# Euroopa Liidu C 326/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.326.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 326 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide3. detsember 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.326.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 326

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide3. detsember 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2010/C 326/01 | Nõukogu järeldused, 19. november 2010, lapsi, noori ja laste õigusi käsitlevate Euroopa ja rahvusvaheliste poliitiliste tegevuskavade kohta | 1 |
| 2010/C 326/02 | Nõukogu järeldused, 19. november 2010, mis käsitlevad noorte juurdepääsu kultuurile | 2 |
| 2010/C 326/03 | Nõukogu otsus, 2. detsember 2010, Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu kahe liikme ametisse nimetamise kohta | 4 |
| 2010/C 326/04 | Nõukogu järeldused, 18. november 2010, spordi rolli kohta aktiivse sotsiaalse kaasamise aluse ja edasiviijana | 5 |
| 2010/C 326/05 | Nõukogu järeldused, 19. november 2010, algatuse Noorte liikuvus kohta – integreeritud lähenemisviis reageerimiseks noorte ees seisvatele väljakutsetele | 9 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 326/06 | Euro vahetuskurss | 12 |
| 2010/C 326/07 | Komisjoni otsus, 2. november 2010, millega luuakse elektroonilisi arveid (e-arveid) käsitlev Euroopa sidusrühmade foorum | 13 |
| | Kontrollikoda |
| 2010/C 326/08 | Eriaruanne nr 8/2010 Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine: Kas ELi investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad? | 16 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2010/C 326/09 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu (ELT C 316, 28.12.2007, lk 1; ELT C 134, 31.5.2008, lk 16; ELT C 177, 12.7.2008, lk 9; ELT C 200, 6.8.2008, lk 10; ELT C 331, 31.12.2008, lk 13; ELT C 3, 8.1.2009, lk 10; ELT C 37, 14.2.2009, lk 10; ELT C 64, 19.3.2009, lk 20; ELT C 99, 30.4.2009, lk 7; ELT C 229, 23.9.2009, lk 28; ELT C 263, 5.11.2009, lk 22; ELT C 298, 8.12.2009, lk 17; ELT C 74, 24.3.2010, lk 13) | 17 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2010/C 326/01

Nõukogu järeldused, 19. november 2010, lapsi, noori ja laste õigusi käsitlevate Euroopa ja rahvusvaheliste poliitiliste tegevuskavade kohta

1

2010/C 326/02

Nõukogu järeldused, 19. november 2010, mis käsitlevad noorte juurdepääsu kultuurile

2

2010/C 326/03

Nõukogu otsus, 2. detsember 2010, Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu kahe liikme ametisse nimetamise kohta

4

2010/C 326/04

Nõukogu järeldused, 18. november 2010, spordi rolli kohta aktiivse sotsiaalse kaasamise aluse ja edasiviijana

5

2010/C 326/05

Nõukogu järeldused, 19. november 2010, algatuse Noorte liikuvus kohta – integreeritud lähenemisviis reageerimiseks noorte ees seisvatele väljakutsetele

9

Euroopa Komisjon

2010/C 326/06

Euro vahetuskurss

12

2010/C 326/07

Komisjoni otsus, 2. november 2010, millega luuakse elektroonilisi arveid (e-arveid) käsitlev Euroopa sidusrühmade foorum

13

Kontrollikoda

2010/C 326/08

Eriaruanne nr 8/2010 Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine: Kas ELi investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad?

16

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2010/C 326/09

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu (ELT C 316, 28.12.2007, lk 1; ELT C 134, 31.5.2008, lk 16; ELT C 177, 12.7.2008, lk 9; ELT C 200, 6.8.2008, lk 10; ELT C 331, 31.12.2008, lk 13; ELT C 3, 8.1.2009, lk 10; ELT C 37, 14.2.2009, lk 10; ELT C 64, 19.3.2009, lk 20; ELT C 99, 30.4.2009, lk 7; ELT C 229, 23.9.2009, lk 28; ELT C 263, 5.11.2009, lk 22; ELT C 298, 8.12.2009, lk 17; ELT C 74, 24.3.2010, lk 13)

17

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 326/10 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power) (
  1
  ) | 21 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 326/10

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power) (
  1
  )

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 3.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/1

---

Nõukogu järeldused, 19. november 2010, lapsi, noori ja laste õigusi käsitlevate Euroopa ja rahvusvaheliste poliitiliste tegevuskavade kohta

2010/C 326/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

1.   TULETAB MEELDE:

| — | Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 3;

| — | nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsiooni Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta, milles märgitakse, et vajaduse korral tuleks kaaluda lastepoliitika mõõdet, võttes arvesse nende õigusi ja kaitset, arvestades, et noorte elu ja tulevikuväljavaated olenevad märkimisväärselt lapsepõlves saadud võimalustest, toetusest ja kaitsest; |
| --- | --- |

—

nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsiooni Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta, milles märgitakse, et vajaduse korral tuleks kaaluda lastepoliitika mõõdet, võttes arvesse nende õigusi ja kaitset, arvestades, et noorte elu ja tulevikuväljavaated olenevad märkimisväärselt lapsepõlves saadud võimalustest, toetusest ja kaitsest;

| — | Euroopa Komisjoni 4. juuli 2006. aasta teatist „Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamine” (1); |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni 4. juuli 2006. aasta teatist „Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamine” (1);

2.   VÕTAB ARVESSE:

| — | eesistujariigi esitatud teavet lapsi, noori ja laste õigusi käsitlevate Euroopa ja rahvusvaheliste poliitiliste tegevuskavade kohta (2); |
| --- | --- |

—

eesistujariigi esitatud teavet lapsi, noori ja laste õigusi käsitlevate Euroopa ja rahvusvaheliste poliitiliste tegevuskavade kohta (2);

| — | noortevaldkonnas võetud meetmeid, et edendada laste ja noorte õigusi osaleda nende elu puudutavate otsuste tegemises; |
| --- | --- |

—

noortevaldkonnas võetud meetmeid, et edendada laste ja noorte õigusi osaleda nende elu puudutavate otsuste tegemises;

3.   RÕHUTAB:

| — | et laste, noorte ja laste õiguste valdkonnas tehtav töö on äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

—

et laste, noorte ja laste õiguste valdkonnas tehtav töö on äärmiselt oluline;

4.   TERVITAB:

| — | Euroopa Komisjoni kavatsust võtta kõnealuses valdkonnas vastu uus teatis, milles käsitletakse ELi strateegiat lapse õiguste kohta; |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni kavatsust võtta kõnealuses valdkonnas vastu uus teatis, milles käsitletakse ELi strateegiat lapse õiguste kohta;

5.   JULGUSTAB SELLEST TULENEVALT:

| — | liikmesriike tegema koostööd ja olema aktiivsed kõnealuses valdkonnas ning laste õigusi käsitlevatel edaspidistel rahvusvahelistel kohtumistel nii ekspertide kui ministrite tasandil. |
| --- | --- |

—

liikmesriike tegema koostööd ja olema aktiivsed kõnealuses valdkonnas ning laste õigusi käsitlevatel edaspidistel rahvusvahelistel kohtumistel nii ekspertide kui ministrite tasandil.

---

(1)  KOM(2006) 367 (lõplik).

(2)  Dok 14855/10.

---

| 3.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/2

---

Nõukogu järeldused, 19. november 2010, mis käsitlevad noorte juurdepääsu kultuurile

2010/C 326/02

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

1.   TULETADES MEELDE

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust võtmepädevuste kohta elukestvas õppes, mis aitab integreerida kultuuri kõikidesse koolides, noorteorganisatsioonides ja koolitusasutustes toimuvatesse õppetegevustesse; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust võtmepädevuste kohta elukestvas õppes, mis aitab integreerida kultuuri kõikidesse koolides, noorteorganisatsioonides ja koolitusasutustes toimuvatesse õppetegevustesse;

| — | nõukogu 16. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta (1) ning selle strateegilisi eesmärke, samuti nõukogu järeldusi kultuurivaldkonna töökava kohta aastateks 2011–2014 (2); |
| --- | --- |

—

nõukogu 16. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta (1) ning selle strateegilisi eesmärke, samuti nõukogu järeldusi kultuurivaldkonna töökava kohta aastateks 2011–2014 (2);

| — | nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsiooni Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta, milles rõhutatakse, et noorte loovust ja innovatsioonivõimet tuleks toetada parema kvaliteediga juurdepääsu kaudu kultuurile ja kultuurilistele väljendusvormidele ning kultuuris ja kultuurilistes väljendusvormides osalemise kaudu varasest east alates, edendades seeläbi isiklikku arengut, paremat õppimisvõimet, kultuuridevahelisi oskusi, kultuurilise mitmekesisuse mõistmist ja austamist ning uute ja paindlike oskuste väljaarendamist tulevaste töövõimaluste jaoks; |
| --- | --- |

—

nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsiooni Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta, milles rõhutatakse, et noorte loovust ja innovatsioonivõimet tuleks toetada parema kvaliteediga juurdepääsu kaudu kultuurile ja kultuurilistele väljendusvormidele ning kultuuris ja kultuurilistes väljendusvormides osalemise kaudu varasest east alates, edendades seeläbi isiklikku arengut, paremat õppimisvõimet, kultuuridevahelisi oskusi, kultuurilise mitmekesisuse mõistmist ja austamist ning uute ja paindlike oskuste väljaarendamist tulevaste töövõimaluste jaoks;

| — | nõukogu 27. novembri 2009. aasta järeldusi loomepõlvkonna kujundamise edendamise kohta – laste ja noorte loovuse ning innovatsioonivõime arendamine kultuurilise eneseväljenduse ja kultuurile juurdepääsu tagamise kaudu, sealhulgas 6 prioriteeti; |
| --- | --- |

—

nõukogu 27. novembri 2009. aasta järeldusi loomepõlvkonna kujundamise edendamise kohta – laste ja noorte loovuse ning innovatsioonivõime arendamine kultuurilise eneseväljenduse ja kultuurile juurdepääsu tagamise kaudu, sealhulgas 6 prioriteeti;

2.   TERVITAB

| — | täiendavaid teadmisi noorte ja kultuuri vallas, näiteks Euroopa komisjoni tellitud uuringut, mis käsitleb noorte juurdepääsu kultuurile (3); |
| --- | --- |

—

täiendavaid teadmisi noorte ja kultuuri vallas, näiteks Euroopa komisjoni tellitud uuringut, mis käsitleb noorte juurdepääsu kultuurile (3);

3.   RÕHUTAB,

| — | et noorte juurdepääs kultuurile hõlmab kahte peamist aspekti: noored kui kasutajad, ostjad, tarbijad ja publik ning noored kui aktiivsed osalejad kunsti- ja kultuurimaailmas ning kunsti ja kultuuri loojad; |
| --- | --- |

—

et noorte juurdepääs kultuurile hõlmab kahte peamist aspekti: noored kui kasutajad, ostjad, tarbijad ja publik ning noored kui aktiivsed osalejad kunsti- ja kultuurimaailmas ning kunsti ja kultuuri loojad;

| — | et see on oluline heaks koostööks noortevaldkonna ja kultuurivaldkonna vahel; |
| --- | --- |

—

et see on oluline heaks koostööks noortevaldkonna ja kultuurivaldkonna vahel;

| — | kui olulised on teadmised uue info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kohta ning nimetatud tehnoloogia edendamine, nähtavus ja kasutamine, hõlmates ka kultuurilise infosisu digitaliseerimist, et parandada noorte juurdepääsu kultuurile; |
| --- | --- |

—

kui olulised on teadmised uue info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kohta ning nimetatud tehnoloogia edendamine, nähtavus ja kasutamine, hõlmates ka kultuurilise infosisu digitaliseerimist, et parandada noorte juurdepääsu kultuurile;

| — | et noorte juurdepääs kultuurile hõlmab ka eneseväljenduse kogemust, isiklikku arengut ja enesekindlust, innovatsiooni ja loovust, kultuuri nautimist ning avatust teistele kultuuridele, sealhulgas Euroopa kultuuripärandile; |
| --- | --- |

—

et noorte juurdepääs kultuurile hõlmab ka eneseväljenduse kogemust, isiklikku arengut ja enesekindlust, innovatsiooni ja loovust, kultuuri nautimist ning avatust teistele kultuuridele, sealhulgas Euroopa kultuuripärandile;

| — | kui oluline on noorte ja kõikide asjaomaste sidusrühmade kultuuripädevuste elukestev areng, kuna see on seotud teiste võtmepädevustega; |
| --- | --- |

—

kui oluline on noorte ja kõikide asjaomaste sidusrühmade kultuuripädevuste elukestev areng, kuna see on seotud teiste võtmepädevustega;

| — | kui tähtis on kultuur kui noorte sotsiaalse kaasamise, võrdsuse ning aktiivse osalemise edendamise ning diskrimineerimise ja vaesuse vastu võitlemise vahend; |
| --- | --- |

—

kui tähtis on kultuur kui noorte sotsiaalse kaasamise, võrdsuse ning aktiivse osalemise edendamise ning diskrimineerimise ja vaesuse vastu võitlemise vahend;

4.   KUTSUB SELLEST TULENEVALT KOMISJONI JA LIIKMESRIIKE ÜLES NING JULGUSTAB NEID TEGEMA OMA VASTAVATE PÄDEVUSVALDKONDADE PIIRES JÄRGMIST:

| — | võtma arvesse kõiki eespool nimetatud uuringus esitatud soovitusi; |
| --- | --- |

