# Eiropas Savienības C 311/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 311 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 21. decembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 311

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 21. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Komisija |
| 2007/C 311/01 | Komisijas atzinums (2007. gada 20. decembris) par Francijas Penly kodolspēkstacijas radioaktīvo atkritumu apglabāšanas grozīto plānu saskaņā ar Euratom līguma 37. pantu | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Komisija

2007/C 311/01

Komisijas atzinums (2007. gada 20. decembris) par Francijas Penly kodolspēkstacijas radioaktīvo atkritumu apglabāšanas grozīto plānu saskaņā ar Euratom līguma 37. pantu

Penly

1

| | II   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2007/C 311/02 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 2 |
| 2007/C 311/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4908 — STV Fund/Smith/@Balance) (
  1
  ) | 4 |
| 2007/C 311/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4981 — AT&T/IBM) (
  1
  ) | 4 |
| 2007/C 311/05 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4902 — Yamaha Motor Europe/Yamaha Distribution Companies) (
  1
  ) | 5 |

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2007/C 311/02

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

2

2007/C 311/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4908 — STV Fund/Smith/@Balance) (
  1
  )

1

4

2007/C 311/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4981 — AT&T/IBM) (
  1
  )

1

4

2007/C 311/05

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.4902 — Yamaha Motor Europe/Yamaha Distribution Companies) (
  1
  )

1

5

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Eiropas Parlaments |
| 2007/C 311/06 | Lēmums | 6 |
| | Padome |
| 2007/C 311/07 | Padomes secinājumi (2007. gada 24. maijs) par kultūras un jaunrades nozares ieguldījumu Lisabonas mērķu sasniegšanā | 7 |
| | Komisija |
| 2007/C 311/08 | Euro maiņas kurss | 10 |
| 2007/C 311/09 | Komisijas paziņojums attiecībā uz piemērošanas datumu izcelsmes noteikumu protokoliem, kuri paredz diagonālo kumulāciju starp Kopienu, Alžīriju, Ēģipti, Farēru salām, Islandi, Izraēlu, Jordāniju, Libānu, Maroku, Norvēģiju, Šveici (ieskaitot Lihtenšteinu), Sīriju, Tunisiju, Turciju un Rietumkrastu un Gazas sektoru | 11 |
| 2007/C 311/10 | Padomes secinājumi (2007. gada 25. maijs) par saskaņotu rādītāju un kritēriju sistēmu progresa uzraudzībai ceļā uz Lisabonas mērķiem izglītībā un apmācībā | 13 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2007/C 311/11 | Informācija, ko paziņojušas dalībvalstis par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 68/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam (
  1
  ) | 16 |
| 2007/C 311/12 | Paplašinājums un grozījums sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībās, kas uzliktas attiecībā uz trim regulāriem gaisa satiksmes maršrutiem Grieķijā saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2408/92 (
  1
  ) | 18 |
| 2007/C 311/13 | Informācija, ko sniedz dalībvalstis par valsts atbalstu, ko piešķir saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1628/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts reģionālajam ieguldījumu atbalstam (
  1
  ) | 19 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Eiropas Parlaments

2007/C 311/06

Lēmums

6

Padome

2007/C 311/07

Padomes secinājumi (2007. gada 24. maijs) par kultūras un jaunrades nozares ieguldījumu Lisabonas mērķu sasniegšanā

7

Komisija

2007/C 311/08

Euro maiņas kurss

10

2007/C 311/09

Komisijas paziņojums attiecībā uz piemērošanas datumu izcelsmes noteikumu protokoliem, kuri paredz diagonālo kumulāciju starp Kopienu, Alžīriju, Ēģipti, Farēru salām, Islandi, Izraēlu, Jordāniju, Libānu, Maroku, Norvēģiju, Šveici (ieskaitot Lihtenšteinu), Sīriju, Tunisiju, Turciju un Rietumkrastu un Gazas sektoru

11

2007/C 311/10

Padomes secinājumi (2007. gada 25. maijs) par saskaņotu rādītāju un kritēriju sistēmu progresa uzraudzībai ceļā uz Lisabonas mērķiem izglītībā un apmācībā

13

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2007/C 311/11

Informācija, ko paziņojušas dalībvalstis par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 68/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam (
  1
  )

1

16

2007/C 311/12

Paplašinājums un grozījums sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībās, kas uzliktas attiecībā uz trim regulāriem gaisa satiksmes maršrutiem Grieķijā saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2408/92 (
  1
  )

1

18

2007/C 311/13

Informācija, ko sniedz dalībvalstis par valsts atbalstu, ko piešķir saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1628/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts reģionālajam ieguldījumu atbalstam (
  1
  )

1

19

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Komisija |
| 2007/C 311/14 | MEDIA 2007 — Nosacīts aicinājums iesniegt priekšlikumus — EACEA/28/07 atbalsts eiropas filmu starptautiskai izplatīšanai un izplatītāju tīkla veidošanai — Izvēles shēma | 20 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2007/C 311/15 | Valsts atbalsts — Spānija — Valsts atbalsts C 45/07 (ex NN 51/07) — Nemateriālās vērtības norakstīšana nodokļu vajadzībām saistībā ar nozīmīgu kapitāla daļu iegādi ārvalstu uzņēmumos — Aicinājums iesniegt apsvērumus saistībā ar EK līguma 88. panta 2. punkta piemērošanu (
  1
  ) | 21 |
| 2007/C 311/16 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.4975 — Mitsui/Rubis/JV) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 28 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

2007/C 311/14

MEDIA 2007 — Nosacīts aicinājums iesniegt priekšlikumus — EACEA/28/07 atbalsts eiropas filmu starptautiskai izplatīšanai un izplatītāju tīkla veidošanai — Izvēles shēma

20

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2007/C 311/15

Valsts atbalsts — Spānija — Valsts atbalsts C 45/07 (ex NN 51/07) — Nemateriālās vērtības norakstīšana nodokļu vajadzībām saistībā ar nozīmīgu kapitāla daļu iegādi ārvalstu uzņēmumos — Aicinājums iesniegt apsvērumus saistībā ar EK līguma 88. panta 2. punkta piemērošanu (
  1
  )

1

21

2007/C 311/16

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.4975 — Mitsui/Rubis/JV) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

28

| | Labojumi |
| --- | --- |
| 2007/C 311/17 | Labojums dalībvalstu sniegtajā informācijā par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (OV C 78, 11.4.2007.) | 29 |

Labojumi

2007/C 311/17

Labojums dalībvalstu sniegtajā informācijā par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (OV C 78, 11.4.2007.)

(OV C 78, 11.4.2007.)

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Komisija

| 21.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 311/1

---

KOMISIJAS ATZINUMS

(2007. gada 20. decembris)

par Francijas Penly kodolspēkstacijas radioaktīvo atkritumu apglabāšanas grozīto plānu saskaņā ar Euratom līguma 37. pantu

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(2007/C 311/01)

Eiropas Komisija 2007. gada 6. jūlijā saskaņā ar Euratom līguma 37. pantu saņēma no Francijas valdības vispārīgus datus saistībā ar Penly kodolspēkstacijas radioaktīvo atkritumu apglabāšanas grozīto plānu.

| 1. | Ņemot vērā minētos datus un pēc apspriešanās ar ekspertu grupu Komisija ir sagatavojusi šādu atzinumu.Attālums starp iekārtu un tuvāko punktu kādas citas dalībvalsts teritorijā, šajā gadījumā Apvienotajā Karalistē, ir 106 km. |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā minētos datus un pēc apspriešanās ar ekspertu grupu Komisija ir sagatavojusi šādu atzinumu.Attālums starp iekārtu un tuvāko punktu kādas citas dalībvalsts teritorijā, šajā gadījumā Apvienotajā Karalistē, ir 106 km.

| 2. | Ar plānoto pārveidojumu paredzēta šķidru un gāzveida emisiju izplūdes limitu vispārēja samazināšana, izņemot attiecībā uz šķidro tritiju, kam paredzēta palielināšana. |
| --- | --- |

2.

Ar plānoto pārveidojumu paredzēta šķidru un gāzveida emisiju izplūdes limitu vispārēja samazināšana, izņemot attiecībā uz šķidro tritiju, kam paredzēta palielināšana.

| 3. | Normālas darbības apstākļos plānotais pārveidojums neradīs būtisku risku citu dalībvalstu iedzīvotāju veselībai. |
| --- | --- |

3.

Normālas darbības apstākļos plānotais pārveidojums neradīs būtisku risku citu dalībvalstu iedzīvotāju veselībai.

| 4. | Ja negadījumā, kura veids un apjoms ņemts vērā sākotnējos vispārīgajos datos, notiktu neplānota radioaktīva piesārņojuma noplūde, degvielas vadības sistēmā plānotais pārveidojums citās dalībvalstīs nepaaugstinās dozas tiktāl, ka tas varētu apdraudēt iedzīvotāju veselību. |
| --- | --- |

4.

Ja negadījumā, kura veids un apjoms ņemts vērā sākotnējos vispārīgajos datos, notiktu neplānota radioaktīva piesārņojuma noplūde, degvielas vadības sistēmā plānotais pārveidojums citās dalībvalstīs nepaaugstinās dozas tiktāl, ka tas varētu apdraudēt iedzīvotāju veselību.

Visbeidzot, Komisija uzskata, ka grozītā plāna īstenošana jebkura veida radioaktīvo atkritumu apglabāšanai no Penly kodolspēkstacijas gan normālas darbības apstākļos, gan negadījumā, kura veids un apjoms ņemts vērā vispārīgajos datos, neradīs ūdens, zemes vai gaisa radioaktīvo piesārņojumu citā dalībvalstī.

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 21.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 311/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 311/2

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 311/02)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 30.10.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 495/06 |
| Dalībvalsts | Ungārija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Adódifferenciálás a bioüzemanyagok elterjesztése érdekében |
| Juridiskais pamats | Az adókról, járulékokról és egyéb költségvetési befizetésekről szóló törvények módosításáról szóló 2005. évi CXIX. törvény |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Vides aizsardzība |
| Atbalsta forma | Nodokļu likmes samazinājums |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 650 milj |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 1.1.2008.-31.12.2014. |
| Tautsaimniecības nozares | Biodegvielas ražotāji |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | — |
| Papildu informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

30.10.2007.

Atbalsta Nr.

N 495/06

Dalībvalsts

Ungārija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Adódifferenciálás a bioüzemanyagok elterjesztése érdekében

Juridiskais pamats

Az adókról, járulékokról és egyéb költségvetési befizetésekről szóló törvények módosításáról szóló 2005. évi CXIX. törvény

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Vides aizsardzība

Atbalsta forma

Nodokļu likmes samazinājums

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 650 milj

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

1.1.2008.-31.12.2014.

Tautsaimniecības nozares

Biodegvielas ražotāji

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

—

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 25.9.2007. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 571/06 |
| Dalībvalsts | Īrija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | RES-E support programme |
| Juridiskais pamats | The Electricity Regulation Act 1999 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Vides aizsardzība |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi: EUR 10 milj; kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 150 milj |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 1.1.2007.-31.12.2024. |
| Tautsaimniecības nozares | Elektroapgāde, gāzes apgāde un ūdensapgāde |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Department of Communications, Marine and Natural resources |
| 29/31 Adelaide Road |
| Dublin 2 |
| Ireland |

Lēmuma pieņemšanas datums

25.9.2007.

Atbalsta Nr.

N 571/06

Dalībvalsts

Īrija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

RES-E support programme

Juridiskais pamats

The Electricity Regulation Act 1999

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Vides aizsardzība

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Plānotie gada izdevumi: EUR 10 milj; kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 150 milj

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

1.1.2007.-31.12.2024.

Tautsaimniecības nozares

Elektroapgāde, gāzes apgāde un ūdensapgāde

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Department of Communications, Marine and Natural resources

29/31 Adelaide Road

Dublin 2

Ireland

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 21.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 311/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 311/4

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.4908 — STV Fund/Smith/@Balance)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 311/03)

2007. gada 17. decembrī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4908. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4908. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 21.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 311/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 311/4

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.4981 — AT&T/IBM)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 311/04)

2007. gada 14. decembrī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4981. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4981. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 21.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 311/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 311/5

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.4902 — Yamaha Motor Europe/Yamaha Distribution Companies)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 311/05)

2007. gada 28. novembrī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4902. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32007M4902. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Eiropas Parlaments

| 21.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 311/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 311/6

---

LĒMUMS

(2007/C 311/06)

EIROPAS PARLAMENTA ĢENERĀLSEKRETĀRS,

ņemot vērā Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, ko nosaka ar Padomes Regulu Nr. 259/68 (EEK, Euratom, EOTK), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu Nr. 732/2004 (EK, Euratom), un it īpaši minēto noteikumu 30. pantu,

ņemot vērā Prezidija lēmumu par iecēlējinstitūcijas nozīmēšanu, kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2004. gada 26. oktobrī,

ņemot vērā paziņojumus par vispārējiem konkursiem:

PE/90/A, PE/91/A, PE/94/A, PE/95/A, PE/96/A, PE/97/A, PE/98/A, PE/99/A, PE/66/S, PE/67/S, PE/68/S, PE/72/S, PE/80/S, PE/87/S, PE/88/S, PE/89/S, A/94, A/95;

EUR/A/155, EUR/A/158, EUR/A/159, EUR/A/161, EUR/A/167, EUR/A/169;

EUR/LA/156, EUR/LA/157;

PE/32/B, PE/34/B, PE/69/S;

PE/132/C, PE/133/C, PE/134/C, EUR/C/153, EUR/C/160;

ņemot vērā Apvienotās komitejas atzinumu, ko tā sniedza 2007. gada 14. novembra sanāksmē,

NOLEMJ

1. pants

Vispārējo konkursu Nr.

| | PE/90/A, PE/91/A, PE/94/A, PE/95/A, PE/96/A, PE/97/A, PE/98/A, PE/99/A, PE/66/S, PE/67/S, PE/68/S, PE/72/S, PE/80/S, PE/87/S, PE/88/S, PE/89/S, A/94, A/95; |
| --- | --- |

PE/90/A, PE/91/A, PE/94/A, PE/95/A, PE/96/A, PE/97/A, PE/98/A, PE/99/A, PE/66/S, PE/67/S, PE/68/S, PE/72/S, PE/80/S, PE/87/S, PE/88/S, PE/89/S, A/94, A/95;

| | EUR/A/155, EUR/A/158, EUR/A/159, EUR/A/161, EUR/A/167, EUR/A/169; |
| --- | --- |

EUR/A/155, EUR/A/158, EUR/A/159, EUR/A/161, EUR/A/167, EUR/A/169;

| | EUR/LA/156, EUR/LA/157; |
| --- | --- |

EUR/LA/156, EUR/LA/157;

| | PE/32/B, PE/34/B, PE/69/S; |
| --- | --- |

PE/32/B, PE/34/B, PE/69/S;

| | PE/133/C, PE/134/C; |
| --- | --- |

PE/133/C, PE/134/C;

rezerves sarakstu derīguma termiņš ir pagarināts līdz 2008. gada 31. decembrim.

2. pants

Vispārējo konkursu Nr.

| | PE/132/C, EUR/C/153, EUR/C/160; |
| --- | --- |

PE/132/C, EUR/C/153, EUR/C/160;

rezerves sarakstu derīguma termiņš netiek pagarināts.

Luksemburgā, 2007. gada 3. decembrī

Ģenerālsekretārs

Harald RØMER

---

Padome

| 21.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 311/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 311/7

---

Padomes secinājumi (2007. gada 24. maijs) par kultūras un jaunrades nozares ieguldījumu Lisabonas mērķu sasniegšanā

(2007/C 311/07)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME

| 1) | Ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 151. pantu, |
| --- | --- |

1)

Ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 151. pantu,

| 2) | Ņemot vērā Briseles Eiropadomē 2005. gada 22. un 23. martā atjaunoto Lisabonas stratēģiju, kurā lielākā uzmanība tika veltīta ekonomikas izaugsmei un vairāk un labāku darbavietu radīšanai, kā arī ņemot vērā Eiropadomes 2007. gada 8. un 9. marta secinājumus par īpašu uzmanību, kas veltāma MVU potenciāla veicināšanai, tostarp kultūras un jaunrades nozarēs, ņemot vērā to ietekmi uz izaugsmi, darbavietu radīšanu un jauninājumiem (1), |
| --- | --- |

2)

Ņemot vērā Briseles Eiropadomē 2005. gada 22. un 23. martā atjaunoto Lisabonas stratēģiju, kurā lielākā uzmanība tika veltīta ekonomikas izaugsmei un vairāk un labāku darbavietu radīšanai, kā arī ņemot vērā Eiropadomes 2007. gada 8. un 9. marta secinājumus par īpašu uzmanību, kas veltāma MVU potenciāla veicināšanai, tostarp kultūras un jaunrades nozarēs, ņemot vērā to ietekmi uz izaugsmi, darbavietu radīšanu un jauninājumiem (1),

| 3) | Atgādinot, ka kultūrai un jaunradei ir vairākas sociālas, politiskas un ekonomiskas funkcijas, |
| --- | --- |

3)

Atgādinot, ka kultūrai un jaunradei ir vairākas sociālas, politiskas un ekonomiskas funkcijas,

| 4) | Atzīmējot, ka UNESCO Konvencijā par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu ir uzsvērts, ka kultūras pasākumiem, precēm un pakalpojumiem ir gan ekonomikas, gan kultūras iezīmes, |
| --- | --- |

4)

Atzīmējot, ka UNESCO Konvencijā par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu ir uzsvērts, ka kultūras pasākumiem, precēm un pakalpojumiem ir gan ekonomikas, gan kultūras iezīmes,

| 5) | Ņemot vērā Komisijas pasūtīto pētījumu par kultūras ekonomiku Eiropā, ar ko plašāka sabiedrība tika iepazīstināta 2006. gada 14. novembrī, un jo īpaši tajā uzsvērto kultūras un jaunrades nozares lielo nozīmi Lisabonas mērķu sasniegšanā un Eiropas kultūras milzīgo potenciālu, |
| --- | --- |

5)

Ņemot vērā Komisijas pasūtīto pētījumu par kultūras ekonomiku Eiropā, ar ko plašāka sabiedrība tika iepazīstināta 2006. gada 14. novembrī, un jo īpaši tajā uzsvērto kultūras un jaunrades nozares lielo nozīmi Lisabonas mērķu sasniegšanā un Eiropas kultūras milzīgo potenciālu,

| 6) | Pārliecībā par to, ka, arvien vairāk apzinoties, ka kultūra ir Eiropas projekta pamatā un ka tai ir unikāla un neatņemama nozīme, Lisabonas programmas izstrādē jāstiprina kultūras un jaunrades pasākumi, |
| --- | --- |

6)

Pārliecībā par to, ka, arvien vairāk apzinoties, ka kultūra ir Eiropas projekta pamatā un ka tai ir unikāla un neatņemama nozīme, Lisabonas programmas izstrādē jāstiprina kultūras un jaunrades pasākumi,

| 7) | Apzinoties, ka šis darbs var būt tikai kā daļa no plašākas stratēģijas, ko, inter alia, pārrunās un definēs, ņemot vērā gaidāmo Komisijas paziņojumu par kultūru, kurā paredzēts īsumā raksturot kultūras un jaunrades būtisko nozīmi Eiropas projektā, lai veicinātu Eiropas kultūras programmas izstrādi, |
| --- | --- |

7)

