katru gadu rīko daudzus mācību seminārus darbiniekiem valstu kredītrīkotāju birojos un specializētajās ministrijās. Plaša informācija par procedūrām ir pieejama arī EuropeAid tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Arī tajās finanšu procedūrās un kontroles sistēmās, kuras ieviesa īstenotājorganizācijas un pārraudzītāji, Palāta konstatēja nepilnības:






  a) | izdevumu attiecināmības kontroles sistēmas darbojās vāji, apliecinošie dokumenti netika pienācīgi reģistrēti un saglabāti, nepilnīgas grāmatvedības kontroles sistēmas, kuru dēļ nav nodrošināta izdevumu pareiza grāmatošana un atspoguļošana vai kuras nenovērš aritmētisku kļūdu rašanos; |
| --- | --- | --- |

36.

Arī tajās finanšu procedūrās un kontroles sistēmās, kuras ieviesa īstenotājorganizācijas un pārraudzītāji, Palāta konstatēja nepilnības:

a)

izdevumu attiecināmības kontroles sistēmas darbojās vāji, apliecinošie dokumenti netika pienācīgi reģistrēti un saglabāti, nepilnīgas grāmatvedības kontroles sistēmas, kuru dēļ nav nodrošināta izdevumu pareiza grāmatošana un atspoguļošana vai kuras nenovērš aritmētisku kļūdu rašanos;

| b) | saistībā ar dažiem būvdarbu līgumiem pārraudzītājs nepietiekami kontrolēja līgumslēdzēju iesniegtos faktūrrēķinus. |
| --- | --- |

b)

saistībā ar dažiem būvdarbu līgumiem pārraudzītājs nepietiekami kontrolēja līgumslēdzēju iesniegtos faktūrrēķinus.

| 36. | Komisija atzīmē, ka pēdējos gados izveidotie kontroles instrumenti un procedūras dod rezultātus. Tomēr tā apsola turpināt pasākumus, lai apmācītu darbiniekus un izplatītu informāciju par vadības un kontroles instrumentiem.







  a) | Komisija sagaida, ka finanšu pārvaldības instrumentu kopums atbalsta saņēmējiem būs pieejams 2010. gada beigās. Finanšu pārvaldības instrumentu kopuma galvenais mērķis ir sniegt praktiskus norādījumus viegli lietojamā formātā, lai atbalsta saņēmējiem palīdzētu izpildīt finanšu pārvaldības noteikumus EK finansētās ārējā atbalsta darbībās. |
| --- | --- | --- |

36.

a)

Komisija sagaida, ka finanšu pārvaldības instrumentu kopums atbalsta saņēmējiem būs pieejams 2010. gada beigās. Finanšu pārvaldības instrumentu kopuma galvenais mērķis ir sniegt praktiskus norādījumus viegli lietojamā formātā, lai atbalsta saņēmējiem palīdzētu izpildīt finanšu pārvaldības noteikumus EK finansētās ārējā atbalsta darbībās.

| 37. | Kopumā pārstāvniecības zināja par šīm nepilnībām un pilnībā nepaļāvās uz šiem kontroles mehānismiem, un tāpēc tās, piemēram, atkārtoti veica dažas pārbaudes, pieprasīja obligātas uz riska analīzi balstītas revīzijas vai izdevumu apstiprinājumu pārbaudes pirms projektu finansiālās slēgšanas vai arī pasūtīja tehniskas revīzijas par būvdarbu līgumiem to izpildes laikā. Tomēr pārstāvniecību rīcībā ir ierobežoti resursi, kas bieži vien kavē īstenot tādus pasākumus kā projektu uzraudzība uz vietas vai mācību organizēšana un atbalsta sniegšana projektu vadībā. |
| --- | --- |

37.

Kopumā pārstāvniecības zināja par šīm nepilnībām un pilnībā nepaļāvās uz šiem kontroles mehānismiem, un tāpēc tās, piemēram, atkārtoti veica dažas pārbaudes, pieprasīja obligātas uz riska analīzi balstītas revīzijas vai izdevumu apstiprinājumu pārbaudes pirms projektu finansiālās slēgšanas vai arī pasūtīja tehniskas revīzijas par būvdarbu līgumiem to izpildes laikā. Tomēr pārstāvniecību rīcībā ir ierobežoti resursi, kas bieži vien kavē īstenot tādus pasākumus kā projektu uzraudzība uz vietas vai mācību organizēšana un atbalsta sniegšana projektu vadībā.

| 37. | Pārstāvniecības veic daudz papildu pārbaudes, lai novērstu trūkumus valstu kredītrīkotāju dienestos. |
| --- | --- |

37.

EuropeAid centrālie dienesti

| 38. | Palāta pārbaudīja EuropeAid centrālo dienestu īstenoto pārvaldību un pārraudzību un atzina, ka tā ir efektīva. |
| --- | --- |

38.

Palāta pārbaudīja EuropeAid centrālo dienestu īstenoto pārvaldību un pārraudzību un atzina, ka tā ir efektīva.

| 39. | Revīzijas, kuru izpildi saskaņā ar pamatnolīgumu uzdod veikt EuropeAid centrālie dienesti, sniedz vērtīgu informāciju par sistēmiskām nepilnībām projektu kontroles sistēmās un par potenciāli neattiecināmu izdevumu līmeni un veidu. Centrālie dienesti katru gadu analizē šo revīziju rezultātus un īstenotājorganizāciju līmenī veic pēcpārbaudes atkārtotajiem konstatējumiem; tie attiecas uz nepietiekamu dokumentāciju vai tās trūkumu un nepareizu iepirkuma procedūru izmantošanu. EuropeAid centrālie dienesti pašlaik izstrādā finanšu pārvaldības instrumentu kopumu, lai novērstu kļūdu cēloņus, paaugstinot īstenotājorganizāciju zināšanas un izpratni par finanšu pārvaldības noteikumiem. 2009. gadā EuropeAid centrālie dienesti veica 14 pārbaudes apmeklējumus. Turklāt par attiecīgajiem reģioniem atbildīgie direktorāti pēc savas iniciatīvas apmeklēja pārstāvniecības. Šie pasākumi sniedza noderīgas mācības un atbalstu, kā arī vērtīgus ieteikumus, kā uzlabot iekšējo kontroli pārbaudītajās pārstāvniecībās. |
| --- | --- |

39.

Revīzijas, kuru izpildi saskaņā ar pamatnolīgumu uzdod veikt EuropeAid centrālie dienesti, sniedz vērtīgu informāciju par sistēmiskām nepilnībām projektu kontroles sistēmās un par potenciāli neattiecināmu izdevumu līmeni un veidu. Centrālie dienesti katru gadu analizē šo revīziju rezultātus un īstenotājorganizāciju līmenī veic pēcpārbaudes atkārtotajiem konstatējumiem; tie attiecas uz nepietiekamu dokumentāciju vai tās trūkumu un nepareizu iepirkuma procedūru izmantošanu. EuropeAid centrālie dienesti pašlaik izstrādā finanšu pārvaldības instrumentu kopumu, lai novērstu kļūdu cēloņus, paaugstinot īstenotājorganizāciju zināšanas un izpratni par finanšu pārvaldības noteikumiem. 2009. gadā EuropeAid centrālie dienesti veica 14 pārbaudes apmeklējumus. Turklāt par attiecīgajiem reģioniem atbildīgie direktorāti pēc savas iniciatīvas apmeklēja pārstāvniecības. Šie pasākumi sniedza noderīgas mācības un atbalstu, kā arī vērtīgus ieteikumus, kā uzlabot iekšējo kontroli pārbaudītajās pārstāvniecībās.

| 39. | Komisija ir gandarīta, ka Palāta atzinīgi novērtē pasākumus, ko EuropeAid veica pārbaudes revīzijās un uzraudzības komandējumos. |
| --- | --- |

39.

| 40. | EuropeAid centrālie dienesti analizē ārējā atbalsta pārvaldības ziņojumus, ko pārstāvniecības sagatavo divas reizes gadā, un šī analīze liecina, ka atbalsta efektīvu īstenošanu parasti traucē lielā darbinieku mainība un grūtības atrast darbiniekus ar vajadzīgo pieredzi, īpaši nestabilajās valstīs. Daudzās vakances pārstāvniecībās ir iekļautas EuropeAid riska reģistrā kā būtisks risks 2010. gadā. |
| --- | --- |

40.