—

võtma arvesse kõiki eespool nimetatud uuringus esitatud soovitusi;

| — | hõlbustama kõikide noorte juurdepääsu kultuurile, vähendades uuringus käsitletud takistusi (nt rahalised, keelelised, ajalised ja geograafilised piirangud), võttes arvesse kõikidele noortele varasest east mõeldud kultuuri- ja kunstihariduse ja -koolituse rolli elukestva õppe perspektiivis ning kasutades sihtotstarbelisi programme; |
| --- | --- |

—

hõlbustama kõikide noorte juurdepääsu kultuurile, vähendades uuringus käsitletud takistusi (nt rahalised, keelelised, ajalised ja geograafilised piirangud), võttes arvesse kõikidele noortele varasest east mõeldud kultuuri- ja kunstihariduse ja -koolituse rolli elukestva õppe perspektiivis ning kasutades sihtotstarbelisi programme;

| — | edendama selliste selget noorteperspektiivi omavate pikaajaliste kooskõlastatud poliitikate väljatöötamist, mis käsitlevad noorte juurdepääsu kultuurile kõikidel tasanditel, näiteks soodustades partnerlusi ja kontakte loomemajanduse ning noorte, hariduse ja muude asjakohaste valdkondade sidusrühmade vahel; |
| --- | --- |

—

edendama selliste selget noorteperspektiivi omavate pikaajaliste kooskõlastatud poliitikate väljatöötamist, mis käsitlevad noorte juurdepääsu kultuurile kõikidel tasanditel, näiteks soodustades partnerlusi ja kontakte loomemajanduse ning noorte, hariduse ja muude asjakohaste valdkondade sidusrühmade vahel;

| — | süvendama teadmisi noorte juurdepääsust kultuurile (näiteks Eurobaromeetri kaudu ELi noortearuandes) ning toetama uuringuid noortekultuuride, loovuse ja kultuurilise kodakondsuse valdkonnas. Seoses sellega on oluline määratleda noorte vajadused seoses nende juurdepääsuga kultuurile ning määrata kindlaks noorte kultuuritavade arenemine; |
| --- | --- |

—

süvendama teadmisi noorte juurdepääsust kultuurile (näiteks Eurobaromeetri kaudu ELi noortearuandes) ning toetama uuringuid noortekultuuride, loovuse ja kultuurilise kodakondsuse valdkonnas. Seoses sellega on oluline määratleda noorte vajadused seoses nende juurdepääsuga kultuurile ning määrata kindlaks noorte kultuuritavade arenemine;

| — | vahetama ja edendama kõikide asjaomaste sidusrühmade kogemusi, tavasid ja teavet kõikidel tasanditel seoses noorte juurdepääsuga kultuurile, näiteks soodustades kõikide noorte ning noorsootöötajate ja noortejuhtide õppealast liikuvust ning kasutades info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat ja meediat; |
| --- | --- |

—

vahetama ja edendama kõikide asjaomaste sidusrühmade kogemusi, tavasid ja teavet kõikidel tasanditel seoses noorte juurdepääsuga kultuurile, näiteks soodustades kõikide noorte ning noorsootöötajate ja noortejuhtide õppealast liikuvust ning kasutades info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat ja meediat;

| — | toetama noorsootöötajate ja noortejuhtide, kunstiinimeste ja muude kultuuritöötajate, õpetajate ja kõikide teiste, noorte jaoks kultuurile juurdepääsu tagamisega tegelevate asjaomaste sidusrühmade kvaliteetset haridust, koolitust ja suutlikkuse arendamist; |
| --- | --- |

—

toetama noorsootöötajate ja noortejuhtide, kunstiinimeste ja muude kultuuritöötajate, õpetajate ja kõikide teiste, noorte jaoks kultuurile juurdepääsu tagamisega tegelevate asjaomaste sidusrühmade kvaliteetset haridust, koolitust ja suutlikkuse arendamist;

| — | edendama noorte juurdepääsu kultuurile kui noorte sotsiaalse kaasamise, võrdsuse ning aktiivse osalemise edendamise ja diskrimineerimise ning vaesuse vastu võitlemise vahendit; |
| --- | --- |

—

edendama noorte juurdepääsu kultuurile kui noorte sotsiaalse kaasamise, võrdsuse ning aktiivse osalemise edendamise ja diskrimineerimise ning vaesuse vastu võitlemise vahendit;

| — | edendama nõukogu 27. novembri 2009. aasta järeldustes (loomepõlvkonna kujundamise edendamise kohta) sätestatud 6 prioriteeti; |
| --- | --- |

—

edendama nõukogu 27. novembri 2009. aasta järeldustes (loomepõlvkonna kujundamise edendamise kohta) sätestatud 6 prioriteeti;

| — | kasutama täiel määral olemasolevaid asjakohaseid programme, vahendeid ja Euroopa võrgustikke (nt Euroopa Noorte Sooduskaardi Assotsiatsioon), sealhulgas Euroopa struktuurifonde, et edendada eespool esitatud eesmärke. |
| --- | --- |

—

kasutama täiel määral olemasolevaid asjakohaseid programme, vahendeid ja Euroopa võrgustikke (nt Euroopa Noorte Sooduskaardi Assotsiatsioon), sealhulgas Euroopa struktuurifonde, et edendada eespool esitatud eesmärke.

---

(1)  ELT C 287, 29.11.2007, lk 1.

(2)  Võetakse vastu 18. novembril 2010.

(3)  Interarts EACEA/2008/01 (OJ 2008/S 91-122802).

---

| 3.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/4

---

NÕUKOGU OTSUS,

2. detsember 2010,

Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu kahe liikme ametisse nimetamise kohta

2010/C 326/03

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet (1), eelkõige selle artiklit 79,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 79 sätestatakse, et nõukogu peaks nimetama Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu liikmetena ametisse ühe esindaja igast liikmesriigist. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 79 sätestatakse, et nõukogu peaks nimetama Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu liikmetena ametisse ühe esindaja igast liikmesriigist.

| (2) | 7. juuni 2007. aasta otsusega (2) nimetas nõukogu ametisse Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu 27 liiget. |
| --- | --- |

(2)

7. juuni 2007. aasta otsusega (2) nimetas nõukogu ametisse Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu 27 liiget.

| (3) | Rootsi valitsus on teatanud nõukogule oma kavatsusest asendada Rootsi esindaja haldusnõukogus ning on esitanud uue esindaja kandidaadi, kes tuleks ametisse nimetada kuni 31. maini 2013. |
| --- | --- |

(3)

Rootsi valitsus on teatanud nõukogule oma kavatsusest asendada Rootsi esindaja haldusnõukogus ning on esitanud uue esindaja kandidaadi, kes tuleks ametisse nimetada kuni 31. maini 2013.

| (4) | Sloveenia valitsus on teatanud nõukogule oma kavatsusest asendada Sloveenia esindaja haldusnõukogus ning on esitanud uue esindaja kandidaadi, kes tuleks ametisse nimetada kuni 31. maini 2013, |
| --- | --- |

(4)

Sloveenia valitsus on teatanud nõukogule oma kavatsusest asendada Sloveenia esindaja haldusnõukogus ning on esitanud uue esindaja kandidaadi, kes tuleks ametisse nimetada kuni 31. maini 2013,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Nina CROMNIER (Rootsi kodanik, sündinud 14. oktoobril 1966) nimetatakse Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu liikmeks Ethel FORSBERGI asemele alates 4. detsembrist 2010 kuni 31. maini 2013.

Artikkel 2

Simona FAJFAR (Sloveenia kodanik, sündinud 17. novembril 1970) nimetatakse Euroopa Kemikaaliameti haldusnõukogu liikmeks Marta CIRAJ asemele alates 4. detsembrist 2010 kuni 31. maini 2013.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 2. detsember 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SCHOUPPE

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

1

(2)  ELT C 134, 16.6.2007, lk 6.

2

---

| 3.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/5

---

Nõukogu järeldused, 18. november 2010, spordi rolli kohta aktiivse sotsiaalse kaasamise aluse ja edasiviijana

2010/C 326/04

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

1.   TULETADES MEELDE:

Käsitletava teema poliitilist tausta, mis on esitatud käesoleva dokumendi lisas, eelkõige:

| — | Euroopa Ülemkogu 7.–9. detsembril 2000 toimunud kohtumisel vastuvõetud järeldustele lisatud avaldust, milles märgitakse, et sport on fundamentaalsetel sotsiaalsetel, haridusalastel ja kultuurilistel väärtustel põhinev inimtegevus ning integratsiooni, sotsiaalses elus osalemist, tolerantsust, erinevuste aktsepteerimist ja eeskirjade järgimist soodustav tegur (1); |
| --- | --- |

—

Euroopa Ülemkogu 7.–9. detsembril 2000 toimunud kohtumisel vastuvõetud järeldustele lisatud avaldust, milles märgitakse, et sport on fundamentaalsetel sotsiaalsetel, haridusalastel ja kultuurilistel väärtustel põhinev inimtegevus ning integratsiooni, sotsiaalses elus osalemist, tolerantsust, erinevuste aktsepteerimist ja eeskirjade järgimist soodustav tegur (1);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. veebruari 2003. aasta otsust 291/2003/EÜ, millega pannakse alus Euroopa aastale 2004 „Haridus spordi kaudu” (2); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. veebruari 2003. aasta otsust 291/2003/EÜ, millega pannakse alus Euroopa aastale 2004 „Haridus spordi kaudu” (2);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta otsust nr 1098/2008/EÜ vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta (3); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta otsust nr 1098/2008/EÜ vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta (3);

2.   TERVITADES:

| — | asjaolu, et tulenevalt Lissaboni lepingu (4) jõustumisest 1. detsembril 2009 on Euroopa Liit omandanud pädevuse spordi valdkonnas ning et sellest tulenevalt tuleb Euroopa mõõdet spordi vallas edasi arendada, võttes eelkõige arvesse spordi sotsiaalset ja haridusalast funktsiooni; |
| --- | --- |

—

asjaolu, et tulenevalt Lissaboni lepingu (4) jõustumisest 1. detsembril 2009 on Euroopa Liit omandanud pädevuse spordi valdkonnas ning et sellest tulenevalt tuleb Euroopa mõõdet spordi vallas edasi arendada, võttes eelkõige arvesse spordi sotsiaalset ja haridusalast funktsiooni;

| — | Euroopa Komisjoni kavatsust võtta enne 2010. aasta lõppu vastu Lissaboni lepingut ja sporti käsitlev teatis; |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni kavatsust võtta enne 2010. aasta lõppu vastu Lissaboni lepingut ja sporti käsitlev teatis;

3.   TÕDEB, ET:

| 1. | sellised ühised prioriteedid nagu suurem tööhõive, sotsiaalne kaasamine, sooline võrdõiguslikkus, võrdne juurdepääs rajatistele ja teenustele, põlvkondadevaheline solidaarsus ja kultuuridevaheline dialoog vajavad tugevamat toetust kogu Euroopa Liidus, sh spordi valdkonnas; |
| --- | --- |

1.

sellised ühised prioriteedid nagu suurem tööhõive, sotsiaalne kaasamine, sooline võrdõiguslikkus, võrdne juurdepääs rajatistele ja teenustele, põlvkondadevaheline solidaarsus ja kultuuridevaheline dialoog vajavad tugevamat toetust kogu Euroopa Liidus, sh spordi valdkonnas;

| 2. | spordil on oluline koht paljude ELi kodanike elus ning see täidab tugevat sotsiaalset rolli, millel on suur potentsiaal edendada sotsiaalset kaasamist spordis ja spordi kaudu, mis tähendab, et spordis osalemine või füüsiline tegevus aitab mitmel viisil kaasa ühiskonda kaasamisele; seejuures on spordis osalemine kombinatsioon kontseptsioonist „sport kõigile”, võrdsest juurdepääsust spordile, võrdsetest võimalustest spordis ning erinevatest nõudlusel põhinevatest spordivõimalustest ja spordirajatistest, ning seejuures sotsiaalne kaasamine spordi kaudu hõlmab kaasavat osalemist ühiskonnas, kogukonna arengut ja tugevamat sotsiaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

2.

spordil on oluline koht paljude ELi kodanike elus ning see täidab tugevat sotsiaalset rolli, millel on suur potentsiaal edendada sotsiaalset kaasamist spordis ja spordi kaudu, mis tähendab, et spordis osalemine või füüsiline tegevus aitab mitmel viisil kaasa ühiskonda kaasamisele; seejuures on spordis osalemine kombinatsioon kontseptsioonist „sport kõigile”, võrdsest juurdepääsust spordile, võrdsetest võimalustest spordis ning erinevatest nõudlusel põhinevatest spordivõimalustest ja spordirajatistest, ning seejuures sotsiaalne kaasamine spordi kaudu hõlmab kaasavat osalemist ühiskonnas, kogukonna arengut ja tugevamat sotsiaalset ühtekuuluvust;

| 3. | spordiliikumine saab anda olulise panuse selliste üldsusele huvi pakkuvate küsimuste nagu sotsiaalne kaasamine käsitamisel. Seda arvestades on profi- ja amatöörsportlased ning spordiklubid ühiskonnas eelkõige noortele eeskujuks ning muud spordiorganisatsioonid ja spordiga kokkupuutuvad kodanikuühiskonna organisatsioonid aitavad samuti kaasa sotsiaalsele kaasamisele spordis ja spordi kaudu; |
| --- | --- |

3.

spordiliikumine saab anda olulise panuse selliste üldsusele huvi pakkuvate küsimuste nagu sotsiaalne kaasamine käsitamisel. Seda arvestades on profi- ja amatöörsportlased ning spordiklubid ühiskonnas eelkõige noortele eeskujuks ning muud spordiorganisatsioonid ja spordiga kokkupuutuvad kodanikuühiskonna organisatsioonid aitavad samuti kaasa sotsiaalsele kaasamisele spordis ja spordi kaudu;

| 4. | juurdepääs spordile ja spordi mitmesugustes aspektides osalemine on tähtis individuaalse arengu, isiku identiteeditunde ja kuuluvuse, füüsilise ja vaimse heaolu, sõltumatuse, sotsiaalsete pädevuste ja võrgustike, kultuuridevahelise suhtlemise ja tööalase konkurentsivõime jaoks; |
| --- | --- |

4.

juurdepääs spordile ja spordi mitmesugustes aspektides osalemine on tähtis individuaalse arengu, isiku identiteeditunde ja kuuluvuse, füüsilise ja vaimse heaolu, sõltumatuse, sotsiaalsete pädevuste ja võrgustike, kultuuridevahelise suhtlemise ja tööalase konkurentsivõime jaoks;

| 5. | 13.–14. oktoobril Belgias Leuvenis toimunud Euroopa konverentsil, millel käsitleti spordis osalemist kohalikul tasandil, sotsiaalset kaasamist ja vaesuse vastu võitlemist (European Conference on Local Sports Participation: social inclusion and combating poverty), näidati, et spordil on oluline roll ebasoodsates oludes olevate inimrühmade sotsiaalsel kaasamisel, eriti kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

5.