Apzinoties, ka šis darbs var būt tikai kā daļa no plašākas stratēģijas, ko, inter alia, pārrunās un definēs, ņemot vērā gaidāmo Komisijas paziņojumu par kultūru, kurā paredzēts īsumā raksturot kultūras un jaunrades būtisko nozīmi Eiropas projektā, lai veicinātu Eiropas kultūras programmas izstrādi,

| 8) | Apzinoties, ka stratēģijas panākumi būs atkarīgi no stingriem darbības pamatiem, tādējādi būtu veicami vairāki steidzami pasākumi, īpaši šādās jomās: veicināt uz informāciju balstītas politikas izstrādi datu ieguves un labākās pieredzes apmaiņas jomā, nostiprināt saiti starp izglītību, apmācību un kultūru, kā arī labāk izmantot MVU potenciālu un pastāvošās struktūras un programmas, |
| --- | --- |

8)

Apzinoties, ka stratēģijas panākumi būs atkarīgi no stingriem darbības pamatiem, tādējādi būtu veicami vairāki steidzami pasākumi, īpaši šādās jomās: veicināt uz informāciju balstītas politikas izstrādi datu ieguves un labākās pieredzes apmaiņas jomā, nostiprināt saiti starp izglītību, apmācību un kultūru, kā arī labāk izmantot MVU potenciālu un pastāvošās struktūras un programmas,

| 9) | Ņemot vērā pozitīvos rezultātus, ko sniegusi dalībvalstu sadarbība atsevišķos ar kultūru un kultūras pasākumiem saistītos jautājumos saistībā ar Padomes darba plānu kultūrai 2002.–2007. gadam (2), un apstiprinot nodomu turpināt šo dalībvalstu sadarbību un tādēļ savlaicīgi pieņemt lēmumu par jaunu Padomes darba plānu laikposmam no 2008. gada, |
| --- | --- |

9)

Ņemot vērā pozitīvos rezultātus, ko sniegusi dalībvalstu sadarbība atsevišķos ar kultūru un kultūras pasākumiem saistītos jautājumos saistībā ar Padomes darba plānu kultūrai 2002.–2007. gadam (2), un apstiprinot nodomu turpināt šo dalībvalstu sadarbību un tādēļ savlaicīgi pieņemt lēmumu par jaunu Padomes darba plānu laikposmam no 2008. gada,

ATZĪMĒ, ka minētais pētījums par kultūras ekonomiku Eiropā pierāda, ka:

| — | kultūras jaunrades darbs un ar to saistītās ekonomikas nozares jau šobrīd sniedz tiešu un ievērojamu ieguldījumu ekonomikas izaugsmē un nodarbinātībā, proti, kultūras nozarē šobrīd ir lielāka izaugsme nekā ekonomikā kopumā, un nodarbinātības līmenis kultūras nozarē ir pieaudzis straujāk nekā tautsaimniecībā kopumā, |
| --- | --- |

—

kultūras jaunrades darbs un ar to saistītās ekonomikas nozares jau šobrīd sniedz tiešu un ievērojamu ieguldījumu ekonomikas izaugsmē un nodarbinātībā, proti, kultūras nozarē šobrīd ir lielāka izaugsme nekā ekonomikā kopumā, un nodarbinātības līmenis kultūras nozarē ir pieaudzis straujāk nekā tautsaimniecībā kopumā,

| — | arī kultūras pasākumi un tādas radošās industrijas nozares, kā piemēram, vizuālā un izpildītājmāksla, kultūras mantojums, filmas un video, televīzija un radio, jaunie un vēl topošie plašsaziņas līdzekļi, mūzika, grāmatas un prese, dizains, arhitektūra un reklāma ir svarīgas jauninājumu un tehnoloģiju veicināšanā, un tās ir galvenais ilgtspējas izaugsmes dzinējspēks nākotnē, |
| --- | --- |

—

arī kultūras pasākumi un tādas radošās industrijas nozares, kā piemēram, vizuālā un izpildītājmāksla, kultūras mantojums, filmas un video, televīzija un radio, jaunie un vēl topošie plašsaziņas līdzekļi, mūzika, grāmatas un prese, dizains, arhitektūra un reklāma ir svarīgas jauninājumu un tehnoloģiju veicināšanā, un tās ir galvenais ilgtspējas izaugsmes dzinējspēks nākotnē,

| — | jo īpaši augstas kvalitātes jaunrades pieejamība ir būtiski svarīga, lai īstenotu jaunās tehnoloģijas, jo īpaši, platjoslas internetu, digitālo televīziju un mobilo sakaru tehnoloģijas, |
| --- | --- |

—

jo īpaši augstas kvalitātes jaunrades pieejamība ir būtiski svarīga, lai īstenotu jaunās tehnoloģijas, jo īpaši, platjoslas internetu, digitālo televīziju un mobilo sakaru tehnoloģijas,

| — | pašnodarbināto, mikrouzņēmumu un mazu un vidēju uzņēmumu attīstību kultūras nozare ietekmē vēl vairāk nekā citas nozares, |
| --- | --- |

—

pašnodarbināto, mikrouzņēmumu un mazu un vidēju uzņēmumu attīstību kultūras nozare ietekmē vēl vairāk nekā citas nozares,

| — | ņemot vērā tās ciešo saistību ar īpašo kultūras un valodas vidi un izteiktās reģionālās tradīcijas, kultūras nozares preču un pakalpojumu ražošana nav vienkārši pārņemama un tādējādi veido stabilu un ilgtspējīgu pamatu vietējās un reģionālās ekonomikas izaugsmes un sociālās kohēzijas stratēģijām; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tās ciešo saistību ar īpašo kultūras un valodas vidi un izteiktās reģionālās tradīcijas, kultūras nozares preču un pakalpojumu ražošana nav vienkārši pārņemama un tādējādi veido stabilu un ilgtspējīgu pamatu vietējās un reģionālās ekonomikas izaugsmes un sociālās kohēzijas stratēģijām;

UZSVER, ka kultūras un jaunrades nozare sniedz īpašu un daudzpusīgu ieguldījumu Eiropas globālās konkurētspējas stiprināšanā, paturot prātā, ka:

| — | Eiropas bagātā kultūras dzīve padara tās pilsētas un reģionus pievilcīgākus kā pasaules ekonomiskās aktivitātes centrus, |
| --- | --- |

—

Eiropas bagātā kultūras dzīve padara tās pilsētas un reģionus pievilcīgākus kā pasaules ekonomiskās aktivitātes centrus,

| — | Eiropas kultūras bagātība, kultūras mantojums un dažādība padara to par pievilcīgu galamērķi kultūras tūristiem no visas pasaules, |
| --- | --- |

—

Eiropas kultūras bagātība, kultūras mantojums un dažādība padara to par pievilcīgu galamērķi kultūras tūristiem no visas pasaules,

| — | kultūras saturam un jaunradei būs aizvien svarīgāka loma Eiropas konkurētspējas uzlabošanā pasaules mērogā; |
| --- | --- |

—

kultūras saturam un jaunradei būs aizvien svarīgāka loma Eiropas konkurētspējas uzlabošanā pasaules mērogā;

ATZĪST, ka

| — | vēl aizvien trūkst neapgāžamu salīdzināmu pierādījumu — gan dalībvalstu, gan Kopienas mērogā —, kas ļautu pienācīgi novērtēt kultūras un jaunrades nozares ekonomisko ieguldījumu ES tautsaimniecībā, jo īpaši politikas pasākumu rezultātā, |
| --- | --- |

—

vēl aizvien trūkst neapgāžamu salīdzināmu pierādījumu — gan dalībvalstu, gan Kopienas mērogā —, kas ļautu pienācīgi novērtēt kultūras un jaunrades nozares ekonomisko ieguldījumu ES tautsaimniecībā, jo īpaši politikas pasākumu rezultātā,

| — | trūkst informācijas, specializētu mācību un ieteikumu tam, kā radošās un kultūras jomas profesionāļi varētu pārvērst savas jaunrades rezultātus par veiksmīgiem ekonomikas ražojumiem un pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

trūkst informācijas, specializētu mācību un ieteikumu tam, kā radošās un kultūras jomas profesionāļi varētu pārvērst savas jaunrades rezultātus par veiksmīgiem ekonomikas ražojumiem un pakalpojumiem,

| — | nepietiekama uzmanība kultūras un jaunrades nozarēm Kopienas atbalsta programmu un iniciatīvu īstenošanā varētu traucēt sasniegt Lisabonas programmas mērķus, |
| --- | --- |

—

nepietiekama uzmanība kultūras un jaunrades nozarēm Kopienas atbalsta programmu un iniciatīvu īstenošanā varētu traucēt sasniegt Lisabonas programmas mērķus,

| — | iekšējā tirgū vēl aizvien ir šķēršļi radošu cilvēku un kultūras pasākumu brīvai kustībai un preču un pakalpojumu digitālai izplatīšanai, |
| --- | --- |

—

iekšējā tirgū vēl aizvien ir šķēršļi radošu cilvēku un kultūras pasākumu brīvai kustībai un preču un pakalpojumu digitālai izplatīšanai,

| — | MVU kultūras un jaunrades nozarēs vēl arvien saskaras ar sarežģījumiem, piem. attiecībā uz pieejamību finansējumam; |
| --- | --- |

—

MVU kultūras un jaunrades nozarēs vēl arvien saskaras ar sarežģījumiem, piem. attiecībā uz pieejamību finansējumam;

ŅEM VĒRĀ

2007. gada pirmajā pusē ekspertu līmenī uzsāktās darbības, lai novērtētu konkrētus jautājumus, tostarp statistiku, saistībā ar kultūras un jaunrades nozares ieguldījumu ekonomikas izaugsmē un nodarbinātībā, iesaistot attiecīgus profesionālos partnerus/puses;

AICINA

A.   LAI VEICINĀTU UZ INFORMĒTĪBU BALSTĪTU POLITIKAS IZSTRĀDI

Komisiju —

| — | stiprināt tās darbu, turpinot saistībā ar EUROSTAT iesākto darbu kā papildinājumu Padomes rezolūcijai (1995. gada 20. novembris) par kultūras un ekonomikas izaugsmes statistikas veicināšanu (3), |
| --- | --- |

—

stiprināt tās darbu, turpinot saistībā ar EUROSTAT iesākto darbu kā papildinājumu Padomes rezolūcijai (1995. gada 20. novembris) par kultūras un ekonomikas izaugsmes statistikas veicināšanu (3),

| — | turpināt darbu kultūras statistikas jomā attiecībā uz definīcijām un metodēm un novērtēt jau paveikto darbu, lai īpaši informētu par kultūras aspektu īstenošanu Kopienas plānotajā statistikas programmā no 2008. līdz 2012. gadam (4), |
| --- | --- |

—

turpināt darbu kultūras statistikas jomā attiecībā uz definīcijām un metodēm un novērtēt jau paveikto darbu, lai īpaši informētu par kultūras aspektu īstenošanu Kopienas plānotajā statistikas programmā no 2008. līdz 2012. gadam (4),

| — | vajadzības gadījumā sadarboties ar citām atbilstīgām starptautiskām organizācijām; |
| --- | --- |

—

vajadzības gadījumā sadarboties ar citām atbilstīgām starptautiskām organizācijām;

dalībvalstis —

| — | pilnībā atbalstīt darbu pie datu vākšanas, jo īpaši efektīvi īstenojot jau esošās vai vajadzības gadījumā veidojot jaunas datu vākšanas metodes, vienlaikus izvairoties sagādāt administratīvu noslogojumu uzņēmumiem un organizācijām, |
| --- | --- |

—

pilnībā atbalstīt darbu pie datu vākšanas, jo īpaši efektīvi īstenojot jau esošās vai vajadzības gadījumā veidojot jaunas datu vākšanas metodes, vienlaikus izvairoties sagādāt administratīvu noslogojumu uzņēmumiem un organizācijām,

| — | veikt konkrētu gadījumu izpēti un ietekmes izpēti pēc vajadzības; |
| --- | --- |

—

veikt konkrētu gadījumu izpēti un ietekmes izpēti pēc vajadzības;

dalībvalstis un Komisiju —

| — | lemt par tālākām prioritātēm un noteikt jaunas jomas datu vākšanai, lai novērtētu kultūras un jaunrades nozares ietekmi uz Lisabonas programmu, |
| --- | --- |

—

lemt par tālākām prioritātēm un noteikt jaunas jomas datu vākšanai, lai novērtētu kultūras un jaunrades nozares ietekmi uz Lisabonas programmu,

| — | veicināt un nodrošināt regulāru paraugprakses apmaiņu kultūras un jaunrades nozares ekonomikas jomā; |
| --- | --- |

—

veicināt un nodrošināt regulāru paraugprakses apmaiņu kultūras un jaunrades nozares ekonomikas jomā;

B.   LAI STIPRINĀTU SAIKNI STARP IZGLĪTĪBU, MĀCĪBĀM UN KULTŪRAS UN JAUNRADES NOZARI

dalībvalstis —

| — | izvērtēt, vai kultūras un kultūras mantojuma studijās un apmācību plānos pietiekami ir iekļauti vadības aspekti, un veicināt mācību iespējas pārvaldes, uzņēmējdarbības un vadības jomā, kas būtu īpaši paredzētas kultūras un jaunrades nozaru speciālistiem, kā arī stiprināt kultūras aspektu ekonomikas un uzņēmējdarbības studijās; |
| --- | --- |

—

izvērtēt, vai kultūras un kultūras mantojuma studijās un apmācību plānos pietiekami ir iekļauti vadības aspekti, un veicināt mācību iespējas pārvaldes, uzņēmējdarbības un vadības jomā, kas būtu īpaši paredzētas kultūras un jaunrades nozaru speciālistiem, kā arī stiprināt kultūras aspektu ekonomikas un uzņēmējdarbības studijās;

dalībvalstis un Komisiju —

| — | veicināt kontaktus un sadarbību starp jaunrades nozari un uzņēmēju aprindām, lai pēdējie skaidrāk apzinātos kultūras un jaunrades nozares potenciālu, |
| --- | --- |

—

veicināt kontaktus un sadarbību starp jaunrades nozari un uzņēmēju aprindām, lai pēdējie skaidrāk apzinātos kultūras un jaunrades nozares potenciālu,

| — | veicināt kultūras un izglītības sinerģiju, lai attīstītu jaunrades spējas; |
| --- | --- |

—

veicināt kultūras un izglītības sinerģiju, lai attīstītu jaunrades spējas;

C.   LAI MAKSIMĀLI IZMANTOTU MAZO UN VIDĒJO UZŅĒMUMU POTENCIĀLU KULTŪRAS UN JAUNRADES NOZARĒ

dalībvalstis un Komisiju —

| — | veicināt darbības, lai MVU varētu maksimāli izmantot kultūras un jaunrades ekonomisko potenciālu, sekmējot to sadarbību un savstarpējās saziņas tīklu attīstību, |
| --- | --- |

—

veicināt darbības, lai MVU varētu maksimāli izmantot kultūras un jaunrades ekonomisko potenciālu, sekmējot to sadarbību un savstarpējās saziņas tīklu attīstību,

| — | vienkāršot MVU piekļuvi finansējumam, |
| --- | --- |

—

vienkāršot MVU piekļuvi finansējumam,

| — | uzlabot līdzsvarotu abpusējo kultūras preču un pakalpojumu apmaiņu ar trešām valstīm, lai veicinātu kultūras dažādību un sekmētu kultūru dialogu, |
| --- | --- |

—

uzlabot līdzsvarotu abpusējo kultūras preču un pakalpojumu apmaiņu ar trešām valstīm, lai veicinātu kultūras dažādību un sekmētu kultūru dialogu,

| — | nodrošināt intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un starptautiski pastiprināt cīņu pret autortiesību pārkāpumiem un preču viltojumiem kultūras un jaunrades nozarēs; |
| --- | --- |

—

nodrošināt intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un starptautiski pastiprināt cīņu pret autortiesību pārkāpumiem un preču viltojumiem kultūras un jaunrades nozarēs;

D.   LAI LIETDERĪGĀK IZMANTOTU ESOŠĀS STRUKTŪRAS, PROGRAMMAS UN INICIATĪVAS

Komisiju —

| — | stingrāk koordinēt ar kultūru un radošajām nozarēm saistītās darbības, kas īstenotas dažādās ES politikas jomās, lai maksimāli palielinātu to ietekmi uz Lisabonas programmu un nodrošinātu, ka kultūras un jaunrades nozares ir pilnībā ņemtas vērā, |
| --- | --- |

—

stingrāk koordinēt ar kultūru un radošajām nozarēm saistītās darbības, kas īstenotas dažādās ES politikas jomās, lai maksimāli palielinātu to ietekmi uz Lisabonas programmu un nodrošinātu, ka kultūras un jaunrades nozares ir pilnībā ņemtas vērā,

| — | pievērst lielāku uzmanību kultūras un jaunrades nozarēm saistībā ar citām Kopienas programmām un iniciatīvām, |
| --- | --- |

—

pievērst lielāku uzmanību kultūras un jaunrades nozarēm saistībā ar citām Kopienas programmām un iniciatīvām,

| — | pamatīgāk izvērtēt, kā dažādas Kopienas programmas un iniciatīvas ietekmē kultūras un jaunrades nozares; |
| --- | --- |

—

pamatīgāk izvērtēt, kā dažādas Kopienas programmas un iniciatīvas ietekmē kultūras un jaunrades nozares;

dalībvalstis un Komisiju —

| — | efektīvāk izmantot Kohēzijas fondu un struktūrfondus, lai uzlabotu MVU atbalstu kultūras un jaunrades nozarēs. |
| --- | --- |

—

efektīvāk izmantot Kohēzijas fondu un struktūrfondus, lai uzlabotu MVU atbalstu kultūras un jaunrades nozarēs.

---

(1)  Dok. 7224/07, 4. lpp.

(2)  Padomes rezolūcija (2002. gada 25. jūnijs) par jaunu darba plānu Eiropas sadarbībai kultūras jomā un Padomes 2004. gada 16. novembra secinājumi par darba plānu kultūrai 2005.–2006. gadam (kas pagarināts līdz 2007. gada beigām).

(3)  OV C 327, 7.12.1995., 1. lpp.

(4)  Komisijas priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Kopienas statistikas programmu no 2008. līdz 2012. gadam, dok. 15536/06.

