# Eiropas Savienības C 327/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.327.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 327 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 4. decembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.327.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 327

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 4. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Padome |
| 2010/C 327/01 | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija par darbu ar jaunatni | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

2010/C 327/01

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija par darbu ar jaunatni

1

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 327/02 | Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 6 |
| 2010/C 327/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Sak/Folksam LIV/CPD/FIH Group) (
  1
  ) | 10 |
| 2010/C 327/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5880 – Shell/Topaz/JV) (
  1
  ) | 10 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2010/C 327/02

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

6

2010/C 327/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Sak/Folksam LIV/CPD/FIH Group) (
  1
  )

ATP/PFA/Folksam Sak/Folksam LIV/CPD/FIH Group

1

10

2010/C 327/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5880 – Shell/Topaz/JV) (
  1
  )

Shell/Topaz/JV

1

10

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2010/C 327/05 | Padomes secinājumi (2010. gada 19. novembris) par izglītību ilgtspējīgai attīstībai | 11 |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 327/06 | Euro maiņas kurss | 15 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2010/C 327/07 | Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu | 16 |
| 2010/C 327/08 | Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu | 17 |
| 2010/C 327/09 | Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu | 18 |
| 2010/C 327/10 | Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu | 19 |
| 2010/C 327/11 | Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu | 20 |
| 2010/C 327/12 | Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu | 21 |
| 2010/C 327/13 | Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu | 22 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2010/C 327/05

Padomes secinājumi (2010. gada 19. novembris) par izglītību ilgtspējīgai attīstībai

11

Eiropas Komisija

2010/C 327/06

Euro maiņas kurss

15

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2010/C 327/07

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

16

2010/C 327/08

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

17

2010/C 327/09

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

18

2010/C 327/10

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

19

2010/C 327/11

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

20

2010/C 327/12

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

21

2010/C 327/13

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

22

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 327/14 | Paziņojums par antidempinga procedūru attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes vinilacetāta importu | 23 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2010/C 327/14

Paziņojums par antidempinga procedūru attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes vinilacetāta importu

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Padome

| 4.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 327/1

---

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija par darbu ar jaunatni

2010/C 327/01

PADOME UN PADOMĒ SANĀKUŠIE DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

ATGĀDINOT ŠĀ JAUTĀJUMA POLITISKO PAMATOJUMU, KAS IZKLĀSTĪTS PIELIKUMĀ, JO ĪPAŠI TO, KA:

| (1) | Līgumā paredzēts, ka ES darbības mērķim ir jābūt – veicināt jauniešu un sociāli izglītojošu organizatoru (turpmāk “jaunatnes organizatori un jaunatnes vadītāji”) apmaiņas programmu izstrādi un jauniešu līdzdalību demokrātiskajās norisēs. |
| --- | --- |

(1)

Līgumā paredzēts, ka ES darbības mērķim ir jābūt – veicināt jauniešu un sociāli izglītojošu organizatoru (turpmāk “jaunatnes organizatori un jaunatnes vadītāji”) apmaiņas programmu izstrādi un jauniešu līdzdalību demokrātiskajās norisēs.

| (2) | Eiropas Parlaments un Padome ar Lēmumu Nr. 1719/2006/EK (1) pieņēma programmu “Jaunatne darbībā”. Šajā programmā, kura arvien sekmīgāk ir noritējusi visās dalībvalstīs, ir svarīgs elements – sniegt ieguldījumu jauniešu pasākumu atbalsta sistēmu kvalitātes uzlabošanā un jaunatnes jomā aktīvu pilsoniskās sabiedrības organizāciju kapacitātes celšanā. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlaments un Padome ar Lēmumu Nr. 1719/2006/EK (1) pieņēma programmu “Jaunatne darbībā”. Šajā programmā, kura arvien sekmīgāk ir noritējusi visās dalībvalstīs, ir svarīgs elements – sniegt ieguldījumu jauniešu pasākumu atbalsta sistēmu kvalitātes uzlabošanā un jaunatnes jomā aktīvu pilsoniskās sabiedrības organizāciju kapacitātes celšanā.

| (3) | Padome 2009. gada 29. novembrī pieņēma Rezolūciju par atjauninātu regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018). Regulējumā jautājumi, kā atbalstīt un attīstīt darbu ar jaunatni, tiek uzskatīti par tādiem, kas skar daudzas nozares. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2009. gada 29. novembrī pieņēma Rezolūciju par atjauninātu regulējumu Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018). Regulējumā jautājumi, kā atbalstīt un attīstīt darbu ar jaunatni, tiek uzskatīti par tādiem, kas skar daudzas nozares.

| (4) | Eiropadome 2010. gada 17. jūnija secinājumos pauž cerību, ka līdz gada beigām tiks iesniegtas citas pamatiniciatīvas (2), |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome 2010. gada 17. jūnija secinājumos pauž cerību, ka līdz gada beigām tiks iesniegtas citas pamatiniciatīvas (2),

ŅEMOT VĒRĀ:

Pirmo Eiropas konvenciju par darbu ar jaunatni, kura pieņemta 2010. gada 7.–10. jūlijā Ģentē (Beļģijā) un kurā ir uzsvērts, cik nozīmīgs ir darbs ar jaunatni,

UN ŅEMOT VĒRĀ TO, KA:

| — | kā izklāstīts atjauninātajā regulējumā Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018) (turpmāk “atjauninātais regulējums”), jaunatnes jomas mērķi ir šādi:






  — | radīt vairākas un līdzvērtīgas iespējas izglītībā un darba tirgū, kā arī |
| --- | --- | --- |

—

kā izklāstīts atjauninātajā regulējumā Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018) (turpmāk “atjauninātais regulējums”), jaunatnes jomas mērķi ir šādi:

—

radīt vairākas un līdzvērtīgas iespējas izglītībā un darba tirgū, kā arī

| — | visu jauniešu vidū veicināt aktīvu pilsoniskumu, sociālo iekļaušanu un solidaritāti, |
| --- | --- |

—

visu jauniešu vidū veicināt aktīvu pilsoniskumu, sociālo iekļaušanu un solidaritāti,

| — | atjauninātajā regulējumā ir dotas aprises astoņām darbības jomām (3), kurās būtu jāīsteno daudznozaru jaunatnes politikas iniciatīvas un kurās ieguldījumu var sniegt darbs ar jaunatni. Šajā ziņā svarīgas ir vēl citas darbības jomas – cilvēktiesības un demokrātija, kultūru daudzveidība un mobilitāte, |
| --- | --- |

—

atjauninātajā regulējumā ir dotas aprises astoņām darbības jomām (3), kurās būtu jāīsteno daudznozaru jaunatnes politikas iniciatīvas un kurās ieguldījumu var sniegt darbs ar jaunatni. Šajā ziņā svarīgas ir vēl citas darbības jomas – cilvēktiesības un demokrātija, kultūru daudzveidība un mobilitāte,

| — | Padome ir vienisprātis, ka šajā atjauninātajā regulējumā “darbs ar jaunatni” ir plašs jēdziens, kas aptver plašu jauniešu un jauniešiem veltītu sociālu, kultūras, izglītības un politisku pasākumu spektru. Šādas darbības arvien biežāk ietver arī sportu un pakalpojumus jauniešiem, |
| --- | --- |

—

Padome ir vienisprātis, ka šajā atjauninātajā regulējumā “darbs ar jaunatni” ir plašs jēdziens, kas aptver plašu jauniešu un jauniešiem veltītu sociālu, kultūras, izglītības un politisku pasākumu spektru. Šādas darbības arvien biežāk ietver arī sportu un pakalpojumus jauniešiem,

| — | attiecībā uz darbu ar jaunatni visās politikas jomās un pasākumos būtu jāievēro vairāki vadošie principi, proti – tas, cik svarīgi ir veicināt dzimumu līdztiesību un vērsties pret visiem diskriminācijas veidiem, ievērot tiesības un principus, kas inter alia atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. un 23. pantā, ņemt vērā dažādu faktoru izraisītas iespējamas atšķirības jauniešu dzīves apstākļos, vajadzībās, tieksmēs, interesēs un attieksmē un atzīt, ka visi jaunieši veido sabiedrības bagātību, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz darbu ar jaunatni visās politikas jomās un pasākumos būtu jāievēro vairāki vadošie principi, proti – tas, cik svarīgi ir veicināt dzimumu līdztiesību un vērsties pret visiem diskriminācijas veidiem, ievērot tiesības un principus, kas inter alia atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. un 23. pantā, ņemt vērā dažādu faktoru izraisītas iespējamas atšķirības jauniešu dzīves apstākļos, vajadzībās, tieksmēs, interesēs un attieksmē un atzīt, ka visi jaunieši veido sabiedrības bagātību,

| — | nabadzības un sociālās atstumtības izskaušana ir viena no Eiropas Savienības un tās dalībvalstu galvenajām saistībām. Sociālā atstumtība nomāc pilsoņu labklājību, kavē pašizpausmi un traucē dalību sabiedrības dzīvē. Nabadzība un sociālā atstumtība ir jāizskauž gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās – saskaņā ar ANO tūkstošgades attīstības mērķiem, |
| --- | --- |

—

nabadzības un sociālās atstumtības izskaušana ir viena no Eiropas Savienības un tās dalībvalstu galvenajām saistībām. Sociālā atstumtība nomāc pilsoņu labklājību, kavē pašizpausmi un traucē dalību sabiedrības dzīvē. Nabadzība un sociālā atstumtība ir jāizskauž gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās – saskaņā ar ANO tūkstošgades attīstības mērķiem,

ATZĪST, KA:

| — | visās dalībvalstīs neskaitāmi daudz dažādas izcelsmes bērnu un jauniešu, jaunatnes organizatoru un jaunatnes vadītāju saistībā ar darbu ar jaunatni piedalās plašā un bagātīgā pasākumu klāstā, gūst no tiem labumu vai līdzdarbojas tajos. Šie pasākumi var notikt dažādās kopsakarībās, var skart dažādus viņu dzīves aspektus un dzīves situācijas, kādās viņi atrodas, |
| --- | --- |

—

visās dalībvalstīs neskaitāmi daudz dažādas izcelsmes bērnu un jauniešu, jaunatnes organizatoru un jaunatnes vadītāju saistībā ar darbu ar jaunatni piedalās plašā un bagātīgā pasākumu klāstā, gūst no tiem labumu vai līdzdarbojas tajos. Šie pasākumi var notikt dažādās kopsakarībās, var skart dažādus viņu dzīves aspektus un dzīves situācijas, kādās viņi atrodas,

| — | darbs ar jaunatni norit jomās, kas neietilpst mācību programmās, kā arī to veic ar īpašiem brīvā laika pasākumiem, un tā pamatā ir neformāla izglītība un ikdienēja izglītošanās, kā arī brīvprātīga dalība. Šie pasākumi un procesi ir pašu pārvaldībā, vai arī tos ar izglītības darbinieku vai pedagogu norādēm rīko kopā ar profesionāliem vai brīvprātīgiem jaunatnes organizatoriem un jaunatnes vadītājiem vai arī viņu vadībā, tie var vērsties plašumā, un uz tiem var attiekties dažādu faktoru izraisītas izmaiņas, |
| --- | --- |