13.–14. oktoobril Belgias Leuvenis toimunud Euroopa konverentsil, millel käsitleti spordis osalemist kohalikul tasandil, sotsiaalset kaasamist ja vaesuse vastu võitlemist (European Conference on Local Sports Participation: social inclusion and combating poverty), näidati, et spordil on oluline roll ebasoodsates oludes olevate inimrühmade sotsiaalsel kaasamisel, eriti kohalikul tasandil;

4.   MÄÄRAB SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET NÕUETEKOHASELT ARVESSE VÕTTES KINDLAKS JÄRGMISED ÜHISED PRIORITEEDID, ET EDENDADA SOTSIAALSET KAASAMIST SPORDIS JA SPORDI KAUDU:

| 4.1. | toetada võrdsete võimaluste põhimõttele tuginevat põhimõtet „sport kõigile”, tehes selleks järgmist:






  1. | suurendada üldist spordis osalemist ja innustada võimalikult palju kodanikke sh noori olema füüsiliselt aktiivsed; |
| --- | --- | --- |

4.1.

toetada võrdsete võimaluste põhimõttele tuginevat põhimõtet „sport kõigile”, tehes selleks järgmist:

1.

suurendada üldist spordis osalemist ja innustada võimalikult palju kodanikke sh noori olema füüsiliselt aktiivsed;

| 2. | pöörata erilist tähelepanu praegu füüsiliselt mitteaktiivsete inimeste sotsiaalsele kaasamisele spordis, seda eelkõige sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevates rühmades; |
| --- | --- |

2.

pöörata erilist tähelepanu praegu füüsiliselt mitteaktiivsete inimeste sotsiaalsele kaasamisele spordis, seda eelkõige sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevates rühmades;

| 3. | võtta arvesse, et oluline on võimalikult paljude inimeste, eriti puuetega inimeste juurdepääs projektile „sport kõigile” sh ligipääsuvõimalus spordirajatistele, infrastruktuuridele ja spordisündmuste toimumispaikadele ning nende olemasolu, samuti seda, et on oluline võimaldada puuetega inimestel osaleda teistega võrdsetel alustel vaba aja, puhke- ja sporditegevuses; |
| --- | --- |

3.

võtta arvesse, et oluline on võimalikult paljude inimeste, eriti puuetega inimeste juurdepääs projektile „sport kõigile” sh ligipääsuvõimalus spordirajatistele, infrastruktuuridele ja spordisündmuste toimumispaikadele ning nende olemasolu, samuti seda, et on oluline võimaldada puuetega inimestel osaleda teistega võrdsetel alustel vaba aja, puhke- ja sporditegevuses;

| 4. | soodustada soolist võrdõiguslikkust spordis, eriti seoses spordile juurdepääsuga, ning esindatust otsuseid tegevates organites, võttes muu hulgas aktiivseid meetmeid sooliste stereotüüpide loomise vastu; |
| --- | --- |

4.

soodustada soolist võrdõiguslikkust spordis, eriti seoses spordile juurdepääsuga, ning esindatust otsuseid tegevates organites, võttes muu hulgas aktiivseid meetmeid sooliste stereotüüpide loomise vastu;

| 4.2. | kasutada paremini ära spordi potentsiaali toetada kogukondade kujundamist, sotsiaalset ühtekuuluvust ja kaasavat majanduskasvu, tehes selleks järgmist:






  1. | keskenduda spordi rakendamisele ebasoodsates oludes olevate rühmade ühiskonda kaasamise edendamiseks, et kujundada rohkem ühtekuuluvad kogukonnad; |
| --- | --- | --- |

4.2.

kasutada paremini ära spordi potentsiaali toetada kogukondade kujundamist, sotsiaalset ühtekuuluvust ja kaasavat majanduskasvu, tehes selleks järgmist:

1.

keskenduda spordi rakendamisele ebasoodsates oludes olevate rühmade ühiskonda kaasamise edendamiseks, et kujundada rohkem ühtekuuluvad kogukonnad;

| 2. | tunnustada ja suurendada selliste oskuste ja pädevuste omandamist nagu distsipliin, meeskonnatöö ja püsivus mitteformaalse õppe kaudu spordis, sh vabatahtlike tegevuste kaudu, mis võimaldab suurendada tööalast konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

2.

tunnustada ja suurendada selliste oskuste ja pädevuste omandamist nagu distsipliin, meeskonnatöö ja püsivus mitteformaalse õppe kaudu spordis, sh vabatahtlike tegevuste kaudu, mis võimaldab suurendada tööalast konkurentsivõimet;

| 3. | tunnistada spordi majanduslikku, tööhõivealast ja õppega seotud potentsiaali toetada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu, mis on vajalik jätkusuutliku tuleviku jaoks; |
| --- | --- |

3.

tunnistada spordi majanduslikku, tööhõivealast ja õppega seotud potentsiaali toetada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu, mis on vajalik jätkusuutliku tuleviku jaoks;

| 4.3. | toetada riikidevahelist teabevahetust strateegiate ja meetodite kohta, et kasutada paremini ära spordi potentsiaali suurendada sotsiaalset kaasamist riigi ja Euroopa tasandil, tehes selleks järgmist:






  1. | ergutada võrgustike tegevust liikmesriikide vahel ning kohalike ja piirkondlike ametiasutuste vahel, ja tagada nende osalemine, eelkõige seoses teadmiste ja parimate tavade vahetamisega; |
| --- | --- | --- |

4.3.

toetada riikidevahelist teabevahetust strateegiate ja meetodite kohta, et kasutada paremini ära spordi potentsiaali suurendada sotsiaalset kaasamist riigi ja Euroopa tasandil, tehes selleks järgmist:

1.

ergutada võrgustike tegevust liikmesriikide vahel ning kohalike ja piirkondlike ametiasutuste vahel, ja tagada nende osalemine, eelkõige seoses teadmiste ja parimate tavade vahetamisega;

| 2. | toetada spordi ja sotsiaalse kaasamise vahelisi suhteid käsitlevate teadusuuringute ja analüüside tegemist, et luua tegelikku olukorda kajastavatel andmetel põhinev analüütiline raamistik, pöörates erilist tähelepanu ebasoodsas olukorras olevate rühmade sotsiaalsele kaasamisele spordi kaudu; |
| --- | --- |

2.

toetada spordi ja sotsiaalse kaasamise vahelisi suhteid käsitlevate teadusuuringute ja analüüside tegemist, et luua tegelikku olukorda kajastavatel andmetel põhinev analüütiline raamistik, pöörates erilist tähelepanu ebasoodsas olukorras olevate rühmade sotsiaalsele kaasamisele spordi kaudu;

| 3. | jälgida ja hinnata kehtivaid poliitikaid, et toetada otsuste tegemist ja parandada edaspidi võetavaid meetmeid, võttes arvesse asjaomaste sidusrühmade seisukohti; |
| --- | --- |

3.

jälgida ja hinnata kehtivaid poliitikaid, et toetada otsuste tegemist ja parandada edaspidi võetavaid meetmeid, võttes arvesse asjaomaste sidusrühmade seisukohti;

5.   SEOSES EESPOOL KÄSITLETUD TEEMADEGA, PALUB LIIKMESRIIKIDEL JA KOMISJONIL OMA VASTAVA PÄDEVUSE PIIRES, NÕUETEKOHASELT SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET ARVESTADES JA SPORDI ERILIT OLEMUST ARVESSE VÕTTES:

| 1. | edendada spordialast koostööd seoses põhimõttega „sport kõigile”, lähtudes võrdsel alusel juurdepääsust ja võrdsetest võimalustest, eelkõige seoses füüsiliselt mitteaktiivsete inimestega, järgides prioriteeti sotsiaalne kaasatus spordis ja spordi kaudu; |
| --- | --- |

1.

edendada spordialast koostööd seoses põhimõttega „sport kõigile”, lähtudes võrdsel alusel juurdepääsust ja võrdsetest võimalustest, eelkõige seoses füüsiliselt mitteaktiivsete inimestega, järgides prioriteeti sotsiaalne kaasatus spordis ja spordi kaudu;

| 2. | innustada tegevusi, milles esineb tugev seos spordi ja sotsiaalse kaasamise küsimusega tegelevate sektorite vahel, ning suurendada huvi spordi vastu füüsiliselt mitteaktiivsete inimeste hulgas; |
| --- | --- |

2.

innustada tegevusi, milles esineb tugev seos spordi ja sotsiaalse kaasamise küsimusega tegelevate sektorite vahel, ning suurendada huvi spordi vastu füüsiliselt mitteaktiivsete inimeste hulgas;

| 3. | innustada ja edendada ebasoodsama taustaga inimeste osalemist spordis, samal ajal tagades nende kaasamise ühiskonda spordi kaudu, tutvustades neile uusi sotsiaalvõrgustikke ja andes neile uusi oskusi; |
| --- | --- |

3.

innustada ja edendada ebasoodsama taustaga inimeste osalemist spordis, samal ajal tagades nende kaasamise ühiskonda spordi kaudu, tutvustades neile uusi sotsiaalvõrgustikke ja andes neile uusi oskusi;

| 4. | edendada kultuuridevahelist dialoogi, kaasates spordi abil erineva kultuurilise taustaga inimesi ühiskonda; |
| --- | --- |

4.

edendada kultuuridevahelist dialoogi, kaasates spordi abil erineva kultuurilise taustaga inimesi ühiskonda;

| 5. | edendada meetmeid, mis on seotud puuetega inimeste sotsiaalse kaasamisega spordis ja spordi kaudu, muuhulgas parandades infrastruktuuri ja juurdepääsu spordirajatistele ja spordisündmuste toimumiskohtadele, ning samuti spordi erivarustusega seotud teadusuuringuid, ja pidada sporti prioriteetseks teemaks; |
| --- | --- |

5.

edendada meetmeid, mis on seotud puuetega inimeste sotsiaalse kaasamisega spordis ja spordi kaudu, muuhulgas parandades infrastruktuuri ja juurdepääsu spordirajatistele ja spordisündmuste toimumiskohtadele, ning samuti spordi erivarustusega seotud teadusuuringuid, ja pidada sporti prioriteetseks teemaks;

| 6. | edendada meetmeid, mis on seotud soolise võrdõiguslikkuse põhimõtete, eelkõige otsustustasandi ametikohtadele soopõhiselt võrdse juurdepääsu põhimõtte integreerimisega spordiga seotud tegevustesse, ning käsitlema sporti seoses soorollidega, nagu on sätestatud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse alastes strateegias (2010–2015) (5); |
| --- | --- |

6.

edendada meetmeid, mis on seotud soolise võrdõiguslikkuse põhimõtete, eelkõige otsustustasandi ametikohtadele soopõhiselt võrdse juurdepääsu põhimõtte integreerimisega spordiga seotud tegevustesse, ning käsitlema sporti seoses soorollidega, nagu on sätestatud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse alastes strateegias (2010–2015) (5);

| 7. | kujundada suhtlus- ja koostöökanalid teiste asjaomaste poliitikavaldkondadega ja üksustega nii ELi institutsioonides kui ka nende vahel ning liikmesriikides, pöörates erilist tähelepanu sellele, kuivõrd positiivset mõju avaldab sport sotsiaalsele kaasamisele, ning integreerida spordi teema sellistesse asjaomastesse tegevuskavadesse nagu sotsiaalse kaasamise tegevuskavad ja vaesuse vastu võitlemise tegevuskavad; |
| --- | --- |

7.

kujundada suhtlus- ja koostöökanalid teiste asjaomaste poliitikavaldkondadega ja üksustega nii ELi institutsioonides kui ka nende vahel ning liikmesriikides, pöörates erilist tähelepanu sellele, kuivõrd positiivset mõju avaldab sport sotsiaalsele kaasamisele, ning integreerida spordi teema sellistesse asjaomastesse tegevuskavadesse nagu sotsiaalse kaasamise tegevuskavad ja vaesuse vastu võitlemise tegevuskavad;

| 8. | soodustada, seoses jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvuga, spordi kaudu toimuva mitteametliku õppe tunnustamist, mis täiendab ametlikku haridust tööalase konkurentsivõime jaoks vajalike konstruktiivsete oskuste ja pädevuste omandamise kaudu; |
| --- | --- |

8.