---

Komisija

| 21.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 311/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 311/10

---

Euro maiņas kurss (1)

2007. gada 20. decembris

(2007/C 311/08)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,4349 |
| JPY | Japānas jēna | 162,3 |
| DKK | Dānijas krona | 7,462 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,7215 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,461 |
| CHF | Šveices franks | 1,6603 |
| ISK | Islandes krona | 91,68 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,03 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,585274 |
| CZK | Čehijas krona | 26,372 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 253,98 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6969 |
| MTL | Maltas lira | 0,4293 |
| PLN | Polijas zlots | 3,6198 |
| RON | Rumānijas leja | 3,519 |
| SKK | Slovākijas krona | 33,624 |
| TRY | Turcijas lira | 1,7152 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,672 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4338 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 11,195 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,8978 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0969 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 354,55 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 10,0489 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,5744 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,302 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 13 531,11 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,8098 |
| PHP | Filipīnu peso | 59,728 |
| RUB | Krievijas rublis | 35,535 |
| THB | Taizemes bats | 43,98 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,4349

JPY

Japānas jēna

162,3

DKK

Dānijas krona

7,462

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,7215

SEK

Zviedrijas krona

9,461

CHF

Šveices franks

1,6603

ISK

Islandes krona

91,68

NOK

Norvēģijas krona

8,03

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CYP

Kipras mārciņa

0,585274

CZK

Čehijas krona

26,372

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

253,98

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6969

MTL

Maltas lira

0,4293

PLN

Polijas zlots

3,6198

RON

Rumānijas leja

3,519

SKK

Slovākijas krona

33,624

TRY

Turcijas lira

1,7152

AUD

Austrālijas dolārs

1,672

CAD

Kanādas dolārs

1,4338

HKD

Hongkongas dolārs

11,195

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,8978

SGD

Singapūras dolārs

2,0969

KRW

Dienvidkorejas vons

1 354,55

ZAR

Dienvidāfrikas rands

10,0489

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,5744

HRK

Horvātijas kuna

7,302

IDR

Indonēzijas rūpija

13 531,11

MYR

Malaizijas ringits

4,8098

PHP

Filipīnu peso

59,728

RUB

Krievijas rublis

35,535

THB

Taizemes bats

43,98

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 21.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 311/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 311/11

---

Komisijas paziņojums attiecībā uz piemērošanas datumu izcelsmes noteikumu protokoliem, kuri paredz diagonālo kumulāciju starp Kopienu, Alžīriju, Ēģipti, Farēru salām, Islandi, Izraēlu, Jordāniju, Libānu, Maroku, Norvēģiju, Šveici (ieskaitot Lihtenšteinu), Sīriju, Tunisiju, Turciju un Rietumkrastu un Gazas sektoru

(2007/C 311/09)

Kopiena un attiecīgās valstis ar Eiropas Komisijas starpniecību viena otrai paziņo par spēkā esošajiem izcelsmes noteikumiem ar citām valstīm, lai izveidotu diagonālo kumulatīvo izcelsmi starp Kopienu, Alžīriju, Ēģipti, Farēru salām, Islandi, Izraēlu, Jordāniju, Libānu, Maroku, Norvēģiju, Šveici (ieskaitot Lihtenšteinu), Sīriju, Tunisiju, Turciju un Rietumkrastu un Gazas sektoru.

Pievienotajā tabulā ir izmantoti no attiecīgajām valstīm saņemtie paziņojumi, sniedzot pārskatu par izcelsmes noteikumu protokoliem, kas nosaka diagonālo kumulāciju, un precizējot dienu, kurā stājas spēkā šāda kumulācija. Ar šo tabulu aizstāj iepriekšējo tabulu (OV C 271, 14.11.2007.).

Tiek norādīts, ka kumulāciju var piemērot tikai gadījumā, ja gala produkta ražotājvalstis un galamērķa valstis ar visām tām valstīm, kuras piedalās izcelsmes statusa iegūšanā, t.i., ar visām tām valstīm, kuru izcelsmes materiāli tika izmantoti, ir noslēgušas brīvās tirdzniecības līgumus, kuros iekļauti identiski izcelsmes noteikumi. Materiālus ar izcelsmi tajā valstī, kas nav noslēgusi līgumu ar gala produkta ražotājvalstīm un galamērķa valstīm, uzskata par nenoteiktas izcelsmes materiāliem. Konkrēti piemēri atrodami paskaidrojumos attiecībā uz Eiropas un Vidusjūras valstu protokoliem par izcelsmes noteikumiem (1).

Tiek norādīts arī, ka:

| — | Šveice un Lihtenšteinas Firstiste ir muitas ūnija; |
| --- | --- |

—

Šveice un Lihtenšteinas Firstiste ir muitas ūnija;

| — | Eiropas Ekonomikas zonā, kurā ir ES, Islande, Lihtenšteina un Norvēģija, piemērošanas datums ir 2005. gada 1. novembris. |
| --- | --- |

—

Eiropas Ekonomikas zonā, kurā ir ES, Islande, Lihtenšteina un Norvēģija, piemērošanas datums ir 2005. gada 1. novembris.

Alpha-2 ISO valstu kodi ir norādīti turpmāk tabulā.

| — | Alžīrija |
| --- | --- |

—

Alžīrija

DZ

| — | Ēģipte |
| --- | --- |

—

Ēģipte

EG

| — | Farēru salas |
| --- | --- |

—

Farēru salas

FO

| — | Islande |
| --- | --- |

—

Islande

IS

| — | Izraēla |
| --- | --- |

—

Izraēla

IL

| — | Jordānija |
| --- | --- |

—

Jordānija

JO

| — | Libāna |
| --- | --- |

—

Libāna

LB

| — | Lihtenšteina |
| --- | --- |

—

Lihtenšteina

LI

| — | Maroka |
| --- | --- |

—

Maroka

MA

| — | Norvēģija |
| --- | --- |

—

Norvēģija

NO

| — | Šveice |
| --- | --- |

—

Šveice

CH

| — | Sīrija |
| --- | --- |

—

Sīrija

SY

| — | Tunisija |
| --- | --- |

—

Tunisija

TN

| — | Turcija |
| --- | --- |

—

Turcija

TR

| — | Rietumkrasts un Gazas sektors |
| --- | --- |

—

Rietumkrasts un Gazas sektors

PS

Izcelsmes noteikumu protokolu piemērošanas datums, ar kuriem paredz diagonālo kumulāciju Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu zonā

| | EU | DZ | CH
  (EFTA) | EG | FO | IL | IS
  (EFTA) | JO | LB | LI
  (EFTA) | MA | NO
  (EFTA) | PS | SY | TN | TR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | 1.11.2007. | 1.1.2006. | 1.3.2006. | 1.12.2005. | 1.1.2006. | 1.1.2006. | 1.7.2006. | | 1.1.2006. | 1.12.2005. | 1.1.2006. | | | 1.8.2006. | (2) |
| DZ | 1.11.2007. | | | | | | | | | | | | | | | |
| CH (EFTA) | 1.1.2006. | | | 1.8.2007. | 1.1.2006. | 1.7.2005. | 1.8.2005. | 17.7.2007. | 1.1.2007. | 1.8.2005. | 1.3.2005. | 1.8.2005. | | | 1.6.2005. | 1.9.2007. |
| EG | 1.3.2006. | | 1.8.2007. | | | | 1.8.2007. | 6.7.2006. | | 1.8.2007. | 6.7.2006. | 1.8.2007. | | | 6.7.2006. | 1.3.2007. |
| FO | 1.12.2005. | | 1.1.2006. | | | | 1.11.2005. | | | 1.1.2006. | | 1.12.2005. | | | | |
| IL | 1.1.2006. | | 1.7.2005. | | | | 1.7.2005. | 9.2.2006. | | 1.7.2005. | | 1.7.2005. | | | | 1.3.2006. |
| IS (EFTA) | 1.1.2006. | | 1.8.2005. | 1.8.2007. | 1.11.2005. | 1.7.2005. | | 17.7.2007. | 1.1.2007. | 1.8.2005. | 1.3.2005. | 1.8.2005. | | | 1.3.2006. | 1.9.2007. |
| JO | 1.7.2006. | | 17.7.2007. | 6.7.2006. | | 9.2.2006. | 17.7.2007. | | | 17.7.2007. | 6.7.2006. | 17.7.2007. | | | 6.7.2006. | |
| LB | | | 1.1.2007. | | | | 1.1.2007. | | | 1.1.2007. | | 1.1.2007. | | | | |
| LI (EFTA) | 1.1.2006. | | 1.8.2005. | 1.8.2007. | 1.1.2006. | 1.7.2005. | 1.8.2005. | 17.7.2007. | 1.1.2007. | | 1.3.2005. | 1.8.2005. | | | 1.6.2005. | 1.9.2007. |
| MA | 1.12.2005. | | 1.3.2005. | 6.7.2006. | | | 1.3.2005. | 6.7.2006. | | 1.3.2005. | | 1.3.2005. | | | 6.7.2006. | 1.1.2006. |
| NO (EFTA) | 1.1.2006. | | 1.8.2005. | 1.8.2007. | 1.12.2005. | 1.7.2005. | 1.8.2005. | 17.7.2007. | 1.1.2007. | 1.8.2005. | 1.3.2005. | | | | 1.8.2005. | 1.9.2007. |
| PS | | | | | | | | | | | | | | | | |
| SY | | | | | | | | | | | | | | | | |
| TN | 1.8.2006. | | 1.6.2005. | 6.7.2006. | | | 1.3.2006. | 6.7.2006. | | 1.6.2005. | 6.7.2006. | 1.8.2005. | | | | 1.7.2005. |
| TR | (2) | | 1.9.2007. | 1.3.2007. | | 1.3.2006. | 1.9.2007. | | | 1.9.2007. | 1.1.2006. | 1.9.2007. | | | 1.7.2005. | |

EU

DZ

CH

(EFTA)

EG

FO

IL

IS

(EFTA)

JO

LB

LI

(EFTA)

MA

NO

(EFTA)

PS

SY

TN

TR

EU

1.11.2007.

1.1.2006.

1.3.2006.

1.12.2005.

1.1.2006.

1.1.2006.

1.7.2006.

1.1.2006.

1.12.2005.

1.1.2006.

1.8.2006.

(2)

DZ

1.11.2007.

CH (EFTA)

1.1.2006.

1.8.2007.

1.1.2006.

1.7.2005.

1.8.2005.

17.7.2007.

1.1.2007.

1.8.2005.

1.3.2005.

1.8.2005.

1.6.2005.

1.9.2007.

EG

1.3.2006.

1.8.2007.

1.8.2007.

6.7.2006.

1.8.2007.

6.7.2006.

1.8.2007.

6.7.2006.

1.3.2007.

FO

1.12.2005.

1.1.2006.

1.11.2005.

1.1.2006.

1.12.2005.

IL

1.1.2006.

1.7.2005.

1.7.2005.

9.2.2006.

1.7.2005.

1.7.2005.

1.3.2006.

IS (EFTA)

1.1.2006.

1.8.2005.

1.8.2007.

1.11.2005.

1.7.2005.

17.7.2007.

1.1.2007.

1.8.2005.

1.3.2005.

1.8.2005.

1.3.2006.

1.9.2007.

JO

1.7.2006.

17.7.2007.

6.7.2006.

9.2.2006.

17.7.2007.

17.7.2007.

6.7.2006.

17.7.2007.

6.7.2006.

LB

1.1.2007.

1.1.2007.

1.1.2007.

1.1.2007.

LI (EFTA)

1.1.2006.

1.8.2005.

1.8.2007.

1.1.2006.

1.7.2005.

1.8.2005.

17.7.2007.

1.1.2007.

1.3.2005.

1.8.2005.

1.6.2005.

1.9.2007.

MA

1.12.2005.

1.3.2005.

6.7.2006.

1.3.2005.

6.7.2006.

1.3.2005.

1.3.2005.

6.7.2006.

1.1.2006.

NO (EFTA)

1.1.2006.

1.8.2005.

1.8.2007.

1.12.2005.

1.7.2005.

1.8.2005.

17.7.2007.

1.1.2007.

1.8.2005.

1.3.2005.

1.8.2005.

1.9.2007.

PS

SY

TN

1.8.2006.

1.6.2005.

6.7.2006.

1.3.2006.

6.7.2006.

1.6.2005.

6.7.2006.

1.8.2005.

1.7.2005.

TR

(2)

1.9.2007.

1.3.2007.

1.3.2006.

1.9.2007.

1.9.2007.

1.1.2006.

1.9.2007.

1.7.2005.

---

(1)  OV C 83, 17.4.2007., 1. lpp.

(2)  Precēm, ko aptver EK-Turcijas muitas savienība, piemērojuma diena ir 2006. gada 27. jūlijs.

Lauksaimniecības produkutiem piemērojuma diena ir 2007. gada 1. janvāris.

Ogļu un tērauda ražojumiem diagonālā kumulācija vēl nav piemērojama.

---

| 21.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 311/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 311/13

---

Padomes secinājumi (2007. gada 25. maijs) par saskaņotu rādītāju un kritēriju sistēmu progresa uzraudzībai ceļā uz Lisabonas mērķiem izglītībā un apmācībā

(2007/C 311/10)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ŅEMOT VĒRĀ

| 1. | Lisabonas Eiropadomes 2000. gada pavasarī izteikto aicinājumu modernizēt Eiropas izglītības un apmācības sistēmas, reaģējot uz prasībām, ko izvirza uz zināšanām balstīta ekonomika, un pieaugušajām sociālekonomiskajām un demogrāfiskajām problēmām, ar ko Savienība saskaras globalizētā pasaulē (1). |
| --- | --- |

1.

Lisabonas Eiropadomes 2000. gada pavasarī izteikto aicinājumu modernizēt Eiropas izglītības un apmācības sistēmas, reaģējot uz prasībām, ko izvirza uz zināšanām balstīta ekonomika, un pieaugušajām sociālekonomiskajām un demogrāfiskajām problēmām, ar ko Savienība saskaras globalizētā pasaulē (1).

| 2. | Barselonas Eiropadomes 2002. gada marta secinājumus, kuros izvirzīts vispārējs mērķis Eiropas izglītības un apmācības sistēmas “līdz 2010. gadam padarīt par pasaules kvalitātes standartu” un kuros šā mērķa sasniegšanas nolūkos apstiprināti vairāki kopēji uzdevumi šo sistēmu uzlabošanai (2); |
| --- | --- |

2.

Barselonas Eiropadomes 2002. gada marta secinājumus, kuros izvirzīts vispārējs mērķis Eiropas izglītības un apmācības sistēmas “līdz 2010. gadam padarīt par pasaules kvalitātes standartu” un kuros šā mērķa sasniegšanas nolūkos apstiprināti vairāki kopēji uzdevumi šo sistēmu uzlabošanai (2);

| 3. | sīki izstrādāto darba programmu par šo kopējo uzdevumu papildu pasākumiem — parasti dēvētu par darba programmu “Izglītība un apmācība 2010” — kurā ietverts provizorisks saraksts ar rādītājiem, kas jāizmanto progresa novērtēšanai ceļā uz trīspadsmit konkrētu uzdevumu īstenošanu, izmantojot atklātās koordinācijas metodi; |
| --- | --- |

3.

sīki izstrādāto darba programmu par šo kopējo uzdevumu papildu pasākumiem — parasti dēvētu par darba programmu “Izglītība un apmācība 2010” — kurā ietverts provizorisks saraksts ar rādītājiem, kas jāizmanto progresa novērtēšanai ceļā uz trīspadsmit konkrētu uzdevumu īstenošanu, izmantojot atklātās koordinācijas metodi;

| 4. | Padomes 2003. gada 5. maija secinājumus, kuros noteikti Eiropas vidējā snieguma robežlīmeņi izglītībā un apmācībā (paraugkritēriji), kurus izmantos kā “līdzekli, kā pārraudzīt detalizētās darba programmas īstenošanu”
   (3); |
| --- | --- |

4.

Padomes 2003. gada 5. maija secinājumus, kuros noteikti Eiropas vidējā snieguma robežlīmeņi izglītībā un apmācībā (paraugkritēriji), kurus izmantos kā “līdzekli, kā pārraudzīt detalizētās darba programmas īstenošanu”
   (3);

| 5. | Māstrihtas 2004. gada 14. decembra paziņojumu saistībā ar Kopenhāgenas procesu, kurā noteikts, ka prioritāte ir uzlabot profesionālās izglītības un apmācības (VET) statistikas apmērus, precizitāti un uzticamību, norādot, ka pienācīgi dati un rādītāji ir būtiski, lai saprastu, kas notiek ar VET, un ka vajadzīga lielāka iesaistīšanās un lēmumu pieņemšana no visām iesaistītajām pusēm (4); |
| --- | --- |

5.

Māstrihtas 2004. gada 14. decembra paziņojumu saistībā ar Kopenhāgenas procesu, kurā noteikts, ka prioritāte ir uzlabot profesionālās izglītības un apmācības (VET) statistikas apmērus, precizitāti un uzticamību, norādot, ka pienācīgi dati un rādītāji ir būtiski, lai saprastu, kas notiek ar VET, un ka vajadzīga lielāka iesaistīšanās un lēmumu pieņemšana no visām iesaistītajām pusēm (4);

| 6. | Bergenas 2005. gada 19.–20. maija paziņojumu saistībā ar Boloņas procesu, kurā aicināja strādāt pie salīdzināmiem datiem par personāla un studentu mobilitāti, kā arī iesaistīto valstu studentu sociālo un ekonomisko situāciju, jo tas ir pamats izvērtējumam nākotnē (5); |
| --- | --- |

6.

Bergenas 2005. gada 19.–20. maija paziņojumu saistībā ar Boloņas procesu, kurā aicināja strādāt pie salīdzināmiem datiem par personāla un studentu mobilitāti, kā arī iesaistīto valstu studentu sociālo un ekonomisko situāciju, jo tas ir pamats izvērtējumam nākotnē (5);

| 7. | Padomes 2005. gada 24. maija secinājumus, kuros Komisija aicināta ziņot Padomei “par panākumiem, kas gūti, veidojot vienotu rādītāju un kritēriju sistēmu, darbojoties saskaņā ar Lisabonas mērķiem izglītības un mācību jomā” (6); |
| --- | --- |

7.

Padomes 2005. gada 24. maija secinājumus, kuros Komisija aicināta ziņot Padomei “par panākumiem, kas gūti, veidojot vienotu rādītāju un kritēriju sistēmu, darbojoties saskaņā ar Lisabonas mērķiem izglītības un mācību jomā” (6);

| 8. | Padomes 2006. gada 19. maija secinājumus, kuros Komisija aicināta ziņot Padomei par panākumiem, kas gūti, izstrādājot Eiropas valodu prasmes rādītāju (7). |
| --- | --- |

8.

Padomes 2006. gada 19. maija secinājumus, kuros Komisija aicināta ziņot Padomei par panākumiem, kas gūti, izstrādājot Eiropas valodu prasmes rādītāju (7).

| 9. | Padomes 2006. gada 13. novembra secinājumus, kuros Komisija aicināta veltīt “uzmanību VET komponentu izstrādei konsekventā rādītāju un kritēriju sistēmā”; |
| --- | --- |

9.

Padomes 2006. gada 13. novembra secinājumus, kuros Komisija aicināta veltīt “uzmanību VET komponentu izstrādei konsekventā rādītāju un kritēriju sistēmā”;

| 10. | Padomes galvenos vēstījumus izglītības un apmācības jomā 2007. gada pavasara Eiropadomei, kuros uzsvērts, ka “izglītības politika un prakse prasa spēcīgāku zinātnisko pamatu” un ka “jāattīsta izvērtēšanas kultūra un jāveicina turpmāka pētniecība” (8); |
| --- | --- |

10.

Padomes galvenos vēstījumus izglītības un apmācības jomā 2007. gada pavasara Eiropadomei, kuros uzsvērts, ka “izglītības politika un prakse prasa spēcīgāku zinātnisko pamatu” un ka “jāattīsta izvērtēšanas kultūra un jāveicina turpmāka pētniecība” (8);

| 11. | Komisijas 2007. gada 22. februāra paziņojumu ar nosaukumu “saskaņota rādītāju un kritēriju sistēma progresa uzraudzībai ceļā uz Lisabonas mērķiem izglītībā un apmācībā”, kurā ierosināti 20 galvenie rādītāji, ko Komisija uzskata par atbilstīgiem politikas mērķiem saskaņā ar darba programmu “Izglītība un apmācība 2010” (9); |
| --- | --- |

11.