EuropeAid centrālie dienesti analizē ārējā atbalsta pārvaldības ziņojumus, ko pārstāvniecības sagatavo divas reizes gadā, un šī analīze liecina, ka atbalsta efektīvu īstenošanu parasti traucē lielā darbinieku mainība un grūtības atrast darbiniekus ar vajadzīgo pieredzi, īpaši nestabilajās valstīs. Daudzās vakances pārstāvniecībās ir iekļautas EuropeAid riska reģistrā kā būtisks risks 2010. gadā.

| 40. | Apstākļos, kad amata vietu skaits Komisijā līdz 2013. gadam netiks palielināts, EuropeAid savas kompetences ietvaros, izmantojot aktīvu cilvēkresursu politiku, risina personāla jautājumu pārstāvniecībās. Jautājums par vakancēm galvenokārt attiecas uz līgumdarbiniekiem; jautājums nav par darbinieku lielo mainību, bet drīzāk par tādu darbinieku atrašanu, kam būtu atbilstošas zināšanas. Darbinieku atlase, ko iepriekš veica galvenie dienesti, tagad šā ilgstošā procesa saīsināšanas nolūkā ir deleģēta pārstāvniecību vadītājiem. Vienlaicīgi EuropeAid turpina regulāri pieprasīt jaunus rezerves sarakstus ar pietiekamu kandidātu skaitu, lai varētu pieņemt darbā darbiniekus visiem amatiem un visām valsts kategorijām. |
| --- | --- |

40.

| 41. | EuropeAid centrālie dienesti uzrauga ar atbilstību saistītos jautājumus, veicot darījumu ex post pārbaudes. 2009. gadā tie nolēma paplašināt šo pārbaužu tvērumu, lai iekļautu atbilstīgumu finansēšanas nolīgumiem un līgumu slēgšanas procedūrām; šīs izmaiņas stāsies spēkā 2010. gadā. Turklāt EuropeAid ir paredzējis 2010. gadā pārskatīt savu pieeju kopumā, lai izskatītu iespējas turpmāk pastiprināt šādu pārbaužu nozīmi un uzlabot efektivitāti gan attiecībā uz pakārtoto darījumu pareizības pārbaudi, gan attiecībā uz kredītrīkotāju veikto ex ante pārbaužu kvalitāti. |
| --- | --- |

41.

EuropeAid centrālie dienesti uzrauga ar atbilstību saistītos jautājumus, veicot darījumu ex post pārbaudes. 2009. gadā tie nolēma paplašināt šo pārbaužu tvērumu, lai iekļautu atbilstīgumu finansēšanas nolīgumiem un līgumu slēgšanas procedūrām; šīs izmaiņas stāsies spēkā 2010. gadā. Turklāt EuropeAid ir paredzējis 2010. gadā pārskatīt savu pieeju kopumā, lai izskatītu iespējas turpmāk pastiprināt šādu pārbaužu nozīmi un uzlabot efektivitāti gan attiecībā uz pakārtoto darījumu pareizības pārbaudi, gan attiecībā uz kredītrīkotāju veikto ex ante pārbaužu kvalitāti.

Ārējās revīzijas

| 42. | Palāta atzina, ka ārējā revīzija bija efektīva attiecībā uz EuropeAid centrālajiem dienestiem, bet daļēji efektīva attiecībā uz pārstāvniecībām. |
| --- | --- |

42.

Palāta atzina, ka ārējā revīzija bija efektīva attiecībā uz EuropeAid centrālajiem dienestiem, bet daļēji efektīva attiecībā uz pārstāvniecībām.

| 43. | Palātas veiktajā revīzijā tika konstatēts, ka 2009. gadā ārējo revīziju pārvaldība ir ievērojami uzlabojusies. Gada revīziju plāni tika sagatavoti, balstoties uz strukturētu riska novērtējumu, ko veica saskaņā ar EuropeAid pamatnostādnēm. Revīzijas veica paredzētajā laikā, un salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem konsolidētā revīziju plāna izpildes rādītāji ir uzlabojušies. |
| --- | --- |

43.

Palātas veiktajā revīzijā tika konstatēts, ka 2009. gadā ārējo revīziju pārvaldība ir ievērojami uzlabojusies. Gada revīziju plāni tika sagatavoti, balstoties uz strukturētu riska novērtējumu, ko veica saskaņā ar EuropeAid pamatnostādnēm. Revīzijas veica paredzētajā laikā, un salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem konsolidētā revīziju plāna izpildes rādītāji ir uzlabojušies.

| 44. | Tika pienācīgi piemēroti jaunie revīzijas uzdevumi, kas pieņemti 2007. gada oktobrī, tādējādi veicinot standartizētāku revīzijas pieeju. Palātas pārbaudītajos gadījumos EuropeAid bija reaģējis uz revīzijas secinājumiem, īpaši saistībā ar neattiecināmu summu finansiālu korekciju, tai izmantojot līdzekļu piedziņu vai atskaitījumus no turpmākiem vai gala maksājumiem. Tomēr uzlabotie revīzijas uzdevumi 2009. gadā vēl pilnībā neapliecināja savu efektivitāti, jo daudzi galīgie revīzijas ziņojumi joprojām balstījās iepriekšējos revīzijas uzdevumos, kuri nav tik precīzi, īpaši attiecībā uz revīzijas atzinuma redakciju. |
| --- | --- |

44.

Tika pienācīgi piemēroti jaunie revīzijas uzdevumi, kas pieņemti 2007. gada oktobrī, tādējādi veicinot standartizētāku revīzijas pieeju. Palātas pārbaudītajos gadījumos EuropeAid bija reaģējis uz revīzijas secinājumiem, īpaši saistībā ar neattiecināmu summu finansiālu korekciju, tai izmantojot līdzekļu piedziņu vai atskaitījumus no turpmākiem vai gala maksājumiem. Tomēr uzlabotie revīzijas uzdevumi 2009. gadā vēl pilnībā neapliecināja savu efektivitāti, jo daudzi galīgie revīzijas ziņojumi joprojām balstījās iepriekšējos revīzijas uzdevumos, kuri nav tik precīzi, īpaši attiecībā uz revīzijas atzinuma redakciju.

| 44. | Vairāk nekā 95 % no galveno apakšuzņēmēju 2009. gada revīzijas ziņojumiem (pretstatā 40 % 2008. gadā) tika iesniegti formātā, kas bija spēkā pēc 2007. gada 1. oktobra (skatīt gada darbības pārskata 38. zemsvītras piezīmi 3.1.2.1.2. iedaļā). |
| --- | --- |

44.

| 45. | Vairākās jomās vēl ir nepieciešami uzlabojumi. Nepietiekamais darbinieku skaits pārstāvniecībās neļauj veikt uz riska analīzi balstītas revīzijas, un prioritāte tiek piešķirta obligāti veicamajām revīzijām. Tas negatīvi ietekmē arī revīzijas konstatējumu izskatīšanas ilgumu, tāpēc pastāv risks, ka neattiecināmi maksājumi var kļūt neatgūstami. |
| --- | --- |

45.

Vairākās jomās vēl ir nepieciešami uzlabojumi. Nepietiekamais darbinieku skaits pārstāvniecībās neļauj veikt uz riska analīzi balstītas revīzijas, un prioritāte tiek piešķirta obligāti veicamajām revīzijām. Tas negatīvi ietekmē arī revīzijas konstatējumu izskatīšanas ilgumu, tāpēc pastāv risks, ka neattiecināmi maksājumi var kļūt neatgūstami.

| 45. | Lai arī ir taisnība, ka personāla ierobežojumi var negatīvi ietekmēt revīzijas konstatējumu izskatīšanas ilgumu, tomēr lielākais vairums revīzijas ziņojumu ir jāsaņem, pirms Komisija veic galīgo maksājumu, un tādēļ risks, ka līdzekļi kļūst neatgūstami, ir ļoti ierobežots.

  EuropeAid 2009. gadā turpināja veikt pasākumus revīzijas jomā un 15 pārstāvniecībās rīkoja sešus EAF mācību kursus, kurus apmeklēja 180 pārstāvniecību darbinieki un 220 ārējie darbinieki (darbinieki no kredītrīkotāju birojiem, ministrijām, NVO un revīzijas uzņēmumiem, kā arī projektu vadītāji). |
| --- | --- |

45.

EuropeAid 2009. gadā turpināja veikt pasākumus revīzijas jomā un 15 pārstāvniecībās rīkoja sešus EAF mācību kursus, kurus apmeklēja 180 pārstāvniecību darbinieki un 220 ārējie darbinieki (darbinieki no kredītrīkotāju birojiem, ministrijām, NVO un revīzijas uzņēmumiem, kā arī projektu vadītāji).

| 46. | CRIS Audit sistēma (revīzijas pārvaldības informācijas sistēma) ļāva palielināt EuropeAid spējas uzraudzīt revīzijas pasākumus, apkopot un analizēt revīzijas konstatējumus un ieteikumus, kā arī uz tiem reaģēt. Tomēr, tāpat kā iepriekšējos gados (22), kaut arī EuropeAid centrālie dienesti ir izsūtījuši atgādinājumus un ir atjauninājuši pamatnostādnes, ne visas pārstāvniecības laikus un pilnībā reģistrē datus; tas negatīvi ietekmē to apkopoto datu ticamību, kurus izmanto vadības informācijai, piemēram, revīzijas atzinumu būtību un neattiecināmo izdevumu īpatsvaru. Turklāt CRIS Audit sistēma ne vienmēr sniedz precīzus datus par revīziju izmaksām, un šī sistēma nav veidota tā, lai sniegtu informāciju par finanšu korekcijām, kuras veic pēc revīzijām. Tādējādi EuropeAid vēl neizmanto šā rīka potenciālu pilnībā, īpaši tam, lai nodrošinātu, ka biroja revīzijas stratēģija ir izmaksu ziņā efektīva. |
| --- | --- |

46.