soodustada, seoses jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvuga, spordi kaudu toimuva mitteametliku õppe tunnustamist, mis täiendab ametlikku haridust tööalase konkurentsivõime jaoks vajalike konstruktiivsete oskuste ja pädevuste omandamise kaudu;

| 9. | suurendada teadlikkust vabatahtlikust tegevusest spordis ja rõhutada selle tähtsust, eriti kodanikuaktiivsust edendava vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta (2011) kontekstis, osutades sellele, et vabatahtlik tegevus spordis on nii sotsiaalse kaasamise element kui ka võimalus omandada oskusi tööalase konkurentsivõime ja ühtekuuluvuse parandamiseks; |
| --- | --- |

9.

suurendada teadlikkust vabatahtlikust tegevusest spordis ja rõhutada selle tähtsust, eriti kodanikuaktiivsust edendava vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta (2011) kontekstis, osutades sellele, et vabatahtlik tegevus spordis on nii sotsiaalse kaasamise element kui ka võimalus omandada oskusi tööalase konkurentsivõime ja ühtekuuluvuse parandamiseks;

| 10. | edendada ja toetada vastastikuse õppimise vahendeid, distsipliinidevahelisi teadusuuringuid, mille eesmärk on analüütiline tõenditel põhinev raamistik, ning teadmiste ja parimate tavade vahetamist, nt kõrgetasemeliste seminaride või ekspertrühmade kohtumiste korraldamise kaudu, millel käsitletakse spordi ja sotsiaalse kaasamisega seotud teemasid, ning tagada, et selliste tegevuste tulemusi levitatakse tõhusalt ja võetakse reaalsetes tegevustes arvesse; |
| --- | --- |

10.

edendada ja toetada vastastikuse õppimise vahendeid, distsipliinidevahelisi teadusuuringuid, mille eesmärk on analüütiline tõenditel põhinev raamistik, ning teadmiste ja parimate tavade vahetamist, nt kõrgetasemeliste seminaride või ekspertrühmade kohtumiste korraldamise kaudu, millel käsitletakse spordi ja sotsiaalse kaasamisega seotud teemasid, ning tagada, et selliste tegevuste tulemusi levitatakse tõhusalt ja võetakse reaalsetes tegevustes arvesse;

| 11. | kasutama suurimal võimalikul määral ära spordi kaudu tekkivat toetust aruka, püsiva ja kaasava majanduskasvu alase Euroopa 2020. aasta eesmärkide saavutamisele, eriti oma suurprojektide sh Euroopa vaesusevastase võitluse platvormi kaudu; |
| --- | --- |

11.

kasutama suurimal võimalikul määral ära spordi kaudu tekkivat toetust aruka, püsiva ja kaasava majanduskasvu alase Euroopa 2020. aasta eesmärkide saavutamisele, eriti oma suurprojektide sh Euroopa vaesusevastase võitluse platvormi kaudu;

| 12. | innustada koostöös asjaomaste sidusrühmadega looma eeskuju sotsiaalse kaasamise läbiviimiseks, luues seose spordi ja sotsiaalse kaasamise alaste projektide vahel, pöörates erilist tähelepanu kohalikele organisatsioonidele, kellel on kodanikega tihe kontakt; |
| --- | --- |

12.

innustada koostöös asjaomaste sidusrühmadega looma eeskuju sotsiaalse kaasamise läbiviimiseks, luues seose spordi ja sotsiaalse kaasamise alaste projektide vahel, pöörates erilist tähelepanu kohalikele organisatsioonidele, kellel on kodanikega tihe kontakt;

| 13. | innustada koostöös kõigi asjaomaste sidusrühmadega tõhusalt ära kasutama ELis kättesaadavaid vahendeid, sealhulgas seoses võimalike tulevaste spordiprogrammidega, et toetada protsessi „sotsiaalne kaasamine spordis ja spordi kaudu”; |
| --- | --- |

13.

innustada koostöös kõigi asjaomaste sidusrühmadega tõhusalt ära kasutama ELis kättesaadavaid vahendeid, sealhulgas seoses võimalike tulevaste spordiprogrammidega, et toetada protsessi „sotsiaalne kaasamine spordis ja spordi kaudu”;

6.   KUTSUB KOMISJONI ÜLES:

| 1. | lisama teema „sotsiaalne kaasamine spordis ja spordi kaudu” spordivaldkonnas tehtava koostöö prioriteetide hulka, eelkõige peatselt esitatavas Euroopa Komisjoni teatises, milles käsitletakse Lissaboni lepingut ja sporti; |
| --- | --- |

1.

lisama teema „sotsiaalne kaasamine spordis ja spordi kaudu” spordivaldkonnas tehtava koostöö prioriteetide hulka, eelkõige peatselt esitatavas Euroopa Komisjoni teatises, milles käsitletakse Lissaboni lepingut ja sporti;

| 2. | tagama, et sotsiaalset kaasamist spordis ja spordi kaudu käsitletakse ühe prioriteedina võimalikes edaspidistes ettepanekutes ELi spordiprogrammide kohta ning uurima võimalusi kasutada ära olemasolevaid fonde nagu Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Regionaalarengu Fond ning programme nagu „Aktiivsed noored” ja „Elukestev õpe”, et toetada spordi valdkonnas võetavaid meetmeid; |
| --- | --- |

2.

tagama, et sotsiaalset kaasamist spordis ja spordi kaudu käsitletakse ühe prioriteedina võimalikes edaspidistes ettepanekutes ELi spordiprogrammide kohta ning uurima võimalusi kasutada ära olemasolevaid fonde nagu Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Regionaalarengu Fond ning programme nagu „Aktiivsed noored” ja „Elukestev õpe”, et toetada spordi valdkonnas võetavaid meetmeid;

| 3. | hindama sotsiaalse kaasamise valdkonnas ettevalmistavate meetmetega toetatavate ELi tasandil võetavate meetmete tõhusust. |
| --- | --- |

3.

hindama sotsiaalse kaasamise valdkonnas ettevalmistavate meetmetega toetatavate ELi tasandil võetavate meetmete tõhusust.

---

(1)  SN 400/00.

(2)  ELT L 43, 18.2.2003, lk 1.

(3)  ELT L 298, 7.11.2008, lk 20.

(4)  Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 6 ja 165.

(5)  KOM(2010) 491 (lõplik).

---

LISA

Poliitiline taust

| 1. | 7.–9. detsembril 2000. aastal toimunud Nice'i Euroopa Ülemkogu järeldused, IV lisa, avaldus, milles käsitletakse spordi erilisi omadusi ja selle sotsiaalset funktsiooni Euroopas (1). |
| --- | --- |

1.

7.–9. detsembril 2000. aastal toimunud Nice'i Euroopa Ülemkogu järeldused, IV lisa, avaldus, milles käsitletakse spordi erilisi omadusi ja selle sotsiaalset funktsiooni Euroopas (1).

| 2. | 2008. aasta kevadise Euroopa Ülemkogu järeldused (13.–14. märts 2008) (2). |
| --- | --- |

2.

2008. aasta kevadise Euroopa Ülemkogu järeldused (13.–14. märts 2008) (2).

| 3. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta otsus nr 1098/2008/EÜ vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta (3). |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta otsus nr 1098/2008/EÜ vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta (3).

| 4. | Euroopa Ülemkogu 11.–12. detsembri 2008. aasta avaldus spordi kohta, Euroopa Ülemkogu järelduste osa, 5. lisa (4). |
| --- | --- |

4.

Euroopa Ülemkogu 11.–12. detsembri 2008. aasta avaldus spordi kohta, Euroopa Ülemkogu järelduste osa, 5. lisa (4).

| 5. | Nõukogu 27. novembri 2009. aasta otsus 2010/37/EÜ kodanikuaktiivsust edendava vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta (2011) kohta (5). |
| --- | --- |

5.

Nõukogu 27. novembri 2009. aasta otsus 2010/37/EÜ kodanikuaktiivsust edendava vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta (2011) kohta (5).

| 6. | Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta järeldused (6). |
| --- | --- |

6.

Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta järeldused (6).

| 7. | Komisjoni 11. juuli 2007. aasta valge raamat spordi kohta (7). |
| --- | --- |

7.

Komisjoni 11. juuli 2007. aasta valge raamat spordi kohta (7).

| 8. | Euroopa Komisjoni teatis, mis käsitleb Lissaboni lepingut ja sporti (avaldatakse 2010. aasta novembris). |
| --- | --- |

8.

Euroopa Komisjoni teatis, mis käsitleb Lissaboni lepingut ja sporti (avaldatakse 2010. aasta novembris).

---

(1)  SN 400/00 ADD1 REV1 + ADD1 REV2 (de, it, en, el, pt).

(2)  Dok 7652/08, lk 9 (eesistujariigi järeldused).

(3)  ELT L 298, 7.11.2008, lk 20.

(4)  17271/08, 5. lisa, lk 21.

(5)  ELT L 17, 22.1.2010, lk 43.

(6)  EUCO 13/10.

(7)  KOM(2007) 391 lõplik, lk 4.

---

| 3.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/9

---

Nõukogu järeldused, 19. november 2010, algatuse „Noorte liikuvus” kohta – integreeritud lähenemisviis reageerimiseks noorte ees seisvatele väljakutsetele

2010/C 326/05

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

VÕTTES ARVESSE:

| 1. | Euroopa 2020. aasta strateegiat, milles seatakse ambitsioonikad eesmärgid aruka, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks järgmise kümne aasta jooksul, milles rõhutatakse eelkõige meetmete vajadust haridustaseme parandamiseks, tööhõivemäära tõstmiseks ja sotsiaalse kaasatuse edendamiseks ning määratletakse konkreetne haridusega (1) seotud ELi peaeesmärk ja muud tööhõive, (2) sotsiaalse kaasatuse (3) ning teadusuuringute ja innovatsiooniga (4) seotud eesmärgid; |
| --- | --- |

1.

Euroopa 2020. aasta strateegiat, milles seatakse ambitsioonikad eesmärgid aruka, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks järgmise kümne aasta jooksul, milles rõhutatakse eelkõige meetmete vajadust haridustaseme parandamiseks, tööhõivemäära tõstmiseks ja sotsiaalse kaasatuse edendamiseks ning määratletakse konkreetne haridusega (1) seotud ELi peaeesmärk ja muud tööhõive, (2) sotsiaalse kaasatuse (3) ning teadusuuringute ja innovatsiooniga (4) seotud eesmärgid;

| 2. | nõukogu järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020”), (5) mis on jätkuvalt sellise koostöö alus ning mis täiendavad Euroopa 2020. aasta strateegiat, rõhutades olulist panust, mis haridus ja koolitus peavad andma täna Euroopa ees seisvate sotsiaalmajanduslike, demograafiliste, keskkonnaalaste ja tehnoloogiliste väljakutsete käsitlemisse, ning milles määratakse kindlaks neli strateegilist eesmärki, (6) et tagada jätkusuutlik majanduslik heaolu ja tööhõive, ning kõigi kodanike isiklik, sotsiaalne ja ametialane eneseteostus; |
| --- | --- |

2.

nõukogu järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020”), (5) mis on jätkuvalt sellise koostöö alus ning mis täiendavad Euroopa 2020. aasta strateegiat, rõhutades olulist panust, mis haridus ja koolitus peavad andma täna Euroopa ees seisvate sotsiaalmajanduslike, demograafiliste, keskkonnaalaste ja tehnoloogiliste väljakutsete käsitlemisse, ning milles määratakse kindlaks neli strateegilist eesmärki, (6) et tagada jätkusuutlik majanduslik heaolu ja tööhõive, ning kõigi kodanike isiklik, sotsiaalne ja ametialane eneseteostus;

| 3. | nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsiooni Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku kohta, (7) milles tunnistatakse, et noorte naiste ja meeste ühiskondliku ja kutsealase integratsiooni edendamine on oluline selleks, et saavutada majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Euroopa strateegia eesmärgid, soodustades samal ajal isiklikku eneseteostust, sotsiaalset ühtekuuluvust ja kodanikuaktiivsust. On erakordselt oluline luua kõigile noortele naistele ja meestele võimalused oma potentsiaali kasutamiseks parimal viisil. Resolutsioonis kutsutakse seega üles tegema konkreetseid algatusi noortevaldkonnas – st spetsiaalselt noortele suunatud poliitika ja meetmed valdkondades nagu mitteformaalne õppimine, osalemine, vabatahtlik tegevus, noorsootöö, liikuvus ja teavitamine, sotsiaalne kaasatus, kultuur ja tervis. Resolutsioonis kutsutakse samuti üles tegema integreerivaid algatusi, st valdkondadevahelise lähenemisviisi kasutamist võimaldavaid algatusi noortepoliitika ja muude asjakohaste poliitikavaldkondade vahel; |
| --- | --- |

3.

nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsiooni Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku kohta, (7) milles tunnistatakse, et noorte naiste ja meeste ühiskondliku ja kutsealase integratsiooni edendamine on oluline selleks, et saavutada majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Euroopa strateegia eesmärgid, soodustades samal ajal isiklikku eneseteostust, sotsiaalset ühtekuuluvust ja kodanikuaktiivsust. On erakordselt oluline luua kõigile noortele naistele ja meestele võimalused oma potentsiaali kasutamiseks parimal viisil. Resolutsioonis kutsutakse seega üles tegema konkreetseid algatusi noortevaldkonnas – st spetsiaalselt noortele suunatud poliitika ja meetmed valdkondades nagu mitteformaalne õppimine, osalemine, vabatahtlik tegevus, noorsootöö, liikuvus ja teavitamine, sotsiaalne kaasatus, kultuur ja tervis. Resolutsioonis kutsutakse samuti üles tegema integreerivaid algatusi, st valdkondadevahelise lähenemisviisi kasutamist võimaldavaid algatusi noortepoliitika ja muude asjakohaste poliitikavaldkondade vahel;

| 4. | liikmesriigid ja Euroopa Liit peaksid Euroopa 2020. aasta raames rakendama reforme, mille eesmärk on arukas ja jätkusuutlik majanduskasv, st teadmistel ja innovatsioonil põhinev majanduskasv, mis võimaldab maksimaalset osalemist. Reformide eesmärk peaks olema hariduse ja koolituse kvaliteedi parandamine, teadusuuringute tugevdamine ning innovatsiooni ja teadmussiirde edendamine kogu Euroopa Liidus. Reformidega tuleks soodustada ettevõtlikkust ja aidata muuta loomingulisi ideid innovaatilisteks toodeteks, teenusteks ja protsessideks, mis loovad majanduskasvu, kvaliteeti ja jätkusuutlikke ametikohti, piirkondlikku, majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning käsitlevad tõhusalt ja tulemuslikult Euroopa ja ülemaailmseid ühiskondlikke väljakutseid. |
| --- | --- |

4.

liikmesriigid ja Euroopa Liit peaksid Euroopa 2020. aasta raames rakendama reforme, mille eesmärk on arukas ja jätkusuutlik majanduskasv, st teadmistel ja innovatsioonil põhinev majanduskasv, mis võimaldab maksimaalset osalemist. Reformide eesmärk peaks olema hariduse ja koolituse kvaliteedi parandamine, teadusuuringute tugevdamine ning innovatsiooni ja teadmussiirde edendamine kogu Euroopa Liidus. Reformidega tuleks soodustada ettevõtlikkust ja aidata muuta loomingulisi ideid innovaatilisteks toodeteks, teenusteks ja protsessideks, mis loovad majanduskasvu, kvaliteeti ja jätkusuutlikke ametikohti, piirkondlikku, majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning käsitlevad tõhusalt ja tulemuslikult Euroopa ja ülemaailmseid ühiskondlikke väljakutseid.