Komisijas 2007. gada 22. februāra paziņojumu ar nosaukumu “saskaņota rādītāju un kritēriju sistēma progresa uzraudzībai ceļā uz Lisabonas mērķiem izglītībā un apmācībā”, kurā ierosināti 20 galvenie rādītāji, ko Komisija uzskata par atbilstīgiem politikas mērķiem saskaņā ar darba programmu “Izglītība un apmācība 2010” (9);

ŅEM VĒRĀ

ziņojumu par panākumiem, kas gūti, izstrādājot Eiropas valodu prasmes rādītāju, kā izklāstīts Komisijas 2007. gada 13. aprīļa paziņojumā ar nosaukumu “Eiropas apsekojums par valodu kompetencēm” (10), tostarp Komisijas ieceri nodrošināt to, ka pirms secīgi veiktiem pārbaužu raundiem apsekojumā ietvers visas oficiālās Eiropas valodas, ko māca Eiropas Savienībā;

UZSKATA, ka

darba programma “Izglītība un apmācība 2010” veido stratēģisku sistēmu Padomes darbam izglītības un apmācības jomā;

šobrīd ir sākušās pārrunas par nākotnes politikas ievirzēm, lai papildinātu darba programmu “Izglītība un apmācība 2010”, un turpmākajos gados tās būtu jāpastiprina;

saskaņotas rādītāju sistēmas apzināšana, definēšana un īstenošana ir nebeidzams process, kas jāsinhronizē ar stratēģisko sistēmu, kas paredzēta darba programmā 2010 un tās iespējamā turpinātājā;

ATKĀRTOTI APLIECINA, ka

jaunu rādītāju izstrādē pilnībā ievēros dalībvalstu atbildību par savu izglītības sistēmu organizāciju, un tai nevajadzētu radīt lieku administratīvu vai finanšu slogu attiecīgai organizācijai un iestādēm;

snieguma un progresa periodiska uzraudzība, izmantojot rādītājus un kritērijus, ir būtiska Lisabonas procesa daļa, ļaujot apzināt stiprās un vājās puses, lai darba programmai “Izglītība un apmācība 2010” sniegtu stratēģiskas norādes;

Padomes 2003. gada maijā pieņemtie pieci kritēriji joprojām ir aktuāli kā politikas rīcības virzītāji 2010. gada darba programmā;

ir jāturpina uzlabot Eiropas Statistikas sistēmas iegūto datu kvalitāte, jo īpaši, lai nodrošinātu derīgus, starptautiski salīdzināmus un — vajadzības gadījumā — dzimumspecifiskus datus;

paralēli ir jāuzlabo sadarbība ar citām starptautiskām organizācijām, kas darbojas šajā jomā, lai uzlabotu starptautisko datu saskaņotību un salīdzināmību, lai izvairītos no dublēšanās un apmierinātu tās ES vajadzības pēc datiem, ko nevar apmierināt Eiropas Statistikas sistēma (ESS).

ATZĪST

to, cik svarīgi ir saskaņoti un nemitīgi centieni izveidot saskaņotu rādītāju un kritēriju sistēmu, cieši sadarbojoties dalībvalstīm un Komisijai;

ka Komisijas paziņojums ar nosaukumu “Saskaņota rādītāju un kritēriju sistēma progresa uzraudzībai ceļā uz Lisabonas mērķiem izglītībā un apmācībā” ir būtisks solis ceļā uz šādas sistēmas izveidi;

saskaņotas rādītāju un kritēriju sistēmas noteikšana ir nepārtraukts konsultāciju process, gan attiecībā uz jaunu rādītāju atlasi, gan atsevišķu konkrētu rādītāju definēšanu;

Attiecīgi AICINA KOMISIJU

| — | izmantot un turpināt attīstīt sešpadsmit no ierosinātajiem galvenajiem rādītājiem, kas izklāstīti turpmāk:






  a) | attiecībā uz rādītājiem, ko lielā mērā var balstīt uz pastāvošiem datiem un kuru definīcija jau ir iesakņojusies,






  — | pilnībā izmantot šādus rādītājus:






  — | dalība pirmskolas izglītībā, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

izmantot un turpināt attīstīt sešpadsmit no ierosinātajiem galvenajiem rādītājiem, kas izklāstīti turpmāk:

a)

attiecībā uz rādītājiem, ko lielā mērā var balstīt uz pastāvošiem datiem un kuru definīcija jau ir iesakņojusies,

—

pilnībā izmantot šādus rādītājus:

—

dalība pirmskolas izglītībā,

| — | skolu pāragri pametušie, |
| --- | --- |

—

skolu pāragri pametušie,

| — | lasītprasme, matemātika un zinātne, |
| --- | --- |

—

lasītprasme, matemātika un zinātne,

| — | vidusskolas beidzēju skaits starp jauniešiem, |
| --- | --- |

—

vidusskolas beidzēju skaits starp jauniešiem,

| — | augstāko izglītību ieguvušie, |
| --- | --- |

—

augstāko izglītību ieguvušie,

| — | pieaugušo dalība mūžizglītībā, |
| --- | --- |

—

pieaugušo dalība mūžizglītībā,

| — | augstskolu studentu starpvalstu mobilitāte, |
| --- | --- |

—

augstskolu studentu starpvalstu mobilitāte,

| — | iedzīvotāju izglītības pakāpe, |
| --- | --- |

—

iedzīvotāju izglītības pakāpe,

| — | un ziņot Padomei par jebkādiem būtiskiem pavērsieniem; |
| --- | --- |

—

un ziņot Padomei par jebkādiem būtiskiem pavērsieniem;

| b) | attiecībā uz rādītājiem, ko lielā mērā var balstīt uz pastāvošiem datiem un kuru definīciju vēl jāprecizē,
  iesniegt Padomei turpmākai apsvēršanai informāciju par šādu rādītāju definēšanu:






  — | izglītība cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz rādītājiem, ko lielā mērā var balstīt uz pastāvošiem datiem un kuru definīciju vēl jāprecizē,

iesniegt Padomei turpmākai apsvēršanai informāciju par šādu rādītāju definēšanu:

—

izglītība cilvēkiem ar īpašām vajadzībām,

| — | IKT prasmes, |
| --- | --- |

—

IKT prasmes,

| — | ieguldījumi izglītībā un apmācībā, |
| --- | --- |

—

ieguldījumi izglītībā un apmācībā,

tostarp tās struktūra, datu avoti, izmaksas un citas attiecīgas tehniskās specifikācijas;

| c) | attiecībā uz rādītājiem, kas vēl ir izstrādes procesā, sadarbojoties ar citām starptautiskām organizācijām;






  — | tiekties izstrādāt rādītājus par:






  — | civilajām zinībām, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

attiecībā uz rādītājiem, kas vēl ir izstrādes procesā, sadarbojoties ar citām starptautiskām organizācijām;

—

tiekties izstrādāt rādītājus par:

—

civilajām zinībām,

| — | pieaugušo prasmēm, |
| --- | --- |

—

pieaugušo prasmēm,

| — | skolotāju un instruktoru profesionālo attīstību, |
| --- | --- |

—

skolotāju un instruktoru profesionālo attīstību,

| — | un laikus ziņot Padomei, jo īpaši par ES dalībvalstu dalību un ES datu vajadzību apmierināšanu; |
| --- | --- |

—

un laikus ziņot Padomei, jo īpaši par ES dalībvalstu dalību un ES datu vajadzību apmierināšanu;

| d) | attiecībā uz rādītājiem, kas vēl ir izstrādes procesā un ko balstītu uz jauniem ES pētījumiem,






  — | padziļināti izskatīt šādu rādītāju izstrādi:






  — | valodu prasmes, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

attiecībā uz rādītājiem, kas vēl ir izstrādes procesā un ko balstītu uz jauniem ES pētījumiem,

—

padziļināti izskatīt šādu rādītāju izstrādi:

—

valodu prasmes,

| — | mācīšanās prasmes apgūšana |
| --- | --- |

—

mācīšanās prasmes apgūšana

| — | un laikus ziņot Padomei par rezultātiem. |
| --- | --- |

—

un laikus ziņot Padomei par rezultātiem.

Pirms veikt jaunus pētījumus par rādītājiem, kas minēti c) un d) iedaļā, Komisija iesniedz attiecīgus ziņojumus Padomei apsvēršanai. Ziņojumos attiecīgā gadījumā būtu jāietver šādi aspekti:

| — | rādītāju politiskā nozīme; |
| --- | --- |

—

rādītāju politiskā nozīme;

| — | jebkāda ierosināta jauna pētījuma detalizētas tehniskās specifikācijas; |
| --- | --- |

—

jebkāda ierosināta jauna pētījuma detalizētas tehniskās specifikācijas;

| — | valsts mēroga datu pieejamība un nozīme; |
| --- | --- |

—

valsts mēroga datu pieejamība un nozīme;

| — | datu salīdzināmība; |
| --- | --- |

—

datu salīdzināmība;

| — | veicamā darba izstrādes grafiks; |
| --- | --- |

—

veicamā darba izstrādes grafiks;

| — | aplēses par vajadzīgo infrastruktūru šādai izstrādei un datu vākšanai, kā arī paredzamās izmaksas, kas būs jāsedz Kopienai un iesaistītajām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

—

aplēses par vajadzīgo infrastruktūru šādai izstrādei un datu vākšanai, kā arī paredzamās izmaksas, kas būs jāsedz Kopienai un iesaistītajām dalībvalstīm;

| — | pienācīgas vadības un atbalsta struktūras, kas ļaus dalībvalstīm iesaistīties metodoloģiskajā un izstrādes darbā. |
| --- | --- |

—

pienācīgas vadības un atbalsta struktūras, kas ļaus dalībvalstīm iesaistīties metodoloģiskajā un izstrādes darbā.

| — | turpināt darbu pie saskaņotas rādītāju un kritēriju sistēmas, kas balstītos uz Rādītāju un kritēriju pastāvīgās darba grupas, Eiropas Valodu prasmes rādītāju konsultatīvās kolēģijas un citu attiecīgu valsts pārstāvju grupu ekspertīzi, un regulāri ziņot Padomei. |
| --- | --- |

—

turpināt darbu pie saskaņotas rādītāju un kritēriju sistēmas, kas balstītos uz Rādītāju un kritēriju pastāvīgās darba grupas, Eiropas Valodu prasmes rādītāju konsultatīvās kolēģijas un citu attiecīgu valsts pārstāvju grupu ekspertīzi, un regulāri ziņot Padomei.

AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU:

| — | cieši sadarboties izstrādājot un īstenojot saskaņotu rādītāju un kritēriju sistēmu, tostarp uzlabojot statistisko bāzi; |
| --- | --- |

—

cieši sadarboties izstrādājot un īstenojot saskaņotu rādītāju un kritēriju sistēmu, tostarp uzlabojot statistisko bāzi;

| — | strādāt pie tā, lai panāktu, ka rādītāji šajā sistēmā attiektos uz visām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

strādāt pie tā, lai panāktu, ka rādītāji šajā sistēmā attiektos uz visām dalībvalstīm.

---

(1)  Prezidentvalsts secinājumi, Lisabona, 2000. gada 23.–24. marts (SN 100/00, 2. punkts).

(2)  Prezidentvalsts secinājumi, Barselona, 2002. gada 15.–16. marts (SN 100/02, 43. punkts).

(3)  Padomes secinājumi par Eiropas vidējā snieguma robežlīmeņiem izglītībā un apmācībā (paraugkritērijiem), OV C 134, 7.06.2003., 3. lpp.

(4)  Eiropas profesionālās izglītības un apmācības ministru konferences paziņojums par nākotnes prioritātēm saistībā ar palielinātu Eiropas sadarbību profesionālās izglītības un apmācības jomā (Kopenhāgenas process), Māstrihta, 2004. gada 14. decembris.

(5)  Eiropas augstākās izglītības ministru konferences paziņojums — “Eiropas Augstākās izglītības joma — mērķu sasniegšana” (Boloņas process), Bergena, 2005. gada 19.–20. maijs.

(6)  Padomes 2005. gada 24. maija secinājumi par jauniem rādītājiem izglītībā un mācībās, OV C 141, 10.06.2005., 7. lpp.

(7)  Padomes secinājumi par Eiropas valodu prasmes rādītāju, OV C 172, 25.07.2006., 1. lpp.

(8)  Padomes ieguldījums pavasara Eiropadomei, dok. 5625/07, 3. lpp.

(9)  1) Dalība pirmsskolas izglītībā; 2) Izglītība cilvēkiem ar īpašām vajadzībām; 3) Skolu pāragri pametušie. 4) Lasītprasme, matemātika un zinātne; 5) Valodu prasmes; 6) IKT iemaņas; 7) Civilās zinības; 8) Mācīšanās prasmes apgūšana; 9) Vidusskolas beidzēju skaits starp jauniešiem; 10) Skolu vadība; 11) Skolas kā daudzfunkcionāli vietējie mācību centri; 12) Skolotāju un instruktoru profesionālā attīstība; 13) Izglītības un apmācības sistēmu slāņi; 14) Augstāko izglītību ieguvušie; 15) Augstskolu studentu starpvalstu mobilitāte; 16) Pieaugušo dalība mūžizglītībā; 17) Pieaugušo prasmes; 18) Iedzīvotāju izglītības pakāpe; 19) Ieguldījumi izglītībā un apmācībā; 20) Izglītībā un apmācībā atgriezušies.

(10)  Dok. 8387/07 — COM(2007) 184 galīgā redakcija.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 21.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 311/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 311/16

---

Informācija, ko paziņojušas dalībvalstis par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 68/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 311/11)

| Atbalsta Nr. | XT 88/07 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Francija |
| Reģions, kurā shēmu piemēro (NUTS II) | Toutes les régions de France métropolitaine et les départements d'outre-mer |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai tā uzņēmuma nosaukums, kas papildus saņēmis ad hoc atbalstu | Régime cadre d'aides publiques à la formation |
| Juridiskais pamats (shēmai vai ad hoc atbalstam) | Règlement d'exemption (CE) no 68/2001, modifié par le règlement (CE) no 363/2004, prolongé par le règlement (CE) no 1976/2006.
  Pour l'État: articles L 2251-1, L 3231-1, L 4211-1 du CGCT; programmes opérationnels national et régionaux des fonds structurels au titre de l'objectif «compétitivité et emploi» ainsi qu'au titre de l'objectif «convergences» une fois adoptés par la Commission européenne pour la période 2007-2013.
  Pour les collectivités territoriales: articles L 1511-2 à L 1511-5 du Code général des collectivités territoriales (CGCT) |
| Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma | Atbalsta shēma | EUR 50 miljoni |
| Individuālais atbalsts | — |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. pantu |
| Īstenošanas datums | 1.9.2007. |
| Shēmas vai individuālā atbalsta ilgums | Līdz 30.6.2008. (vai vajadzības gadījumā līdz vēlākam datumam, ja Eiropas Komisija pieņēmusi lēmumu, kas ļauj pagarināt termiņu šai shēmai vai regulām, uz kurām tā pamatojas). |
| Atbalsta mērķis | Valsts atbalsts vispārējo mācību un speciālo mācību projektiem. |
| Tautsaimniecības nozares | Atbalsta shēma attiecas uz visām tautsaimniecības nozarēm saskaņā ar spēkā esošajos Kopienas tiesību aktos paredzētajiem noteikumiem, ieskaitot darbības, kas attiecas uz līguma I pielikumā uzskaitīto produktu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību, izņemot:






  — | atbalstu ogļu rūpniecībai, uz ko attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1407/2002. |

Atbalsta Nr.

XT 88/07

Dalībvalsts

Francija

Reģions, kurā shēmu piemēro (NUTS II)

Toutes les régions de France métropolitaine et les départements d'outre-mer

Atbalsta shēmas nosaukums vai tā uzņēmuma nosaukums, kas papildus saņēmis ad hoc atbalstu

Régime cadre d'aides publiques à la formation

Juridiskais pamats (shēmai vai ad hoc atbalstam)

Règlement d'exemption (CE) no 68/2001, modifié par le règlement (CE) no 363/2004, prolongé par le règlement (CE) no 1976/2006.

Pour l'État: articles L 2251-1, L 3231-1, L 4211-1 du CGCT; programmes opérationnels national et régionaux des fonds structurels au titre de l'objectif «compétitivité et emploi» ainsi qu'au titre de l'objectif «convergences» une fois adoptés par la Commission européenne pour la période 2007-2013.

Pour les collectivités territoriales: articles L 1511-2 à L 1511-5 du Code général des collectivités territoriales (CGCT)

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma

Atbalsta shēma

EUR 50 miljoni

Individuālais atbalsts

—

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. pantu

Īstenošanas datums

1.9.2007.

Shēmas vai individuālā atbalsta ilgums

Līdz 30.6.2008. (vai vajadzības gadījumā līdz vēlākam datumam, ja Eiropas Komisija pieņēmusi lēmumu, kas ļauj pagarināt termiņu šai shēmai vai regulām, uz kurām tā pamatojas).

Atbalsta mērķis

Valsts atbalsts vispārējo mācību un speciālo mācību projektiem.

Tautsaimniecības nozares

Atbalsta shēma attiecas uz visām tautsaimniecības nozarēm saskaņā ar spēkā esošajos Kopienas tiesību aktos paredzētajiem noteikumiem, ieskaitot darbības, kas attiecas uz līguma I pielikumā uzskaitīto produktu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību, izņemot:

—

atbalstu ogļu rūpniecībai, uz ko attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1407/2002.

Atbildīgās iestādes nosaukums un adrese

Soit le ministère de l'écologie, de l'aménagement et du développement durable, délégation interministérielle à l'aménagement et à la compétitivité des territoires (DIACT) pour l'État, soit les collectivités territoriales, chacun en ce qui le concerne.

Correspondant: Pour l'État:

| Ministère de l'écologie, de l'aménagement et du développement durable, délégation interministérielle à l'aménagement et à la compétitivité des territoires (DIACT) pour l'État, soit les collectivités territoriales |
| --- |
| 1, avenue Charles Floquet |
| F-75015 Paris |
| http://www.diact.gouv.fr/datar_site/datar_framedef.nsf/webmaster/pat_framedef_vf?OpenDocument |

Ministère de l'écologie, de l'aménagement et du développement durable, délégation interministérielle à l'aménagement et à la compétitivité des territoires (DIACT) pour l'État, soit les collectivités territoriales

1, avenue Charles Floquet

F-75015 Paris

http://www.diact.gouv.fr/datar_site/datar_framedef.nsf/webmaster/pat_framedef_vf?OpenDocument

Correspondant:

Pour les collectivités locales:

| Ministère de l'intérieur (DGCL) |
| --- |
| Place Beauvau |
| F-75800 Paris |

Ministère de l'intérieur (DGCL)

Place Beauvau

F-75800 Paris

Site:

http://www.dgcl.interieur.gouv.fr/Orga_territoriale/Organisation%20territoriale/Interv_econo_col_ter.html

| Atbalsta Nr. | XT 90/07 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Beļģija |
| Reģions | Région wallonne |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Plan d'actions prioritaires pour l'Avenir wallon
  Axe 1: Créer des pôles de compétitivité
  Volet 1.4: Formation |
| Juridiskais pamats | Décision du gouvernement conjoint Région wallonne/Communauté française du 30 août 2005 |
| Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma | EUR | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | Kopā |
| Mācību pasākumi | 4 150 000 | 8 840 000 | 12 240 000 | 16 270 000 | 41 500 000 |
| Ieguldījumi, kas saistīti ar mācību pasākumiem | 1 350 000 | 4 500 000 | 5 000 000 | 2 650 000 | 13 500 000 |
| Kopā | 5 500 000 | 13 340 000 | 17 240 000 | 18 920 000 | 55 000 000 |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | 50 % apmērā no reģionālā atbalsta |
| Īstenošanas datums | Valonijas reģiona valdība 2006. gada 14. septembrī pieņēma rakstisku apstiprinājumu par budžetu saistībā ar pirmajiem mācību projektiem, kas iepriekš kvalificēti 2006. gada 7. jūlijā. |
| Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums | 31.12. 2009. |
| Attiecīgās tautsaimniecības nozares | Zinātnes par dzīvību (farmācija — veselības aizsardzība)
  Agrorūpniecība
  Mašīnbūve
  Transports — loģistika
  Aeronautika un kosmoss |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Le gouvernement wallon représenté par la ministre de la formation |
| Rue des Brigades d'Irlande 4 |
| B-5100 Namur |

Atbalsta Nr.