—

darbs ar jaunatni norit jomās, kas neietilpst mācību programmās, kā arī to veic ar īpašiem brīvā laika pasākumiem, un tā pamatā ir neformāla izglītība un ikdienēja izglītošanās, kā arī brīvprātīga dalība. Šie pasākumi un procesi ir pašu pārvaldībā, vai arī tos ar izglītības darbinieku vai pedagogu norādēm rīko kopā ar profesionāliem vai brīvprātīgiem jaunatnes organizatoriem un jaunatnes vadītājiem vai arī viņu vadībā, tie var vērsties plašumā, un uz tiem var attiekties dažādu faktoru izraisītas izmaiņas,

| — | darbu ar jaunatni organizē un veic dažādi (to dara jauniešu vadītas organizācijas, jaunatnes organizācijas, neformālas grupas, vai to dara ar jauniešu sociālo iestāžu un valsts iestāžu starpniecību), un tas gūst vietēja, reģionāla, valsts vai Eiropas mēroga aprises, – tas ir atkarīgs, piemēram, no šādiem apstākļiem:






  — | no kopienas, no vēsturiskām, sociālām un politiskām kopsakarībām vietā, kur notiek darbs ar jaunatni, |
| --- | --- | --- |

—

darbu ar jaunatni organizē un veic dažādi (to dara jauniešu vadītas organizācijas, jaunatnes organizācijas, neformālas grupas, vai to dara ar jauniešu sociālo iestāžu un valsts iestāžu starpniecību), un tas gūst vietēja, reģionāla, valsts vai Eiropas mēroga aprises, – tas ir atkarīgs, piemēram, no šādiem apstākļiem:

—

no kopienas, no vēsturiskām, sociālām un politiskām kopsakarībām vietā, kur notiek darbs ar jaunatni,

| — | no mērķa iekļaut un iedrošināt visus bērnus un jauniešus, īpaši tos, kam ir mazāk iespēju, |
| --- | --- |

—

no mērķa iekļaut un iedrošināt visus bērnus un jauniešus, īpaši tos, kam ir mazāk iespēju,

| — | no jaunatnes organizatoru un jaunatnes vadītāju iesaistīšanās, |
| --- | --- |

—

no jaunatnes organizatoru un jaunatnes vadītāju iesaistīšanās,

| — | no organizācijām, dienestiem vai iestādēm – neatkarīgi no tā, vai tās ir valsts vai nevalstiskas, jauniešu vadītas vai ne, |
| --- | --- |

—

no organizācijām, dienestiem vai iestādēm – neatkarīgi no tā, vai tās ir valsts vai nevalstiskas, jauniešu vadītas vai ne,

| — | no izmantotās pieejas vai metodes, ņemot vērā jauniešu vajadzības, |
| --- | --- |

—

no izmantotās pieejas vai metodes, ņemot vērā jauniešu vajadzības,

| — | daudzās dalībvalstīs, atbalstot un izvēršot vietēja un reģionāla mēroga darbu ar jaunatni, izšķiroša nozīme ir arī vietējām un reģionālām iestādēm, |
| --- | --- |

—

daudzās dalībvalstīs, atbalstot un izvēršot vietēja un reģionāla mēroga darbu ar jaunatni, izšķiroša nozīme ir arī vietējām un reģionālām iestādēm,

ATZĪST, KA:

| — | jaunieši ir arvien sarežģītākās sabiedrības neatņemama sastāvdaļa. Viņu pilnveidošanos skar daudzas dažādas ietekmes un vides – mājas, skola, darbavieta, vienaudži un plašsaziņas līdzekļi. Saistībā ar to darbs ar jaunatni var kļūt par ļoti svarīgu faktoru jauniešu attīstībā, |
| --- | --- |

—

jaunieši ir arvien sarežģītākās sabiedrības neatņemama sastāvdaļa. Viņu pilnveidošanos skar daudzas dažādas ietekmes un vides – mājas, skola, darbavieta, vienaudži un plašsaziņas līdzekļi. Saistībā ar to darbs ar jaunatni var kļūt par ļoti svarīgu faktoru jauniešu attīstībā,

| — | darbs ar jaunatni – kā papildinājums formālās izglītības videi – var bērniem un jauniešiem sniegt ievērojamu labumu, nodrošinot plašu un daudzveidīgu neformālas izglītības un ikdienējas izglītošanās iespēju klāstu, kā arī mērķtiecīgi piemērotas pieejas, |
| --- | --- |

—

darbs ar jaunatni – kā papildinājums formālās izglītības videi – var bērniem un jauniešiem sniegt ievērojamu labumu, nodrošinot plašu un daudzveidīgu neformālas izglītības un ikdienējas izglītošanās iespēju klāstu, kā arī mērķtiecīgi piemērotas pieejas,

| — | darbs ar jaunatni rosina jauniešus uzņemties atbildību, atbildēt par savu rīcību, dodot viņiem iespēju aktīvi iesaistīties šā darba plānošanā un īstenošanā. Darbs ar jaunatni var gādāt par ērtu, drošu, iedvesmojošu un patīkamu vidi, lai visi bērni un jaunieši – vai nu individuāli, vai arī grupā – rastu pašizpausmes iespējas, mācītos cits no cita, satiktos, spēlētos, pētītu un eksperimentētu, |
| --- | --- |

—

darbs ar jaunatni rosina jauniešus uzņemties atbildību, atbildēt par savu rīcību, dodot viņiem iespēju aktīvi iesaistīties šā darba plānošanā un īstenošanā. Darbs ar jaunatni var gādāt par ērtu, drošu, iedvesmojošu un patīkamu vidi, lai visi bērni un jaunieši – vai nu individuāli, vai arī grupā – rastu pašizpausmes iespējas, mācītos cits no cita, satiktos, spēlētos, pētītu un eksperimentētu,

| — | darbam ar jaunatni turklāt vajadzētu sniegt jauniešiem iespēju pilnveidot plašu dažādu individuālu un profesionālu iemaņu klāstu, ko neietekmē stereotipi, kā arī pilnveidot pamatprasmes, kas var dot ieguldījumu mūsdienu sabiedrībā. Tālab tam var būt liela nozīme jauniešu neatkarības, iespēju un uzņēmīguma attīstībā, |
| --- | --- |

—

darbam ar jaunatni turklāt vajadzētu sniegt jauniešiem iespēju pilnveidot plašu dažādu individuālu un profesionālu iemaņu klāstu, ko neietekmē stereotipi, kā arī pilnveidot pamatprasmes, kas var dot ieguldījumu mūsdienu sabiedrībā. Tālab tam var būt liela nozīme jauniešu neatkarības, iespēju un uzņēmīguma attīstībā,

| — | vēstot par universālām vērtībām attiecībā uz cilvēktiesībām, demokrātiju, mieru, vēršanos pret rasismu, attiecībā uz kultūru daudzveidību, līdztiesību, solidaritāti un ilgtspējīgu attīstību, darbs ar jaunatni var radīt arī papildu sociālo vērtību, jo tas var:






  — | veicināt sociālo līdzdalību un atbildības izjūtu, brīvprātīgu iesaistīšanos un aktīvu pilsoniskumu, |
| --- | --- | --- |

—

vēstot par universālām vērtībām attiecībā uz cilvēktiesībām, demokrātiju, mieru, vēršanos pret rasismu, attiecībā uz kultūru daudzveidību, līdztiesību, solidaritāti un ilgtspējīgu attīstību, darbs ar jaunatni var radīt arī papildu sociālo vērtību, jo tas var:

—

veicināt sociālo līdzdalību un atbildības izjūtu, brīvprātīgu iesaistīšanos un aktīvu pilsoniskumu,

| — | stiprināt kopības veidošanos un pilsonisku sabiedrību visādos mērogos (piemēram, paaudžu starpā un dialogā starp kultūrām), |
| --- | --- |

—

stiprināt kopības veidošanos un pilsonisku sabiedrību visādos mērogos (piemēram, paaudžu starpā un dialogā starp kultūrām),

| — | palīdzēt izkopt jauniešu radošo garu, kultūras un sabiedrības izpratni, uzņēmējdarbību un sabiedrisku novatorismu, |
| --- | --- |

—

palīdzēt izkopt jauniešu radošo garu, kultūras un sabiedrības izpratni, uzņēmējdarbību un sabiedrisku novatorismu,

| — | dot iespējas visu bērnu un jauniešu sociālai iekļaušanai, |
| --- | --- |

—

dot iespējas visu bērnu un jauniešu sociālai iekļaušanai,

| — | izmantojot elastīgu un ātri pielāgojamu metožu daudzveidību, spēt iesaistīt jauniešus, kam ir mazāk iespēju, |
| --- | --- |

—

izmantojot elastīgu un ātri pielāgojamu metožu daudzveidību, spēt iesaistīt jauniešus, kam ir mazāk iespēju,

| — | tālab darbam ar jaunatni sabiedrībā ir daudzveidīga nozīme, un tas var dot ieguldījumu tādās ar jaunatni saistītās politikas jomās kā mūžizglītība, sociālā iekļaušana un nodarbinātība, |
| --- | --- |

—

tālab darbam ar jaunatni sabiedrībā ir daudzveidīga nozīme, un tas var dot ieguldījumu tādās ar jaunatni saistītās politikas jomās kā mūžizglītība, sociālā iekļaušana un nodarbinātība,

| — | darbam ar jaunatni, vienalga, vai to veic brīvprātīgie vai profesionāļi, ir ievērojams sociālekonomisks potenciāls, jo tas gādā par saimniecisku aktivitāti, nodrošina infrastruktūru, dod saimnieciskus ieguvumus un palielina (jaunatnes) nodarbinātību. Darba tirgus var gūt labumu no individuālajām un profesionālajām iemaņām un prasmēm, ko gan dalībnieki, gan jaunatnes organizatori un jaunatnes vadītāji ir guvuši darbā ar jaunatni. Šādas iemaņas un prasmes ir pienācīgi jānovērtē un jāatzīst praksē, |
| --- | --- |

—

darbam ar jaunatni, vienalga, vai to veic brīvprātīgie vai profesionāļi, ir ievērojams sociālekonomisks potenciāls, jo tas gādā par saimniecisku aktivitāti, nodrošina infrastruktūru, dod saimnieciskus ieguvumus un palielina (jaunatnes) nodarbinātību. Darba tirgus var gūt labumu no individuālajām un profesionālajām iemaņām un prasmēm, ko gan dalībnieki, gan jaunatnes organizatori un jaunatnes vadītāji ir guvuši darbā ar jaunatni. Šādas iemaņas un prasmes ir pienācīgi jānovērtē un jāatzīst praksē,

| — | programma “Jaunatne darbībā”, nodrošinot iespēju izglītības pieredzi gūt citur un veidojot jaunatnes organizatoru un jaunatnes vadītāju saziņas tīklus, visādā mērogā dod ievērojamu ieguldījumu attiecībā uz kvalitāti darbā ar jaunatni, pilnveidot jaunatnes organizatoru/jaunatnes vadītāju prasmes un atzīt darbā ar jaunatni gūto neformālo izglītību, |
| --- | --- |