CRIS Audit sistēma (revīzijas pārvaldības informācijas sistēma) ļāva palielināt EuropeAid spējas uzraudzīt revīzijas pasākumus, apkopot un analizēt revīzijas konstatējumus un ieteikumus, kā arī uz tiem reaģēt. Tomēr, tāpat kā iepriekšējos gados (22), kaut arī EuropeAid centrālie dienesti ir izsūtījuši atgādinājumus un ir atjauninājuši pamatnostādnes, ne visas pārstāvniecības laikus un pilnībā reģistrē datus; tas negatīvi ietekmē to apkopoto datu ticamību, kurus izmanto vadības informācijai, piemēram, revīzijas atzinumu būtību un neattiecināmo izdevumu īpatsvaru. Turklāt CRIS Audit sistēma ne vienmēr sniedz precīzus datus par revīziju izmaksām, un šī sistēma nav veidota tā, lai sniegtu informāciju par finanšu korekcijām, kuras veic pēc revīzijām. Tādējādi EuropeAid vēl neizmanto šā rīka potenciālu pilnībā, īpaši tam, lai nodrošinātu, ka biroja revīzijas stratēģija ir izmaksu ziņā efektīva.

| 46. | Pārstāvniecībām regulāri, tostarp revīzijas semināru un mācību laikā, tiek atgādināts, ka CRIS revīzijas dokumentācija laikus jāatjaunina. Kopš 2010. gada februāra katru reizi, kad tiek parakstīts līgums veikt revīziju (CRIS līgums), līguma parakstīšanas datums automātiski tiek attiecināts uz CRIS revīziju. Tāpat arī jaunais rezultātu ekrāns ir pilnīgāks un vieglāk aizpildāms, un revīziju nevar slēgt, ja šis lauks nav aizpildīts. Tas ietver revīzijas atzinumu un neattiecināmo izdevumu apjomu. CRIS iekasēšanas rīkojuma paraugā ir iekļauta informācija par revīzijas rezultātā izdotajiem iekasēšanas rīkojumiem. Saistībā ar konsolidāciju varētu apsvērt dažus uzlabojumus, taču, lai tos panāktu, vajadzīgi turpmāki uzlabojumi IT jomā. Ir pieejama informācija par galīgo konstatēto neattiecināmo izdevumu summu, kas galīgā maksājuma laikā tika izlabota. Šī summa 2009. gadā veidoja 0,7 % no faktūrrēķinā norādītajām summām. |
| --- | --- |

46.

Iekšējā revīzija

| 47. | Palāta novērtēja iekšējo revīziju kā daļēji efektīvu. |
| --- | --- |

47.

Palāta novērtēja iekšējo revīziju kā daļēji efektīvu.

| 47. | Komisija uzskata, ka AIDCO iekšējā revīzija, neraugoties uz traucējumiem tās darbspējā 2009. gadā, šajā gadā bija efektīva. Lai arī laikposmā no 1. jūlija līdz 15. novembrim Iekšējās revīzijas nodaļas vadītāja postenis bija brīvs, nodaļa pabeidza deviņas pēcpārbaudes revīzijas (attiecībā pret astoņām plānotajām). Attiecībā uz jaunām revīzijām 2009. gadā četru plānoto ziņojumu vietā tika iesniegts viens galīgais revīzijas ziņojums un divi revīzijas ziņojuma projekti (kas saskaņā ar Iekšējās revīzijas dienesta metodi veido 85 % no galīgā revīzijas ziņojuma). |
| --- | --- |

47.

| 48. | Iekšējās revīzijas nodaļa (IRN) darbojās atbilstoši mērķim sniegt ģenerāldirektoram pārliecību par riska pārvaldības, kontroles un iekšējo pārvaldības procesu efektivitāti un produktivitāti. Tomēr nodaļa nespēja darboties pilnībā, jo to ļoti iespaidoja apstākļi, kurus tā nevarēja ietekmēt, proti, nepietiekams darbinieku skaits, tostarp gandrīz gadu bija vakanta nodaļas vadītāja vieta. Tāpēc IRN nespēja pilnībā izpildīt 2009. gada darba plānu. Otrās pēcpārbaudes revīzijas ziņojumā par EuropeAid iekšējās revīzijas nodaļas pašnovērtējuma apstiprinājumu Komisijas iekšējais revīzijas dienests atkārtoti minēja, ka EuropeAid vadībai ir nepieciešams ilgs laiks, lai īstenotu IRN sniegtos ieteikumus. |
| --- | --- |

48.

Iekšējās revīzijas nodaļa (IRN) darbojās atbilstoši mērķim sniegt ģenerāldirektoram pārliecību par riska pārvaldības, kontroles un iekšējo pārvaldības procesu efektivitāti un produktivitāti. Tomēr nodaļa nespēja darboties pilnībā, jo to ļoti iespaidoja apstākļi, kurus tā nevarēja ietekmēt, proti, nepietiekams darbinieku skaits, tostarp gandrīz gadu bija vakanta nodaļas vadītāja vieta. Tāpēc IRN nespēja pilnībā izpildīt 2009. gada darba plānu. Otrās pēcpārbaudes revīzijas ziņojumā par EuropeAid iekšējās revīzijas nodaļas pašnovērtējuma apstiprinājumu Komisijas iekšējais revīzijas dienests atkārtoti minēja, ka EuropeAid vadībai ir nepieciešams ilgs laiks, lai īstenotu IRN sniegtos ieteikumus.

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

| 49. | Komisijas vadības apliecinājumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  3. pielikumā
  . |
| --- | --- |

49.

Komisijas vadības apliecinājumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  3. pielikumā
  .

| 50. | Gada darbības pārskats patiesi atspoguļo dažādu ieviesto pārraudzības un kontroles sistēmu piemērošanu un rezultātus. Tas ir skaidrs un informatīvs, īpaši tāpēc, ka tajā ir izmantoti kvantitatīvie rādītāji. Tajā ir norādīts, ka, ņemot vērā daudzgadu kontroles sistēmas koncepciju un tās darbības rezultātus, EuropeAid neuzskata, ka atlikušo kļūdu īpatsvars portfelī ir tāds, lai formulētu atrunu ģenerāldirektora ticamības deklarācijā (23). Tomēr nav sniegti apliecinoši dokumenti šāda apgalvojuma apstiprināšanai. Tā kā nebija pieejams viens no galvenajiem rādītājiem, ar kuru aplēš atlikušo kļūdu finansiālo ietekmi pēc visām īstenotajām ex ante un ex post pārbaudēm (24), EuropeAid nevar pierādīt, ka nepilnību un kļūdu finansiālā ietekme ir zem noteiktā būtiskuma sliekšņa. |
| --- | --- |

50.

Gada darbības pārskats patiesi atspoguļo dažādu ieviesto pārraudzības un kontroles sistēmu piemērošanu un rezultātus. Tas ir skaidrs un informatīvs, īpaši tāpēc, ka tajā ir izmantoti kvantitatīvie rādītāji. Tajā ir norādīts, ka, ņemot vērā daudzgadu kontroles sistēmas koncepciju un tās darbības rezultātus, EuropeAid neuzskata, ka atlikušo kļūdu īpatsvars portfelī ir tāds, lai formulētu atrunu ģenerāldirektora ticamības deklarācijā (23). Tomēr nav sniegti apliecinoši dokumenti šāda apgalvojuma apstiprināšanai. Tā kā nebija pieejams viens no galvenajiem rādītājiem, ar kuru aplēš atlikušo kļūdu finansiālo ietekmi pēc visām īstenotajām ex ante un ex post pārbaudēm (24), EuropeAid nevar pierādīt, ka nepilnību un kļūdu finansiālā ietekme ir zem noteiktā būtiskuma sliekšņa.

| 50. | Komisija ir pārliecināta, ka gada darbības pārskata četros “pārliecības” veidošanas blokos minētie kvalitātes un kvantitātes rādītāji patiešām ir pierādījums, kas pastiprina ģenerāldirektora paziņojumu par pamatotu pārliecību. Tomēr EuropeAid atzīst, ka varētu darīt vairāk, lai saistībā ar daudzgadu kontroles sistēmu izstrādātu īpašus rādītājus, un 2010. gadā tika sākts darbs, lai izskatītu iespējamās metodes attiecībā uz atlikušo kļūdu finansiālās ietekmes izvērtēšanu. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Attiecībā uz 2009. finanšu gadu EuropeAid ģenerāldirektors pauda pamatotu pārliecību par to, ka esošās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par darījumu pareizību. Palātas veiktā revīzija šo apgalvojumu neapstiprina. Tās laikā konstatēja, ka EuropeAid sistēmas bija daļēji efektīvas un ka maksājumos kopumā bija būtiskas kļūdas; no EAF līdzekļiem veiktajos maksājumos būtisku kļūdu nebija, turpretī tajos, ko EuropeAid veica no Kopienu vispārējā budžeta ārējo attiecību un attīstības jomā, bija būtiskas kļūdas (25). Palāta uzskata, ka ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

51.