XT 90/07

Dalībvalsts

Beļģija

Reģions

Région wallonne

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Plan d'actions prioritaires pour l'Avenir wallon

Axe 1: Créer des pôles de compétitivité

Volet 1.4: Formation

Juridiskais pamats

Décision du gouvernement conjoint Région wallonne/Communauté française du 30 août 2005

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma

EUR

2006. g.

2007. g.

2008. g.

2009. g.

Kopā

Mācību pasākumi

4 150 000

8 840 000

12 240 000

16 270 000

41 500 000

Ieguldījumi, kas saistīti ar mācību pasākumiem

1 350 000

4 500 000

5 000 000

2 650 000

13 500 000

Kopā

5 500 000

13 340 000

17 240 000

18 920 000

55 000 000

Atbalsta maksimālā intensitāte

50 % apmērā no reģionālā atbalsta

Īstenošanas datums

Valonijas reģiona valdība 2006. gada 14. septembrī pieņēma rakstisku apstiprinājumu par budžetu saistībā ar pirmajiem mācību projektiem, kas iepriekš kvalificēti 2006. gada 7. jūlijā.

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums

31.12. 2009.

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Zinātnes par dzīvību (farmācija — veselības aizsardzība)

Agrorūpniecība

Mašīnbūve

Transports — loģistika

Aeronautika un kosmoss

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Le gouvernement wallon représenté par la ministre de la formation

Rue des Brigades d'Irlande 4

B-5100 Namur

---

| 21.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 311/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 311/18

---

Paplašinājums un grozījums sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībās, kas uzliktas attiecībā uz trim regulāriem gaisa satiksmes maršrutiem Grieķijā saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2408/92

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 311/12)

| 1. | Grieķijas valdība ir nolēmusi no 2008. gada 1. maija paplašināt un pārskatīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas uzliktas attiecībā uz trim regulāriem gaisa satiksmes maršrutiem Grieķijā saskaņā ar Padomes 1992. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2408/92 par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu un kas bija publicētas
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 312, 2004. gada 17. decembrī un C 164, 2002. gada 10. jūlijā, 16. lpp. |
| --- | --- |

1.

Grieķijas valdība ir nolēmusi no 2008. gada 1. maija paplašināt un pārskatīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas uzliktas attiecībā uz trim regulāriem gaisa satiksmes maršrutiem Grieķijā saskaņā ar Padomes 1992. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2408/92 par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu un kas bija publicētas
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 312, 2004. gada 17. decembrī un C 164, 2002. gada 10. jūlijā, 16. lpp.

| 2. | Grozījumi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībās attiecas uz šādiem maršrutiem:






  — | Roda–Kastelorizo, |
| --- | --- | --- |

2.

Grozījumi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībās attiecas uz šādiem maršrutiem:

—

Roda–Kastelorizo,

| — | Atēnas–Skira, |
| --- | --- |

—

Atēnas–Skira,

| — | Saloniki–Skira. |
| --- | --- |

—

Saloniki–Skira.

a)   Tarifi

Vienas biļetes cena ekonomiskajā klasē nedrīkst pārsniegt šādas likmes:

| — | Roda–Kastelorizo |
| --- | --- |

—

Roda–Kastelorizo

EUR 26

| — | Atēnas–Skira |
| --- | --- |

—

Atēnas–Skira

EUR 38

| — | Saloniki–Skira |
| --- | --- |

—

Saloniki–Skira

EUR 54

Iepriekš norādītās summas var palielināt, ja neparedzēti palielinās pakalpojuma sniegšanas izmaksas, kas nav gaisa pārvadātāja kontrolē. Par tādu palielinājumu informē pakalpojuma sniedzēju gaisa pārvadātāju, bet tas nestājas spēkā, līdz Eiropas Komisija to ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

b)   Pakalpojuma nepārtrauktība

Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta 1. punkta c) apakšpunktu gaisa pārvadātājam, kas nodomājis sniegt regulārus pakalpojumus minētajos maršrutos, jāsniedz garantija, ka tas sniegs pakalpojumus attiecīgajā maršrutā vismaz divpadsmit mēnešus bez pārtraukuma.

To lidojumu skaits, kas atcelti tādu iemeslu dēļ, par kuriem atbildīgs gaisa pārvadātājs, nedrīkst pārsniegt 2 % no gada kopējā lidojumu skaita, izņemot force majeure gadījumus.

Ja gaisa pārvadātājs ir nodomājis izbeigt darbību kādā no iepriekš minētajiem maršrutiem, tam par to jāpaziņo Civilās aviācijas iestādes Gaisa pārvadājumu direktorāta II nodaļai vismaz sešus mēnešus pirms tiek pārtraukta pakalpojumu sniegšana.

3.   Noderīga informācija

Ja lidojumus norādītajos maršrutos veic Kopienas gaisa pārvadātājs, kas nepilda uzliktās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, tam var piemērot administratīvās vai citas sankcijas.

Attiecībā uz izmantojamo gaisa kuģu tipiem gaisa pārvadātājiem lūdz izskatīt Grieķijas Aeronavigācijas informācijas publikācijas (Aeronautical Information Publications of Greece — AIP Greece) attiecībā uz tehniskajiem un uzņēmējdarbības datiem un lidostu procedūrām.

Attiecībā uz grafikiem gaisa kuģu ielidošana un izlidošana jāplāno lidostu darbības laikos, kas noteikti ar Transporta un sakaru ministrijas lēmumu.

Jāatzīmē, ka, ja neviens gaisa pārvadātājs nebūs paziņojis Civilās aviācijas iestādes Gaisa pārvadājumu direktorātam par nodomu sniegt regulārus pakalpojumus no 2008. gada 1. maija vienā vai vairākos iepriekš minētajos maršrutos bez finansiālas kompensācijas, Grieķija ir nolēmusi atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 2408/92 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā izklāstītajai kārtībai ierobežot piekļuvi vienam vai vairākiem iepriekš minētajiem maršrutiem, piešķirot to vienam gaisa pārvadātājam uz trim gadiem, un piešķirt tiesības darboties attiecīgajos maršrutos no 2008. gada 1. maija pēc uzaicinājuma uz konkursu.

Šīs sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas uzliktas attiecībā uz tarifiem, aizstāj saistības, kas attiecībā uz iepriekš minētajiem maršrutiem publicētas
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 312, 2004. gada 17. decembrī un C 164, 2002. gada 10. jūlijā, 16. lpp..

Citā ziņā sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas publicētas
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 312, 2004. gada 17. decembrī un C 164, 2002. gada 10. jūlijā, 16. lpp., attiecībā uz minētajiem maršrutiem turpina piemērot.

---

| 21.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 311/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 311/19

---

Informācija, ko sniedz dalībvalstis par valsts atbalstu, ko piešķir saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1628/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts reģionālajam ieguldījumu atbalstam

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 311/13)

| Atbalsta Nr. | XR 184/07 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Malta |
| Reģions | Malta |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai tā uzņēmuma nosaukums, kas papildus saņēmis ad hoc atbalstu | Encouragement of Tourism Activities |
| Juridiskais pamats | Administrative Measure as part of Malta's Rural Development Programme (CCI no 2007MT06RPO001) based on Articles 52(a)(iii) and 55 of Council Regulation (EC) No 1698/2005 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Plānotie gada izdevumi | MTL 5 milj |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | 30 % |
| Saskaņā ar regulas 4. pantu |
| Īstenošanas datums | 1.1.2008. |
| Atbalsta ilgums | 31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozares | Attiecina uz noteiktām nozarēm |
| NACE H055 and O092 |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Ministry for Rural Affairs and the Environment Rural Development Department |
| National Agricultural Research and Development Centre |
| Ngieret Road |
| Għammieri — Marsa |
| Malta |

Atbalsta Nr.

XR 184/07

Dalībvalsts

Malta

Reģions

Malta

Atbalsta shēmas nosaukums vai tā uzņēmuma nosaukums, kas papildus saņēmis ad hoc atbalstu

Encouragement of Tourism Activities

Juridiskais pamats

Administrative Measure as part of Malta's Rural Development Programme (CCI no 2007MT06RPO001) based on Articles 52(a)(iii) and 55 of Council Regulation (EC) No 1698/2005

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Plānotie gada izdevumi

MTL 5 milj

Atbalsta maksimālā intensitāte

30 %

Saskaņā ar regulas 4. pantu

Īstenošanas datums

1.1.2008.

Atbalsta ilgums

31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Attiecina uz noteiktām nozarēm

NACE H055 and O092

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Ministry for Rural Affairs and the Environment Rural Development Department

National Agricultural Research and Development Centre

Ngieret Road

Għammieri — Marsa

Malta

Atbalsta shēmas publikācijas tīmekļa vieta

www.agric.gov.mt

Papildu informācija

—

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

| 21.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 311/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 311/20

---

MEDIA 2007

NOSACĪTS AICINĀJUMS IESNIEGT PRIEKŠLIKUMUS — EACEA/28/07

atbalsts eiropas filmu starptautiskai izplatīšanai un izplatītāju tīkla veidošanai — “Izvēles shēma”

(2007/C 311/14)

1.   Mērķi un apraksts

Šā projektu konkursa pamatā ir Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums, ar kuru izveido vienotu daudzgadu programmu Kopienas pasākumiem audiovizuālajā nozarē laikposmā no 2007.–2013. gadam.

2.   Pretendenti, kam ir tiesības pieteikties

Šis aicinājums iesniegt projektus attiecas uz Eiropas organizācijām, kas pieder sekojošo valstu pilsoņiem un ir reģistrētas sekojošās valstīs: Eiropas Savienības dalībvalstīs un Eiropas ekonomiskās zonas valstīs, kas ir Programmu MEDIA 2007 dalībvalstis (Islande, Lihtenšteina, Norvēģija) un Šveice.

Šis aicinājums iesniegt projektus attiecas uz atbalstu Eiropas kompānijām, kas specializējas Eiropas filmu starptautiskajā izplatīšanā.

3.   Projektu budžets un darbības ilgums

Maksimālais pieejamais budžets saskaņā ar šo uzaicinājumu iesniegt pieteikumus ir EUR 12 250 000, ņemot vērā 2008. finanšu gadā pieejamās apropriācijas.

Komisijas finansiālais ieguldījums nedrīkst pārsniegt 50 % no attiecināmajiem izdevumiem.

Maksimālais projektu darbības ilgums ir 16 mēneši.

4.   Termiņš

Pieteikumi jānosūta EACEA vēlākais 1.4.2008.; 1.7.2008.

5.   Plašāka informācija

Priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājuma pilns teksts, kā arī pieteikuma veidlapas atrodas:

http://ec.europa.eu/media

Pieteikumos obligāti jāievēro uzaicinājuma pilnā teksta noteikumi, un tie jāiesniedz, izmantojot šim nolūkam paredzētās veidlapas.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 21.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 311/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 311/21

---

VALSTS ATBALSTS — SPĀNIJA

Valsts atbalsts C 45/07 (ex NN 51/07) — Nemateriālās vērtības norakstīšana nodokļu vajadzībām saistībā ar nozīmīgu kapitāla daļu iegādi ārvalstu uzņēmumos

Aicinājums iesniegt apsvērumus saistībā ar EK līguma 88. panta 2. punkta piemērošanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 311/15)

Komisija ar 2007. gada 10. oktobrī vēstuli, kas autentiskā valodā pievienota šim kopsavilkumam, informēja Spāniju par savu lēmumu sākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz iepriekš minētajiem pasākumiem.

Ieinteresētās personas apsvērumus par atbalsta pasākumiem, attiecībā uz kuriem Komisija uzsākusi procedūru, var iesniegt viena mēneša laikā no šā kopsavilkuma un tam pievienotās vēstules publicēšanas dienas, nosūtot tos uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Directorate D |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 200 |
| B-1049 Brussels |
| Faksa Nr.: (32-2) 296 95 80 |

European Commission

Directorate-General for Competition

Directorate D

Rue de la Loi/Wetstraat, 200

B-1049 Brussels

Faksa Nr.: (32-2) 296 95 80

Šie apsvērumi tiks darīti zināmi Spānijai. Ieinteresētā persona, kas iesniedz apsvērumus, var rakstveidā pieprasīt, lai tās identitāte netiktu atklāta, norādot šādas prasības iemeslus.

KOPSAVILKUMS

Apraksts

Spānijas likuma par uzņēmumu ienākuma nodokli 12. panta 5. punkts (“Real Decreto Legislativo 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades” — B.O.E 11-03-2004, turpmāk tekstā — “TRLIS”) paredz finansiālas priekšrocības, nodrošinot iespēju norakstīt uzņēmuma nemateriālo vērtību (starpība starp mērķa uzņēmuma kapitāla daļu iegādes izmaksām un pievienojamā uzņēmuma materiālo un nemateriālo aktīvu tirgus vērtību), kas rodas, iegādājoties būtiskas kapitāla daļas ārvalsts uzņēmumā, 20 gadu laikā pēc iegādes.

Novērtēšana

Komisija uzskata, ka šī nodokļu shēma atbilst visiem būtiskajiem nosacījumiem, lai to uzskatītu par valsts atbalstu. Jo īpaši šķiet, ka minētais pasākums ir izņēmums Spānijas nodokļu sistēmā, jo nemateriālo vērtību noraksta pat tad, ja tā nav iegrāmatota iegūstošā uzņēmuma kontos, jo iegūstošais uzņēmums un pievienojamais uzņēmums neapvienojas. Tādējādi minētais pasākums sniedz ekonomiskas priekšrocības, samazinot nodokļu nastu uzņēmumiem, kas iegādājas būtiskas kapitāla daļas ārvalstu uzņēmumos. Šķiet, ka pasākumā tiek izmantoti valsts līdzekļi un, konkrētāk, ka tas sniedz priekšrocības uzņēmumiem, kuri veic noteiktus ieguldījumus.

Šķiet, ka šis pasākums ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo tas uzlabo tirdzniecības nosacījumus atbalsta saņēmējiem, kas ir iesaistīti konkrētās holdinga darbībās. Tāpat šis pasākums var ietekmēt konkurenci, jo, subsidējot Spānijas uzņēmumus, kas iesniedz piedāvājumus uzņēmu iegādei ārvalstīs, tas nostāda konkurentus, kas nav Spānijas uzņēmumi, salīdzinoši neizdevīgā situācijā, kad tie iesniedz līdzīgus piedāvājumus konkrētajos tirgos.

Šķiet, ka nevar piemērot nevienu no 87. panta 2. un 3. punktā minētajiem izņēmumiem, un šķiet, ka atbalsts nav saderīgs ar kopējo tirgu. Komisija attiecīgi uzskata, ka, īstenojot šo pasākumu, Spānijas iestādes, iespējams, piešķīrušas valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

Ņemot vērā šaubas par atbalsta saderību, Komisija ierosina uzsākt 88. panta 2. punktā paredzēto oficiālo izmeklēšanas procedūru.

VĒSTULES TEKSTS

«Por la presente, la Comisión tiene el honor de comunicar a España que, tras haber examinado la información facilitada por sus autoridades sobre la medida arriba indicada, ha decidido incoar el procedimiento previsto en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE.

PROCEDIMIENTO

| 1. | Mediante numerosas preguntas escritas dirigidas a la Comisión (no E-4431/05, E-4772/05 y E-5800/06) varios diputados del Parlamento Europeo indicaron que España había introducido un régimen especial que ofrecía presuntamente un incentivo fiscal irregular para las empresas españolas que adquirieran participaciones significativas en empresas extranjeras, de conformidad con el artículo 12.5 de la Ley del impuesto de sociedades española (“Real Decreto Legislativo no 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades” — B.O.E. 11.3.2004, denominado en lo sucesivo el TRLIS). |
| --- | --- |

1.

Mediante numerosas preguntas escritas dirigidas a la Comisión (no E-4431/05, E-4772/05 y E-5800/06) varios diputados del Parlamento Europeo indicaron que España había introducido un régimen especial que ofrecía presuntamente un incentivo fiscal irregular para las empresas españolas que adquirieran participaciones significativas en empresas extranjeras, de conformidad con el artículo 12.5 de la Ley del impuesto de sociedades española (“Real Decreto Legislativo no 4/2004, de 5 de marzo, por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades” — B.O.E. 11.3.2004, denominado en lo sucesivo el TRLIS).

| 2. | Mediante la pregunta escrita no P-5509/06, el diputado del Parlamento Europeo David Martin (PSE) se quejó ante la Comisión por la OPA hostil mediante la compra de acciones del generador y distribuidor británico de energía ScottishPower por parte del productor español de energía Iberdrola, que, según dicho diputado del Parlamento Europeo, se habría beneficiado irregularmente de una ayuda estatal en forma de prima fiscal aplicable a la adquisición. El diputado del Parlamento Europeo pidió a la Comisión que examinara todos los problemas de competencia que planteaba la adquisición, notificada el 12 de enero de 2007 para su examen por la Comisión de conformidad con el artículo 4 del Reglamento (CE) no 139/2004 del Consejo, de 20 de enero de 2004, sobre el control de las concentraciones entre empresas (1) (denominado en lo sucesivo el “Reglamento de concentraciones”). Mediante la Decisión de 26 de marzo de 2007 (Asunto COMP/M.4517 — Iberdrola/Scottishpower, SG-Greffe (2007) D/201696) (2), la Comisión decidió no oponerse a la operación notificada y declararla compatible con el mercado común en aplicación del artículo 6, apartado 1, letra b), del Reglamento de concentraciones. Tal como se recoge en la decisión de la Comisión (3), la Comisión pidió a Iberdrola que calculara el valor actual neto del posible incentivo fiscal máximo que ofrecía el artículo 12.5 del TRLIS. El resultado de este cálculo oscilaba entre [...] (4) y [...] EUR. |
| --- | --- |

2.

Mediante la pregunta escrita no P-5509/06, el diputado del Parlamento Europeo David Martin (PSE) se quejó ante la Comisión por la OPA hostil mediante la compra de acciones del generador y distribuidor británico de energía ScottishPower por parte del productor español de energía Iberdrola, que, según dicho diputado del Parlamento Europeo, se habría beneficiado irregularmente de una ayuda estatal en forma de prima fiscal aplicable a la adquisición. El diputado del Parlamento Europeo pidió a la Comisión que examinara todos los problemas de competencia que planteaba la adquisición, notificada el 12 de enero de 2007 para su examen por la Comisión de conformidad con el artículo 4 del Reglamento (CE) no 139/2004 del Consejo, de 20 de enero de 2004, sobre el control de las concentraciones entre empresas (1) (denominado en lo sucesivo el “Reglamento de concentraciones”). Mediante la Decisión de 26 de marzo de 2007 (Asunto COMP/M.4517 — Iberdrola/Scottishpower, SG-Greffe (2007) D/201696) (2), la Comisión decidió no oponerse a la operación notificada y declararla compatible con el mercado común en aplicación del artículo 6, apartado 1, letra b), del Reglamento de concentraciones. Tal como se recoge en la decisión de la Comisión (3), la Comisión pidió a Iberdrola que calculara el valor actual neto del posible incentivo fiscal máximo que ofrecía el artículo 12.5 del TRLIS. El resultado de este cálculo oscilaba entre [...] (4) y [...] EUR.

| 3. | Por carta de 15 de enero de 2007 (D/50164), la Comisión pidió a las autoridades españolas que proporcionaran información para evaluar el alcance y los efectos del artículo 12.5 del TRLIS en cuanto a su posible calificación de ayuda estatal y su compatibilidad con el mercado común. |
| --- | --- |

3.