—

programma “Jaunatne darbībā”, nodrošinot iespēju izglītības pieredzi gūt citur un veidojot jaunatnes organizatoru un jaunatnes vadītāju saziņas tīklus, visādā mērogā dod ievērojamu ieguldījumu attiecībā uz kvalitāti darbā ar jaunatni, pilnveidot jaunatnes organizatoru/jaunatnes vadītāju prasmes un atzīt darbā ar jaunatni gūto neformālo izglītību,

ATTIECĪGI IR VIENISPRĀTIS, KA:

šīs rezolūcijas īstenošanā būtu jāņem vērā šādi principi:

| — | izstrādājot, īstenojot un novērtējot īpaši darbam ar jaunatni paredzētas iniciatīvas, visos līmeņos būtu jāiesaista jaunieši, jaunatnes organizācijas, jaunatnes organizatori un jaunatnes vadītāji, jaunatnes pētnieki, politikas veidotāji un citi eksperti jaunatnes jomā, |
| --- | --- |

—

izstrādājot, īstenojot un novērtējot īpaši darbam ar jaunatni paredzētas iniciatīvas, visos līmeņos būtu jāiesaista jaunieši, jaunatnes organizācijas, jaunatnes organizatori un jaunatnes vadītāji, jaunatnes pētnieki, politikas veidotāji un citi eksperti jaunatnes jomā,

| — | būtu jāņem vērā visu attiecīgajā prasmju jomā iesaistīto dalībnieku nozīme un pienākumi, |
| --- | --- |

—

būtu jāņem vērā visu attiecīgajā prasmju jomā iesaistīto dalībnieku nozīme un pienākumi,

| — | jāpapildina un jāuzlabo zināšanas un sapratne par darbu ar jaunatni un jādalās tajās, |
| --- | --- |

—

jāpapildina un jāuzlabo zināšanas un sapratne par darbu ar jaunatni un jādalās tajās,

| — | lai realizētu darba ar jaunatni perspektīvas integrāciju un īstenotu īpaši darbam ar jaunatni veltītas iniciatīvas, būtu pilnībā jāizmanto instrumenti, kas minēti atjaunotajā regulējumā, |
| --- | --- |

—

lai realizētu darba ar jaunatni perspektīvas integrāciju un īstenotu īpaši darbam ar jaunatni veltītas iniciatīvas, būtu pilnībā jāizmanto instrumenti, kas minēti atjaunotajā regulējumā,

| — | darbā ar jaunatni īpaša uzmanība būtu jāvelta tam, lai tajā iesaistītu bērnus un jauniešus, kuri dzīvo nabadzībā vai kuriem draud sociāla atstumtība, |
| --- | --- |

—

darbā ar jaunatni īpaša uzmanība būtu jāvelta tam, lai tajā iesaistītu bērnus un jauniešus, kuri dzīvo nabadzībā vai kuriem draud sociāla atstumtība,

UN TĀDĒĻ AICINA DALĪBVALSTIS:

| — | veicināt dažāda veida ilgtspējīgu atbalstu darbam ar jaunatni, piemēram, ar pietiekamu finansējumu, resursiem vai infrastruktūru. Tas nozīmē arī to, ka ir jālikvidē šķēršļi dalībai darbā ar jaunatni un ka attiecīgos gadījumos jāizstrādā stratēģijas darbam ar jaunatni, |
| --- | --- |

—

veicināt dažāda veida ilgtspējīgu atbalstu darbam ar jaunatni, piemēram, ar pietiekamu finansējumu, resursiem vai infrastruktūru. Tas nozīmē arī to, ka ir jālikvidē šķēršļi dalībai darbā ar jaunatni un ka attiecīgos gadījumos jāizstrādā stratēģijas darbam ar jaunatni,

| — | atbalstīt un attīstīt lomu, kāda atjaunotajā regulējumā ir darbam ar jaunatni, īpaši ieguldījumu, kādu dod darbs ar jaunatni, lai sasniegtu mērķus dažādās darbības jomās, |
| --- | --- |

—

atbalstīt un attīstīt lomu, kāda atjaunotajā regulējumā ir darbam ar jaunatni, īpaši ieguldījumu, kādu dod darbs ar jaunatni, lai sasniegtu mērķus dažādās darbības jomās,

| — | vajadzības gadījumā iesaistīt vietējas un reģionālas iestādes un dalībniekus, lai tie dotu nozīmīgu ieguldījumu, izvēršot, atbalstot un īstenojot darbu ar jaunatni, |
| --- | --- |

—

vajadzības gadījumā iesaistīt vietējas un reģionālas iestādes un dalībniekus, lai tie dotu nozīmīgu ieguldījumu, izvēršot, atbalstot un īstenojot darbu ar jaunatni,

AICINA KOMISIJU:

| — | izstrādāt pētījumu, lai atainotu to, cik daudzveidīgs, plašs un ietekmīgs ir darbs ar jaunatni Eiropas Savienībā, un lai ES ziņojumā par jauniešiem paredzētu turpmākus pasākumus darbā ar jaunatni, |
| --- | --- |

—

izstrādāt pētījumu, lai atainotu to, cik daudzveidīgs, plašs un ietekmīgs ir darbs ar jaunatni Eiropas Savienībā, un lai ES ziņojumā par jauniešiem paredzētu turpmākus pasākumus darbā ar jaunatni,

| — | atbalstīt Eiropas nevalstiskās jaunatnes organizācijas, kā arī mazākas ierosmes, lai sekmētu spēcīgu Eiropas pilsonisko sabiedrību un lai turpinātu demokrātijas procesos iesaistīt vairāk jauniešu, |
| --- | --- |

—

atbalstīt Eiropas nevalstiskās jaunatnes organizācijas, kā arī mazākas ierosmes, lai sekmētu spēcīgu Eiropas pilsonisko sabiedrību un lai turpinātu demokrātijas procesos iesaistīt vairāk jauniešu,

| — | jaunatnes organizatoriem un jaunatnes vadītājiem sniedzot iespēju izglītības pieredzi gūt citur, uzlabot kvalitāti darbā ar jaunatni, jaunatnes organizatoru un jaunatnes vadītāju spēju izkopšanu un prasmju pilnveidi un darbā ar jaunatni gūtas neformālās izglītības atzīšanu, |
| --- | --- |

—

jaunatnes organizatoriem un jaunatnes vadītājiem sniedzot iespēju izglītības pieredzi gūt citur, uzlabot kvalitāti darbā ar jaunatni, jaunatnes organizatoru un jaunatnes vadītāju spēju izkopšanu un prasmju pilnveidi un darbā ar jaunatni gūtas neformālās izglītības atzīšanu,

| — | izstrādāt vai palīdzēt izstrādāt ērti lietojamus Eiropas instrumentus (piemēram, Youthpass) gan objektīvam novērtējumam, gan pašnovērtējumam, kā arī instrumentus jaunatnes organizatoru un jaunatnes vadītāju prasmju apliecināšanai, lai ar tiem varētu atzīt un novērtēt kvalitāti, kāda ir darbam ar jaunatni Eiropā, |
| --- | --- |

—

izstrādāt vai palīdzēt izstrādāt ērti lietojamus Eiropas instrumentus (piemēram, Youthpass) gan objektīvam novērtējumam, gan pašnovērtējumam, kā arī instrumentus jaunatnes organizatoru un jaunatnes vadītāju prasmju apliecināšanai, lai ar tiem varētu atzīt un novērtēt kvalitāti, kāda ir darbam ar jaunatni Eiropā,

| — | nodrošināt pietiekami daudz un piemērotas Eiropas platformas, piemēram, datu bāzes, pasākumus mācībām no līdzbiedriem un konferences novatoriskas pētniecības, politikas, pieeju, pieredzes un metožu nemitīgai apmaiņai, |
| --- | --- |

—

nodrošināt pietiekami daudz un piemērotas Eiropas platformas, piemēram, datu bāzes, pasākumus mācībām no līdzbiedriem un konferences novatoriskas pētniecības, politikas, pieeju, pieredzes un metožu nemitīgai apmaiņai,

AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU, IEVĒROJOT TO ATTIECĪGĀS PILNVARAS:

| — | radīt labākus apstākļus un vairāk iespēju, lai darbu ar jaunatni izvērstu, atbalstītu un īstenotu vietējā, reģionālā, valstu un Eiropas mērogā, |
| --- | --- |

—

radīt labākus apstākļus un vairāk iespēju, lai darbu ar jaunatni izvērstu, atbalstītu un īstenotu vietējā, reģionālā, valstu un Eiropas mērogā,

| — | pilnībā atzīt to, kāda nozīme darbam ar jaunatni ir sabiedrībā, uzlabot informētību par to un stiprināt šo nozīmi, |
| --- | --- |

—

pilnībā atzīt to, kāda nozīme darbam ar jaunatni ir sabiedrībā, uzlabot informētību par to un stiprināt šo nozīmi,

| — | radīt iespējas, lai darbā ar jaunatni turpinātu uzlaboties kvalitāte, |
| --- | --- |

—

radīt iespējas, lai darbā ar jaunatni turpinātu uzlaboties kvalitāte,

| — | palīdzēt izstrādāt jaunas vai uzlabot esošās stratēģijas, lai pilnveidotu jaunatnes organizatoru un jaunatnes vadītāju spējas un lai atbalstītu pilsonisko sabiedrību, īstenojot jauniešu organizatoriem un jauniešu vadītājiem piemērotus mācību veidus, |
| --- | --- |

—

palīdzēt izstrādāt jaunas vai uzlabot esošās stratēģijas, lai pilnveidotu jaunatnes organizatoru un jaunatnes vadītāju spējas un lai atbalstītu pilsonisko sabiedrību, īstenojot jauniešu organizatoriem un jauniešu vadītājiem piemērotus mācību veidus,

| — | apzināt dažādus veidus darbā ar jaunatni, prasmes un metodes, kas jaunatnes organizatoriem un jaunatnes vadītājiem ir kopīgas, – lai izstrādātu stratēģijas, kā uzlabot kvalitāti darbā ar jaunatni un šā darba atzīšanu, |
| --- | --- |

—

apzināt dažādus veidus darbā ar jaunatni, prasmes un metodes, kas jaunatnes organizatoriem un jaunatnes vadītājiem ir kopīgas, – lai izstrādātu stratēģijas, kā uzlabot kvalitāti darbā ar jaunatni un šā darba atzīšanu,

| — | veicināt jaunatnes organizatoru un jaunatnes vadītāju nodarbinātības iespējas un viņu mobilitāti, labāk pārzinot viņu kvalifikāciju un atzīstot viņu pieredzē gūtās iemaņas, |
| --- | --- |

—

veicināt jaunatnes organizatoru un jaunatnes vadītāju nodarbinātības iespējas un viņu mobilitāti, labāk pārzinot viņu kvalifikāciju un atzīstot viņu pieredzē gūtās iemaņas,

| — | veicināt un atbalstīt pētniecību par darbu ar jaunatni un jaunatnes politiku, tostarp par tās vēsturisko aspektu un to, kā šis vēsturiskais aspekts ietekmē mūsdienu politiku attiecībā uz darbu ar jaunatni, |
| --- | --- |