Attiecībā uz 2009. finanšu gadu EuropeAid ģenerāldirektors pauda pamatotu pārliecību par to, ka esošās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par darījumu pareizību. Palātas veiktā revīzija šo apgalvojumu neapstiprina. Tās laikā konstatēja, ka EuropeAid sistēmas bija daļēji efektīvas un ka maksājumos kopumā bija būtiskas kļūdas; no EAF līdzekļiem veiktajos maksājumos būtisku kļūdu nebija, turpretī tajos, ko EuropeAid veica no Kopienu vispārējā budžeta ārējo attiecību un attīstības jomā, bija būtiskas kļūdas (25). Palāta uzskata, ka ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

Secinājumi un ieteikumi

| 52. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu un saskaņā ar Finanšu regulu un galvenā grāmatveža pieņemtajiem noteikumiem, Palāta secina, ka EAF pārskati par 2009. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Eiropas Attīstības fondu finanšu stāvokli un to darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā slēgtajā gadā. Palāta vērš uzmanību uz 17. un 18. punktā formulētajiem apsvērumiem par garantiju summām. |
| --- | --- |

52.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu un saskaņā ar Finanšu regulu un galvenā grāmatveža pieņemtajiem noteikumiem, Palāta secina, ka EAF pārskati par 2009. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Eiropas Attīstības fondu finanšu stāvokli un to darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā slēgtajā gadā. Palāta vērš uzmanību uz 17. un 18. punktā formulētajiem apsvērumiem par garantiju summām.

| 53. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka attiecībā uz 2009. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu:






  a) | Eiropas Attīstības fondu ieņēmumos būtisku kļūdu nebija; |
| --- | --- | --- |

53.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka attiecībā uz 2009. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu:

a)

Eiropas Attīstības fondu ieņēmumos būtisku kļūdu nebija;

| b) | EAF saistībās būtisku kļūdu nebija, taču ļoti bieži bija sastopamas skaitļos neizsakāmas kļūdas; |
| --- | --- |

b)

EAF saistībās būtisku kļūdu nebija, taču ļoti bieži bija sastopamas skaitļos neizsakāmas kļūdas;

| c) | Eiropas Attīstības fondu maksājumos būtisku kļūdu nebija, tomēr tajos bija daudz skaitļos neizsakāmu kļūdu. |
| --- | --- |

c)

Eiropas Attīstības fondu maksājumos būtisku kļūdu nebija, tomēr tajos bija daudz skaitļos neizsakāmu kļūdu.

| 54. | Kā minēts Revīzijas palātas 2008. gada pārskatā par EAF (26), EuropeAid ir izveidojis visaptverošu kontroles stratēģiju. 2009. gadā EuropeAid turpināja nozīmīgi uzlabot pārraudzības un kontroles sistēmu izveidi un ieviešanu, tomēr dažās jomās vēl ir nepilnības. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja maksājumu pareizību. Šādā kontekstā skatāmi turpmāk minētie ieteikumi: |
| --- | --- |

54.

Kā minēts Revīzijas palātas 2008. gada pārskatā par EAF (26), EuropeAid ir izveidojis visaptverošu kontroles stratēģiju. 2009. gadā EuropeAid turpināja nozīmīgi uzlabot pārraudzības un kontroles sistēmu izveidi un ieviešanu, tomēr dažās jomās vēl ir nepilnības. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja maksājumu pareizību. Šādā kontekstā skatāmi turpmāk minētie ieteikumi:

| 54. | EuropeAid savas pārbaudes ir izstrādājis tā, lai tās aptvertu daudzgadu projektu pilnu dzīves ciklu. EuropeAid uzskata, ka šīs pārraudzības un kontroles sistēmas ir efektīvas un katru gadu ir ievērojami uzlabojušās, kā to atspoguļo pilnībā pareizi veikto maksājumu īpatsvara palielināšanās, ko Palāta ir konstatējusi savā paraugā. Ir īstenoti Palātas pēdējos gados sniegtie ieteikumi, un daudzus no šiem uzlabojumiem Palāta ir atzinīgi novērtējusi, kā rezultātā būtiski galveno kontroles sistēmu elementi tiek uzskatīti par “efektīviem”. |
| --- | --- |

54.

| a) | saistībā ar plānoto visaptverošās kontroles stratēģijas pārskatīšanu EuropeAid vajadzētu izstrādāt galveno rādītāju atlikušo kļūdu finansiālās ietekmes aprēķināšanai pēc visām īstenotajām ex ante un ex post pārbaudēm, balstoties, piemēram, uz statistiski reprezentatīvu slēgto projektu paraugu; |
| --- | --- |

a)

saistībā ar plānoto visaptverošās kontroles stratēģijas pārskatīšanu EuropeAid vajadzētu izstrādāt galveno rādītāju atlikušo kļūdu finansiālās ietekmes aprēķināšanai pēc visām īstenotajām ex ante un ex post pārbaudēm, balstoties, piemēram, uz statistiski reprezentatīvu slēgto projektu paraugu;

| a) | Komisija 2010. gadā sāka darbu pie iespējamo metožu izskatīšanas, lai izstrādātu galveno rādītāju atlikušo kļūdu lēstajai finansiālajai ietekmei, kā norādīts Komisijas atbildēs uz 2008. gada pārskatu. |
| --- | --- |

a)

| b) | šīs pārskatīšanas laikā EuropeAid būtu jānovērtē dažādu kontroles sistēmu efektivitāte izmaksu ziņā un jo īpaši darījumu ex post kontroles sistēma; |
| --- | --- |

b)

šīs pārskatīšanas laikā EuropeAid būtu jānovērtē dažādu kontroles sistēmu efektivitāte izmaksu ziņā un jo īpaši darījumu ex post kontroles sistēma;

| b) | Komisija 2010. gada sākumā sāka darbu pie savu kontroles stratēģiju pārskatīšanas, kā norādīts Komisijas atbildēs uz 2008. gada pārskatu. Komisija 2010. gadā sagatavos Paziņojumu par pieļaujamo kļūdas risku ārējās palīdzības jomā. |
| --- | --- |

b)

| c) | EuropeAid būtu jāpabeidz darbs pie finanšu pārvaldības instrumentu kopuma un par to jāinformē, lai izmantotu šos instrumentus bieži sastopamu kļūdu objektīvā riska novēršanā īstenotājorganizāciju, līgumslēdzēju un saņēmēju līmenī un lai tiem nodrošinātu pienācīgas zināšanas par finanšu pārvaldību un attiecināmības noteikumiem; |
| --- | --- |

c)

EuropeAid būtu jāpabeidz darbs pie finanšu pārvaldības instrumentu kopuma un par to jāinformē, lai izmantotu šos instrumentus bieži sastopamu kļūdu objektīvā riska novēršanā īstenotājorganizāciju, līgumslēdzēju un saņēmēju līmenī un lai tiem nodrošinātu pienācīgas zināšanas par finanšu pārvaldību un attiecināmības noteikumiem;

| c) | Finanšu pārvaldības instrumentu kopuma izstrāde tiks pabeigta 2010. gadā, un Palātas izvirzītie jautājumi tiks pienācīgi apsvērti. |
| --- | --- |

c)

| d) | EuropeAid arī turpmāk jācenšas panākt, lai pārstāvniecības izsmeļoši un laikus reģistrētu datus CRIS Audit sistēmā; |
| --- | --- |

d)

EuropeAid arī turpmāk jācenšas panākt, lai pārstāvniecības izsmeļoši un laikus reģistrētu datus CRIS Audit sistēmā;

| d) | EuropeAid turpinās darbu pie tā, lai nodrošinātu, ka informācija CRIS revīzijā tiek precīzi un laikus reģistrēta. |
| --- | --- |

d)

| e) | CRIS Audit sistēmas koncepcija būtu jāmaina, lai tā sniegtu informāciju par galīgajiem neattiecināmajiem izdevumiem un par finanšu korekcijām, kas veiktas pēc revīzijas konstatējumu izskatīšanas kopā ar revidēto vienību. |
| --- | --- |

e)

CRIS Audit sistēmas koncepcija būtu jāmaina, lai tā sniegtu informāciju par galīgajiem neattiecināmajiem izdevumiem un par finanšu korekcijām, kas veiktas pēc revīzijas konstatējumu izskatīšanas kopā ar revidēto vienību.

| e) | Neattiecināmo izdevumu summa CRIS revīzijā jāreģistrē pirms revīzijas lietas slēgšanas (kopš 2010. gada februāra obligāti aizpildāms lauks). CRIS iekasēšanas rīkojuma paraugā ir iekļauta informācija par revīzijas rezultātā izdotajiem iekasēšanas rīkojumiem. Saistībā ar konsolidāciju varētu apsvērt dažus uzlabojumus, taču, lai tos panāktu, vajadzīgi turpmāki uzlabojumi IT jomā. Ir pieejama informācija par galīgo konstatēto neattiecināmo izdevumu summu, kas galīgā maksājuma laikā tika izlabota. Šī summa 2009. gadā veidoja 0,7 % no faktūrrēķinā norādītajām summām. |
| --- | --- |

e)

| 55. | Attiecībā uz budžeta atbalstu Palāta iesaka EuropeAid: |
| --- | --- |

55.