Por carta de 15 de enero de 2007 (D/50164), la Comisión pidió a las autoridades españolas que proporcionaran información para evaluar el alcance y los efectos del artículo 12.5 del TRLIS en cuanto a su posible calificación de ayuda estatal y su compatibilidad con el mercado común.

| 4. | Por carta de 16 de febrero de 2007 (A/31454), las autoridades españolas proporcionaron la información requerida. |
| --- | --- |

4.

Por carta de 16 de febrero de 2007 (A/31454), las autoridades españolas proporcionaron la información requerida.

| 5. | Por carta de 26 de marzo de 2007, la Comisión invitó a las autoridades españolas a proporcionar información adicional con objeto de concluir su evaluación preliminar del régimen y su posible justificación por la naturaleza del sistema fiscal español. |
| --- | --- |

5.

Por carta de 26 de marzo de 2007, la Comisión invitó a las autoridades españolas a proporcionar información adicional con objeto de concluir su evaluación preliminar del régimen y su posible justificación por la naturaleza del sistema fiscal español.

| 6. | Tras la carta de la Comisión de 19 de abril de 2007 (D/51706) que ampliaba el plazo de respuesta pedido por las autoridades españolas mediante carta de 17 de abril de 2007 (A/33224), las autoridades españolas proporcionaron la información adicional solicitada mediante carta de 4 de junio de 2007 (A/34596). |
| --- | --- |

6.

Tras la carta de la Comisión de 19 de abril de 2007 (D/51706) que ampliaba el plazo de respuesta pedido por las autoridades españolas mediante carta de 17 de abril de 2007 (A/33224), las autoridades españolas proporcionaron la información adicional solicitada mediante carta de 4 de junio de 2007 (A/34596).

| 7. | Por fax con fecha de 28 de agosto de 2007, la Comisión recibió una denuncia oficial de un operador privado según la cual el sistema instaurado por el artículo 12.5 de la Ley del Impuesto sobre Sociedades españolas constituía ayuda estatal y era por lo tanto incompatible con el mercado común. El denunciante pidió quedar en el anonimato. |
| --- | --- |

7.

Por fax con fecha de 28 de agosto de 2007, la Comisión recibió una denuncia oficial de un operador privado según la cual el sistema instaurado por el artículo 12.5 de la Ley del Impuesto sobre Sociedades españolas constituía ayuda estatal y era por lo tanto incompatible con el mercado común. El denunciante pidió quedar en el anonimato.

DESCRIPCIÓN DETALLADA DEL RÉGIMEN

| 8. | El artículo 2.5 de la Sección segunda de la Ley no 24/2001 de 27 de diciembre de 2001 modificó la Ley del Impuesto sobre Sociedades española no 43/1995 de 27 de diciembre de 1995, añadiendo el artículo 12.5. La Ley no 4/2004 de 5 de marzo de 2005 consolidó las modificaciones introducidas hasta esa fecha en la Ley del Impuesto sobre Sociedades en una versión refundida (del TRLIS). |
| --- | --- |

8.

El artículo 2.5 de la Sección segunda de la Ley no 24/2001 de 27 de diciembre de 2001 modificó la Ley del Impuesto sobre Sociedades española no 43/1995 de 27 de diciembre de 1995, añadiendo el artículo 12.5. La Ley no 4/2004 de 5 de marzo de 2005 consolidó las modificaciones introducidas hasta esa fecha en la Ley del Impuesto sobre Sociedades en una versión refundida (del TRLIS).

| 9. | El artículo 12.5 del TRLIS, titulado “Correcciones de valor: pérdida de valor de los elementos patrimoniales” entró en vigor el 1 de enero de 2002. Establece que una empresa imponible en España puede deducir de su renta imponible el fondo de comercio financiero que resulta de la adquisición de una participación de por lo menos un 5 % de una empresa extranjera, en tramos anuales iguales, durante los 20 años siguientes a la adquisición. |
| --- | --- |

9.

El artículo 12.5 del TRLIS, titulado “Correcciones de valor: pérdida de valor de los elementos patrimoniales” entró en vigor el 1 de enero de 2002. Establece que una empresa imponible en España puede deducir de su renta imponible el fondo de comercio financiero que resulta de la adquisición de una participación de por lo menos un 5 % de una empresa extranjera, en tramos anuales iguales, durante los 20 años siguientes a la adquisición.

| 10. | Según los principios contables generales, el fondo de comercio consiste en la diferencia entre el precio de adquisición pagado por un activo y su valor de mercado o su valor contable. El concepto de fondo de comercio incluye el de “fondo de comercio financiero”, que consiste en la diferencia entre el coste de adquisición de una acción y el valor de mercado de los activos que componen las empresas cuyas acciones se adquieren. Dado que los principios contables españoles no aceptan la referencia al valor contable, esta distinción carece de importancia a efectos de la evaluación del régimen que nos ocupa y concepto de fondo de comercio financiero establecido en el artículo 12.5 es coherente con el concepto de fondo de comercio aceptado generalmente en España. |
| --- | --- |

10.

Según los principios contables generales, el fondo de comercio consiste en la diferencia entre el precio de adquisición pagado por un activo y su valor de mercado o su valor contable. El concepto de fondo de comercio incluye el de “fondo de comercio financiero”, que consiste en la diferencia entre el coste de adquisición de una acción y el valor de mercado de los activos que componen las empresas cuyas acciones se adquieren. Dado que los principios contables españoles no aceptan la referencia al valor contable, esta distinción carece de importancia a efectos de la evaluación del régimen que nos ocupa y concepto de fondo de comercio financiero establecido en el artículo 12.5 es coherente con el concepto de fondo de comercio aceptado generalmente en España.

| 11. | El artículo 12.5 del TRLIS establece que el importe del fondo de comercio financiero se determina deduciendo el valor corriente o de mercado de los activos materiales e inmateriales de la empresa adquirida imputados de conformidad con los criterios establecidos en el Real Decreto no 1815/1991, de 20 de diciembre de 1991, por el que se aprueban las normas para la formulación de cuentas anuales consolidadas, y el precio de adquisición pagado por la participación. |
| --- | --- |

11.

El artículo 12.5 del TRLIS establece que el importe del fondo de comercio financiero se determina deduciendo el valor corriente o de mercado de los activos materiales e inmateriales de la empresa adquirida imputados de conformidad con los criterios establecidos en el Real Decreto no 1815/1991, de 20 de diciembre de 1991, por el que se aprueban las normas para la formulación de cuentas anuales consolidadas, y el precio de adquisición pagado por la participación.

| 12. | El artículo 12.5 del TRLIS establece que la amortización del fondo de comercio financiero se condiciona al cumplimiento de las siguientes condiciones, establecidas en el artículo 21 del TRLIS:






  a) | el porcentaje de participación, directa o indirecta, en la entidad no residente debe ser, al menos, del 5 % durante un período mínimo de un año [artículo 21.1 a) del TRLIS]; |
| --- | --- | --- |

12.

El artículo 12.5 del TRLIS establece que la amortización del fondo de comercio financiero se condiciona al cumplimiento de las siguientes condiciones, establecidas en el artículo 21 del TRLIS:

a)

el porcentaje de participación, directa o indirecta, en la entidad no residente debe ser, al menos, del 5 % durante un período mínimo de un año [artículo 21.1 a) del TRLIS];

| b) | la empresa extranjera tiene que estar sujeta a un impuesto similar al impuesto aplicable en España. Se considerará cumplido este requisito, cuando la entidad participada sea residente en un país con el que España tenga suscrito un convenio para evitar la doble imposición internacional y la evasión fiscal [artículo 21.1 b) del TRLIS]; |
| --- | --- |

b)

la empresa extranjera tiene que estar sujeta a un impuesto similar al impuesto aplicable en España. Se considerará cumplido este requisito, cuando la entidad participada sea residente en un país con el que España tenga suscrito un convenio para evitar la doble imposición internacional y la evasión fiscal [artículo 21.1 b) del TRLIS];

| c) | los ingresos de la empresa extranjera deben proceder principalmente de actividades empresariales en el extranjero. Se considerará cumplido este requisito cuando al menos el 85 % de los ingresos de la empresa participada:






  I. | no sean ingresos pertenecientes a una categoría sujeta a las normas españolas contrarias al aplazamiento fiscal aplicables a las empresas extranjeras controladas y estar gravados como si fueran ingresos obtenidos en España [artículo 21.1 c) 1o] del TRLIS. Se considera expresamente que cumplen estos requisitos las rentas procedentes de las siguientes actividades:






  — | comercio al por mayor, cuando ni el país de origen de las mercancías ni los clientes de la empresa participada están en España, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

los ingresos de la empresa extranjera deben proceder principalmente de actividades empresariales en el extranjero. Se considerará cumplido este requisito cuando al menos el 85 % de los ingresos de la empresa participada:

I.

no sean ingresos pertenecientes a una categoría sujeta a las normas españolas contrarias al aplazamiento fiscal aplicables a las empresas extranjeras controladas y estar gravados como si fueran ingresos obtenidos en España [artículo 21.1 c) 1o] del TRLIS. Se considera expresamente que cumplen estos requisitos las rentas procedentes de las siguientes actividades:

—

comercio al por mayor, cuando ni el país de origen de las mercancías ni los clientes de la empresa participada están en España,

| — | servicios prestados a beneficiarios que no tengan su domicilio fiscal en España, |
| --- | --- |

—

servicios prestados a beneficiarios que no tengan su domicilio fiscal en España,

| — | servicios financieros prestados a clientes no residentes en España, |
| --- | --- |

—

servicios financieros prestados a clientes no residentes en España,

| — | servicios de seguro relativos a riesgos no situados en España. |
| --- | --- |

—

servicios de seguro relativos a riesgos no situados en España.

| II. | no sean ingresos por dividendos siempre que se cumplan las condiciones relativas a la naturaleza del ingreso de la participación establecidos en el artículo 21.1 a) del TRLIS y al nivel de participación directa e indirecta de la empresa española [artículo 21.1 c) 2o del TRLIS]. |
| --- | --- |

II.

no sean ingresos por dividendos siempre que se cumplan las condiciones relativas a la naturaleza del ingreso de la participación establecidos en el artículo 21.1 a) del TRLIS y al nivel de participación directa e indirecta de la empresa española [artículo 21.1 c) 2o del TRLIS].

VALORACIÓN DE LA MEDIDA

Ayuda estatal en el sentido del artículo 87, apartado 1

| 13. | Para determinar si la medida en cuestión constituye ayuda estatal en el sentido del artículo 87, apartado 1, CE, la Comisión tiene que evaluar si la medida confiere una ventaja económica al favorecer a determinadas empresas o a la producción de ciertas mercancías mediante recursos del Estado y si tal ventaja falsea o amenaza falsear la competencia y puede afectar a los intercambios comerciales entre los Estados miembros. |
| --- | --- |

13.

Para determinar si la medida en cuestión constituye ayuda estatal en el sentido del artículo 87, apartado 1, CE, la Comisión tiene que evaluar si la medida confiere una ventaja económica al favorecer a determinadas empresas o a la producción de ciertas mercancías mediante recursos del Estado y si tal ventaja falsea o amenaza falsear la competencia y puede afectar a los intercambios comerciales entre los Estados miembros.

Ventaja económica

| 14. | Para determinar si el régimen fiscal que nos ocupa confiere a sus beneficiarios una ventaja económica que reduce las cargas fiscales que debería soportar normalmente en el marco de sus actividades empresariales, el principal criterio consiste en probar que el régimen establece una excepción a la aplicación del sistema fiscal. Para ello, habría que definir en primer lugar el régimen fiscal en cuestión. A continuación habría que decidir si se ha concedido una ventaja y si tal ventaja se justifica por la naturaleza o el sistema general del régimen, es decir, si la excepción se deriva directamente de los principios básicos o fundacionales del régimen fiscal en cuestión. |
| --- | --- |

14.

Para determinar si el régimen fiscal que nos ocupa confiere a sus beneficiarios una ventaja económica que reduce las cargas fiscales que debería soportar normalmente en el marco de sus actividades empresariales, el principal criterio consiste en probar que el régimen establece una excepción a la aplicación del sistema fiscal. Para ello, habría que definir en primer lugar el régimen fiscal en cuestión. A continuación habría que decidir si se ha concedido una ventaja y si tal ventaja se justifica por la naturaleza o el sistema general del régimen, es decir, si la excepción se deriva directamente de los principios básicos o fundacionales del régimen fiscal en cuestión.

| 15. | Según se ha indicado anteriormente, la ventaja proporcionada por el sistema en cuestión consiste en una reducción fiscal que es proporcional a una parte del precio de adquisición pagado por la participación comprada. La intensidad de la ventaja con respecto al precio de adquisición pagado corresponde al valor descontado neto de la amortización deducible durante los 20 años siguientes a la adquisición y por lo tanto depende del tipo del impuesto aplicable a la empresa en los años correspondientes y del tipo de interés de descuento aplicable. Por ejemplo, una participación adquirida en 2002 supondría una ventaja que correspondería a un 20,6 % del importe del fondo de comercio financiero, si se aplica un tipo de interés de descuento del 5 % (5) y se toma en cuenta la actual estructura de los tipos del impuesto sobre las empresas hasta el año 2022 tal y como se establece en la actualidad en la Ley no 35/2006 (6). El argumento de que la ventaja fiscal que resulta de la amortización del fondo de comercio financiero se recupera en el momento de la venta de las participaciones adquiridas previamente no altera la conclusión de que en todo caso el régimen proporciona una ventaja temporal en el momento de la adquisición de participaciones extranjeras y que sus beneficiarios pueden aplazar el pago de una parte del impuesto sobre la empresa al que de otro modo estarían inmediatamente sujetos en el momento de la adquisición de las participaciones. |
| --- | --- |

15.

Según se ha indicado anteriormente, la ventaja proporcionada por el sistema en cuestión consiste en una reducción fiscal que es proporcional a una parte del precio de adquisición pagado por la participación comprada. La intensidad de la ventaja con respecto al precio de adquisición pagado corresponde al valor descontado neto de la amortización deducible durante los 20 años siguientes a la adquisición y por lo tanto depende del tipo del impuesto aplicable a la empresa en los años correspondientes y del tipo de interés de descuento aplicable. Por ejemplo, una participación adquirida en 2002 supondría una ventaja que correspondería a un 20,6 % del importe del fondo de comercio financiero, si se aplica un tipo de interés de descuento del 5 % (5) y se toma en cuenta la actual estructura de los tipos del impuesto sobre las empresas hasta el año 2022 tal y como se establece en la actualidad en la Ley no 35/2006 (6). El argumento de que la ventaja fiscal que resulta de la amortización del fondo de comercio financiero se recupera en el momento de la venta de las participaciones adquiridas previamente no altera la conclusión de que en todo caso el régimen proporciona una ventaja temporal en el momento de la adquisición de participaciones extranjeras y que sus beneficiarios pueden aplazar el pago de una parte del impuesto sobre la empresa al que de otro modo estarían inmediatamente sujetos en el momento de la adquisición de las participaciones.

| 16. | La Comisión considera que la medida en cuestión se sale del alcance ordinario del sistema español del impuesto sobre sociedades, que es el que nos ocupa, y no está vinculada al objetivo de evitar la doble imposición previsto en el artículo 21 del TRLIS que fija las condiciones de aplicación del artículo 12.5 del TRLIS. |
| --- | --- |

16.

La Comisión considera que la medida en cuestión se sale del alcance ordinario del sistema español del impuesto sobre sociedades, que es el que nos ocupa, y no está vinculada al objetivo de evitar la doble imposición previsto en el artículo 21 del TRLIS que fija las condiciones de aplicación del artículo 12.5 del TRLIS.

| 17. | El régimen es una excepción a la regla general contenida en el artículo 12.3 del TRLIS que sólo permite la deducción parcial de las participaciones nacionales y extranjeras por las depreciaciones ocurridas entre el inicio y el cierre de cualquier ejercicio fiscal. Según los principios contables aceptados generalmente, la naturaleza excepcional del régimen en cuestión parece evidente. |
| --- | --- |

17.

El régimen es una excepción a la regla general contenida en el artículo 12.3 del TRLIS que sólo permite la deducción parcial de las participaciones nacionales y extranjeras por las depreciaciones ocurridas entre el inicio y el cierre de cualquier ejercicio fiscal. Según los principios contables aceptados generalmente, la naturaleza excepcional del régimen en cuestión parece evidente.

| 18. | En principio, el precio pagado por la adquisición de una entidad que se sitúe por encima del valor de mercado de los activos que integran la empresa se denomina fondo de comercio y puede consignarse como activo inmaterial separado. Se entiende que el fondo de comercio representa el valor de la buena reputación del nombre comercial, las buenas relaciones con los clientes, la cualificación de los empleados y otros factores similares que permiten esperar que darán lugar en el futuro a unas ganancias superiores a las aparentes. |
| --- | --- |

18.

En principio, el precio pagado por la adquisición de una entidad que se sitúe por encima del valor de mercado de los activos que integran la empresa se denomina fondo de comercio y puede consignarse como activo inmaterial separado. Se entiende que el fondo de comercio representa el valor de la buena reputación del nombre comercial, las buenas relaciones con los clientes, la cualificación de los empleados y otros factores similares que permiten esperar que darán lugar en el futuro a unas ganancias superiores a las aparentes.

| 19. | El fondo de comercio sólo puede consignarse por separado tras una combinación de empresas, que se materializa en caso de adquisición o contribución de los activos integrantes de empresas independientes o tras una fusión o una operación de escisión. En estos casos, el fondo de comercio consiste en la diferencia contable entre el coste de adquisición y el valor de mercado de los activos que componían las empresas adquiridas o poseídas por la empresa fusionada. |
| --- | --- |

19.

El fondo de comercio sólo puede consignarse por separado tras una combinación de empresas, que se materializa en caso de adquisición o contribución de los activos integrantes de empresas independientes o tras una fusión o una operación de escisión. En estos casos, el fondo de comercio consiste en la diferencia contable entre el coste de adquisición y el valor de mercado de los activos que componían las empresas adquiridas o poseídas por la empresa fusionada.

| 20. | Cuando la adquisición de las actividades empresariales de una empresa se efectúa mediante adquisición de sus acciones, como ocurre en el presente caso, el fondo de comercio sólo puede aparecer si la empresa adquirente se fusiona con la adquirida, teniendo así su control. Sin embargo, según el régimen que nos ocupa, no son necesarios ni el control ni la fusión entre las dos empresas. Basta con la simple adquisición de una participación de por lo menos el 5 % de una empresa extranjera. Así pues, al permitir que el fondo de comercio financiero exista por separado incluso aunque no exista una combinación de las empresas, parece que el régimen en cuestión constituye una excepción a las normas contables ordinarias aplicables en España. Sin embargo, este régimen no puede considerarse una nueva norma contable general porque el fondo de comercio financiero resultante de la adquisición de participaciones nacionales no puede amortizarse. |
| --- | --- |

20.