—

veicināt un atbalstīt pētniecību par darbu ar jaunatni un jaunatnes politiku, tostarp par tās vēsturisko aspektu un to, kā šis vēsturiskais aspekts ietekmē mūsdienu politiku attiecībā uz darbu ar jaunatni,

| — | darīt pieejamu pietiekamu informāciju par darbu ar jaunatni un darīt to izmantojamu ar tādu mehānismu starpniecību kā Eiropas un valstu pasākumu kopums darbam ar jaunatni, kā arī vietējā, reģionālā, valstu un Eiropas mērogā uzlabot Eiropas Savienības, Eiropas Padomes un citu dalībnieku iniciatīvu sinerģiju un papildināmību, |
| --- | --- |

—

darīt pieejamu pietiekamu informāciju par darbu ar jaunatni un darīt to izmantojamu ar tādu mehānismu starpniecību kā Eiropas un valstu pasākumu kopums darbam ar jaunatni, kā arī vietējā, reģionālā, valstu un Eiropas mērogā uzlabot Eiropas Savienības, Eiropas Padomes un citu dalībnieku iniciatīvu sinerģiju un papildināmību,

| — | vietējā, reģionālā, valstu, Eiropas un starptautiskā mērogā veicināt iespējas veikt jaunatnes organizatoru un jaunatnes vadītāju, politikas veidotāju un pētnieku apmaiņu, veicināt iespējas viņu sadarbībai un saziņas tīklu veidošanai, |
| --- | --- |

—

vietējā, reģionālā, valstu, Eiropas un starptautiskā mērogā veicināt iespējas veikt jaunatnes organizatoru un jaunatnes vadītāju, politikas veidotāju un pētnieku apmaiņu, veicināt iespējas viņu sadarbībai un saziņas tīklu veidošanai,

| — | attiecīgos gadījumos saistībā ar darbu ar jaunatni sekmēt sistemātisku to iemaņu un prasmju novērtējuma izstrādi, kuras vajadzīgas jebkura veida apmācībai ar mērķi iegūt zināšanas un pilnveidot iemaņas, |
| --- | --- |

—

attiecīgos gadījumos saistībā ar darbu ar jaunatni sekmēt sistemātisku to iemaņu un prasmju novērtējuma izstrādi, kuras vajadzīgas jebkura veida apmācībai ar mērķi iegūt zināšanas un pilnveidot iemaņas,

MUDINA PILSONISKO SABIEDRĪBU, KAS AKTĪVI PIEDALĀS DARBĀ AR JAUNATNI:

| — | darbu ar jaunatni padarīt pieejamāku visiem bērniem un jauniešiem, īpaši tiem, kam ir mazāk iespēju, |
| --- | --- |

—

darbu ar jaunatni padarīt pieejamāku visiem bērniem un jauniešiem, īpaši tiem, kam ir mazāk iespēju,

| — | lai nodrošinātu kvalitāti darbā ar jaunatni, veicināt dažādus mācību veidus jaunatnes organizatoriem un jaunatnes vadītājiem, kas pilsoniskajā sabiedrībā aktīvi darbojas jaunatnes jomā, |
| --- | --- |

—

lai nodrošinātu kvalitāti darbā ar jaunatni, veicināt dažādus mācību veidus jaunatnes organizatoriem un jaunatnes vadītājiem, kas pilsoniskajā sabiedrībā aktīvi darbojas jaunatnes jomā,

| — | novērtēt pašreizējās pieejas, paņēmienus un metodes darbā ar jaunatni un nemitīgi veicināt to novatorisku pilnveidi, izmantojot jaunas iniciatīvas un pasākumus, kas balstās patiesā bērnu, jauniešu, jaunatnes organizatoru un jaunatnes vadītāju gūtā dzīves pieredzē, |
| --- | --- |

—

novērtēt pašreizējās pieejas, paņēmienus un metodes darbā ar jaunatni un nemitīgi veicināt to novatorisku pilnveidi, izmantojot jaunas iniciatīvas un pasākumus, kas balstās patiesā bērnu, jauniešu, jaunatnes organizatoru un jaunatnes vadītāju gūtā dzīves pieredzē,

| — | vietējā, reģionālā, valstu un Eiropas mērogā īstenot informācijas un paraugprakses apmaiņu, sadarbību un saziņas tīklus, |
| --- | --- |

—

vietējā, reģionālā, valstu un Eiropas mērogā īstenot informācijas un paraugprakses apmaiņu, sadarbību un saziņas tīklus,

UZSVER, CIK SVARĪGI:

saistībā ar konkurētspējīgas, iekļaujošas un ilgtspējīgas stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu ir:

| — | atzīt to, cik būtiska nozīme ir darbam ar jaunatni kā instrumentam, kas dod visiem jauniešiem iespēju iegūt neformālu izglītību, |
| --- | --- |

—

atzīt to, cik būtiska nozīme ir darbam ar jaunatni kā instrumentam, kas dod visiem jauniešiem iespēju iegūt neformālu izglītību,

| — | nodrošināt, lai darbs ar jaunatni tiktu pilnībā integrēts iniciatīvā “Jaunatne kustībā”, kā arī citās programmās un politikas jomās, kuras gādās, lai visiem jauniešiem, īpaši tiem, kam ir mazāk iespēju, būtu attiecīgās iemaņas un pamatprasmes, kuras vajadzīgas sabiedrībā un ekonomikā 2020. gadā un pēc tam. |
| --- | --- |

—

nodrošināt, lai darbs ar jaunatni tiktu pilnībā integrēts iniciatīvā “Jaunatne kustībā”, kā arī citās programmās un politikas jomās, kuras gādās, lai visiem jauniešiem, īpaši tiem, kam ir mazāk iespēju, būtu attiecīgās iemaņas un pamatprasmes, kuras vajadzīgas sabiedrībā un ekonomikā 2020. gadā un pēc tam.

---

(1)  OV L 327, 24.11.2006., 30. lpp.

(2)  Dok. EUCO 13/10.

(3)  Šīs astoņas jomas ir šādas: izglītība un mācības, nodarbinātība un uzņēmējdarbība, veselība un labklājība, līdzdalība, brīvprātīgais darbs, sociālā iekļaušana, jaunatne un pasaule, jaunrade un kultūra.

---

PIELIKUMS

Politiskais pamatojums

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija (2000. gada 14. decembris) par jauniešu sociālo iekļaušanu (1).

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija (2002. gada 14. februāris) par papildu vērtību, ko dod brīvprātīga jauniešu darbība saistībā ar Kopienas rīcības izstrādi jaunatnes jomā (2).

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija (2004. gada 28. maijs) par jauniešu sociālo integrāciju (3).

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija par neformālās un dzīves izglītības nozīmes atzīšanu Eiropas jaunatnes jomā (4).

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija (2008. gada 22. maijs) par to jauniešu līdzdalību, kuriem ir ierobežotas iespējas.

Padomes Ieteikums (2008. gada 20. novembris) par brīvprātīgo jauniešu mobilitāti Eiropas Savienībā (5).

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1098/2008/EK (2008. gada 22. oktobris) par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010. gads) (6).

Padomes Lēmums 2010/37/EK (2009. gada 27. novembris) par Eiropas gadu brīvprātīgam darbam aktīvas pilsonības veicināšanai (2011. gads) (7).

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Rezolūcija par jauniešu aktīvu integrāciju – bezdarba un nabadzības izskaušana (8).

Padomes secinājumi (2010. gada 11. maijs) par prasmēm, atbalstot mūžizglītību un ierosmi par jaunām darba vietām paredzētām jaunām iemaņām (9).

Komisijas paziņojums “Eiropa 2020” – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei (10).

Eiropadomes Rezolūcija par jaunatnes politiku (11).

---

(1)  OV C 374, 28.12.2000., 5. lpp.

(2)  OV C 50, 23.2.2002., 3. lpp.

(3)  Dok. 9601/04.

(4)  OV C 168, 20.7.2006., 1. lpp.

(5)  OV C 319, 13.12.2008., 8. lpp.

(6)  OV L 298, 7.11.2008., 20. lpp.

(7)  OV L 17, 22.1.2010., 43. lpp.

(8)  OV C 137, 27.5.2010., 1. lpp.

(9)  OV C 135, 26.5.2010., 8. lpp.

(10)  COM(2010) 2020, galīgā redakcija.

(11)  Rezolūcija CM/Res (2008) 23. Pieņemta Ministru komitejā 2008. gada 25. novembrī, ministru vietnieku 1042. sanāksmē.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 4.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 327/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 327/6

---

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 327/02

| Lēmuma pieņemšanas datums | 26.5.2010. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | N 726/09 |
| Dalībvalsts | Beļģija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Projet d'aide à la restructuration des activités fret de la SNCB


  Voorgenomen herstructureringssteun ten behoeve van de goederenactiviteiten van de NMBS |
| Juridiskais pamats | Décisions des conseils d'administration de la SNCB Holding et de la SNCB


  Beslissingen van de raad van bestuur van NMBS-holding en NMBS |
| Pasākuma veids | Individuāls atbalsts |
| Mērķis | Grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšana |
| Atbalsta veids | Citi līdzdalības veidi pamatkapitālā |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 355 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 30.6.2010.–31.12.2014. |
| Tautsaimniecības nozares | Dzelzceļš |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministère de la Fonction publique et des entreprises publiques |
| Rue Royale 180 |
| 1000 Bruxelles |
| BELGIQUE |

Lēmuma pieņemšanas datums

26.5.2010.

Atbalsts Nr.

N 726/09

Dalībvalsts

Beļģija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Projet d'aide à la restructuration des activités fret de la SNCB

Voorgenomen herstructureringssteun ten behoeve van de goederenactiviteiten van de NMBS

Juridiskais pamats

Décisions des conseils d'administration de la SNCB Holding et de la SNCB

Beslissingen van de raad van bestuur van NMBS-holding en NMBS

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšana

Atbalsta veids

Citi līdzdalības veidi pamatkapitālā

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 355 miljoni

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

30.6.2010.–31.12.2014.

Tautsaimniecības nozares

Dzelzceļš

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministère de la Fonction publique et des entreprises publiques

Rue Royale 180

1000 Bruxelles

BELGIQUE

| Ministerie van Ambtenarenzaken en Overheidsbedrijven |
| --- |
| Koningstraat 180 |
| 1000 Brussel |
| BELGÏE |

Ministerie van Ambtenarenzaken en Overheidsbedrijven

Koningstraat 180

1000 Brussel

BELGÏE

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 30.9.2010. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | N 67/10 |
| Dalībvalsts | Lietuva |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | JSC Toksika |
| Juridiskais pamats | 2007–2013 m. Sanglaudos skatinimo veiksmų programa – Lietuvos Respublikos Vyriausybes 2008 m. liepos 23 d. nutarimas Nr. 787
  „Dėl Sanglaudos skatinimo veiksmų programos priedo partvirtinimo“ – Aplinkos ministro įsakymo projektas dėl finansavimo sąlygų aprašo
  patvirtinimo priemonei „Atliekų tvarkymo sistemos sukūrimas“ |
| Pasākuma veids | Individuāls atbalsts |
| Mērķis | Reģionālā attīstība |
| Atbalsta veids | Tiešā dotācija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms LTL 5,711 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | 50 % |
| Atbalsta ilgums | 1.12.2010.–31.12.2011. |
| Tautsaimniecības nozares | Visi pakalpojumi |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Lietuvos Respublikos Aplinkos ministerija |
| A. Jakšto g. 4/9 |
| LT-01105 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Lēmuma pieņemšanas datums

30.9.2010.