Attiecībā uz budžeta atbalstu Palāta iesaka EuropeAid:

55.

| a) | nodrošināt, lai īpašajos nosacījumos, kas saistīti ar maksājuma mainīgās daļas izmaksu atkarībā no rezultātiem, būtu skaidri formulēti rādītāji, mērķi, aprēķina metodes un avoti, kas ļauj pārliecināties par atbilsmi šiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt, lai īpašajos nosacījumos, kas saistīti ar maksājuma mainīgās daļas izmaksu atkarībā no rezultātiem, būtu skaidri formulēti rādītāji, mērķi, aprēķina metodes un avoti, kas ļauj pārliecināties par atbilsmi šiem nosacījumiem;

| a) | Komisija atzīst, cik būtiska ir lielāka stingrība, nosakot darbības mērķus, aprēķina metodes un pārbaudes avotus. Šim jautājumam lielāka uzmanība tiek veltīta EuropeAid salīdzinošās vērtēšanas procesā (kvalitātes atbalsta grupa), lai apsvērtu jaunas programmas. |
| --- | --- |

a)

| b) | nodrošināt, lai pārstāvniecību pārskati sniegtu strukturētus un dokumentētus pierādījumus par to, kā ir uzlabojusies publisko finanšu pārvaldība, sniedzot skaidrus kritērijus, kas jāpiemēro uzlabojumu novērtēšanai (piemēram, rezultāti, kas attiecīgā laika posmā jāsasniedz saņēmējvalsts valdībai), kritērijus, lai novērtētu, vai ir panākta virzība uz priekšu, un kādu iemeslu dēļ reformu programmu nevarēja īstenot saskaņā ar plānu. |
| --- | --- |

b)

nodrošināt, lai pārstāvniecību pārskati sniegtu strukturētus un dokumentētus pierādījumus par to, kā ir uzlabojusies publisko finanšu pārvaldība, sniedzot skaidrus kritērijus, kas jāpiemēro uzlabojumu novērtēšanai (piemēram, rezultāti, kas attiecīgā laika posmā jāsasniedz saņēmējvalsts valdībai), kritērijus, lai novērtētu, vai ir panākta virzība uz priekšu, un kādu iemeslu dēļ reformu programmu nevarēja īstenot saskaņā ar plānu.

| b) | Komisija ir izstrādājusi pārskatītu sistēmu, lai pārraudzītu un ziņotu par progresu valsts finanšu pārvaldībā, galveno uzmanību pievēršot tam, kādi rezultāti ir sasniegti salīdzinājumā ar sākotnēji gaidīto. Pārskatītais formāts tika pabeigts 2010. gada jūnijā, un, balstoties uz valstu ziņojumiem, kuros šī pārskatītā pieeja tiks izmantota, tiks izvērtētas tiesības saņemt izmaksu par atlikušo laiku 2010. gadā un turpmākajiem gadiem. |
| --- | --- |

b)

---

(1)  Sk. 6. nodaļu Revīzijas palātas 2009. gada pārskatā par budžeta izpildi.

(2)  Tie ir 0,9 % no 2009. gada maksājumiem.

(3)  Sk. 118., 125. un 134. pantu Padomes 2008. gada 18. februāra Regulā (EK) Nr. 215/2008 par Finanšu regulu, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam (OV L 78, 19.3.2008., 1. lpp.). Atzinumā Nr. 9/2007 par priekšlikumu šai regulai (OV C 23, 28.1.2008.) Palāta uzsvēra, ka šie noteikumi sašaurina Eiropas Parlamenta budžeta izpildes apstiprināšanas pilnvaras.

(4)  EIB, Komisijas un Palātas trīspusējā nolīgumā (134. pants 2008. gada 18. februāra Finanšu regulā, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam) ir izklāstīti noteikumi šo darbību revīzijai, kuru veic Palāta.

(5)  Finanšu regula, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam, 21.–29. pants.

(6)  Madagaskara, Mauritānija, Nigēra un Gvineja.

(7)  Sudāna un Ekvatoriālā Gvineja.

(8)  Malāvija, Haiti, Kongo Demokrātiskā Republika un Etiopija.

(9)  118. un 124. pants.

(10)  Konsolidētajos finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabula un tabula ar posteņiem, kas maksājami Eiropas Attīstības fondiem.

(11)  Saskaņā ar 2., 3., 4. pantu, 125. panta 4. punktu un 134. pantu Finanšu regulā, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam, šī deklarācija neattiecas uz to EAF līdzekļu daļu, kuru pārvalda un par kuru atbild EIB.

(12)  Komisijā vadības līmenī ietilpst iestādes locekļi, deleģētie un pastarpināti deleģētie kredītrīkotāji, galvenais grāmatvedis un finanšu, revīzijas vai kontroles struktūrvienību vadošie darbinieki. Saņēmējvalstīs vadības līmenī ir ietverti valstu kredītrīkotāji, galvenie grāmatveži, pilnvarotie maksātāji un īstenotājorganizāciju vadošie darbinieki.

(13)  Grāmatvedības noteikumi, kurus pieņēmis EAF galvenais grāmatvedis, izstrādāti, pamatojoties uz Starptautiskajiem Valsts sektora grāmatvedības standartiem (IPSAS), kurus izdevusi Starptautiskā Grāmatvežu federācija, vai, ja šādu standartu nav, tad pamatojoties uz Starptautiskajiem Grāmatvedības standartiem (IAS) / Starptautiskajiem Finanšu pārskatu standartiem (IFRS), kurus izdevusi Starptautiskā Grāmatvedības standartu padome. Saskaņā ar Finanšu regulu konsolidētie finanšu pārskati par 2009. finanšu gadu ir sagatavoti, pamatojoties uz šiem grāmatvedības noteikumiem, kurus pieņēmis EAF galvenais grāmatvedis, kas pielāgo uzkrājumu grāmatvedības principus Kopienu īpašajiem apstākļiem, turpretī konsolidētie pārskati par Eiropas Attīstības fondu izpildi joprojām galvenokārt balstās uz naudas plūsmas grāmatvedības principiem.

(14)  Sk. 122. pantu 2008. gada 18. februāra Finanšu regulā, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam: “Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas pārskats un tabula ar posteņiem, kas maksājami Eiropas Attīstības fondiem.”

(15)  Sk. 123. pantu 2008. gada 18. februāra Finanšu regulā, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam: “Finansiālās īstenošanas ziņojumos ietilpst tabulas, kurās norādītas apropriācijas, saistības un maksājumi.”

(16)  Piemēram, līguma veids, sākuma un beigu datums.

(17)  15. punkts (OV C 269, 10.11.2009.).

(18)  Sk. 28. un 29. punktu Īpašajā ziņojumā Nr. 2/2005 par budžeta atbalstu, ko no Eiropas Attīstības fonda sniedz Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm (OV C 249, 7.10.2005.).

(19)  Palātas noteiktā būtiskuma robeža ir 2 %.

(20)  Izņemot pirmspievienošanās atbalstu, palīdzību Rietumbalkāniem, humāno palīdzību, makrofinansiālo atbalstu, kopējo ārpolitiku un drošības politiku un ātrās reaģēšanas mehānismu.

(21)  46. punkts.

(22)  39. punkts 2008. gada pārskatā par darbībām, ko finansē no Eiropas Attīstības fondiem.

(23)  56. lpp.

(24)  Sk. 29. un 54. punktu Revīzijas palātas 2008. gada pārskatā par EAF.

(25)  Sk. 6. nodaļu Revīzijas palātas 2009. gada pārskatā par budžeta izpildi.

(26)  55. punkts.

(27)  Bruto maksājumi, neietverot atgūtos līdzekļus.

(28)  Individuālo un vispārējo saistību kopsummā ir iekļautas atceltās saistības.

Avots: Eiropas Revīzijas palāta, balstoties uz datiem, ko tā saņēmusi no EuropeAid sadarbības biroja datu noliktavas.

(29)  Sākotnējie piešķīrumi 8., 9. un 10. EAF, līdzfinansējums, procenti, dažādi resursi un pārvietojumi no iepriekšējiem EAF, kā arī pielāgojumi sistēmas migrācijai.

(30)  Kā resursu procentuālā daļa.

(31)  Negatīvās summas atbilst atceltajām saistībām.

(32)  Neto maksājumi pēc līdzekļu atgūšanas.

Avots: Revīzijas palāta, balstoties uz EAF pārskatiem par finanšu izpildi un finanšu pārskatiem 2009. gada 31. decembrī.