Cuando la adquisición de las actividades empresariales de una empresa se efectúa mediante adquisición de sus acciones, como ocurre en el presente caso, el fondo de comercio sólo puede aparecer si la empresa adquirente se fusiona con la adquirida, teniendo así su control. Sin embargo, según el régimen que nos ocupa, no son necesarios ni el control ni la fusión entre las dos empresas. Basta con la simple adquisición de una participación de por lo menos el 5 % de una empresa extranjera. Así pues, al permitir que el fondo de comercio financiero exista por separado incluso aunque no exista una combinación de las empresas, parece que el régimen en cuestión constituye una excepción a las normas contables ordinarias aplicables en España. Sin embargo, este régimen no puede considerarse una nueva norma contable general porque el fondo de comercio financiero resultante de la adquisición de participaciones nacionales no puede amortizarse.

| 21. | Según los principios contables españoles, en el caso de empresas no combinadas, el fondo de comercio solamente puede computarse en abstracto consolidando las cuentas de la empresa participada con las de la empresa que posee la participación. Sin embargo, la consolidación de las cuentas sólo es posible en algunas situaciones para presentar la situación global de un grupo de empresas sujetas a control unitario. En estos casos limitados, se consolidan las cuentas de cualesquiera empresas controladas del grupo, no solamente las de las empresas extranjeras participadas directamente, y se toma en cuenta todo el activo y el pasivo y no únicamente el fondo de comercio financiero. También a este respecto, el régimen que nos ocupa parece constituir una excepción a las normas contables ordinarias aplicables en España. |
| --- | --- |

21.

Según los principios contables españoles, en el caso de empresas no combinadas, el fondo de comercio solamente puede computarse en abstracto consolidando las cuentas de la empresa participada con las de la empresa que posee la participación. Sin embargo, la consolidación de las cuentas sólo es posible en algunas situaciones para presentar la situación global de un grupo de empresas sujetas a control unitario. En estos casos limitados, se consolidan las cuentas de cualesquiera empresas controladas del grupo, no solamente las de las empresas extranjeras participadas directamente, y se toma en cuenta todo el activo y el pasivo y no únicamente el fondo de comercio financiero. También a este respecto, el régimen que nos ocupa parece constituir una excepción a las normas contables ordinarias aplicables en España.

| 22. | También en virtud del sistema español de fiscalidad de las empresas, la amortización del fondo de comercio sólo es posible en caso de absorción de los activos de la empresa adquirida por la empresa adquirente [artículo 11.4 del TRLIS]. Sin embargo el régimen español que nos ocupa parece sustraerse a este principio. Efectivamente para que se produzca dicha absorción, se exige que la empresa que incorpore a otra empresa controle esta última, mientras que en el régimen que nos ocupa basta con que posea una participación significativa. |
| --- | --- |

22.

También en virtud del sistema español de fiscalidad de las empresas, la amortización del fondo de comercio sólo es posible en caso de absorción de los activos de la empresa adquirida por la empresa adquirente [artículo 11.4 del TRLIS]. Sin embargo el régimen español que nos ocupa parece sustraerse a este principio. Efectivamente para que se produzca dicha absorción, se exige que la empresa que incorpore a otra empresa controle esta última, mientras que en el régimen que nos ocupa basta con que posea una participación significativa.

| 23. | Así pues, en la fase actual del procedimiento la Comisión concluye que la amortización fiscal del fondo de comercio financiero que es fruto de la adquisición de una participación del 5 % en una entidad extranjera parece constituir un incentivo excepcional, que se aparta de la lógica y del régimen general de los sistemas contable y fiscal de España, proporcionando una ventaja a sus beneficiarios al eximirles de las cargas fiscales que deberían soportar normalmente. |
| --- | --- |

23.

Así pues, en la fase actual del procedimiento la Comisión concluye que la amortización fiscal del fondo de comercio financiero que es fruto de la adquisición de una participación del 5 % en una entidad extranjera parece constituir un incentivo excepcional, que se aparta de la lógica y del régimen general de los sistemas contable y fiscal de España, proporcionando una ventaja a sus beneficiarios al eximirles de las cargas fiscales que deberían soportar normalmente.

Presencia de recursos estatales

| 24. | La Comisión observa que la medida implica el uso de recursos del Estado ya que supone la renuncia a ingresos tributarias por parte de la Hacienda española por un importe que corresponde a una reducción de la deuda fiscal de las empresas imponibles en España que adquieran una participación significativa en empresas extranjeras durante el período de amortización de los 20 años siguientes a la adquisición. |
| --- | --- |

24.

La Comisión observa que la medida implica el uso de recursos del Estado ya que supone la renuncia a ingresos tributarias por parte de la Hacienda española por un importe que corresponde a una reducción de la deuda fiscal de las empresas imponibles en España que adquieran una participación significativa en empresas extranjeras durante el período de amortización de los 20 años siguientes a la adquisición.

| 25. | La renuncia a los ingresos fiscales es equivalente a gastos de Hacienda y en este sentido afecta a los recursos del Estado. |
| --- | --- |

25.

La renuncia a los ingresos fiscales es equivalente a gastos de Hacienda y en este sentido afecta a los recursos del Estado.

Favorecer a determinadas empresas o producciones

| 26. | Para establecer si constituye ayuda estatal el régimen español que permite la amortización extraordinaria del fondo de comercio financiero que es fruto de la adquisición de una participación significativa en una empresa extranjera, es necesario determinar si implica efectivamente ventajas que benefician exclusivamente a ciertas empresas o ciertos sectores. Por lo tanto, para que una medida se considere ayuda estatal, lo que cuenta es que las empresas beneficiarias pertenezcan a una categoría específica determinada por la aplicación, de derecho o de hecho, de los criterios previstos en el régimen en cuestión. |
| --- | --- |

26.

Para establecer si constituye ayuda estatal el régimen español que permite la amortización extraordinaria del fondo de comercio financiero que es fruto de la adquisición de una participación significativa en una empresa extranjera, es necesario determinar si implica efectivamente ventajas que benefician exclusivamente a ciertas empresas o ciertos sectores. Por lo tanto, para que una medida se considere ayuda estatal, lo que cuenta es que las empresas beneficiarias pertenezcan a una categoría específica determinada por la aplicación, de derecho o de hecho, de los criterios previstos en el régimen en cuestión.

| 27. | La Comisión considera que el régimen que nos ocupa parece cumplir esta condición puesto que sólo puede beneficiarse de la amortización fiscal una categoría de empresas, a saber las que adquieren ciertas participaciones, de por lo menos un 5 % del capital social de una empresa participada, y sólo de empresas extranjeras a condición de que se cumplan los criterios previstos por el artículo 21.1 del TRLIS. |
| --- | --- |

27.

La Comisión considera que el régimen que nos ocupa parece cumplir esta condición puesto que sólo puede beneficiarse de la amortización fiscal una categoría de empresas, a saber las que adquieren ciertas participaciones, de por lo menos un 5 % del capital social de una empresa participada, y sólo de empresas extranjeras a condición de que se cumplan los criterios previstos por el artículo 21.1 del TRLIS.

| 28. | Por consiguiente, la Comisión estima que las medidas en cuestión parecen selectivas en la medida en que proporcionan ventajas reservadas a empresas que realizan inversiones de explotación en empresas extranjeras que realizan directamente actividades económicas en el extranjero. Al parecer, no se conceden las mismas ventajas directas para las inversiones similares en empresas españolas. |
| --- | --- |

28.

Por consiguiente, la Comisión estima que las medidas en cuestión parecen selectivas en la medida en que proporcionan ventajas reservadas a empresas que realizan inversiones de explotación en empresas extranjeras que realizan directamente actividades económicas en el extranjero. Al parecer, no se conceden las mismas ventajas directas para las inversiones similares en empresas españolas.

| 29. | La Comisión considera bien establecida la anterior conclusión provisional según la jurisprudencia reiterada del Tribunal de Justicia. De conformidad con dicha jurisprudencia, una reducción fiscal que favorece solamente la exportación de productos nacionales constituye ayuda estatal (7). Además, según el tribunal, ni el elevado número de empresas beneficiarias ni la diversidad e importancia de los sectores industriales a los que pertenecen dichas empresas permiten considerar que las medidas analizadas constituyen una medida general de política económica (8). |
| --- | --- |

29.

La Comisión considera bien establecida la anterior conclusión provisional según la jurisprudencia reiterada del Tribunal de Justicia. De conformidad con dicha jurisprudencia, una reducción fiscal que favorece solamente la exportación de productos nacionales constituye ayuda estatal (7). Además, según el tribunal, ni el elevado número de empresas beneficiarias ni la diversidad e importancia de los sectores industriales a los que pertenecen dichas empresas permiten considerar que las medidas analizadas constituyen una medida general de política económica (8).

| 30. | La Comisión observa que la ventaja que ofrece el régimen en cuestión parece permitir el pago de un precio adicional para adquirir una participación significativa y por lo tanto se dirige particularmente a las inversiones de capital. El argumento de que la ventaja fiscal que resulta de la amortización del fondo de comercio financiero se recupera en el momento de la venta de las participaciones adquiridas previamente no puede alterar la conclusión de que en todo caso el régimen puede proporcionar una ventaja temporal en el momento de la adquisición de participaciones extranjeras y que sus beneficiarios pueden aplazar el pago de una parte del impuesto sobre la empresa al que de otro modo estarían inmediatamente sujetos hasta el momento de la venta de las participaciones. |
| --- | --- |

30.

La Comisión observa que la ventaja que ofrece el régimen en cuestión parece permitir el pago de un precio adicional para adquirir una participación significativa y por lo tanto se dirige particularmente a las inversiones de capital. El argumento de que la ventaja fiscal que resulta de la amortización del fondo de comercio financiero se recupera en el momento de la venta de las participaciones adquiridas previamente no puede alterar la conclusión de que en todo caso el régimen puede proporcionar una ventaja temporal en el momento de la adquisición de participaciones extranjeras y que sus beneficiarios pueden aplazar el pago de una parte del impuesto sobre la empresa al que de otro modo estarían inmediatamente sujetos hasta el momento de la venta de las participaciones.

| 31. | En conclusión, en la fase actual de su examen, la Comisión alberga dudas en cuanto al carácter general del régimen establecido en el artículo 12.5 del TRLIS. Este régimen parece establecer una ventaja fiscal selectiva que solamente favorece a las empresas españolas que invierten en el extranjero mediante la adquisición de participaciones significativas de empresas extranjeras. |
| --- | --- |

31.

En conclusión, en la fase actual de su examen, la Comisión alberga dudas en cuanto al carácter general del régimen establecido en el artículo 12.5 del TRLIS. Este régimen parece establecer una ventaja fiscal selectiva que solamente favorece a las empresas españolas que invierten en el extranjero mediante la adquisición de participaciones significativas de empresas extranjeras.

Justificación por la lógica del sistema

| 32. | En sus observaciones preliminares, España explicó que el régimen constituía una medida fiscal general que no suponía una excepción a la lógica inherente del sistema fiscal español y que en cualquier caso se justificaba por el principio de neutralidad impositiva. Concretamente, España señaló que el régimen sería considerado como una medida general por la Comisión según su respuesta a la Pregunta escrita no E-4431/05 y sostuvo que fijaba deducciones fiscales equivalentes (para el fondo de comercio) en los dos casos posibles de adquisición directa e indirecta de empresas; a saber. la adquisición directa de los activos de una empresa (combinación de empresas — normalmente el fondo de comercio es deducible), y la adquisición indirecta de sus participaciones (el fondo de comercio solamente es deducible en caso de fusión). |
| --- | --- |

32.

En sus observaciones preliminares, España explicó que el régimen constituía una medida fiscal general que no suponía una excepción a la lógica inherente del sistema fiscal español y que en cualquier caso se justificaba por el principio de neutralidad impositiva. Concretamente, España señaló que el régimen sería considerado como una medida general por la Comisión según su respuesta a la Pregunta escrita no E-4431/05 y sostuvo que fijaba deducciones fiscales equivalentes (para el fondo de comercio) en los dos casos posibles de adquisición directa e indirecta de empresas; a saber. la adquisición directa de los activos de una empresa (combinación de empresas — normalmente el fondo de comercio es deducible), y la adquisición indirecta de sus participaciones (el fondo de comercio solamente es deducible en caso de fusión).

| 33. | La Comisión sin embargo considera que, conforme a la jurisprudencia establecida del Tribunal, no constituyen ayuda estatal únicamente aquellas medidas que establecen una diferencia entre las empresas cuando dicha diferencia resulta de la naturaleza y la estructura global del sistema de cargas del que forman parte. Esta justificación basada en la naturaleza o la estructura global del sistema fiscal refleja la coherencia de una determinada medida fiscal con la lógica interna del sistema fiscal en general. En el presente caso la Comisión observa que una diferencia fiscal como la que resulta de la medida en cuestión no puede ser dictada simplemente por las finalidades y los objetivos generales perseguidos por el Estado (9), sino debe responder a una diferencia objetiva que se refleje efectivamente en el sistema fiscal. |
| --- | --- |

33.

La Comisión sin embargo considera que, conforme a la jurisprudencia establecida del Tribunal, no constituyen ayuda estatal únicamente aquellas medidas que establecen una diferencia entre las empresas cuando dicha diferencia resulta de la naturaleza y la estructura global del sistema de cargas del que forman parte. Esta justificación basada en la naturaleza o la estructura global del sistema fiscal refleja la coherencia de una determinada medida fiscal con la lógica interna del sistema fiscal en general. En el presente caso la Comisión observa que una diferencia fiscal como la que resulta de la medida en cuestión no puede ser dictada simplemente por las finalidades y los objetivos generales perseguidos por el Estado (9), sino debe responder a una diferencia objetiva que se refleje efectivamente en el sistema fiscal.

| 34. | La Comisión tampoco puede aceptar la justificación alegada del régimen de amortización como un mecanismo previo para evitar la doble imposición de los futuros dividendos que se gravarían cuando se realizaran los futuros beneficios y que no deberían ser gravados dos veces cuando se reparten a la empresa que posee una participación significativa por cuya adquisición se pagó el fondo de comercio financiero. El régimen en cuestión no requiere en modo alguno que los beneficios actuales o futuros estén gravados efectivamente en España o en el extranjero para poder amortizar el fondo de comercio financiero, tal como se establece en el artículo 89 del TRLIS para amortizar el fondo de comercio financiero resultante de la fusión de dos empresas. |
| --- | --- |

34.

La Comisión tampoco puede aceptar la justificación alegada del régimen de amortización como un mecanismo previo para evitar la doble imposición de los futuros dividendos que se gravarían cuando se realizaran los futuros beneficios y que no deberían ser gravados dos veces cuando se reparten a la empresa que posee una participación significativa por cuya adquisición se pagó el fondo de comercio financiero. El régimen en cuestión no requiere en modo alguno que los beneficios actuales o futuros estén gravados efectivamente en España o en el extranjero para poder amortizar el fondo de comercio financiero, tal como se establece en el artículo 89 del TRLIS para amortizar el fondo de comercio financiero resultante de la fusión de dos empresas.

| 35. | Además, los dividendos recibidos procedentes de una participación significativa en una empresa extranjera ya se benefician tanto de la exención prevista por el artículo 21 del TRLIS como del crédito fiscal directo previsto en el artículo 32 del TRLIS para evitar la doble imposición internacional. A este respecto, la amortización del fondo de comercio financiero aún daría lugar a una ventaja adicional por lo que respecta a la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras. |
| --- | --- |

35.

Además, los dividendos recibidos procedentes de una participación significativa en una empresa extranjera ya se benefician tanto de la exención prevista por el artículo 21 del TRLIS como del crédito fiscal directo previsto en el artículo 32 del TRLIS para evitar la doble imposición internacional. A este respecto, la amortización del fondo de comercio financiero aún daría lugar a una ventaja adicional por lo que respecta a la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras.

| 36. | En segundo lugar, no parece que el régimen que nos ocupa pretenda eliminar dobles imposiciones internacionales. En realidad el régimen no establece ninguna condición para probar que se ha gravado efectivamente al vendedor por el beneficio resultante de la transferencia de la participación, aunque esta condición se haya impuesto para amortizar el fondo de comercio que sea fruto de una combinación entre empresas en España. |
| --- | --- |

36.

En segundo lugar, no parece que el régimen que nos ocupa pretenda eliminar dobles imposiciones internacionales. En realidad el régimen no establece ninguna condición para probar que se ha gravado efectivamente al vendedor por el beneficio resultante de la transferencia de la participación, aunque esta condición se haya impuesto para amortizar el fondo de comercio que sea fruto de una combinación entre empresas en España.

| 37. | Finalmente, se podría considerar que el régimen en cuestión pretende evitar una diferencia en el tratamiento fiscal entre una adquisición seguida de una combinación de empresas y una adquisición de participaciones sin combinación de empresas y que el alcance del régimen se limita a la adquisición de participaciones extranjeras porque sería más difícil realizar una combinación de empresas transfronteriza que una local, a la que solamente se aplican las normas fiscales españolas. |
| --- | --- |

37.

Finalmente, se podría considerar que el régimen en cuestión pretende evitar una diferencia en el tratamiento fiscal entre una adquisición seguida de una combinación de empresas y una adquisición de participaciones sin combinación de empresas y que el alcance del régimen se limita a la adquisición de participaciones extranjeras porque sería más difícil realizar una combinación de empresas transfronteriza que una local, a la que solamente se aplican las normas fiscales españolas.

| 38. | La Comisión observa, en primer lugar, que una combinación de empresas y una compra de participaciones son objetivamente diferentes y no pueden tratarse como si fueran lo mismo a efectos fiscales, que implican un tratamiento fiscal diferente para situaciones materialmente diferentes. Un mismo tratamiento fiscal del fondo de comercio financiero correspondiente a las adquisiciones de participaciones y del fondo de comercio correspondiente a las combinaciones de empresas constituye una diferencia material que el régimen que nos ocupa pretende eliminar. Sin embargo, la Comisión considera que esta equiparación fiscal no es adecuada para garantizar que se alcanzan los objetivos de neutralidad perseguidos por el sistema fiscal español dado que se limitan exclusivamente a la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras. |
| --- | --- |

38.

La Comisión observa, en primer lugar, que una combinación de empresas y una compra de participaciones son objetivamente diferentes y no pueden tratarse como si fueran lo mismo a efectos fiscales, que implican un tratamiento fiscal diferente para situaciones materialmente diferentes. Un mismo tratamiento fiscal del fondo de comercio financiero correspondiente a las adquisiciones de participaciones y del fondo de comercio correspondiente a las combinaciones de empresas constituye una diferencia material que el régimen que nos ocupa pretende eliminar. Sin embargo, la Comisión considera que esta equiparación fiscal no es adecuada para garantizar que se alcanzan los objetivos de neutralidad perseguidos por el sistema fiscal español dado que se limitan exclusivamente a la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras.

| 39. | En cuanto al tratamiento diferenciado de las adquisiciones de participaciones extranjeras y nacionales, la Comisión observa, en línea con la jurisprudencia del Tribunal (10), que si bien las normas comunitarias de armonización están incompletas en muchos aspectos, ya facilitan las fusiones transfronterizas y el hecho de que dichas normas de armonización estén inacabadas no puede justificar la medida española. |
| --- | --- |

39.