Atbalsts Nr.

N 67/10

Dalībvalsts

Lietuva

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

JSC Toksika

Juridiskais pamats

2007–2013 m. Sanglaudos skatinimo veiksmų programa – Lietuvos Respublikos Vyriausybes 2008 m. liepos 23 d. nutarimas Nr. 787

„Dėl Sanglaudos skatinimo veiksmų programos priedo partvirtinimo“ – Aplinkos ministro įsakymo projektas dėl finansavimo sąlygų aprašo

patvirtinimo priemonei „Atliekų tvarkymo sistemos sukūrimas“

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Reģionālā attīstība

Atbalsta veids

Tiešā dotācija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms LTL 5,711 miljoni

Atbalsta intensitāte

50 %

Atbalsta ilgums

1.12.2010.–31.12.2011.

Tautsaimniecības nozares

Visi pakalpojumi

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Lietuvos Respublikos Aplinkos ministerija

A. Jakšto g. 4/9

LT-01105 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 21.10.2010. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | N 120/10 |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | Andalucia |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Ayudas para la promoción del tejido profesional del Flamenco en Andalucía |
| Juridiskais pamats | Proyecto de Orden por la que se establecen las bases reguladoras de la convocatoria de concesión por la Empresa Pública de Gestión de Programas Culturales, de subvenciones en el año ... para la promoción del tejido profesional del Flamenco en Andalucía |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Kultūras veicināšana |
| Atbalsta veids | Tiešā dotācija |
| Budžets | | Plānotie gada izdevumi EUR 0,6 miljoni |

Lēmuma pieņemšanas datums

21.10.2010.

Atbalsts Nr.

N 120/10

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

Andalucia

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Ayudas para la promoción del tejido profesional del Flamenco en Andalucía

Juridiskais pamats

Proyecto de Orden por la que se establecen las bases reguladoras de la convocatoria de concesión por la Empresa Pública de Gestión de Programas Culturales, de subvenciones en el año ... para la promoción del tejido profesional del Flamenco en Andalucía

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Kultūras veicināšana

Atbalsta veids

Tiešā dotācija

Budžets

Plānotie gada izdevumi EUR 0,6 miljoni

| | Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 3,6 miljoni |
| --- | --- |

Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 3,6 miljoni

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

2010.–2015.

Tautsaimniecības nozares

Atpūta, kultūras pasākumi un sports

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Junta de Andalucía |
| --- |
| Plaza de la Contratación, 3 |
| 41071 Sevilla |
| ESPAÑA |

Junta de Andalucía

Plaza de la Contratación, 3

41071 Sevilla

ESPAÑA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 19.10.2010. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | N 286/10 |
| Dalībvalsts | Somija |
| Reģions | Pohjois-Pohjanmaa |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Finavia Oyj/Abp (Oulun lentoasema/Uleåborgs flygplats) |
| Juridiskais pamats | Valtionavustuslaki 27.7.2001/688/Statsunderstödslag 27.7.2001/688 |
| Pasākuma veids | Individuāls atbalsts |
| Mērķis | Nozaru attīstība, Reģionālā attīstība |
| Atbalsta veids | Tiešā dotācija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 12 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | 57 % |
| Atbalsta ilgums | 1.9.2010.–31.12.2011. |
| Tautsaimniecības nozares | Gaisa transports |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Liikenne- ja viestintäministeriö |
| PL 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

19.10.2010.

Atbalsts Nr.

N 286/10

Dalībvalsts

Somija

Reģions

Pohjois-Pohjanmaa

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Finavia Oyj/Abp (Oulun lentoasema/Uleåborgs flygplats)

Juridiskais pamats

Valtionavustuslaki 27.7.2001/688/Statsunderstödslag 27.7.2001/688

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Nozaru attīstība, Reģionālā attīstība

Atbalsta veids

Tiešā dotācija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 12 miljoni

Atbalsta intensitāte

57 %

Atbalsta ilgums

1.9.2010.–31.12.2011.

Tautsaimniecības nozares

Gaisa transports

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Liikenne- ja viestintäministeriö

PL 31

FI-00023 Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

| Kommunikationsministeriet |
| --- |
| PB 31 |
| FI-00023 Statsrådet |
| SUOMI/FINLAND |

Kommunikationsministeriet

PB 31

FI-00023 Statsrådet

SUOMI/FINLAND

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 10.11.2010. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | N 420/10 |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | País Vasco |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Ayudas para la realización, durante el ejercicio 2010, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal |
| Juridiskais pamats | Orden de 10 de Diciembre de 2009, de la Consejera de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2010, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Kultūras veicināšana |
| Atbalsta veids | Tiešā dotācija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 664 500 |
| Atbalsta intensitāte | 60 % |
| Atbalsta ilgums | līdz 31.12.2010. |
| Tautsaimniecības nozares | Atpūta, kultūras pasākumi un sports |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Departamento de Cultura del Gobierno Vasco |
| C/ Donostia, 1 |
| 01010 Vitoria-Gasteiz |
| Álava — País Vasco |
| ESPAÑA |

Lēmuma pieņemšanas datums

10.11.2010.

Atbalsts Nr.

N 420/10

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

País Vasco

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Ayudas para la realización, durante el ejercicio 2010, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal

Juridiskais pamats

Orden de 10 de Diciembre de 2009, de la Consejera de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2010, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Kultūras veicināšana

Atbalsta veids

Tiešā dotācija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: EUR 664 500

Atbalsta intensitāte

60 %

Atbalsta ilgums

līdz 31.12.2010.

Tautsaimniecības nozares

Atpūta, kultūras pasākumi un sports

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Departamento de Cultura del Gobierno Vasco

C/ Donostia, 1

01010 Vitoria-Gasteiz

Álava — País Vasco

ESPAÑA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

---

| 4.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 327/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 327/10

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Sak/Folksam LIV/CPD/FIH Group)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 327/03

Komisija 2010. gada 29. novembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32010M6011. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32010M6011. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

| 4.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 327/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 327/10

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5880 – Shell/Topaz/JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 327/04

Komisija 2010. gada 4. novembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32010M5880. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32010M5880. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 4.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 327/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 327/11

---

Padomes secinājumi (2010. gada 19. novembris) par izglītību ilgtspējīgai attīstībai

2010/C 327/05

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ŅEMOT VĒRĀ:

Sākotnēji 2001. gadā Gēteborgā pieņemto (1) un vēlāk 2006. un 2009. gadā pārskatīto (2) ES Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kurā paredzēta ilgtspējīgas attīstības ilgtermiņa redzējuma sistēma ar saskaņotiem ekonomiskās izaugsmes, sociālās kohēzijas un vides aizsardzības aspektiem un kurā uzsvērta izglītības izšķirošā nozīme, redzot to kā priekšnoteikumu, lai sekmētu attieksmes un izturēšanas maiņu un visi pilsoņi apgūtu galvenās ilgtspējīgai attīstībai vajadzīgās kompetences.

ANO desmitgadi “Izglītība ilgtspējīgai attīstībai” (2005.–2014.), kuras mērķis ir ilgtspējīgas attīstības principus, vērtības un praksi iekļaut visos izglītības un apmācības aspektos (3), un 2009. gadā Bonnā notikušo UNESCO pasaules konferenci par izglītību ilgtspējīgai attīstībai, kuras noslēguma deklarācijā vienojās, ka ieguldījums šādā izglītības veidā nesīs augļus nākotnē un dažos gadījumos tas, patiesi, ir pasākums, lai izdzīvotu (4).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra ieteikumu par pamatprasmēm mūžizglītībā (5), kurā dalībvalstis tiek aicinātas nodrošināt, ka katram pilsonim ir pamatprasmes, lai varētu elastīgi pielāgoties mainīgajai pasaulei, kurā viss ir savstarpēji cieši saistīts. Astoņas dokumentā izklāstītās pamatprasmes savstarpēji stiprina viena otru un ir papildinātas ar tādām prasmēm kā – kritiskā domāšana, problēmu risināšana, jaunrade, iniciatīvas uzņemšanās, lēmumu pieņemšana –, kuras visas ir svarīgas, lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus. Jo īpaši svarīgas šajā sakarā ir pamatprasmes zinātnē un tehnoloģijās, kā arī sociālās un pilsoniskās prasmes.

Stratēģisko sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) (6), kurā uzsvērts, ka izglītībai un apmācībai ir izšķiroša nozīme, lai pārvarētu daudzas sociālas un ekonomiskas, demogrāfiskas, vides un tehnoloģijas problēmas, ar kurām Eiropa un tās pilsoņi saskaras un saskarsies nākotnē.

Eiropas 2020. gada nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju (7), ar ko tiecas ES pārveidot gudrā, ilgtspējīgā un integrējošā ekonomikā, kura var nodrošināt augstu nodarbinātības līmeni, produktivitāti un ciešu sociālu kohēziju un kurā īpašs uzsvars ir likts uz izglītību un apmācību, lai tās dotu būtisku ieguldījumu.

ATZĪST, KA:

| 1. | Eiropas Savienība 21. gadsimta sākumā saskaras ar vairākām savstarpēji saistītām problēmām, tostarp pasaules finanšu krīzes izraisītām ekonomiskām un sociālām sekām, klimata pārmaiņām, ūdens un enerģijas resursu zudumu, bioloģiskās daudzveidības mazināšanos, pārtikas nodrošinājuma un veselības apdraudējumiem. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Savienība 21. gadsimta sākumā saskaras ar vairākām savstarpēji saistītām problēmām, tostarp pasaules finanšu krīzes izraisītām ekonomiskām un sociālām sekām, klimata pārmaiņām, ūdens un enerģijas resursu zudumu, bioloģiskās daudzveidības mazināšanos, pārtikas nodrošinājuma un veselības apdraudējumiem.

| 2. | Pasaulē, kas nepārtraukti mainās, visiem Eiropas pilsoņiem būtu jābūt zināšanām, prasmēm un attieksmei, kas ir vajadzīgas, lai izprastu un risinātu mūsdienu pasaules pārbaudījumus un sarežģītību, vienlaikus pietiekami ņemot vērā vides, sociālos, kultūras un ekonomiskos apsvērumus, kā arī lai uzņemtos atbildību pret visu sabiedrību. |
| --- | --- |

2.

Pasaulē, kas nepārtraukti mainās, visiem Eiropas pilsoņiem būtu jābūt zināšanām, prasmēm un attieksmei, kas ir vajadzīgas, lai izprastu un risinātu mūsdienu pasaules pārbaudījumus un sarežģītību, vienlaikus pietiekami ņemot vērā vides, sociālos, kultūras un ekonomiskos apsvērumus, kā arī lai uzņemtos atbildību pret visu sabiedrību.

| 3. | Ziņojumā “Ekoloģiski orientētā nodarbinātībā nepieciešamās prasmes” (“Skills for Green Jobs”) (8) ir uzsvērts, ka katrai darbavietai nākotnē būs jādot ieguldījums, lai nepārtraukti uzlabotu resursu efektīvu izmantojumu, un ka ekonomikas ar zemu CO2 emisiju līmeni attīstība būs vairāk atkarīga no esošo prasmju pilnveidošanas un ilgtspējīgas attīstības apsvērumu iekļaušanas pašreizējās mācību jomās, nevis no īpašu specializētu “ekoloģisko prasmju” apgūšanas. |
| --- | --- |

3.