TERVITAB:

komisjoni teatist „Noorte liikuvus”: Algatus noorte potentsiaali vallandamiseks eesmärgiga saavutada Euroopa Liidus arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv, (8) milles seatakse noored ELi raamkava keskmesse.

OODATES SAMAS:

algatuses esitatud ettepanekute kaalumist, mis sisaldavad peamisi uusi meetmeid ja olemasolevate tegevuste tugevdamist nii siseriiklikul kui ka Euroopa tasandil, eesmärgiga aidata noortel reageerida paljudele nende ees seisvatele sotsiaalmajanduslikele katsumustele ja saavutada edu teadmistepõhises ühiskonnas.

TÕDEB, ET:

| 1. | kuigi Euroopa tulevane heaolu sõltub suures osas noortest, seisavad liiga paljud neist jätkuvalt silmitsi arvestatavate raskustega oma potentsiaali rakendamisel ning oma panuse andmisel ühiskonda: liiga palju noori jätab kooli pooleli kvalifikatsiooni saamata või piisavaid oskusi omandamata, neil ei õnnestu tagada endale tööd ja nad satuvad seetõttu sotsiaalse tõrjutuse ohtu, mis omakorda tekitab kõrgeid kulusid nii üksikisikule kui ka ühiskonnale tervikuna. Nimetatud olukorra parandamine nõuab haridus-, koolitus-, noorte-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitikat hõlmavat ühtset valdkondadevahelist lähenemisviisi, mis tugineb praegustel tugevustel ja arendab uusi tõhusaid meetmeid; |
| --- | --- |

1.

kuigi Euroopa tulevane heaolu sõltub suures osas noortest, seisavad liiga paljud neist jätkuvalt silmitsi arvestatavate raskustega oma potentsiaali rakendamisel ning oma panuse andmisel ühiskonda: liiga palju noori jätab kooli pooleli kvalifikatsiooni saamata või piisavaid oskusi omandamata, neil ei õnnestu tagada endale tööd ja nad satuvad seetõttu sotsiaalse tõrjutuse ohtu, mis omakorda tekitab kõrgeid kulusid nii üksikisikule kui ka ühiskonnale tervikuna. Nimetatud olukorra parandamine nõuab haridus-, koolitus-, noorte-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitikat hõlmavat ühtset valdkondadevahelist lähenemisviisi, mis tugineb praegustel tugevustel ja arendab uusi tõhusaid meetmeid;

| 2. | paljude liikmesriikide jaoks on endiselt probleemiks, kuidas rakendada siseriiklikke elukestva õppe strateegiaid ja vahendeid, mis on äärmiselt olulised teadmiste, oskuste ja pädevuste omandamise, säilitamise ja arendamise võimaldamisel kogu karjääri jooksul nii noortele kui ka täiskasvanutele. Eelkõige vajatakse paindlikumaid õppevorme, mis võimaldavad erinevates eluetappides meestel ja naistel liikuda erinevate haridus- ja koolitussüsteemide ning formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppekeskkonna vahel ning pakkuda huvi mittetraditsioonilistele õppuritele; |
| --- | --- |

2.

paljude liikmesriikide jaoks on endiselt probleemiks, kuidas rakendada siseriiklikke elukestva õppe strateegiaid ja vahendeid, mis on äärmiselt olulised teadmiste, oskuste ja pädevuste omandamise, säilitamise ja arendamise võimaldamisel kogu karjääri jooksul nii noortele kui ka täiskasvanutele. Eelkõige vajatakse paindlikumaid õppevorme, mis võimaldavad erinevates eluetappides meestel ja naistel liikuda erinevate haridus- ja koolitussüsteemide ning formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppekeskkonna vahel ning pakkuda huvi mittetraditsioonilistele õppuritele;

| 3. | lähiaastatel nõuab järjest rohkem ametikohti kõrgtasemel oskusi, (9) samas on ELis praegu kolmanda tasandi või võrdväärse haridusega isikute arv (10) ning teadlaste osakaal madalam kui konkurentidel. Lisaks nõuab Euroopa innovatsioonisuutlikkus teadmuspartnerlust ja tugevamat sidet haridus-, koolitus-, teadus- ja ärimaailma vahel, et tugevdada teadmiste kolmnurka. See tagab ka madala kvalifikatsiooniga töötajatele võimaluse paremini kohanduda tööturu muutuvate nõuetega; |
| --- | --- |

3.

lähiaastatel nõuab järjest rohkem ametikohti kõrgtasemel oskusi, (9) samas on ELis praegu kolmanda tasandi või võrdväärse haridusega isikute arv (10) ning teadlaste osakaal madalam kui konkurentidel. Lisaks nõuab Euroopa innovatsioonisuutlikkus teadmuspartnerlust ja tugevamat sidet haridus-, koolitus-, teadus- ja ärimaailma vahel, et tugevdada teadmiste kolmnurka. See tagab ka madala kvalifikatsiooniga töötajatele võimaluse paremini kohanduda tööturu muutuvate nõuetega;

| 4. | lisaks isiklike ja sotsiaalmajanduslike eesmärkide täitmisele, võib õppe liikuvus osutuda kasulikuks tööhõive tugevdamise ning ametialaste pedagoogiliste, keeleliste, inimestevaheliste ja kultuuridevaheliste oskuste omandamise või tõhustamise vahendiks. Õppe liikuvus võib samuti kaasa aidata haridusasutuste kvaliteedi parandamisele ja nendevahelisele koostööle. Kuigi ELi programmid ja poliitikavahendid on andnud kõnealusesse valdkonda olulise panuse, on endiselt pigem erandiks kui reegliks oleva õppe liikuvuse puhul kasutamata arvestatav potentsiaal. Õppe liikuvuse võimalusi formaalse hariduse raames tuleks aktiivselt julgustada rühmade puhul nagu noortest täiskasvanutest õppurid, õpetajad, koolitajad ja haridustöötajad. Noored täiskasvanud peaksid sellistest võimalustest samuti kasu saama mitteformaalses või informaalses õppekeskkonnas. Lisaks tuleb uurida õppe liikuvuse uusi innovatiivseid vorme, sealhulgas virtuaalset liikuvust, laiendades samas sellele juurdepääsu, pöörates erilist tähelepanu ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele ja soole. |
| --- | --- |

4.

lisaks isiklike ja sotsiaalmajanduslike eesmärkide täitmisele, võib õppe liikuvus osutuda kasulikuks tööhõive tugevdamise ning ametialaste pedagoogiliste, keeleliste, inimestevaheliste ja kultuuridevaheliste oskuste omandamise või tõhustamise vahendiks. Õppe liikuvus võib samuti kaasa aidata haridusasutuste kvaliteedi parandamisele ja nendevahelisele koostööle. Kuigi ELi programmid ja poliitikavahendid on andnud kõnealusesse valdkonda olulise panuse, on endiselt pigem erandiks kui reegliks oleva õppe liikuvuse puhul kasutamata arvestatav potentsiaal. Õppe liikuvuse võimalusi formaalse hariduse raames tuleks aktiivselt julgustada rühmade puhul nagu noortest täiskasvanutest õppurid, õpetajad, koolitajad ja haridustöötajad. Noored täiskasvanud peaksid sellistest võimalustest samuti kasu saama mitteformaalses või informaalses õppekeskkonnas. Lisaks tuleb uurida õppe liikuvuse uusi innovatiivseid vorme, sealhulgas virtuaalset liikuvust, laiendades samas sellele juurdepääsu, pöörates erilist tähelepanu ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele ja soole.

SEETÕTTU NÕUSTUB, ET:

| 1. | töötades algatuse „Noorte liikuvus” eesmärkide suunas, peaksid Euroopa Komisjon ja liikmesriigid tegema koostööd Euroopa 2020. aasta strateegia üldises kontekstis, tagades samas järjepidevuse olemasoleva korraldusega, eelkõige seoses strateegilise raamistikuga üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020”), Euroopa tööhõivestrateegiaga ja ELi noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistikuga. Meetmeid ning järelevalve- ja aruandemenetlusi tuleks rakendada kõnealustes raamistikes ning kooskõlas nende vastavate üldiste eesmärkidega. Meetmeid tuleb tihedalt koordineerida, kaasates kõigil tasanditel asjakohased sidusrühmad ja tehes nendega koostööd, sealhulgas struktureeritud dialoogi kaudu; |
| --- | --- |

1.

töötades algatuse „Noorte liikuvus” eesmärkide suunas, peaksid Euroopa Komisjon ja liikmesriigid tegema koostööd Euroopa 2020. aasta strateegia üldises kontekstis, tagades samas järjepidevuse olemasoleva korraldusega, eelkõige seoses strateegilise raamistikuga üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020”), Euroopa tööhõivestrateegiaga ja ELi noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistikuga. Meetmeid ning järelevalve- ja aruandemenetlusi tuleks rakendada kõnealustes raamistikes ning kooskõlas nende vastavate üldiste eesmärkidega. Meetmeid tuleb tihedalt koordineerida, kaasates kõigil tasanditel asjakohased sidusrühmad ja tehes nendega koostööd, sealhulgas struktureeritud dialoogi kaudu;

| 2. | Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuunistes (11) esitatakse koordineeritud poliitikameetmete raamistik, millest enamus langeb liikmesriikide vastutusse. Asjakohase järelevalve, vastastikuse õppimise ja panuse ettevalmistamise kaudu Euroopa Ülemkoguks peaks hariduse, noorte, kultuuri ja spordi nõukogul olema oluline roll algatuse „Noorte liikuvus” ja laiema Euroopa 2020. aasta strateegia, sealhulgas konkreetse ülesande ELi peaeesmärkide rakendamisel hariduse ja koolituse valdkonnas; |
| --- | --- |

2.

Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuunistes (11) esitatakse koordineeritud poliitikameetmete raamistik, millest enamus langeb liikmesriikide vastutusse. Asjakohase järelevalve, vastastikuse õppimise ja panuse ettevalmistamise kaudu Euroopa Ülemkoguks peaks hariduse, noorte, kultuuri ja spordi nõukogul olema oluline roll algatuse „Noorte liikuvus” ja laiema Euroopa 2020. aasta strateegia, sealhulgas konkreetse ülesande ELi peaeesmärkide rakendamisel hariduse ja koolituse valdkonnas;

| 3. | selleks et aidata noortel toime tulla paljude nende ees seisvate sotsiaalmajanduslike väljakutsetega on vaja täiendavad jõupingutusi. Eelarvepiirangute ajal peaksid sellised jõupingutused keskenduma poliitikaeesmärkide ja investeeringute optimeerimisele ning ratsionaliseerimisele, sidudes neid tihedalt Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkidega ja „ET 2020” strateegilise raamistiku prioriteetidega; |
| --- | --- |

3.

selleks et aidata noortel toime tulla paljude nende ees seisvate sotsiaalmajanduslike väljakutsetega on vaja täiendavad jõupingutusi. Eelarvepiirangute ajal peaksid sellised jõupingutused keskenduma poliitikaeesmärkide ja investeeringute optimeerimisele ning ratsionaliseerimisele, sidudes neid tihedalt Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkidega ja „ET 2020” strateegilise raamistiku prioriteetidega;

| 4. | samas kui nende reguleerimisala on algatuse „Noorte liikuvus” rakendusalast laiem, on olemasolevate ELi programmidega nagu „Elukestev õpe”, „Erasmus Mundus” ja „Aktiivsed noored” selgelt antud oluline panus kõnealuse algatuse ning üldisemalt Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse. Nii nimetatud programmide laiemat rakendusala kui nende panust algatusse tuleks järgmise põlvkonna programmide kavandamisel arvestada; |
| --- | --- |

4.

samas kui nende reguleerimisala on algatuse „Noorte liikuvus” rakendusalast laiem, on olemasolevate ELi programmidega nagu „Elukestev õpe”, „Erasmus Mundus” ja „Aktiivsed noored” selgelt antud oluline panus kõnealuse algatuse ning üldisemalt Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse. Nii nimetatud programmide laiemat rakendusala kui nende panust algatusse tuleks järgmise põlvkonna programmide kavandamisel arvestada;

| 5. | suuremat liikuvust tuleks aktiivselt tõhustada, sealhulgas liikuvust kolmandate riikidega ja kandidaatriikidega, kasutades asjakohaseid programme ja vahendeid. Õppe liikuvusel peaks samuti olema kvalitatiivne mõõde ja see peaks tuginema haridus- ja koolitusasutuste vahelisele hästi väljaarendatud koostööle. Liikuvuse kvaliteedi ja mitmekesisuse tõstmiseks tuleks uurida muude olemasolevate koostöövormide potentsiaali. Liikuvust ei peaks siiski vaatama kui eesmärki omaette, vaid pigem kui teadmiste, oskuste ja pädevuste omandamise tõhustamise ning isiklike ja sotsiaalsete väljakutsetega toimetulemise vahendit. |
| --- | --- |

5.

suuremat liikuvust tuleks aktiivselt tõhustada, sealhulgas liikuvust kolmandate riikidega ja kandidaatriikidega, kasutades asjakohaseid programme ja vahendeid. Õppe liikuvusel peaks samuti olema kvalitatiivne mõõde ja see peaks tuginema haridus- ja koolitusasutuste vahelisele hästi väljaarendatud koostööle. Liikuvuse kvaliteedi ja mitmekesisuse tõstmiseks tuleks uurida muude olemasolevate koostöövormide potentsiaali. Liikuvust ei peaks siiski vaatama kui eesmärki omaette, vaid pigem kui teadmiste, oskuste ja pädevuste omandamise tõhustamise ning isiklike ja sotsiaalsete väljakutsetega toimetulemise vahendit.

NÕUSTUB LISAKS, ET:

nimetatud väljakutsete käsitlemiseks tuleb võtta meetmeid nii liikmesriikide kui Euroopa tasandil, mis – austades täielikult subsidiaarsuse põhimõtet – aitavad kaasa Euroopa 2020. aasta strateegia laiematele eesmärkide ja peaeesmärkide ning nimetatud strateegiaga seonduvate peamiste algatuste saavutamisele.

Algatuse „Noorte liikuvus” raamistikus tuleks kaaluda järgmisi meetmeid:

| | Pöörates eelkõige tähelepanu haridus- ja koolitusvaldkonnale:






  — | integreeritud elukestva õppe strateegiate täieliku rakendamise edendamine; |
| --- | --- | --- |

Pöörates eelkõige tähelepanu haridus- ja koolitusvaldkonnale:

—

integreeritud elukestva õppe strateegiate täieliku rakendamise edendamine;

| — | põhipädevuste omandamise tagamine, mida iga üksikisik, eelkõige ebasoodsa taustaga üksikisikud, vajavad eduks teadmistepõhises ühiskonnas; |
| --- | --- |

—

põhipädevuste omandamise tagamine, mida iga üksikisik, eelkõige ebasoodsa taustaga üksikisikud, vajavad eduks teadmistepõhises ühiskonnas;

| — | osalemise suurendamine kolmanda tasandi või võrdväärse hariduse omandamisel; |
| --- | --- |

—

osalemise suurendamine kolmanda tasandi või võrdväärse hariduse omandamisel;

| — | hariduse kvaliteedi ja atraktiivsuse suurendamine kõigil tasanditel, eelkõige seoses kõrg- ja kutseharidusega ning koolitusega; |
| --- | --- |

—

hariduse kvaliteedi ja atraktiivsuse suurendamine kõigil tasanditel, eelkõige seoses kõrg- ja kutseharidusega ning koolitusega;

| — | õppe liikuvusest saadava kasu edendamine seoses teadmiste, oskuste ja kogemuste suurendamisega. |
| --- | --- |

—

õppe liikuvusest saadava kasu edendamine seoses teadmiste, oskuste ja kogemuste suurendamisega.

| | Pöörates eelkõige tähelepanu noortevaldkonnale:






  — | valdkondadevahelise lähenemisviisi edendamine noortepoliitika ja muude asjakohaste poliitikavaldkondade vahel; |
| --- | --- | --- |

Pöörates eelkõige tähelepanu noortevaldkonnale:

—

valdkondadevahelise lähenemisviisi edendamine noortepoliitika ja muude asjakohaste poliitikavaldkondade vahel;

| — | liikuvuse kvaliteedi ja kvantiteedi suurendamine kõigi noorte, eelkõige vähemate võimalustega noorte jaoks mitteformaalses ja informaalses õppekeskkonnas; |
| --- | --- |

—

liikuvuse kvaliteedi ja kvantiteedi suurendamine kõigi noorte, eelkõige vähemate võimalustega noorte jaoks mitteformaalses ja informaalses õppekeskkonnas;

| — | mitteformaalsete ja informaalsete õppetulemuste edendamine ja nende tunnustamise parandamine, et noortel täiskasvanutel oleks lihtsam juurdepääs formaalsele haridusele ja koolitusele ning tööturule; |
| --- | --- |

—

mitteformaalsete ja informaalsete õppetulemuste edendamine ja nende tunnustamise parandamine, et noortel täiskasvanutel oleks lihtsam juurdepääs formaalsele haridusele ja koolitusele ning tööturule;

| — | noorte osalemise edendamine demokraatias. |
| --- | --- |

—

noorte osalemise edendamine demokraatias.

| | Pöörates eelkõige tähelepanu tööhõivevaldkonnale:






  — | haridus- ja koolitus- ning noorte- ja tööhõivepoliitika peaks hõlmama hästi koordineeritud viisil samme, mida noored peavad astuma üleminekul haridusest tööellu. Tööhõivepoliitika peaks olulise panusena aitama kaasa noorte töötuse vähendamisele ja noorte tööhõivealaste väljavaadete parandamisele, et liikuda majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Euroopa 2020. aasta strateegias sätestatud 75 %-lise tööhõivealase eesmärgi saavutamise suunas. |
| --- | --- | --- |

Pöörates eelkõige tähelepanu tööhõivevaldkonnale:

—

haridus- ja koolitus- ning noorte- ja tööhõivepoliitika peaks hõlmama hästi koordineeritud viisil samme, mida noored peavad astuma üleminekul haridusest tööellu. Tööhõivepoliitika peaks olulise panusena aitama kaasa noorte töötuse vähendamisele ja noorte tööhõivealaste väljavaadete parandamisele, et liikuda majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Euroopa 2020. aasta strateegias sätestatud 75 %-lise tööhõivealase eesmärgi saavutamise suunas.

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI OMA PÄDEVUSE PIIRES:

täielikult rakendama olemasolevaid meetmeid ja arendama välja Euroopa 2020. aasta strateegia üldises kontekstis algatuse „Noorte liikuvuse” üldiste eesmärkide saavutamisele suunatud uued poliitikaalgatused, ning konkreetselt hariduse ja koolitusega seonduva ELi peaeesmärgi saavutamisel.

Seda tehes peaksid liikmesriigid ja komisjon:

| 1. | tagama tiheda koostöö kõikide seotud poliitikavaldkondade vahel, eelkõige hariduse, noorte, sotsiaal-, tööhõive, teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, eesmärgiga uurida võimalust saavutada ühised eesmärgid; |
| --- | --- |

1.

tagama tiheda koostöö kõikide seotud poliitikavaldkondade vahel, eelkõige hariduse, noorte, sotsiaal-, tööhõive, teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, eesmärgiga uurida võimalust saavutada ühised eesmärgid;

| 2. | tagama, et hariduse, noorte, kultuuri ja spordi nõukogu ja muud vastavad nõukogu koosseisud osalevad täielikult Euroopa 2020. aasta strateegias, eelkõige panustades korrapäraselt Euroopa Ülemkogusse seoses ELi peaeesmärkide suunas liikumisel saavutatud edusammudega; |
| --- | --- |

2.

tagama, et hariduse, noorte, kultuuri ja spordi nõukogu ja muud vastavad nõukogu koosseisud osalevad täielikult Euroopa 2020. aasta strateegias, eelkõige panustades korrapäraselt Euroopa Ülemkogusse seoses ELi peaeesmärkide suunas liikumisel saavutatud edusammudega;

| 3. | ratsionaliseerima ja tagama täieliku ja tõhusa ELi programmide ja eelarvete kasutamise, sealhulgas – kui see on asjakohane – sidudes neid siseriiklike ja piirkondlike vahenditega ning kaaludes Euroopa struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Investeerimispanga kasutamist; |
| --- | --- |

3.

ratsionaliseerima ja tagama täieliku ja tõhusa ELi programmide ja eelarvete kasutamise, sealhulgas – kui see on asjakohane – sidudes neid siseriiklike ja piirkondlike vahenditega ning kaaludes Euroopa struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Investeerimispanga kasutamist;

| 4. | püüdma suurendada teiste ja võimalike uute rahastamisallikate potentsiaali õppe ja tööhõivealase liikuvuse edendamiseks; |
| --- | --- |

4.

püüdma suurendada teiste ja võimalike uute rahastamisallikate potentsiaali õppe ja tööhõivealase liikuvuse edendamiseks;

| 5. | kaaluma käesolevate järelduste mõju järgmise põlvkonna ELi programmidele ja järgmisele ELi finantsraamistikule. |
| --- | --- |

5.

kaaluma käesolevate järelduste mõju järgmise põlvkonna ELi programmidele ja järgmisele ELi finantsraamistikule.

---

(1)  Eesmärk hõlmab kahte valdkonda: Vähendada koolist väljalangevust vähem kui 10 % ning tõsta kolmanda tasandi või võrdväärse hariduse omandanud 30–34. aastaste kodanike osatähtsust vähemalt 40 %-ni.

(2)  Suurendada 20–64. aastaste naiste ja meeste tööhõive taset 75 %-ni, sealhulgas suurendades noorte ning eakate ja madala kvalifikatsiooniga töötajate hõivet ning parandades seaduslike sisserändajate integreerimist.

(3)  Tuua vähemalt 20 miljonit inimest vaesusest ja tõrjutusest välja.

(4)  Parandada teadusuuringute ja arenduse tingimusi, eelkõige eesmärgiga viia avaliku ja erasektori ühendatud investeeringute tase kõnealuses sektoris 3 %-ni sisemajanduse koguproduktist.

(5)  ELT C 119, 28.5.2009.

(6)  Eesmärk nr 1: elukestva õppe ja liikuvuse reaalsuseks muutmine; Eesmärk nr 2: hariduse ja koolituse kvaliteedi ja tõhususe parandamine; Eesmärk nr 3: võrdsete võimaluste, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kodanikuaktiivsuse edendamine; Eesmärk nr 4: innovaatilisuse ja loovuse, sealhulgas ettevõtlikkuse suurendamine kõikidel haridus- ja koolitustasanditel.

(7)  ELT C 311, 19.12.2009.

(8)  Dok 13726/10.

(9)  Kõrgtasemel oskusi nõudvate ametikohtade osatähtsus tõuseb 29 %-lt 2010. aastal ligikaudu 35 %-ni 2020. aastal (Cedefopi hinnang).

(10)  2009. aastal oli kolmanda tasandi või võrdväärse haridusega isikute osatähtsus Euroopa Liidus 32,3 % (Eurostat).

(11)  Ettepanek: nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta: Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa.