En cuanto al tratamiento diferenciado de las adquisiciones de participaciones extranjeras y nacionales, la Comisión observa, en línea con la jurisprudencia del Tribunal (10), que si bien las normas comunitarias de armonización están incompletas en muchos aspectos, ya facilitan las fusiones transfronterizas y el hecho de que dichas normas de armonización estén inacabadas no puede justificar la medida española.

| 40. | A este respecto la Comisión observa que el fondo de comercio financiero que procede de la adquisición de participaciones nacionales no puede amortizarse mientras que la amortización del fondo de comercio financiero de las empresas extranjeras se amortiza cuando se cumplen ciertas condiciones. El tratamiento fiscal diferente del fondo de comercio financiero de las empresas extranjeras y de las nacionales constituye una diferencia establecida por el régimen en cuestión que no es necesaria ni proporcional para garantizar el logro de los objetivos de neutralidad supuestamente perseguidos por el citado régimen. |
| --- | --- |

40.

A este respecto la Comisión observa que el fondo de comercio financiero que procede de la adquisición de participaciones nacionales no puede amortizarse mientras que la amortización del fondo de comercio financiero de las empresas extranjeras se amortiza cuando se cumplen ciertas condiciones. El tratamiento fiscal diferente del fondo de comercio financiero de las empresas extranjeras y de las nacionales constituye una diferencia establecida por el régimen en cuestión que no es necesaria ni proporcional para garantizar el logro de los objetivos de neutralidad supuestamente perseguidos por el citado régimen.

| 41. | En la fase actual de su investigación, la Comisión concluye por lo tanto que el carácter selectivo del régimen fiscal que nos ocupa no parece justificarse por la naturaleza del sistema impositivo. En su jurisprudencia previa (11), el Tribunal de Justicia ha dictaminado que el criterio de selectividad se cumple si hay empresas en una situación comparable que se ven afectadas de forma desproporcionada por una medida fiscal sin justificación objetiva derivada del objetivo general del régimen. En opinión de la Comisión, resulta desproporcionado que el régimen imponga una tributación nominal y efectiva substancialmente diferente a empresas que se hallan en situación comparable por el mero hecho de que unas de ellas persigan oportunidades de inversión en el extranjero. En consecuencia, la Comisión concluye que el régimen es selectivo puesto que sólo favorece a ciertas empresas que realizan determinadas inversiones en el extranjero y que este carácter específico del régimen no está justificado por la naturaleza del mismo. |
| --- | --- |

41.

En la fase actual de su investigación, la Comisión concluye por lo tanto que el carácter selectivo del régimen fiscal que nos ocupa no parece justificarse por la naturaleza del sistema impositivo. En su jurisprudencia previa (11), el Tribunal de Justicia ha dictaminado que el criterio de selectividad se cumple si hay empresas en una situación comparable que se ven afectadas de forma desproporcionada por una medida fiscal sin justificación objetiva derivada del objetivo general del régimen. En opinión de la Comisión, resulta desproporcionado que el régimen imponga una tributación nominal y efectiva substancialmente diferente a empresas que se hallan en situación comparable por el mero hecho de que unas de ellas persigan oportunidades de inversión en el extranjero. En consecuencia, la Comisión concluye que el régimen es selectivo puesto que sólo favorece a ciertas empresas que realizan determinadas inversiones en el extranjero y que este carácter específico del régimen no está justificado por la naturaleza del mismo.

Falseamiento de la competencia y los intercambios entre Estados miembros

| 42. | Según jurisprudencia reiterada (12), para concluir que una medida falsea la competencia es suficiente con que su beneficiario compita con otras empresas en mercados abiertos a la competencia. |
| --- | --- |

42.

Según jurisprudencia reiterada (12), para concluir que una medida falsea la competencia es suficiente con que su beneficiario compita con otras empresas en mercados abiertos a la competencia.

| 43. | La Comisión considera que, al conceder una ventaja económica a las empresas en España que se dedican a la adquisición de una participación significativa en empresas extranjeras, el régimen puede falsear la competencia en el mercado de la adquisición de empresas europeas, situando a los competidores no españoles en una desventaja relativa a la hora de realizar ofertas comparables en los mercados de referencia. |
| --- | --- |

43.

La Comisión considera que, al conceder una ventaja económica a las empresas en España que se dedican a la adquisición de una participación significativa en empresas extranjeras, el régimen puede falsear la competencia en el mercado de la adquisición de empresas europeas, situando a los competidores no españoles en una desventaja relativa a la hora de realizar ofertas comparables en los mercados de referencia.

| 44. | A juicio de la Comisión, cabe la posibilidad de que los beneficiarios del régimen ejerzan varias actividades económicas y operen en varios mercados abiertos a la competencia. En particular, parece que la medida afecta al comercio entre Estados miembros, tanto en el mercado interno como internacional, ya que puede mejorar las condiciones comerciales de los beneficiarios que se dedican directamente a la gestión de participaciones y participan indirectamente en las actividades de empresas extranjeras. |
| --- | --- |

44.

A juicio de la Comisión, cabe la posibilidad de que los beneficiarios del régimen ejerzan varias actividades económicas y operen en varios mercados abiertos a la competencia. En particular, parece que la medida afecta al comercio entre Estados miembros, tanto en el mercado interno como internacional, ya que puede mejorar las condiciones comerciales de los beneficiarios que se dedican directamente a la gestión de participaciones y participan indirectamente en las actividades de empresas extranjeras.

Compatibilidad

| 45. | La Comisión alberga dudas en cuanto a la compatibilidad de la ayuda estatal analizada con el mercado único. Las autoridades españolas no han presentado argumentos que indiquen que, en el presente asunto, cabe aplicar alguna de las excepciones previstas en el artículo 87, apartados 2 y 3, del Tratado CE, en virtud de las cuales una ayuda estatal puede considerarse compatible con el mercado común. |
| --- | --- |

45.

La Comisión alberga dudas en cuanto a la compatibilidad de la ayuda estatal analizada con el mercado único. Las autoridades españolas no han presentado argumentos que indiquen que, en el presente asunto, cabe aplicar alguna de las excepciones previstas en el artículo 87, apartados 2 y 3, del Tratado CE, en virtud de las cuales una ayuda estatal puede considerarse compatible con el mercado común.

| 46. | En el presente asunto, no parecen aplicables las excepciones previstas en el artículo 87, apartado 2, del Tratado CE, que se refieren a las ayudas de carácter social concedidas a consumidores individuales, las ayudas destinadas a reparar el daño causado por desastres naturales u otros acontecimientos excepcionales y las concedidas en determinadas regiones de la República Federal de Alemania. |
| --- | --- |

46.

En el presente asunto, no parecen aplicables las excepciones previstas en el artículo 87, apartado 2, del Tratado CE, que se refieren a las ayudas de carácter social concedidas a consumidores individuales, las ayudas destinadas a reparar el daño causado por desastres naturales u otros acontecimientos excepcionales y las concedidas en determinadas regiones de la República Federal de Alemania.

| 47. | Tampoco es de aplicación la excepción prevista en el artículo 87, apartado 3, letra a), en virtud de la cual pueden autorizarse las ayudas destinadas a favorecer el desarrollo económico de regiones en las que el nivel de vida sea anormalmente bajo o en las que exista una grave situación de subempleo. Del mismo modo, no parece que el régimen pueda considerarse un proyecto de interés común europeo ni que las ayudas estén destinadas a poner remedio a una grave perturbación de la economía española, tal y como establece el artículo 87, apartado 3, letra b) del Tratado CE. Las ayudas tampoco tienen por objeto promover la cultura y la conservación del patrimonio, tal y como establece al artículo 87, apartado 3, letra d) del Tratado CE. |
| --- | --- |

47.

Tampoco es de aplicación la excepción prevista en el artículo 87, apartado 3, letra a), en virtud de la cual pueden autorizarse las ayudas destinadas a favorecer el desarrollo económico de regiones en las que el nivel de vida sea anormalmente bajo o en las que exista una grave situación de subempleo. Del mismo modo, no parece que el régimen pueda considerarse un proyecto de interés común europeo ni que las ayudas estén destinadas a poner remedio a una grave perturbación de la economía española, tal y como establece el artículo 87, apartado 3, letra b) del Tratado CE. Las ayudas tampoco tienen por objeto promover la cultura y la conservación del patrimonio, tal y como establece al artículo 87, apartado 3, letra d) del Tratado CE.

| 48. | El régimen que nos ocupa ha de examinarse a la luz del artículo 87, apartado 3, letra c) del Tratado CE. Esta disposición permite que se autoricen las ayudas destinadas a facilitar el desarrollo de determinadas actividades o de determinadas regiones económicas, siempre que no alteren las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común. La Comisión considera que las ventajas fiscales concedidas por el régimen no se refieren a inversiones específicas que puedan acogerse a ayuda en virtud de la normativa y de las Directrices comunitarias, a la creación de empleo o a proyectos concretos y parecen constituir una reducción de los costes que en una situación normal deberían soportar las empresas en cuestión en el ejercicio de su actividad y, por consiguiente, deben considerarse ayuda estatal de funcionamiento. De conformidad con la práctica habitual de la Comisión, esta ayuda no puede considerarse compatible con el mercado único ya que no facilita el desarrollo de determinadas actividades ni de determinados ámbitos económicos, y los incentivos en cuestión no están limitados en el tiempo, no se reducen progresivamente ni son proporcionales a lo que es necesario para remediar una desventaja económica específica en los ámbitos en cuestión. |
| --- | --- |

48.

El régimen que nos ocupa ha de examinarse a la luz del artículo 87, apartado 3, letra c) del Tratado CE. Esta disposición permite que se autoricen las ayudas destinadas a facilitar el desarrollo de determinadas actividades o de determinadas regiones económicas, siempre que no alteren las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común. La Comisión considera que las ventajas fiscales concedidas por el régimen no se refieren a inversiones específicas que puedan acogerse a ayuda en virtud de la normativa y de las Directrices comunitarias, a la creación de empleo o a proyectos concretos y parecen constituir una reducción de los costes que en una situación normal deberían soportar las empresas en cuestión en el ejercicio de su actividad y, por consiguiente, deben considerarse ayuda estatal de funcionamiento. De conformidad con la práctica habitual de la Comisión, esta ayuda no puede considerarse compatible con el mercado único ya que no facilita el desarrollo de determinadas actividades ni de determinados ámbitos económicos, y los incentivos en cuestión no están limitados en el tiempo, no se reducen progresivamente ni son proporcionales a lo que es necesario para remediar una desventaja económica específica en los ámbitos en cuestión.

| 49. | Finalmente, la Comisión considera que el régimen falsea el mercado de las adquisiciones de empresas al favorecer a los adquirentes españoles frente a los competidores extranjeros, incluidos los establecidos en otros Estados miembros, por lo que se refiere a las ofertas de adquisición de participaciones significativas fuera de España. La Comisión considera en particular que, en la medida en que el régimen de ayudas en cuestión implica una condonación de impuestos para las inversiones en el extranjero realizadas en España, dicho régimen altera la competencia leal al captar la localización de sociedades de cartera internacionales en España, al tiempo que excluye de la medida las inversiones locales tales como la adquisición de empresas nacionales en España. Además, al fomentar la adquisición española de empresas extranjeras el régimen en cuestión altera las decisiones normales de inversión de las empresas españolas, motivo por el cual parece ser incompatible con el mercado común. |
| --- | --- |

49.

Finalmente, la Comisión considera que el régimen falsea el mercado de las adquisiciones de empresas al favorecer a los adquirentes españoles frente a los competidores extranjeros, incluidos los establecidos en otros Estados miembros, por lo que se refiere a las ofertas de adquisición de participaciones significativas fuera de España. La Comisión considera en particular que, en la medida en que el régimen de ayudas en cuestión implica una condonación de impuestos para las inversiones en el extranjero realizadas en España, dicho régimen altera la competencia leal al captar la localización de sociedades de cartera internacionales en España, al tiempo que excluye de la medida las inversiones locales tales como la adquisición de empresas nacionales en España. Además, al fomentar la adquisición española de empresas extranjeras el régimen en cuestión altera las decisiones normales de inversión de las empresas españolas, motivo por el cual parece ser incompatible con el mercado común.

CONCLUSIONES

| 50. | Habida cuenta de las anteriores consideraciones, la Comisión ha decidido iniciar el procedimiento formal de investigación de conformidad con el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE en relación con el régimen previsto en el artículo 12.5 del TRLIS, un régimen fiscal excepcional que favorece la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras por parte de empresas españolas. |
| --- | --- |

50.

Habida cuenta de las anteriores consideraciones, la Comisión ha decidido iniciar el procedimiento formal de investigación de conformidad con el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE en relación con el régimen previsto en el artículo 12.5 del TRLIS, un régimen fiscal excepcional que favorece la adquisición de participaciones significativas en empresas extranjeras por parte de empresas españolas.

| 51. | La Comisión insta a España para que, en un plazo de un mes a partir de la recepción de la presente, le facilite toda la información necesaria para evaluar la compatibilidad de la ayuda. |
| --- | --- |

51.

La Comisión insta a España para que, en un plazo de un mes a partir de la recepción de la presente, le facilite toda la información necesaria para evaluar la compatibilidad de la ayuda.

| 52. | La Comisión desea recordar a España el efecto suspensivo del artículo 88, apartado 3, del Tratado CE y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que prevé que toda ayuda concedida ilegalmente podrá recuperarse de su beneficiario. La Comisión insta a sus autoridades para que informen inmediatamente a los beneficiarios potenciales de la ayuda. |
| --- | --- |

52.

La Comisión desea recordar a España el efecto suspensivo del artículo 88, apartado 3, del Tratado CE y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que prevé que toda ayuda concedida ilegalmente podrá recuperarse de su beneficiario. La Comisión insta a sus autoridades para que informen inmediatamente a los beneficiarios potenciales de la ayuda.

| 53. | Por la presente, la Comisión comunica a España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen significativo en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados en los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del citado Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en un plazo de un mes a partir de la fecha de dicha publicación. |
| --- | --- |

53.

Por la presente, la Comisión comunica a España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen significativo en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados en los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del citado Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en un plazo de un mes a partir de la fecha de dicha publicación.

| 54. | En especial, la Comisión invita a España y a los beneficiarios potenciales como partes interesadas y a las demás partes interesadas a presentar sus observaciones en cuanto a la posible existencia de expectativas legítimas o de cualquier otro principio general de Derecho comunitario que permitiría a la Comisión renunciar excepcionalmente a la recuperación de conformidad con el artículo 14, apartado 1, segunda frase, del Reglamento (CE) no 659/1999, en caso de que el régimen en cuestión se considere finalmente incompatible con el mercado único.». |
| --- | --- |

54.

En especial, la Comisión invita a España y a los beneficiarios potenciales como partes interesadas y a las demás partes interesadas a presentar sus observaciones en cuanto a la posible existencia de expectativas legítimas o de cualquier otro principio general de Derecho comunitario que permitiría a la Comisión renunciar excepcionalmente a la recuperación de conformidad con el artículo 14, apartado 1, segunda frase, del Reglamento (CE) no 659/1999, en caso de que el régimen en cuestión se considere finalmente incompatible con el mercado único.».

---

(1)  DO L 24 de 2004, p. 1.

1

(2)  Véase: http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/decisions/m4517_20070326_20310_en.pdf

2

(3)  Punto 43.

3

(4)  Cubierta por la obligación de secreto profesional.

4

(5)  Tal como se recoge en el TRLIS modificado por la Ley no 35/2006, el tipo general de gravamen del Impuestos sobre Sociedades utilizado para el cálculo ha sido el 35 % de 2002 a 2006, el 32,5 % en 2007, y en lo sucesivo el 30 %.

5

o

(6)  Disposición adicional octava, Ley no 35/2006, de 28 de noviembre, del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y de modificación parcial de las leyes de los Impuestos sobre Sociedades, sobre la Renta de no Residentes y sobre el Patrimonio, B.O.E. no 285, de 29.11.2006.

6

o

o

(7)  Asuntos acumulados 6/69 y 11/69, Comisión/Francia, Rec. 1969, p. 523. Edición especial española página 437. Véase también el punto 18 de la Comunicación de la Comisión citada más adelante.

7

(8)  Asunto C-75/97, Bélgica/Comisión, Rec. 1999, p. I-3671.

8

(9)  Sentencia en el asunto España/Comisión, apartados 52 y 53, y sentencia en el asunto Comisión/Diputación Foral de Álava, apartado 60, y la jurisprudencia citada en ésta. Esta jurisprudencia fue reproducida por la Comisión en su Comunicación de 10 de diciembre de 1998 relativa a la aplicación de las normas sobre ayudas estatales a las medidas relacionadas con la fiscalidad directa de las empresas (DO C 384 de 1998, p. 3).

9

(10)  Sentencia de 13 de diciembre de 2005 en el asunto C-411/03, SEVIC Systems, apartados 22 a 31, Rec. 2005, p. I-10805.

10

(11)  Asunto C-143/99, Adria-Wien Pipeline, Rec. 2001, p. I-8365.

11

(12)  Asunto T-214/95, Vlaams Gewest/Comisión, Rec. 1998, p. II-717.

12

---

| 21.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 311/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 311/28

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.4975 — Mitsui/Rubis/JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/C 311/16)

| 1. | Komisija 2007. gada 13. decembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmumi Mitsui & Co, Ltd. (“Mitsui”, Japāna) un Rubis group (“Rubis”, Francija) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Rubis Terminal Antwerp (Beļģija), iegādājoties akcijas jaunizveidotā sabiedrībā, kas veido kopuzņēmumu. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2007. gada 13. decembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmumi Mitsui & Co, Ltd. (“Mitsui”, Japāna) un Rubis group (“Rubis”, Francija) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Rubis Terminal Antwerp (Beļģija), iegādājoties akcijas jaunizveidotā sabiedrībā, kas veido kopuzņēmumu.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Mitsui: vairāku visā pasaulē nozīmīgu preču tirdzniecība, ieskaitot elektroenerģiju un ar enerģētiku saistītus produktus, dzelzi un tēraudu, un krāsainos metālus; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Mitsui: vairāku visā pasaulē nozīmīgu preču tirdzniecība, ieskaitot elektroenerģiju un ar enerģētiku saistītus produktus, dzelzi un tēraudu, un krāsainos metālus;

| — | Rubis: šķidro rūpniecisko produktu glabāšana un sašķidrinātas naftas gāzes un naftas produktu izplatīšana Eiropā, Āfrikā un Karību jūras reģiona valstīs; |
| --- | --- |

—

Rubis: šķidro rūpniecisko produktu glabāšana un sašķidrinātas naftas gāzes un naftas produktu izplatīšana Eiropā, Āfrikā un Karību jūras reģiona valstīs;

| — | Rubis Terminal Antwerp: tvertņu termināļu pakalpojumi šķidrajiem rūpnieciskajiem produktiem Antverpenes ostā. |
| --- | --- |

—

Rubis Terminal Antwerp: tvertņu termināļu pakalpojumi šķidrajiem rūpnieciskajiem produktiem Antverpenes ostā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4975 — Mitsui/Rubis/JV uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4975 — Mitsui/Rubis/JV uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

Labojumi

| 21.12.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 311/29 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 311/29

---

Labojums dalībvalstu sniegtajā informācijā par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 78, 2007. gada 11. aprīlis
  )

(2007/C 311/17)

13. lappusē valsts atbalstā Nr. XS 160/06 ailē “Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums”:

tekstu:

“līdz 31.12.2007.”

lasīt šādi:

“līdz 30.6.2008.”

---