Ziņojumā “Ekoloģiski orientētā nodarbinātībā nepieciešamās prasmes” (“Skills for Green Jobs”) (8) ir uzsvērts, ka katrai darbavietai nākotnē būs jādot ieguldījums, lai nepārtraukti uzlabotu resursu efektīvu izmantojumu, un ka ekonomikas ar zemu CO2 emisiju līmeni attīstība būs vairāk atkarīga no esošo prasmju pilnveidošanas un ilgtspējīgas attīstības apsvērumu iekļaušanas pašreizējās mācību jomās, nevis no īpašu specializētu “ekoloģisko prasmju” apgūšanas.

| 4. | Izglītība ilgtspējīgai attīstībai (IIA), skatot to mūžizglītības perspektīvā, ir būtiska, lai izveidotu ilgtspējīgu sabiedrību, un tāpēc tā ir vēlama visos formālās izglītības un apmācības līmeņos, kā arī neformālā un ikdienējā mācību procesā. |
| --- | --- |

4.

Izglītība ilgtspējīgai attīstībai (IIA), skatot to mūžizglītības perspektīvā, ir būtiska, lai izveidotu ilgtspējīgu sabiedrību, un tāpēc tā ir vēlama visos formālās izglītības un apmācības līmeņos, kā arī neformālā un ikdienējā mācību procesā.

UZSVER, KA:

| 1. | IIA var dot svarīgu ieguldījumu, lai sekmīgi īstenotu gan ES Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, gan jauno stratēģiju Eiropa 2020. |
| --- | --- |

1.

IIA var dot svarīgu ieguldījumu, lai sekmīgi īstenotu gan ES Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, gan jauno stratēģiju Eiropa 2020.

| 2. | Galvenais izglītības ilgtspējīgai attīstībai (IIA) uzdevums ir – sniegt indivīdiem un grupām zināšanas, prasmes un attieksmi, kas viņiem vajadzīgas, lai izdarītu apzinātu izvēli par labu tādas pasaules izveidei un saglabāšanai, kuru gan viņi, gan nākamās paaudzes uzskatīs par dzīvei un darbam piemērotu. Galvenie dalībnieki šādu kompetenču apguvē un izplatīšanā ir mācību iestādes, vietējās kopienas, pilsoniskā sabiedrība un darba devēji. |
| --- | --- |

2.

Galvenais izglītības ilgtspējīgai attīstībai (IIA) uzdevums ir – sniegt indivīdiem un grupām zināšanas, prasmes un attieksmi, kas viņiem vajadzīgas, lai izdarītu apzinātu izvēli par labu tādas pasaules izveidei un saglabāšanai, kuru gan viņi, gan nākamās paaudzes uzskatīs par dzīvei un darbam piemērotu. Galvenie dalībnieki šādu kompetenču apguvē un izplatīšanā ir mācību iestādes, vietējās kopienas, pilsoniskā sabiedrība un darba devēji.

| 3. | IIA galvenokārt attiecas uz veidu, kā mēs uztveram mūsu daudzveidīgo pasauli un kā mēs izturamies. Pateicoties tai, tiek nostiprinātas vērtības, principi un prakse, kas cilvēkiem palīdz efektīvi un pārliecinoši reaģēt, saskaroties ar pašreizējiem un jauniem pārbaudījumiem. Tāpēc IIA ir ietekme uz visu līmeņu izglītību un apmācību, un tā nav tikai jauna ilgtspējīgas attīstības priekšmeta iekļaušana mācību programmā. |
| --- | --- |

3.

IIA galvenokārt attiecas uz veidu, kā mēs uztveram mūsu daudzveidīgo pasauli un kā mēs izturamies. Pateicoties tai, tiek nostiprinātas vērtības, principi un prakse, kas cilvēkiem palīdz efektīvi un pārliecinoši reaģēt, saskaroties ar pašreizējiem un jauniem pārbaudījumiem. Tāpēc IIA ir ietekme uz visu līmeņu izglītību un apmācību, un tā nav tikai jauna ilgtspējīgas attīstības priekšmeta iekļaušana mācību programmā.

| 4. | Ilgtspējīgai attīstībai var būt svarīga nozīme valstu mūžizglītības stratēģijās, un to var izmantot, lai visos līmeņos uzlabotu izglītības un apmācības kvalitāti. |
| --- | --- |

4.

Ilgtspējīgai attīstībai var būt svarīga nozīme valstu mūžizglītības stratēģijās, un to var izmantot, lai visos līmeņos uzlabotu izglītības un apmācības kvalitāti.

UZSKATA, KA:

| 1. | Bez izglītības un apmācības nevar panākt ilgtspējīgākas Eiropas un pasaules izveidi. Izglītība ilgtspējīgai attīstībai (IIA) būtu jāuzskata par nozīmīgu mūžizglītības procesa sastāvdaļu un vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj visos izglītības un apmācības līmeņos un aspektos, lai stiprinātu pilsoņu spējas risināt nenovēršamas un neparedzamas problēmas un lai daudzās dažādās situācijās visa mūža garumā rastu tām ilgtermiņa risinājumus. |
| --- | --- |

1.

Bez izglītības un apmācības nevar panākt ilgtspējīgākas Eiropas un pasaules izveidi. Izglītība ilgtspējīgai attīstībai (IIA) būtu jāuzskata par nozīmīgu mūžizglītības procesa sastāvdaļu un vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj visos izglītības un apmācības līmeņos un aspektos, lai stiprinātu pilsoņu spējas risināt nenovēršamas un neparedzamas problēmas un lai daudzās dažādās situācijās visa mūža garumā rastu tām ilgtermiņa risinājumus.

| 2. | Visi trīs galvenie ilgtspējīgas attīstības pīlāri – ekonomika, sociālā joma un vide – būti jārisina saskaņoti un integrēti. |
| --- | --- |

2.

Visi trīs galvenie ilgtspējīgas attīstības pīlāri – ekonomika, sociālā joma un vide – būti jārisina saskaņoti un integrēti.

| 3. | Daudzās dalībvalstīs IIA aspekti jau ir iekļauti izglītībā par vides, pasaules, veselības, miera, pilsoniskuma, cilvēktiesību, patērētāju tiesību, finanšu un attīstības jautājumiem, tādējādi veidojot pamatu, lai ilgtspējīgas attīstības jautājumus integrētu mūžizglītības kontekstā. |
| --- | --- |

3.

Daudzās dalībvalstīs IIA aspekti jau ir iekļauti izglītībā par vides, pasaules, veselības, miera, pilsoniskuma, cilvēktiesību, patērētāju tiesību, finanšu un attīstības jautājumiem, tādējādi veidojot pamatu, lai ilgtspējīgas attīstības jautājumus integrētu mūžizglītības kontekstā.

| 4. | Svarīgi ir palielināt sabiedrības informētību un izpratni par ilgtspējīgu attīstību un izglītību ilgtspējīgai attīstībai. |
| --- | --- |

4.

Svarīgi ir palielināt sabiedrības informētību un izpratni par ilgtspējīgu attīstību un izglītību ilgtspējīgai attīstībai.

| 5. | IIA pamatā būtu jābūt vērtīborientācijā un starpdisciplinārā pieejā balstītam mācību procesam, kas veicina sistēmisku domāšanu un mācīšanu un jaunu zināšanu, prasmju un attieksmes apguvi. Izglītībā ilgtspējīgai attīstībai būtu jāuzsver radošā domāšana, inovācija un ilgtermiņa pieeja, īpaši mūsu atbildība pret nākamajām paaudzēm. IIA nav atsevišķs mācību priekšmets, bet gan drīzāk tādi pamatprincipi un pamatvērtības kā taisnīgums, objektivitāte, iecietība, pietiekamība un atbildība (9), kas būtu jāapgūst, integrējot tos vairākās jomās. IIA var būt arī nozīme kompetenču apguvē, kas vajadzīgas, lai palielinātu iespējas būt nodarbinātam. Tā kā ar ilgtspējīgu attīstību saistītās prasmes vislabāk apgūt, pateicoties personiskai pieredzei, mācību procesam pēc iespējas būtu jābūt orientētam uz iekļaujošu mācīšanos, rīcību un motivāciju. |
| --- | --- |

5.

IIA pamatā būtu jābūt vērtīborientācijā un starpdisciplinārā pieejā balstītam mācību procesam, kas veicina sistēmisku domāšanu un mācīšanu un jaunu zināšanu, prasmju un attieksmes apguvi. Izglītībā ilgtspējīgai attīstībai būtu jāuzsver radošā domāšana, inovācija un ilgtermiņa pieeja, īpaši mūsu atbildība pret nākamajām paaudzēm. IIA nav atsevišķs mācību priekšmets, bet gan drīzāk tādi pamatprincipi un pamatvērtības kā taisnīgums, objektivitāte, iecietība, pietiekamība un atbildība (9), kas būtu jāapgūst, integrējot tos vairākās jomās. IIA var būt arī nozīme kompetenču apguvē, kas vajadzīgas, lai palielinātu iespējas būt nodarbinātam. Tā kā ar ilgtspējīgu attīstību saistītās prasmes vislabāk apgūt, pateicoties personiskai pieredzei, mācību procesam pēc iespējas būtu jābūt orientētam uz iekļaujošu mācīšanos, rīcību un motivāciju.

| 6. | Ņemot vērā, ka IIA ir sarežģīta un visaptveroša, tā var būt īpaši derīga, lai mācību procesa dalībniekos attīstītu pamatprasmes, kas ir saistītas ar vairākām jomām [...]. |
| --- | --- |

6.

Ņemot vērā, ka IIA ir sarežģīta un visaptveroša, tā var būt īpaši derīga, lai mācību procesa dalībniekos attīstītu pamatprasmes, kas ir saistītas ar vairākām jomām [...].

| 7. | Īstenojot IIA, tā būtu jāpielāgo katram izglītības līmenim, ņemot vērā specifiskos apstākļus. Pirmsskolas izglītības iestādēs var sākt bērnos veidot pamatvērtības, attieksmi un zināšanas, kas vēlāk var būt bāze, lai padziļinātu zināšanas par ilgtspējīgu attīstību. Īstenojot IIA sākumskolas un pamatskolas līmenī, var pievērsties tam, lai vairotu informētību un apgūtu galvenās kompetences, un tā jāpielāgo, ņemot vērā konkrētos apstākļus un tālākās mācību procesa stadijas. Profesionālās izglītības un apmācības (PIA) iestādēs un augstākās izglītības mācību iestādēs īstenojot IIA, lielāka uzmanība būtu jāpievērš, tam, lai attīstītu konkrētākas prasmes un kompetences, kas vajadzīgas dažādās profesijās, un tādu jautājumu risināšanai kā, piemēram – kā personas un grupas ar atbildības sajūtu pieņem lēmumus un kāda ir uzņēmumu sociālā atbildība. |
| --- | --- |

7.