---

Euroopa Komisjon

| 3.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/12

---

Euro vahetuskurss (1)

2. detsember 2010

2010/C 326/06

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3155 |
| JPY | Jaapani jeen | 110,97 |
| DKK | Taani kroon | 7,4521 |
| GBP | Inglise nael | 0,84450 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,1531 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,3160 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,0600 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,010 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 278,75 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7097 |
| PLN | Poola zlott | 4,0055 |
| RON | Rumeenia leu | 4,3036 |
| TRY | Türgi liir | 1,9600 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,3614 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3291 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,2194 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7553 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7248 |
| KRW | Korea won | 1 512,04 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,1788 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,7629 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4225 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 857,07 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,1400 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,464 |
| RUB | Vene rubla | 41,2985 |
| THB | Tai baht | 39,524 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,2405 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,3014 |
| INR | India ruupia | 59,5850 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3155

JPY

Jaapani jeen

110,97

DKK

Taani kroon

7,4521

GBP

Inglise nael

0,84450

SEK

Rootsi kroon

9,1531

CHF

Šveitsi frank

1,3160

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,0600

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,010

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

278,75

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7097

PLN

Poola zlott

4,0055

RON

Rumeenia leu

4,3036

TRY

Türgi liir

1,9600

AUD

Austraalia dollar

1,3614

CAD

Kanada dollar

1,3291

HKD

Hongkongi dollar

10,2194

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7553

SGD

Singapuri dollar

1,7248

KRW

Korea won

1 512,04

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,1788

CNY

Hiina jüaan

8,7629

HRK

Horvaatia kuna

7,4225

IDR

Indoneesia ruupia

11 857,07

MYR

Malaisia ringit

4,1400

PHP

Filipiini peeso

57,464

RUB

Vene rubla

41,2985

THB

Tai baht

39,524

BRL

Brasiilia reaal

2,2405

MXN

Mehhiko peeso

16,3014

INR

India ruupia

59,5850

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 3.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/13

---

KOMISJONI OTSUS,

2. november 2010,

millega luuakse elektroonilisi arveid (e-arveid) käsitlev Euroopa sidusrühmade foorum

2010/C 326/07

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” sätestatud Euroopa 2020. aasta strateegias on esitatud visioon Euroopa 21. sajandi sotsiaalsest turumajandusest, mille puhul kasutatakse ära kõik digitaalühiskonna majanduslikud ja sotsiaalsed eelised. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” sätestatud Euroopa 2020. aasta strateegias on esitatud visioon Euroopa 21. sajandi sotsiaalsest turumajandusest, mille puhul kasutatakse ära kõik digitaalühiskonna majanduslikud ja sotsiaalsed eelised.

| (2) | Ühes Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuses, mis on esitatud komisjoni teatises „Euroopa digitaalne tegevuskava”, (1) on seatud eesmärgiks luua ühtne digitaalturg ning kutsutakse üles kõrvaldama regulatiivsed ja tehnilised tõkked, mis takistavad kodanikel digitaalturu eeliseid täielikult ära kasutada. |
| --- | --- |

(2)

Ühes Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuses, mis on esitatud komisjoni teatises „Euroopa digitaalne tegevuskava”, (1) on seatud eesmärgiks luua ühtne digitaalturg ning kutsutakse üles kõrvaldama regulatiivsed ja tehnilised tõkked, mis takistavad kodanikel digitaalturu eeliseid täielikult ära kasutada.

| (3) | Kuna arvete esitamise ja maksete tegemise kord on tihedalt seotud, aitab ühtse euromaksete piirkonna (SEPA) loomine kaasa Euroopa koostalitlusvõimelise e-arvete korra kehtestamisele. Ettevõtjad ja finantsteenuste osutajad saavad kõnealusest korrast kasu tõhusamate ja automaatsemate tarneahelate teel. |
| --- | --- |

(3)

Kuna arvete esitamise ja maksete tegemise kord on tihedalt seotud, aitab ühtse euromaksete piirkonna (SEPA) loomine kaasa Euroopa koostalitlusvõimelise e-arvete korra kehtestamisele. Ettevõtjad ja finantsteenuste osutajad saavad kõnealusest korrast kasu tõhusamate ja automaatsemate tarneahelate teel.

| (4) | Nõukogu direktiiviga 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (2) on ette nähtud, et liikmesriigid kohaldavad alates 1. jaanuarist 2013 paberarvete ja e-arvete suhtes võrdse kohtlemise põhimõtet. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu direktiiviga 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (2) on ette nähtud, et liikmesriigid kohaldavad alates 1. jaanuarist 2013 paberarvete ja e-arvete suhtes võrdse kohtlemise põhimõtet.

| (5) | Komisjoni teatises „Elektrooniliste arvete eeliste ärakasutamine Euroopa hüvanguks” (3) tehakse ettepanek luua Euroopa sidusrühmade foorum, et aidata komisjonil koordineerida meetmeid liikmesriikide tasandil ja määrata kindalaks ELi tasandil võetavad meetmed e-arvete üldise kasutuselevõtu hõlbustamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni teatises „Elektrooniliste arvete eeliste ärakasutamine Euroopa hüvanguks” (3) tehakse ettepanek luua Euroopa sidusrühmade foorum, et aidata komisjonil koordineerida meetmeid liikmesriikide tasandil ja määrata kindalaks ELi tasandil võetavad meetmed e-arvete üldise kasutuselevõtu hõlbustamiseks.

| (6) | Seepärast tuleb luua e-arvete eksperdirühm ning määrata kindlaks selle ülesanded ja struktuur. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleb luua e-arvete eksperdirühm ning määrata kindlaks selle ülesanded ja struktuur.

| (7) | Eksperdirühma peamine ülesanne on jälgida e-arvete kasutuselevõttu ja aidata välja kujundada e-arvete turgu liikmesriikides. See peaks tegema koostööd riiklike sidusrühmade foorumitega ning pöörama eriti tähelepanu e-arvete piirülestele aspektidele ja e-arvete kasutuselevõtule väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate poolt. |
| --- | --- |

(7)

Eksperdirühma peamine ülesanne on jälgida e-arvete kasutuselevõttu ja aidata välja kujundada e-arvete turgu liikmesriikides. See peaks tegema koostööd riiklike sidusrühmade foorumitega ning pöörama eriti tähelepanu e-arvete piirülestele aspektidele ja e-arvete kasutuselevõtule väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate poolt.

| (8) | E-arveid käsitlevasse Euroopa sidusrühmade foorumisse peaksid kuuluma riiklike foorumite liikmed ning kasutajaid esindavate asjaomaste Euroopa ühenduste, Euroopa Standardikomitee, Euroopa Keskpanga ja artikli 29 kohase isikuandmete kaitse töörühma esindajad. |
| --- | --- |

(8)

E-arveid käsitlevasse Euroopa sidusrühmade foorumisse peaksid kuuluma riiklike foorumite liikmed ning kasutajaid esindavate asjaomaste Euroopa ühenduste, Euroopa Standardikomitee, Euroopa Keskpanga ja artikli 29 kohase isikuandmete kaitse töörühma esindajad.

| (9) | Ilma et see piiraks komisjoni otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (4) lisa kohaseid komisjoni turvasätteid, tuleks sätestada foorumi liikmete suhtes kohaldatavad teabe avalikustamise eeskirjad. |
| --- | --- |

(9)

Ilma et see piiraks komisjoni otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (4) lisa kohaseid komisjoni turvasätteid, tuleks sätestada foorumi liikmete suhtes kohaldatavad teabe avalikustamise eeskirjad.

| (10) | Isikuandmeid tuleks töödelda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (5). |
| --- | --- |

(10)

Isikuandmeid tuleks töödelda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (5).

| (11) | Otstarbekas on määrata ajavahemik, mille jooksul käesolevat otsust kohaldatakse. Komisjon kaalub sobival ajal, kas seda ajavahemikku oleks otstarbekas pikendada, |
| --- | --- |

(11)

Otstarbekas on määrata ajavahemik, mille jooksul käesolevat otsust kohaldatakse. Komisjon kaalub sobival ajal, kas seda ajavahemikku oleks otstarbekas pikendada,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesolevaga luuakse elektroonilisi arveid (e-arveid) käsitlev Euroopa sidusrühmade foorum (edaspidi „foorum”).

Artikkel 2

Ülesanded

1.   Foorumi ülesanded on:

| a) | aidata komisjonil jälgida e-arvete turu arengut ning e-arvete kasutuselevõtu taset tööstus- ja teenustesektorites kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

a)

aidata komisjonil jälgida e-arvete turu arengut ning e-arvete kasutuselevõtu taset tööstus- ja teenustesektorites kõigis liikmesriikides;

| b) | vahetada kogemusi ja häid tavasid, soodustades koostalitusvõimeliste e-arve lahenduste väljatöötamist; |
| --- | --- |

b)

vahetada kogemusi ja häid tavasid, soodustades koostalitusvõimeliste e-arve lahenduste väljatöötamist;

| c) | osutada tekkinud probleemidele, eelkõige seoses piiriüleste tehingutega, ja esitada asjakohaseid lahendusi; |
| --- | --- |

c)

osutada tekkinud probleemidele, eelkõige seoses piiriüleste tehingutega, ja esitada asjakohaseid lahendusi;

| d) | toetada ja jälgida e-arvete standardandmemudeli kinnitamiseks tehtavat tööd. |
| --- | --- |

d)

toetada ja jälgida e-arvete standardandmemudeli kinnitamiseks tehtavat tööd.

2.   Foorum võtab ülesannete täitmisel arvesse varasemate meetmete tulemusi, samuti käimasolevat tööd ja olemasolevaid lahendusi e-arvete valdkonnas nii avalikus kui ka erasektoris, eelkõige seoses õigusliku keskkonna, ärinõuete ja tehniliste standarditega.

Artikkel 3

Konsulteerimine

Komisjon võib rühmaga konsulteerida mis tahes järgmistes küsimustes:

| a) | muud õiguslikud algatused, mida tuleb võtta ELi tasandil, et kõrvaldada järelejäänud tõkked e-arvete kasutuselevõtul; |
| --- | --- |

a)

muud õiguslikud algatused, mida tuleb võtta ELi tasandil, et kõrvaldada järelejäänud tõkked e-arvete kasutuselevõtul;

| b) | finantstarneahela äriprotsessid, mis võivad hõlbustada e-arvete kasutuselevõttu, eelkõige maksete valdkonnas ja ühtse euromaksete piirkonna (SEPA) raames; |
| --- | --- |

b)

finantstarneahela äriprotsessid, mis võivad hõlbustada e-arvete kasutuselevõttu, eelkõige maksete valdkonnas ja ühtse euromaksete piirkonna (SEPA) raames;

| c) | riiklikul ja Euroopa tasandil võetavad meetmed e-arvete kasutuselevõtu toetuseks, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul. |
| --- | --- |

c)

riiklikul ja Euroopa tasandil võetavad meetmed e-arvete kasutuselevõtu toetuseks, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul.

Artikkel 4

Koosseis

Foorumisse kuulub 63 liiget:

| a) | kaks liiget igast riiklikust sidusrühmade foorumist; |
| --- | --- |

a)

kaks liiget igast riiklikust sidusrühmade foorumist;

| b) | kuus liiget tarbijaid, väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid ning suurettevõtteid esindavatest Euroopa ühendustest; |
| --- | --- |

b)

kuus liiget tarbijaid, väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid ning suurettevõtteid esindavatest Euroopa ühendustest;

| c) | üks Euroopa Standardikomitee esindaja, üks Euroopa Keskpanga esindaja ja üks artikli 29 kohase isikuandmete kaitse töörühma esindaja (6). |
| --- | --- |

c)

üks Euroopa Standardikomitee esindaja, üks Euroopa Keskpanga esindaja ja üks artikli 29 kohase isikuandmete kaitse töörühma esindaja (6).

Artikkel 5

Liikmeks määramine

1.   Komisjon määrab foorumi liikmed järgmiselt.

| 1. | Artikli 4 lõikes a osutatud liikmed määratakse liikmesriikide ettepaneku alusel. Kõnealused liikmed esindavad riiklikke sidusrühmade foorumeid. |
| --- | --- |

1.

Artikli 4 lõikes a osutatud liikmed määratakse liikmesriikide ettepaneku alusel. Kõnealused liikmed esindavad riiklikke sidusrühmade foorumeid.

| 2. | Artikli 4 lõikes b osutatud liikmed määratakse esindama artikli 4 lõikes b osutatud organisatsioone. Komisjoni talitused tagavad kõnealuste sidusrühmade võrdse esindatuse. |
| --- | --- |

2.

Artikli 4 lõikes b osutatud liikmed määratakse esindama artikli 4 lõikes b osutatud organisatsioone. Komisjoni talitused tagavad kõnealuste sidusrühmade võrdse esindatuse.

| 3. | Artikli 4 lõikes c osutatud esindajad määratakse vastavalt Euroopa Standardikomitee, Euroopa Keskpanga ja artikli 29 kohase isikuandmete kaitse töörühma ettepanekute alusel. |
| --- | --- |

3.

Artikli 4 lõikes c osutatud esindajad määratakse vastavalt Euroopa Standardikomitee, Euroopa Keskpanga ja artikli 29 kohase isikuandmete kaitse töörühma ettepanekute alusel.

2.   Liikmed määratakse kolmeks aastaks.

3.   Liikmed, kes ei suuda rühma töös enam tõhusalt osaleda, kes lahkuvad ametist või kes ei täida aluslepingu artikli 339 või käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud tingimusi, võib volituste lõpuni asendada.

4.   Artiklis 4 osutatud liikmete nimed avaldatakse komisjoni eksperdirühmade ja sarnaste üksuste registris.

5.   Isikuandmeid kogutakse, töödeldakse ja avaldatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001.

Artikkel 6

Toimimine

1.   Foorumi esimees on komisjoni esindaja.

2.   Komisjoni esindaja võib eri juhtudel kutsuda foorumi töös osalema väliseksperte, kellel on eriteadmised teatavas päevakorraküsimuses. Lisaks võib komisjoni esindaja anda vaatleja staatuse üksikisikule, eksperdirühmade horisontaalsete eeskirjade eeskirja 8 lõikes 3 määratletud organisatsioonile ja kandidaatriikidele.

3.   Foorumi liikmed ning kutsutud eksperdid ja vaatlejad peavad järgima aluslepingute ja nende rakenduseeskirjade kohaseid ametisaladuse hoidmise sätteid, samuti otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom lisa kohaseid komisjoni turvasätteid Euroopa Liidu salastatud teabe kaitsmise kohta. Kõnealuste nõuete rikkumise korral võib komisjon võtta asjakohaseid meetmeid.

4.   Foorumi kohtumised peetakse komisjoni ruumides. Komisjon tagab sekretariaaditeenused. Teised komisjoni ametnikud, kes tunnevad arutelude vastu huvi, võivad foorumi kohtumistel osaleda.

5.   Foorum võtab oma töökorra vastu komisjoni standardtöökorra alusel.

6.   Komisjon avaldab eksperdirühma tegevuse kohta asjakohast teavet kas registri kaudu või registrist asjakohasele veebisaidile viitava lingi kaudu.

7.   Foorumi volituste lõppedes koostab komisjon foorumi tegevuse kohta aruande. Kõnealune aruanne avaldatakse.

Artikkel 7

Kohtumiste kulud

1.   Foorumi töös osalejatele ei maksta osutatud teenuste eest tasu.

2.   Foorumi töös osalejate reisi- ja elamiskulud hüvitab komisjon vastavalt komisjonis kehtivale korrale.

3.   Kulud hüvitatakse summade piires, mis on iga-aastase vahendite eraldamise korra kohaselt selleks otstarbeks eraldatud.