---

1. PIELIKUMS

EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDU DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI

| | 2009. gads | 2008. gads | 2007. gads |
| --- | --- | --- | --- |
| Projekti | Budžeta atbalsts | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Saistību kopsumma | 40 | 10 | 50 | 45 | 60 |
| Kopējais darījumu skaits (no tiem): | 150 | 20 | 170 | 170 | 148 |
| | avansi | 0 | 0 | 0 | 40 | 0 |
| | starpposma/galīgie maksājumi | 150 | 20 | 170 | 130 | 148 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI |
| (% un darījumu skaits) |
| Darījumi, kuros nav kļūdu | 80 % | {120} | 65 % | {13} | 78 % | {133} | 76 % | 63 % |
| Darījumi, kuros ir kļūdas | 20 % | {30} | 35 % | {7} | 22 % | {37} | 24 % | 37 % |
| KĻŪDAINO DARĪJUMU ANALĪZE |
| (% un darījumu skaits) |
| Darījumu analīze pēc kļūdu veida |
| Skaitļos neizsakāmas kļūdas | 57 % | {17} | 100 % | {7} | 65 % | {24} | 61 % | 49 % |
| Skaitļos izsakāmas kļūdas | 43 % | {13} | 0 % | {0} | 35 % | {13} | 39 % | 51 % |
| tostarp: | attiecināmības kļūdas | 23 % | {3} | 0 % | {0} | 23 % | {3} | 44 % | 68 % |
| reālas pastāvēšanas kļūdas | 23 % | {3} | 0 % | {0} | 23 % | {3} | 38 % | 21 % |
| precizitātes kļūdas | 54 % | {7} | 0 % | {0} | 54 % | {7} | 19 % | 11 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars | | |
| < 2 % | X | | |
| no 2 % līdz 5 % | | X | X |
| > 5 % | | | |

2009. gads

2008. gads

2007. gads

Projekti

Budžeta atbalsts

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Saistību kopsumma

40

10

50

45

60

Kopējais darījumu skaits (no tiem):

150

20

170

170

148

avansi

0

0

0

40

0

starpposma/galīgie maksājumi

150

20

170

130

148

PĀRBAUŽU REZULTĀTI

(% un darījumu skaits)

Darījumi, kuros nav kļūdu

80 %

{120}

65 %

{13}

78 %

{133}

76 %

63 %

Darījumi, kuros ir kļūdas

20 %

{30}

35 %

{7}

22 %

{37}

24 %

37 %

KĻŪDAINO DARĪJUMU ANALĪZE

(% un darījumu skaits)

Darījumu analīze pēc kļūdu veida

Skaitļos neizsakāmas kļūdas

57 %

{17}

100 %

{7}

65 %

{24}

61 %

49 %

Skaitļos izsakāmas kļūdas

43 %

{13}

0 %

{0}

35 %

{13}

39 %

51 %

tostarp:

attiecināmības kļūdas

23 %

{3}

0 %

{0}

23 %

{3}

44 %

68 %

reālas pastāvēšanas kļūdas

23 %

{3}

0 %

{0}

23 %

{3}

38 %

21 %

precizitātes kļūdas

54 %

{7}

0 %

{0}

54 %

{7}

19 %

11 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

< 2 %

X

no 2 % līdz 5 %

X

X

> 5 %

---

2. PIELIKUMS

EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDU UN NO VISPĀRĒJĀ BUDŽETA MAKSĀTĀ ATTĪSTĪBAS ATBALSTA KONTROLES SISTĒMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI

Atlasīto pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

| Attiecīgā sistēma | Ex ante pārbaudes | Uzraudzība un pārraudzība | Ārējās revīzijas | Iekšējās revīzijas | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Centrālie dienesti EuropeAid | | | | | |
| Pārstāvniecības | | | | — | |

Attiecīgā sistēma

Ex ante pārbaudes

Uzraudzība un pārraudzība

Ārējās revīzijas

Iekšējās revīzijas

Kopvērtējums

Centrālie dienesti EuropeAid

Pārstāvniecības

—

Pārraudzības un kontroles sistēmu kopvērtējums

| Kopvērtējums | 2009. g. | 2008. g. | 2007. g. |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Kopvērtējums

2009. g.

2008. g.

2007. g.

Apzīmējumi

| | efektīvi |
| --- | --- |
| | daļēji efektīvi |
| | neefektīvi |
| — | neattiecas vai nav vērtēts |

efektīvi

daļēji efektīvi

neefektīvi

—

neattiecas vai nav vērtēts

---

3. PIELIKUMS

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI SAISTĪBĀ AR EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDIEM UN NO VISPĀRĒJĀ BUDŽETA MAKSĀTĀ ATTĪSTĪBAS ATBALSTA JOMĀ

| Galvenie ģenerāl-direktorāti | Ģenerāldirektora sniegtās deklarācijas veids (1) | Formulētās atrunas | Palātas apsvērumi | Ticamības kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid sadarbības birojs | Bez atrunām | — | EuropeAid ir izveidojis visaptverošu kontroles stratēģiju un turpināja ievērojami uzlabot pārraudzības un kontroles sistēmu koncepciju un īstenošanu. Tomēr Palātas revidenti konstatēja, ka dažās kontroles sistēmās joprojām ir nepilnības un ka maksājumos ir būtiskas kļūdas. | B |
| A: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |

Galvenie ģenerāl-direktorāti

Ģenerāldirektora sniegtās deklarācijas veids (1)

Formulētās atrunas

Palātas apsvērumi

Ticamības kopvērtējums

EuropeAid sadarbības birojs

Bez atrunām

—

EuropeAid ir izveidojis visaptverošu kontroles stratēģiju un turpināja ievērojami uzlabot pārraudzības un kontroles sistēmu koncepciju un īstenošanu. Tomēr Palātas revidenti konstatēja, ka dažās kontroles sistēmās joprojām ir nepilnības un ka maksājumos ir būtiskas kļūdas.

B

A:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

---

(1)  Atsaucoties uz ģenerāldirektora sagatavoto deklarāciju, viņam ir pamatota pārliecība par to, ka izveidotās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par darījumu pareizību.

| A: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

A:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

Ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

---

4. PIELIKUMS

GALVENO TICAMĪBAS DEKLARĀCIJAS APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE

| | Palātas apsvērums | Palātas analīze | Palātas ieteikumi | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Tomēr joprojām skaidrāk jāformulē secinājumi par to, kā dažādo kontroles mehānismu rezultāti pamato ģenerāldirektora pārliecību, un jāizstrādā galvenais rādītājs par atlikušo kļūdu aplēsto finansiālo ietekmi pēc tam, kad ir veiktas visas ex ante un ex post pārbaudes. (2008. gada pārskats, 54. punkts.) | 2009. gada darbības pārskats patiesi atspoguļo ieviesto pārraudzības un kontroles sistēmu piemērošanu un rezultātus. Tas ir skaidrs un informatīvs, īpaši tāpēc, ka tajā ir izmantoti kvantitatīvie rādītāji. Tomēr tas nesniedz skaidrus pierādījumus par to, ka dažādo kontroles mehānismu sniegtie rezultāti palīdz ģenerāldirektoram iegūt pamatotu pārliecību, ka nepilnību un kļūdu finansiālā ietekme ir zem noteiktā būtiskuma sliekšņa. | Saistībā ar plānoto visaptverošās kontroles stratēģijas pārskatīšanu EuropeAid vajadzētu izstrādāt galveno rādītāju atlikušo kļūdu finansiālās ietekmes aprēķināšanai pēc visām īstenotajām ex ante un ex post pārbaudēm. | Komisija 2010. gadā sāka izskatīt iespējamo izstrādes metodiku galvenajam rādītājam atlikušo kļūdu finansiālās ietekmes aprēķināšanai, kā tas ir minēts Komisijas atbildēs Pārskatā par 2008. finanšu gadu. |
| 2. | Ex ante pārbaudes jāuzlabo, pievēršoties galvenajiem riskiem. (2008. gada pārskats, 55. punkta a) apakšpunkts.) | Vēl ir trūkumi izdevumu attiecināmības pārbaudēs, pieprasīto summu aprēķinos un attiecībā uz vajadzīgo apliecinājuma dokumentu pieejamību. | EuropeAid būtu jāpabeidz darbs pie finanšu pārvaldības instrumentu kopuma un par to jāinformē, lai izmantotu šos instrumentus bieži sastopamu kļūdu objektīvā riska novēršanā īstenotājorganizāciju, līgumslēdzēju un saņēmēju līmenī un lai tiem nodrošinātu pienācīgas zināšanas par finanšu pārvaldību un attiecināmības noteikumiem. | Finanšu pārvaldības instrumentu kopums tiks pabeigts 2010. gadā, un Palātas izvirzītie jautājumi tiks pienācīgi ņemti vērā. |
| 3. | Gada revīziju plāni jāsagatavo, pamatojoties uz strukturētāku riska analīzi un reālāku šim nolūkam pieejamo resursu novērtējumu. (2008. gada darbības pārskats, 55. punkta b) apakšpunkts.) | Gada revīziju plāni tika sagatavoti, balstoties uz strukturētu riska novērtējumu, ko veica saskaņā ar EuropeAid pamatnostādnem. Nepietiekamais darbinieku skaits pārstāvniecībās neļauj veikt uz riska analīzi balstītas revīzijas, un prioritāte tiek piešķirta obligāti veicamajām revīzijām. Tas negatīvi ietekmē arī revīzijas konstatējumu izskatīšanas ilgumu, tāpēc pastāv risks, ka neattiecināmi maksājumi var kļūt neatgūstami. | Gada revīziju plānošanā ir veikti apmierinoši pasākumi. | Komisija piekrīt, ka revīziju plānošanā ir panākti ievērojami uzlabojumi. |
| 4. | Rūpīgi jāuzrauga gada revīziju plānu izpilde, lai atklātu nozīmīgas novirzes un savlaicīgi veiktu koriģējošus pasākumus. (2008. gada pārskats, 55. punkta c) apakšpunkts.) | EuropeAid centrālie dienesti, tostarp par attiecīgajiem reģioniem atbildīgie direktorāti, regulāri un pastāvīgi uzrauga izpildi. Ja nepieciešams, tiek analizētas novirzes un tiek veiktas koriģējošas darbības. | Veiktie pasākumi ir apmierinoši. | Komisija piekrīt, ka revīziju plānu izpildes uzraudzībā ir panākti ievērojami uzlabojumi. |
| 5. | Jāpaplašina CRIS Audit funkcijas, lai varētu efektīvāk un produktīvāk uzraudzīt revīzijas pasākumus, analizēt revīzijas konstatējumus un ieteikumus, kā arī veikt to izpildes pēcpārbaudi (2008. gada pārskats, 55. punkta d) apakšpunkts.) | CRIS Audit sistēma ne vienmēr sniedz precīzus datus par revīziju izmaksām un nesniedz informāciju par finanšu korekcijām, kuras veic pēc revīzijām. | CRIS Audit sistēmas koncepcija būtu jāmaina, lai tā sniegtu informāciju par galīgajiem neattiecināmajiem izdevumiem un par finanšu korekcijām, kas veiktas pēc revīzijas konstatējumu izskatīšanas kopā ar revidēto vienību. | Pēc 2010. gada februārī veiktajiem pilnveidojumiem CRIS Audit sistēmā neattiecināmo izdevumu summa ir jānorāda pirms revīzijas ieraksta slēgšanas. Attiecībā uz tiem līdzekļu piedziņas rīkojumiem, kuri izdoti pēc revīziju rezultātu iegūšanas, informācija tiek iekļauta CRIS sistēmas piedziņas rīkojumu modulī. |
| 6. | EuropeAid jāpanāk, lai pārstāvniecības izsmeļoši un savlaicīgi reģistrētu datus CRIS Audit sistēmā. (2008. gada pārskats, 55. punkta e) apakšpunkts.) | Kaut arī EuropeAid centrālie dienesti ir izsūtījuši atgādinājumus un ir atjauninājuši pamatnostādnes, neviena pārstāvniecība nereģistrē datus laikus un pilnībā. Tas negatīvi ietekmē to apkopoto datu ticamību, kurus izmanto vadības informācijai, piemēram, revīzijas atzinumu veidu un neattiecināmo izdevumu īpatsvaru. | EuropeAid arī turpmāk jācenšas panākt, lai pārstāvniecības izsmeļoši un laikus reģistrētu datus CRIS Audit sistēmā. | EuropeAid arī turpmāk centīsies nodrošināt pareizu un precīzu informācijas reģistrēšanu CRIS Audit sistēmā. |
| 7. | Ņemot vērā rezultātus, ko devusi par ĀKK valstīm atbildīgā direktorāta pieņemtā pieeja, EuropeAid jāpārskata darījumu ex post kontroles sistēma, lai novērtētu, vai ir nepieciešams un iespējams paplašināt šādu kontroles mehānismu darbības jomu. (2008. gada pārskats, 55. punkta f) apakšpunkts.) | EuropeAid 2009. gadā paplašināja šo pārbaužu tvērumu, lai iekļautu atbilstīgumu finansēšanas nolīgumiem un līgumu slēgšanas procedūrām. Tas ir paredzējis 2010. gadā pārskatīt savu pieeju kopumā, lai izskatītu iespējas turpmāk pastiprināt šādu pārbaužu nozīmi un uzlabot efektivitāti gan attiecībā uz pakārtoto darījumu pareizības pārbaudi, gan attiecībā uz kredītrīkotāju veikto ex ante pārbaužu kvalitāti. | Šīs pārskatīšanas laikā EuropeAid vajadzētu novērtēt dažādu kontroles sistēmu efektivitāti izmaksu ziņā, konkrēti, darījumu ex post kontroles sistēmu, un izvērtēt, vai ir nepieciešama un iespējama statistiski reprezentatīva slēgto projektu parauga ikgadējā revīzija. | Komisija sāka darbu pie kontroles stratēģijas pārskatīšanas (tostarp pie iespējamā rādītāja atlikušo kļūdu īpatsvaram, balstoties uz slēgto projektu statistiski reprezentatīva parauga revīziju) 2010. gada sākumā, kā tas ir izklāstīts Komisijas atbildēs Pārskatā par 2008. finanšu gadu. 2010. gadā Komisija sagatavos paziņojumu par pieļaujamo kļūdu risku ārējā atbalsta jomā. |
| 8. | EuropeAid arī turpmāk ir jāpieliek pūliņi, lai pamatotu savus lēmumus par budžeta atbalsta attiecināmību ar strukturētu un oficiālu pierādījumu tam, ka saņēmējvalstī ir attiecīga reformu programma, lai novērstu visas būtiskās nepilnības pārskatāmā termiņā, un ka valsts ir apņēmusies to īstenot. (2008. gada pārskats, 56. punkta a) apakšpunkts.) | Desmitā EAF finansēšanas nolīgumi nodrošina skaidrāku pamatu vispārējo attiecināmības nosacījumu novērtēšanai. Saistībā ar publisko finanšu pārvaldības kritēriju, finansēšanas nolīgumi atsaucas uz novērtēšanas sistēmām, par kurām ir vienojušās valdības, Komisija un citi līdzekļu piešķīrēji, piemēram, uz darbības izvērtēšanas sistēmu, kura jāizmanto budžeta atbalsta kopējā ikgadējā pārskata sagatavošanā. Šādu sistēmu izmantošana, izvirzot prioritāros mērķus, sastādot grafikus vai izmantojamos informācijas avotus, atvieglo paveiktā dokumentētu un strukturētu izvērtēšanu un tādējādi veicina līdzekļu izmaksāšanas lēmumu caurskatāmību. | Veiktie pasākumi ir apmierinoši. | Komisija piekrīt, ka lēmumu pieņemšanā ir veikti nozīmīgi pilnveidojumi saistībā ar budžeta atbalsta attiecināmību un līdzekļu izmaksāšanas nosacījumiem. |
| 9. | EuropeAid ir jānodrošina, lai visos turpmākajos finansēšanas nolīgumos būtu izsmeļošs un skaidrs pamats maksājumu nosacījumu atbilstības izvērtēšanai. (2008. gada pārskats, 56. punkta b) apakšpunkts.) | Īpašie nosacījumi, kas saistīti ar maksājuma mainīgās daļas izmaksu atkarībā no rezultātiem, bieži vien nav pietiekami skaidri attiecībā pret rādītāju mērķvērtībām, avotiem, kas ļauj pārliecināties par atbilsmi šiem nosacījumiem, un aprēķina metodēm, un tas var negatīvi ietekmēt līdzekļu izmaksāšanas lēmumu caurskatāmību. | EuropeAid būtu jānodrošina, lai īpašajos nosacījumos, kas saistīti ar maksājuma mainīgās daļas izmaksu atkarībā no rezultātiem, būtu skaidri formulēti rādītāji, mērķi, aprēķina metodes un avoti, kas ļauj pārliecināties par atbilsmi šiem nosacījumiem. | Komisija atzīst, ka ir svarīgi stingrāk definēt rezultatīvos mērķrādītājus, aprēķina metodes un pārbaužu avotus. Šis jautājums tiek aktīvi risināts EuropeAid profesionālapskatē (kvalitātes atbalsta grupā), izvērtējot jaunu programmu īstenošanu. |

Palātas apsvērums

Palātas analīze

Palātas ieteikumi

Komisijas atbilde

1.

Tomēr joprojām skaidrāk jāformulē secinājumi par to, kā dažādo kontroles mehānismu rezultāti pamato ģenerāldirektora pārliecību, un jāizstrādā galvenais rādītājs par atlikušo kļūdu aplēsto finansiālo ietekmi pēc tam, kad ir veiktas visas ex ante un ex post pārbaudes. (2008. gada pārskats, 54. punkts.)

2009. gada darbības pārskats patiesi atspoguļo ieviesto pārraudzības un kontroles sistēmu piemērošanu un rezultātus. Tas ir skaidrs un informatīvs, īpaši tāpēc, ka tajā ir izmantoti kvantitatīvie rādītāji. Tomēr tas nesniedz skaidrus pierādījumus par to, ka dažādo kontroles mehānismu sniegtie rezultāti palīdz ģenerāldirektoram iegūt pamatotu pārliecību, ka nepilnību un kļūdu finansiālā ietekme ir zem noteiktā būtiskuma sliekšņa.

Saistībā ar plānoto visaptverošās kontroles stratēģijas pārskatīšanu EuropeAid vajadzētu izstrādāt galveno rādītāju atlikušo kļūdu finansiālās ietekmes aprēķināšanai pēc visām īstenotajām ex ante un ex post pārbaudēm.

Komisija 2010. gadā sāka izskatīt iespējamo izstrādes metodiku galvenajam rādītājam atlikušo kļūdu finansiālās ietekmes aprēķināšanai, kā tas ir minēts Komisijas atbildēs Pārskatā par 2008. finanšu gadu.

2.

Ex ante pārbaudes jāuzlabo, pievēršoties galvenajiem riskiem. (2008. gada pārskats, 55. punkta a) apakšpunkts.)

Vēl ir trūkumi izdevumu attiecināmības pārbaudēs, pieprasīto summu aprēķinos un attiecībā uz vajadzīgo apliecinājuma dokumentu pieejamību.