Artikkel 8

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2013.

Brüssel, 2. november 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Michel BARNIER

---

(1)  KOM(2010) 245.

1

(2)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

2

(3)  KOM(2010) 712.

3

(4)  EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1.

4

(5)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

5

(6)  Direktiiv 95/46/EÜ, EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

6

---

Kontrollikoda

| 3.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/16

---

Eriaruanne nr 8/2010 „Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine: Kas ELi investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad?”

2010/C 326/08

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati eriaruanne nr 8/2010 „Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine: Kas ELi investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad?”.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebilehel: http://www.eca.europa.eu

Aruande tasuta eksemplari saamiseks pöörduge kontrollikoja poole aadressil:

| Euroopa Kontrollikoda |
| --- |
| Teabeedastus ja aruanded |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel +352 4398-1 |
| E-post: euraud@eca.europa.eu |

Euroopa Kontrollikoda

Teabeedastus ja aruanded

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel +352 4398-1

E-post: euraud@eca.europa.eu

või täitke elektrooniline tellimus veebilehel EU Bookshop.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 3.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/17

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu (ELT C 316, 28.12.2007, lk 1; ELT C 134, 31.5.2008, lk 16; ELT C 177, 12.7.2008, lk 9; ELT C 200, 6.8.2008, lk 10; ELT C 331, 31.12.2008, lk 13; ELT C 3, 8.1.2009, lk 10; ELT C 37, 14.2.2009, lk 10; ELT C 64, 19.3.2009, lk 20; ELT C 99, 30.4.2009, lk 7; ELT C 229, 23.9.2009, lk 28; ELT C 263, 5.11.2009, lk 22; ELT C 298, 8.12.2009, lk 17; ELT C 74, 24.3.2010, lk 13)

2010/C 326/09

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu avaldamise aluseks on liikmesriikide poolt kooskõlas Schengeni piirieeskirjade artikliga 34 komisjonile edastatud teave.

Lisaks Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele on korrapäraselt ajakohastatud teave kättesaadav siseasjade peadirektoraadi veebilehel.

PRANTSUSMAA

Väljaannetes ELT C 37, 14.2.2009 ja ELT C 99, 30.4.2009 avaldatud teabe asendamine

Õhupiir

Uus piiripunkt:

Brive-Souillac

SOOME

Väljaandes ELT C 247, 13.10.2006 avaldatud loetelu asendamine

Maismaapiir (Soome–Venemaa)

| 1) | Haapovaara (*) |
| --- | --- |

1)

Haapovaara (*)

| 2) | Imatra |
| --- | --- |

2)

Imatra

| 3) | Inari (*) |
| --- | --- |

3)

Inari (*)

| 4) | Karikangas (*) |
| --- | --- |

4)

Karikangas (*)

| 5) | Karttimo (*) |
| --- | --- |

5)

Karttimo (*)

| 6) | Kivipuro (*) |
| --- | --- |

6)

Kivipuro (*)

| 7) | Kokkojärvi (*) |
| --- | --- |

7)

Kokkojärvi (*)

| 8) | Kurvinen (*) |
| --- | --- |

8)

Kurvinen (*)

| 9) | Kuusamo |
| --- | --- |

9)

Kuusamo

| 10) | Leminaho (*) |
| --- | --- |

10)

Leminaho (*)

| 11) | Niirala |
| --- | --- |

11)

Niirala

| 12) | Nuijamaa |
| --- | --- |

12)

Nuijamaa

| 13) | Onkamo (*) |
| --- | --- |

13)

Onkamo (*)

| 14) | Parikkala (*) |
| --- | --- |

14)

Parikkala (*)

| 15) | Puitsi (*) |
| --- | --- |

15)

Puitsi (*)

| 16) | Raja-Jooseppi |
| --- | --- |

16)

Raja-Jooseppi

| 17) | Rajakangas (*) |
| --- | --- |

17)

Rajakangas (*)

| 18) | Ruhovaara (*) |
| --- | --- |

18)

Ruhovaara (*)

| 19) | Salla |
| --- | --- |

19)

Salla

| 20) | Uukuniemi (*) |
| --- | --- |

20)

Uukuniemi (*)

| 21) | Vaalimaa |
| --- | --- |

21)

Vaalimaa

| 22) | Vainikkala (raudtee) |
| --- | --- |

22)

Vainikkala (raudtee)

| 23) | Valkeavaara (*) |
| --- | --- |

23)

Valkeavaara (*)

| 24) | Vartius |
| --- | --- |

24)

Vartius

| 25) | Virtaniemi (*) |
| --- | --- |

25)

Virtaniemi (*)

Selgitus:

Piiripunktid põhinevad Soome Vabariigi valitsuse ja Vene Föderatsiooni valitsuse vahelisel vastastikuseid piiripunkte käsitleval kokkuleppel (Helsingi, 11. märts 1994). Tärniga tähistatud piiripunkte (*) kasutatakse kokkuleppe alusel piiratud ulatuses ja need on liiklusele avatud vajaduse korral. Liikluse põhiosa moodustab puiduvedu. Suurem osa piiripunktidest on enamiku ajast suletud.

Lennuväljad

| 1) | Enontekiö |
| --- | --- |

1)

Enontekiö

| 2) | Helsinki – Hernesaari (üksnes helikopteriliikluseks) |
| --- | --- |

2)

Helsinki – Hernesaari (üksnes helikopteriliikluseks)

| 3) | Helsinki – Malmi |
| --- | --- |

3)

Helsinki – Malmi

| 4) | Helsinki – Vantaa |
| --- | --- |

4)

Helsinki – Vantaa

| 5) | Ivalo |
| --- | --- |

5)

Ivalo

| 6) | Joensuu |
| --- | --- |

6)

Joensuu

| 7) | Jyväskylä |
| --- | --- |

7)

Jyväskylä

| 8) | Kajaani |
| --- | --- |

8)

Kajaani

| 9) | Kemi – Tornio |
| --- | --- |

9)

Kemi – Tornio

| 10) | Kittilä |
| --- | --- |

10)

Kittilä

| 11) | Kruunupyy |
| --- | --- |

11)

Kruunupyy

| 12) | Kuopio |
| --- | --- |

12)

Kuopio

| 13) | Kuusamo |
| --- | --- |

13)

Kuusamo

| 14) | Lappeenranta |
| --- | --- |

14)

Lappeenranta

| 15) | Maarianhamina |
| --- | --- |

15)

Maarianhamina

| 16) | Mikkeli |
| --- | --- |

16)

Mikkeli

| 17) | Oulu |
| --- | --- |

17)

Oulu

| 18) | Pori |
| --- | --- |

18)

Pori

| 19) | Rovaniemi |
| --- | --- |

19)

Rovaniemi

| 20) | Savonlinna |
| --- | --- |

20)

Savonlinna

| 21) | Seinäjoki |
| --- | --- |

21)

Seinäjoki

| 22) | Tampere – Pirkkala |
| --- | --- |

22)

Tampere – Pirkkala

| 23) | Turu |
| --- | --- |

23)

Turu

| 24) | Vaasa |
| --- | --- |

24)

Vaasa

| 25) | Varkaus |
| --- | --- |

25)

Varkaus

Merepiir

Sadamates asuvad piiripunktid kauba- ja kalalaevadele

| 1) | Eckerö |
| --- | --- |

1)

Eckerö

| 2) | Färjsundet |
| --- | --- |

2)

Färjsundet

| 3) | Förby |
| --- | --- |

3)

Förby

| 4) | Hamina |
| --- | --- |

4)

Hamina

| 5) | Hanko (ka lõbusõidulaevadele) |
| --- | --- |

5)

Hanko (ka lõbusõidulaevadele)

| 6) | Haukipudas |
| --- | --- |

6)

Haukipudas

| 7) | Helsingi |
| --- | --- |

7)

Helsingi

| 8) | Inkoo |
| --- | --- |

8)

Inkoo

| 9) | Kalajoki |
| --- | --- |

9)

Kalajoki

| 10) | Kaskinen |
| --- | --- |

10)

Kaskinen

| 11) | Kemi |
| --- | --- |

11)

Kemi

| 12) | Kemiö |
| --- | --- |

12)

Kemiö

| 13) | Kirkkonummi |
| --- | --- |

13)

Kirkkonummi

| 14) | Kokkola |
| --- | --- |

14)

Kokkola

| 15) | Kotka |
| --- | --- |

15)

Kotka

| 16) | Kristiinankaupunki |
| --- | --- |

16)

Kristiinankaupunki

| 17) | Lappeenranta |
| --- | --- |

17)

Lappeenranta

| 18) | Loviisa |
| --- | --- |

18)

Loviisa

| 19) | Långnäs |
| --- | --- |

19)

Långnäs

| 20) | Maarianhamina (ka lõbusõidulaevadele) |
| --- | --- |

20)

Maarianhamina (ka lõbusõidulaevadele)

| 21) | Merikarvia |
| --- | --- |

21)

Merikarvia

| 22) | Naantali |
| --- | --- |

22)

Naantali

| 23) | Nuijamaa (ka lõbusõidulaevadele) |
| --- | --- |

23)

Nuijamaa (ka lõbusõidulaevadele)

| 24) | Olkiluoto |
| --- | --- |

24)

Olkiluoto

| 25) | Oulu |
| --- | --- |

25)

Oulu

| 26) | Parainen |
| --- | --- |

26)

Parainen

| 27) | Pernaja |
| --- | --- |

27)

Pernaja

| 28) | Pietarsaari |
| --- | --- |

28)

Pietarsaari

| 29) | Pohja |
| --- | --- |

29)

Pohja

| 30) | Pori |
| --- | --- |

30)

Pori

| 31) | Porvoo |
| --- | --- |

31)

Porvoo

| 32) | Raahe |
| --- | --- |

32)

Raahe

| 33) | Rauma |
| --- | --- |

33)

Rauma

| 34) | Salo |
| --- | --- |

34)

Salo

| 35) | Sipoo |
| --- | --- |

35)

Sipoo

| 36) | Taalintehdas |
| --- | --- |

36)

Taalintehdas

| 37) | Tammisaari |
| --- | --- |

37)

Tammisaari

| 38) | Tornio |
| --- | --- |

38)

Tornio

| 39) | Turu |
| --- | --- |

39)

Turu

| 40) | Uusikaupunki |
| --- | --- |

40)

Uusikaupunki

| 41) | Vaasa |
| --- | --- |

41)

Vaasa

Rannavalvejaamad, mis toimivad ka piiripunktidena lõbusõidulaevadele

| 1) | Haapasaari |
| --- | --- |

1)

Haapasaari

| 2) | Hanko |
| --- | --- |

2)

Hanko

| 3) | Maarianhamina |
| --- | --- |

3)

Maarianhamina

| 4) | Nuijamaa sadam |
| --- | --- |

4)

Nuijamaa sadam

| 5) | Santio |
| --- | --- |

5)

Santio

| 6) | Suomenlinna |
| --- | --- |

6)

Suomenlinna

Rannavalvejaamad, mis toimivad ka piiripunktidena vesilennukitele

| 1) | Hanko |
| --- | --- |

1)

Hanko

| 2) | Kotka |
| --- | --- |

2)

Kotka

| 3) | Maarianhamina |
| --- | --- |

3)

Maarianhamina

| 4) | Porkkala |
| --- | --- |

4)

Porkkala

| 5) | Suomenlinna |
| --- | --- |

5)

Suomenlinna

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 3.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/21

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 326/10

| 1. | 29. novembril 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja GDF Suez SA („GDF Suez”, Prantsusmaa) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja International Power plc („International Power”, Inglismaa ja Wales) üle 70 % ettevõtja International Power aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

29. novembril 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja GDF Suez SA („GDF Suez”, Prantsusmaa) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja International Power plc („International Power”, Inglismaa ja Wales) üle 70 % ettevõtja International Power aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | GDF Suez tegutseb kogu energiaahela piires nii elektrienergia kui ka maagaasi sektoris, sealhulgas: i) maagaasi ja elektrienergia ostmine, tootmine ja turustamine; ii) peamiste maagaasi infrastruktuuride transport, jaotamine, haldamine ja arendamine; iii) energiateenuste ja keskkonnaga seotud teenuste väljatöötamine ja turustamine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

GDF Suez tegutseb kogu energiaahela piires nii elektrienergia kui ka maagaasi sektoris, sealhulgas: i) maagaasi ja elektrienergia ostmine, tootmine ja turustamine; ii) peamiste maagaasi infrastruktuuride transport, jaotamine, haldamine ja arendamine; iii) energiateenuste ja keskkonnaga seotud teenuste väljatöötamine ja turustamine;

| — | International Power on rahvusvaheline ettevõtja, kes tegutseb Põhja-Ameerikas, Euroopas, Lähis-Idas, Austraalias ja Aasias. International Power on elektrienergiat tootvate rajatiste käitaja. Ta arendab, omab ja käitab ligikaudu 50 elektrijaama 21 riigis, mille brutotootmisvõimsus on kokku umbes 32 000 MW. |
| --- | --- |

—

International Power on rahvusvaheline ettevõtja, kes tegutseb Põhja-Ameerikas, Euroopas, Lähis-Idas, Austraalias ja Aasias. International Power on elektrienergiat tootvate rajatiste käitaja. Ta arendab, omab ja käitab ligikaudu 50 elektrijaama 21 riigis, mille brutotootmisvõimsus on kokku umbes 32 000 MW.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---