EuropeAid būtu jāpabeidz darbs pie finanšu pārvaldības instrumentu kopuma un par to jāinformē, lai izmantotu šos instrumentus bieži sastopamu kļūdu objektīvā riska novēršanā īstenotājorganizāciju, līgumslēdzēju un saņēmēju līmenī un lai tiem nodrošinātu pienācīgas zināšanas par finanšu pārvaldību un attiecināmības noteikumiem.

Finanšu pārvaldības instrumentu kopums tiks pabeigts 2010. gadā, un Palātas izvirzītie jautājumi tiks pienācīgi ņemti vērā.

3.

Gada revīziju plāni jāsagatavo, pamatojoties uz strukturētāku riska analīzi un reālāku šim nolūkam pieejamo resursu novērtējumu. (2008. gada darbības pārskats, 55. punkta b) apakšpunkts.)

Gada revīziju plāni tika sagatavoti, balstoties uz strukturētu riska novērtējumu, ko veica saskaņā ar EuropeAid pamatnostādnem. Nepietiekamais darbinieku skaits pārstāvniecībās neļauj veikt uz riska analīzi balstītas revīzijas, un prioritāte tiek piešķirta obligāti veicamajām revīzijām. Tas negatīvi ietekmē arī revīzijas konstatējumu izskatīšanas ilgumu, tāpēc pastāv risks, ka neattiecināmi maksājumi var kļūt neatgūstami.

Gada revīziju plānošanā ir veikti apmierinoši pasākumi.

Komisija piekrīt, ka revīziju plānošanā ir panākti ievērojami uzlabojumi.

4.

Rūpīgi jāuzrauga gada revīziju plānu izpilde, lai atklātu nozīmīgas novirzes un savlaicīgi veiktu koriģējošus pasākumus. (2008. gada pārskats, 55. punkta c) apakšpunkts.)

EuropeAid centrālie dienesti, tostarp par attiecīgajiem reģioniem atbildīgie direktorāti, regulāri un pastāvīgi uzrauga izpildi. Ja nepieciešams, tiek analizētas novirzes un tiek veiktas koriģējošas darbības.

Veiktie pasākumi ir apmierinoši.

Komisija piekrīt, ka revīziju plānu izpildes uzraudzībā ir panākti ievērojami uzlabojumi.

5.

Jāpaplašina CRIS Audit funkcijas, lai varētu efektīvāk un produktīvāk uzraudzīt revīzijas pasākumus, analizēt revīzijas konstatējumus un ieteikumus, kā arī veikt to izpildes pēcpārbaudi (2008. gada pārskats, 55. punkta d) apakšpunkts.)

CRIS Audit sistēma ne vienmēr sniedz precīzus datus par revīziju izmaksām un nesniedz informāciju par finanšu korekcijām, kuras veic pēc revīzijām.

CRIS Audit sistēmas koncepcija būtu jāmaina, lai tā sniegtu informāciju par galīgajiem neattiecināmajiem izdevumiem un par finanšu korekcijām, kas veiktas pēc revīzijas konstatējumu izskatīšanas kopā ar revidēto vienību.

Pēc 2010. gada februārī veiktajiem pilnveidojumiem CRIS Audit sistēmā neattiecināmo izdevumu summa ir jānorāda pirms revīzijas ieraksta slēgšanas. Attiecībā uz tiem līdzekļu piedziņas rīkojumiem, kuri izdoti pēc revīziju rezultātu iegūšanas, informācija tiek iekļauta CRIS sistēmas piedziņas rīkojumu modulī.

6.

EuropeAid jāpanāk, lai pārstāvniecības izsmeļoši un savlaicīgi reģistrētu datus CRIS Audit sistēmā. (2008. gada pārskats, 55. punkta e) apakšpunkts.)

Kaut arī EuropeAid centrālie dienesti ir izsūtījuši atgādinājumus un ir atjauninājuši pamatnostādnes, neviena pārstāvniecība nereģistrē datus laikus un pilnībā. Tas negatīvi ietekmē to apkopoto datu ticamību, kurus izmanto vadības informācijai, piemēram, revīzijas atzinumu veidu un neattiecināmo izdevumu īpatsvaru.

EuropeAid arī turpmāk jācenšas panākt, lai pārstāvniecības izsmeļoši un laikus reģistrētu datus CRIS Audit sistēmā.

EuropeAid arī turpmāk centīsies nodrošināt pareizu un precīzu informācijas reģistrēšanu CRIS Audit sistēmā.

7.

Ņemot vērā rezultātus, ko devusi par ĀKK valstīm atbildīgā direktorāta pieņemtā pieeja, EuropeAid jāpārskata darījumu ex post kontroles sistēma, lai novērtētu, vai ir nepieciešams un iespējams paplašināt šādu kontroles mehānismu darbības jomu. (2008. gada pārskats, 55. punkta f) apakšpunkts.)

EuropeAid 2009. gadā paplašināja šo pārbaužu tvērumu, lai iekļautu atbilstīgumu finansēšanas nolīgumiem un līgumu slēgšanas procedūrām. Tas ir paredzējis 2010. gadā pārskatīt savu pieeju kopumā, lai izskatītu iespējas turpmāk pastiprināt šādu pārbaužu nozīmi un uzlabot efektivitāti gan attiecībā uz pakārtoto darījumu pareizības pārbaudi, gan attiecībā uz kredītrīkotāju veikto ex ante pārbaužu kvalitāti.

Šīs pārskatīšanas laikā EuropeAid vajadzētu novērtēt dažādu kontroles sistēmu efektivitāti izmaksu ziņā, konkrēti, darījumu ex post kontroles sistēmu, un izvērtēt, vai ir nepieciešama un iespējama statistiski reprezentatīva slēgto projektu parauga ikgadējā revīzija.

Komisija sāka darbu pie kontroles stratēģijas pārskatīšanas (tostarp pie iespējamā rādītāja atlikušo kļūdu īpatsvaram, balstoties uz slēgto projektu statistiski reprezentatīva parauga revīziju) 2010. gada sākumā, kā tas ir izklāstīts Komisijas atbildēs Pārskatā par 2008. finanšu gadu. 2010. gadā Komisija sagatavos paziņojumu par pieļaujamo kļūdu risku ārējā atbalsta jomā.

8.

EuropeAid arī turpmāk ir jāpieliek pūliņi, lai pamatotu savus lēmumus par budžeta atbalsta attiecināmību ar strukturētu un oficiālu pierādījumu tam, ka saņēmējvalstī ir attiecīga reformu programma, lai novērstu visas būtiskās nepilnības pārskatāmā termiņā, un ka valsts ir apņēmusies to īstenot. (2008. gada pārskats, 56. punkta a) apakšpunkts.)

Desmitā EAF finansēšanas nolīgumi nodrošina skaidrāku pamatu vispārējo attiecināmības nosacījumu novērtēšanai. Saistībā ar publisko finanšu pārvaldības kritēriju, finansēšanas nolīgumi atsaucas uz novērtēšanas sistēmām, par kurām ir vienojušās valdības, Komisija un citi līdzekļu piešķīrēji, piemēram, uz darbības izvērtēšanas sistēmu, kura jāizmanto budžeta atbalsta kopējā ikgadējā pārskata sagatavošanā. Šādu sistēmu izmantošana, izvirzot prioritāros mērķus, sastādot grafikus vai izmantojamos informācijas avotus, atvieglo paveiktā dokumentētu un strukturētu izvērtēšanu un tādējādi veicina līdzekļu izmaksāšanas lēmumu caurskatāmību.

Veiktie pasākumi ir apmierinoši.

Komisija piekrīt, ka lēmumu pieņemšanā ir veikti nozīmīgi pilnveidojumi saistībā ar budžeta atbalsta attiecināmību un līdzekļu izmaksāšanas nosacījumiem.

9.

EuropeAid ir jānodrošina, lai visos turpmākajos finansēšanas nolīgumos būtu izsmeļošs un skaidrs pamats maksājumu nosacījumu atbilstības izvērtēšanai. (2008. gada pārskats, 56. punkta b) apakšpunkts.)

Īpašie nosacījumi, kas saistīti ar maksājuma mainīgās daļas izmaksu atkarībā no rezultātiem, bieži vien nav pietiekami skaidri attiecībā pret rādītāju mērķvērtībām, avotiem, kas ļauj pārliecināties par atbilsmi šiem nosacījumiem, un aprēķina metodēm, un tas var negatīvi ietekmēt līdzekļu izmaksāšanas lēmumu caurskatāmību.

EuropeAid būtu jānodrošina, lai īpašajos nosacījumos, kas saistīti ar maksājuma mainīgās daļas izmaksu atkarībā no rezultātiem, būtu skaidri formulēti rādītāji, mērķi, aprēķina metodes un avoti, kas ļauj pārliecināties par atbilsmi šiem nosacījumiem.

Komisija atzīst, ka ir svarīgi stingrāk definēt rezultatīvos mērķrādītājus, aprēķina metodes un pārbaužu avotus. Šis jautājums tiek aktīvi risināts EuropeAid profesionālapskatē (kvalitātes atbalsta grupā), izvērtējot jaunu programmu īstenošanu.

---