Īstenojot IIA, tā būtu jāpielāgo katram izglītības līmenim, ņemot vērā specifiskos apstākļus. Pirmsskolas izglītības iestādēs var sākt bērnos veidot pamatvērtības, attieksmi un zināšanas, kas vēlāk var būt bāze, lai padziļinātu zināšanas par ilgtspējīgu attīstību. Īstenojot IIA sākumskolas un pamatskolas līmenī, var pievērsties tam, lai vairotu informētību un apgūtu galvenās kompetences, un tā jāpielāgo, ņemot vērā konkrētos apstākļus un tālākās mācību procesa stadijas. Profesionālās izglītības un apmācības (PIA) iestādēs un augstākās izglītības mācību iestādēs īstenojot IIA, lielāka uzmanība būtu jāpievērš, tam, lai attīstītu konkrētākas prasmes un kompetences, kas vajadzīgas dažādās profesijās, un tādu jautājumu risināšanai kā, piemēram – kā personas un grupas ar atbildības sajūtu pieņem lēmumus un kāda ir uzņēmumu sociālā atbildība.

| 8. | Veidojot IIA skatījumu un nosakot, kā to konkrēti īstenot skolās, PIA iestādēs un augstākās izglītības iestādēs, īpaša nozīme būtu jāpiešķir skolotāju izglītībai un kvalifikācijas celšanai. Atkarībā no tā, ko attiecīgie visu izglītības līmeņu skolotāji un pasniedzēji māca ikdienā, viņiem būs jāsaskaras ar daudzām īpašām pedagoģijas problēmām, mācot tādu vairākas jomas aptverošu priekšmetu kā IIA, un tāpēc būs vajadzīgas pienācīga apmācība. |
| --- | --- |

8.

Veidojot IIA skatījumu un nosakot, kā to konkrēti īstenot skolās, PIA iestādēs un augstākās izglītības iestādēs, īpaša nozīme būtu jāpiešķir skolotāju izglītībai un kvalifikācijas celšanai. Atkarībā no tā, ko attiecīgie visu izglītības līmeņu skolotāji un pasniedzēji māca ikdienā, viņiem būs jāsaskaras ar daudzām īpašām pedagoģijas problēmām, mācot tādu vairākas jomas aptverošu priekšmetu kā IIA, un tāpēc būs vajadzīgas pienācīga apmācība.

| 9. | Attīstot visas mācību vides pieeju (“whole-school” approach) attiecībā uz IIA, var aktivizēt visu skolnieku un studentu motivāciju un apņemšanos, attīstīt kritisko domāšanu un kopumā uzlabot viņu izglītības sekmīgumu. Visu līmeņu izglītības iestādēm būtu jātiecas kļūt par ilgtspējīgām organizācijām un kalpot par paraugu, to koncepcijās un praksē integrējot ilgtspējīgas attīstības principus, proti, ar enerģijas taupības pasākumiem, ar dabisko resursu izmantošanu būvniecībā un darbā, un ar ilgtspējīgai attīstībai atbilstīgu iepirkumu procedūru un patērētāju politikas izstrādi. Skolās tas nozīmētu to, ka aktīvi piedalās visi ieinteresētie dalībnieki – skolu vadītāji, skolotāji, skolnieki, skolu valdes, administratīvie un tehniskie darbinieki, vecāki, NVO, vietējā kopiena un uzņēmēji. |
| --- | --- |

9.

Attīstot visas mācību vides pieeju (“whole-school” approach) attiecībā uz IIA, var aktivizēt visu skolnieku un studentu motivāciju un apņemšanos, attīstīt kritisko domāšanu un kopumā uzlabot viņu izglītības sekmīgumu. Visu līmeņu izglītības iestādēm būtu jātiecas kļūt par ilgtspējīgām organizācijām un kalpot par paraugu, to koncepcijās un praksē integrējot ilgtspējīgas attīstības principus, proti, ar enerģijas taupības pasākumiem, ar dabisko resursu izmantošanu būvniecībā un darbā, un ar ilgtspējīgai attīstībai atbilstīgu iepirkumu procedūru un patērētāju politikas izstrādi. Skolās tas nozīmētu to, ka aktīvi piedalās visi ieinteresētie dalībnieki – skolu vadītāji, skolotāji, skolnieki, skolu valdes, administratīvie un tehniskie darbinieki, vecāki, NVO, vietējā kopiena un uzņēmēji.

ATTIECĪGI AICINA DALĪBVALSTIS:

Paredzēt pienācīgus pasākumus visos attiecīgos atbildības līmeņos, proti, – vietējā, reģionālā vai valsts līmenī –, lai sekmētu IIA turpmāku izstrādi un īstenošanu un tās iekļaušanu visos izglītības un apmācības sistēmas līmeņos – neformālā un ikdienējā, kā arī formālā mācību procesā. Pasākumi varētu būt šādi:

| a) | Nodrošināt politikas, regulatīvo, iestāžu un operatīvo sistēmu atbalstu IIA, un jo īpaši to, ka –






  — | IIA kļūst par valsts mūžizglītības stratēģijas iezīmi, kas ir vērsta uz pilsoņu personisko, sociālo un profesionālo pilnveidi, |
| --- | --- | --- |

a)

Nodrošināt politikas, regulatīvo, iestāžu un operatīvo sistēmu atbalstu IIA, un jo īpaši to, ka –

—

IIA kļūst par valsts mūžizglītības stratēģijas iezīmi, kas ir vērsta uz pilsoņu personisko, sociālo un profesionālo pilnveidi,

| — | IIA vajadzības gadījumā iekļauj mācību programmās, |
| --- | --- |

—

IIA vajadzības gadījumā iekļauj mācību programmās,

| — | lai risinātu ilgtspējīgas attīstības problēmas, izstrādā starpdisciplīnu un dažādas mācību programmas aptverošas pieejas un īsteno visos izglītības līmeņos, |
| --- | --- |

—

lai risinātu ilgtspējīgas attīstības problēmas, izstrādā starpdisciplīnu un dažādas mācību programmas aptverošas pieejas un īsteno visos izglītības līmeņos,

| — | aktīvi sekmē un atbalsta visas mācību vides pieeju, tostarp novēršot grūtības, ar ko saskaras iestādes, kas tiecas ilgtspējīgi izmantot to rīcībā esošos resursus. |
| --- | --- |

—

aktīvi sekmē un atbalsta visas mācību vides pieeju, tostarp novēršot grūtības, ar ko saskaras iestādes, kas tiecas ilgtspējīgi izmantot to rīcībā esošos resursus.

| b) | Nodrošināt skolotāju, pasniedzēju, skolas darbinieku un skolu vadītāju informētību, zināšanas un kompetences, kas vajadzīgas, lai sekmētu IIA pamatprincipus un to iekļaušanu mācīšanas un vadības pieejās, jo īpaši –






  — | uzlabojot visu izglītības un apmācības līmeņu skolotāju, pasniedzēju un skolu vadītāju informētību par to, cik nozīmīga ir IIA, un par to, kādas priekšrocības ir to izmantot kā īpaši lietderīgu instrumentu, lai sekmētu vairākās jomās noderīgas pamatprasmes, |
| --- | --- | --- |

b)

Nodrošināt skolotāju, pasniedzēju, skolas darbinieku un skolu vadītāju informētību, zināšanas un kompetences, kas vajadzīgas, lai sekmētu IIA pamatprincipus un to iekļaušanu mācīšanas un vadības pieejās, jo īpaši –

—

uzlabojot visu izglītības un apmācības līmeņu skolotāju, pasniedzēju un skolu vadītāju informētību par to, cik nozīmīga ir IIA, un par to, kādas priekšrocības ir to izmantot kā īpaši lietderīgu instrumentu, lai sekmētu vairākās jomās noderīgas pamatprasmes,

| — | nodrošinot skolotāju un pasniedzēju pienācīgu sagatavotību mācīt daudzpusīgus ar IIA saistītus jautājumus ar sākotnējas izglītības un kvalifikācijas celšanas starpniecību, kā arī nododot viņu rīcībā IIA piemērotus un atjaunotus līdzekļus un mācību materiālus, |
| --- | --- |

—

nodrošinot skolotāju un pasniedzēju pienācīgu sagatavotību mācīt daudzpusīgus ar IIA saistītus jautājumus ar sākotnējas izglītības un kvalifikācijas celšanas starpniecību, kā arī nododot viņu rīcībā IIA piemērotus un atjaunotus līdzekļus un mācību materiālus,

| — | atbalstot sadarbību starp viena priekšmeta un dažādu priekšmetu skolotājiem vienā mācību iestādē, lai veicinātu to, ka māca un mācās ar vairākām jomām saistītus IIA jautājumus, |
| --- | --- |

—

atbalstot sadarbību starp viena priekšmeta un dažādu priekšmetu skolotājiem vienā mācību iestādē, lai veicinātu to, ka māca un mācās ar vairākām jomām saistītus IIA jautājumus,

| — | sekmējot dažādu mācību iestāžu skolotāju sadarbības tīklu veidošanu, tostarp ar tiešsaistes līdzekļiem, lai nodrošinātu, ka turpina attīstīt izglītību ilgtspējīgai attīstībai (IIA) un apmainīties ar jaunām idejām par to, |
| --- | --- |

—

sekmējot dažādu mācību iestāžu skolotāju sadarbības tīklu veidošanu, tostarp ar tiešsaistes līdzekļiem, lai nodrošinātu, ka turpina attīstīt izglītību ilgtspējīgai attīstībai (IIA) un apmainīties ar jaunām idejām par to,

| — | stiprinot sadarbību ar vecākiem, vietējo kopienu un visiem citiem ieinteresētajiem dalībniekiem un nodrošinot viņu lielāku līdzdalību. |
| --- | --- |

—

stiprinot sadarbību ar vecākiem, vietējo kopienu un visiem citiem ieinteresētajiem dalībniekiem un nodrošinot viņu lielāku līdzdalību.

AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU ATBILSTĪGI SAVAI KOMPETENCEI:

Lai atbalstītu izglītību ilgtspējīgai attīstībai un šos Padomes secinājumus:

| i) | īstenot IIA gan ES Ilgtspējīgas attīstības stratēģijā, gan stratēģijā Eiropa 2020; |
| --- | --- |

i)

īstenot IIA gan ES Ilgtspējīgas attīstības stratēģijā, gan stratēģijā Eiropa 2020;

| ii) | sekmēt pētniecību un paplašināt zināšanas par IIA, īpaši jomās, kurās joprojām ir maz pieredzes vai kurās nav pietiekama pamatojuma, piemēram, profesionālā un augstākā izglītība; |
| --- | --- |

ii)

sekmēt pētniecību un paplašināt zināšanas par IIA, īpaši jomās, kurās joprojām ir maz pieredzes vai kurās nav pietiekama pamatojuma, piemēram, profesionālā un augstākā izglītība;

| iii) | sekmēt dažādu mācību iestāžu partnerības tīklus par IIA jautājumu, maksimāli izmantojot pašreizējos tīklus un stiprinot sadarbību par IIA visos līmeņos, veidojot partnerattiecības, tostarp attīstot






  — | vienas valsts skolu sadarbību un skolu pārrobežu sadarbību, |
| --- | --- | --- |

iii)

sekmēt dažādu mācību iestāžu partnerības tīklus par IIA jautājumu, maksimāli izmantojot pašreizējos tīklus un stiprinot sadarbību par IIA visos līmeņos, veidojot partnerattiecības, tostarp attīstot

—

vienas valsts skolu sadarbību un skolu pārrobežu sadarbību,

| — | mācību iestāžu, uzņēmēju un/vai NVO partnerības, |
| --- | --- |

—

mācību iestāžu, uzņēmēju un/vai NVO partnerības,

| — | IIA pētnieku sadarbības tīklus. |
| --- | --- |

—

IIA pētnieku sadarbības tīklus.

| iv) | labas prakses paraugus apzināt un reģistrēt īpašā IIA informatīvā krājumā, ko publicē mūžizglītības zināšanu sistēmas (Knowledge System for Lifelong Learning – KSLLL) interneta vietnē (10); |
| --- | --- |

iv)

labas prakses paraugus apzināt un reģistrēt īpašā IIA informatīvā krājumā, ko publicē mūžizglītības zināšanu sistēmas (Knowledge System for Lifelong Learning – KSLLL) interneta vietnē (10);

| v) | IIA jautājumus iekļaut mūžizglītības programmas un citu attiecīgo pašreizējo vai turpmāko programmu prioritātēs; |
| --- | --- |

v)

IIA jautājumus iekļaut mūžizglītības programmas un citu attiecīgo pašreizējo vai turpmāko programmu prioritātēs;

| vi) | maksimāli izmantot 2011. Eiropas brīvprātīgā darba gadu, lai koncentrētos uz izglītību ilgtspējīgai attīstībai un partnerību starp mācību iestādēm, uzņēmumiem un NVO, kā arī uz to, lai palielinātu to pašreizējās labās prakses redzamību, kas ir brīvprātīgās darbībās šajā jomā; |
| --- | --- |

vi)

maksimāli izmantot 2011. Eiropas brīvprātīgā darba gadu, lai koncentrētos uz izglītību ilgtspējīgai attīstībai un partnerību starp mācību iestādēm, uzņēmumiem un NVO, kā arī uz to, lai palielinātu to pašreizējās labās prakses redzamību, kas ir brīvprātīgās darbībās šajā jomā;

| vii) | izvirzīt IIA par vienu no prioritārām jomām nākamajam ciklam, kas paredzēts saskaņā ar stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020). |
| --- | --- |

vii)

izvirzīt IIA par vienu no prioritārām jomām nākamajam ciklam, kas paredzēts saskaņā ar stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020).

AICINA KOMISIJU:

Sekmēt dalībvalstu centienus, lai atbalstītu izglītību ilgtspējīgai attīstībai, un veicināt šo Padomes secinājumu īstenošanu:

| i) | organizējot savstarpējas mācīšanās pasākumus par konkrētiem IIA aspektiem, skolotāju mācības, visas mācību vides pieeju, IIA partnerības, lai mācību iestādēm un skolotājiem izstrādātu politikas rokasgrāmatu un pamatnostādnes; |
| --- | --- |

i)

organizējot savstarpējas mācīšanās pasākumus par konkrētiem IIA aspektiem, skolotāju mācības, visas mācību vides pieeju, IIA partnerības, lai mācību iestādēm un skolotājiem izstrādātu politikas rokasgrāmatu un pamatnostādnes;

| ii) | stiprinot sadarbību IIA jomā ar citām starptautiskām iestādēm, un it īpaši ar UNESCO un ANO Eiropas Ekonomikas komisiju. |
| --- | --- |

ii)

stiprinot sadarbību IIA jomā ar citām starptautiskām iestādēm, un it īpaši ar UNESCO un ANO Eiropas Ekonomikas komisiju.

---

(1)  Eiropadomes 2001. gada 15. un 16. jūnija sanāksmes secinājumi (SN 200/01).

(2)  Attiecīgi dokumenti 10917/06 un 16818/09.

(3)  www.unesco.org/eu/esd

(4)  www.esd-world-conference-2009.org

(5)  OV L 394, 30.12.2006.

(6)  OV C 119, 28.5.2009.

(7)  2010. gada 25. un 26. marta Eiropadomes secinājumi (dok. EUCO 7/1/10 REV 1).

(8)  (CEDEFOP) Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs: “Skills for Green Jobs”, Luksemburga, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2010. g.

(9)  Sk. Bonnas deklarāciju, 8. punkts (http://www.esd-world-conference-2009.org/fileadmin/download/ESD2009_BonnDeclaration080409.pdf).

(10)  www.kslll.net

---

Eiropas Komisija

| 4.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 327/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 327/15

---

Euro maiņas kurss (1)

2010. gada 3. decembris

2010/C 327/06

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3246 |
| JPY | Japānas jena | 110,86 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4529 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,84800 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,1265 |
| CHF | Šveices franks | 1,3143 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,0050 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,018 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 278,03 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7097 |
| PLN | Polijas zlots | 3,9952 |
| RON | Rumānijas leja | 4,3073 |
| TRY | Turcijas lira | 1,9813 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,3508 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3269 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,2846 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7519 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7315 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 503,92 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,1605 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,8262 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3775 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 924,57 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,1698 |
| PHP | Filipīnu peso | 58,062 |
| RUB | Krievijas rublis | 41,4745 |
| THB | Taizemes bāts | 39,811 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,2530 |
| MXN | Meksikas peso | 16,3389 |
| INR | Indijas rūpija | 59,7360 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3246

JPY

Japānas jena

110,86

DKK

Dānijas krona

7,4529

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,84800

SEK

Zviedrijas krona

9,1265

CHF

Šveices franks

1,3143

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,0050

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,018

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

278,03

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7097

PLN

Polijas zlots

3,9952

RON

Rumānijas leja

4,3073

TRY

Turcijas lira

1,9813

AUD

Austrālijas dolārs

1,3508

CAD

Kanādas dolārs

1,3269

HKD

Hongkongas dolārs

10,2846

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7519

SGD

Singapūras dolārs

1,7315

KRW

Dienvidkorejas vona

1 503,92

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,1605

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,8262

HRK

Horvātijas kuna

7,3775

IDR

Indonēzijas rūpija

11 924,57

MYR

Malaizijas ringits

4,1698

PHP

Filipīnu peso

58,062

RUB

Krievijas rublis

41,4745

THB

Taizemes bāts

39,811

BRL

Brazīlijas reāls

2,2530

MXN

Meksikas peso

16,3389

INR

Indijas rūpija

59,7360

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 4.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 327/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 327/16

---

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

2010/C 327/07

Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts turpmāk tabulā.

| Aizlieguma datums un laiks | 2.7.2010. |
| --- | --- |
| Ilgums | 2.7.2010.–31.12.2010. |
| Dalībvalsts | Nīderlande |
| Krājums vai krājumu grupa | HKE/571214 |
| Suga | Heks (Merluccius merluccius) |
| Zona | VI un VII zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā |
| Zvejas kuģu tips(-i) | — |
| Atsauces numurs | — |

Aizlieguma datums un laiks

2.7.2010.

Ilgums

2.7.2010.–31.12.2010.

Dalībvalsts

Nīderlande

Krājums vai krājumu grupa

HKE/571214

Suga

Heks (Merluccius merluccius)

Zona

VI un VII zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

Zvejas kuģu tips(-i)

—

Atsauces numurs

—

Tīmekļa vietne, kurā ir pieejams dalībvalsts lēmums:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

---

| 4.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 327/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 327/17

---

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

2010/C 327/08

Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts turpmāk tabulā.

| Aizlieguma datums un laiks | 20.8.2010. |
| --- | --- |
| Ilgums | 20.8.2010.–31.12.2010. |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Krājums vai krājumu grupa | GFB/89- |
| Suga | Diegspuru vēdzele (Phycis blennoides) |
| Zona | VIII un IX zona (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |
| Zvejas kuģu tips(-i) | — |
| Atsauces numurs | 532287 |

Aizlieguma datums un laiks

20.8.2010.

Ilgums

20.8.2010.–31.12.2010.

Dalībvalsts

Spānija

Krājums vai krājumu grupa

GFB/89-

Suga

Diegspuru vēdzele (Phycis blennoides)

Zona

VIII un IX zona (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā)

Zvejas kuģu tips(-i)

—

Atsauces numurs

532287

Tīmekļa vietne, kurā ir pieejams dalībvalsts lēmums:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

---

| 4.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 327/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 327/18

---

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

2010/C 327/09

Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts turpmāk tabulā.

| Aizlieguma datums un laiks | 1.9.2010. |
| --- | --- |
| Ilgums | 1.9.2010.–31.12.2010. |
| Dalībvalsts | Francija |
| Krājums vai krājumu grupa | GHL/2A-C46 |
| Suga | Melnais paltuss (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Zona | ES ūdeņi IIa un IV zonā; ES un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā |
| Zvejas kuģu tips(-i) | — |
| Atsauces numurs | 573093 |

Aizlieguma datums un laiks

1.9.2010.

Ilgums

1.9.2010.–31.12.2010.

Dalībvalsts

Francija

Krājums vai krājumu grupa

GHL/2A-C46

Suga

Melnais paltuss (Reinhardtius hippoglossoides)

Zona

ES ūdeņi IIa un IV zonā; ES un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā

Zvejas kuģu tips(-i)

—

Atsauces numurs

573093

Tīmekļa vietne, kurā ir pieejams dalībvalsts lēmums:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

---

| 4.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 327/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 327/19

---

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

2010/C 327/10

Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts turpmāk tabulā.

| Aizlieguma datums un laiks | 30.8.2010. |
| --- | --- |
| Ilgums | 30.8.2010.–31.12.2010. |
| Dalībvalsts | Zviedrija |
| Krājums vai krājumu grupa | COD/2A3AX4 |
| Suga | Menca (Gadus morhua) |
| Zona | ES ūdeņi IIa un IV zonā; tā IIIa zonas daļa, kas nav ietverta Skagerakā un Kategatā |
| Zvejas kuģu tips(-i) | — |
| Atsauces numurs | 541780 |

Aizlieguma datums un laiks

30.8.2010.

Ilgums

30.8.2010.–31.12.2010.

Dalībvalsts

Zviedrija

Krājums vai krājumu grupa

COD/2A3AX4

Suga

Menca (Gadus morhua)

Zona

ES ūdeņi IIa un IV zonā; tā IIIa zonas daļa, kas nav ietverta Skagerakā un Kategatā

Zvejas kuģu tips(-i)

—

Atsauces numurs

541780

Tīmekļa vietne, kurā ir pieejams dalībvalsts lēmums:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

---

| 4.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 327/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 327/20

---

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

2010/C 327/11

Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts turpmāk tabulā.

| Aizlieguma datums un laiks | 24.2.2010. |
| --- | --- |
| Ilgums | 24.2.2010.–31.12.2010. |
| Dalībvalsts | Dānija |
| Krājums vai krājumu grupa | DGS/2AC4-C |
| Suga | Dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) |
| Zona | ES ūdeņi IIa un IV zonā |
| Zvejas kuģu tips(-i) | — |
| Atsauces numurs | 605704 |

Aizlieguma datums un laiks

24.2.2010.

Ilgums

24.2.2010.–31.12.2010.

Dalībvalsts

Dānija

Krājums vai krājumu grupa

DGS/2AC4-C

Suga

Dzelkņu haizivs (Squalus acanthias)

Zona

ES ūdeņi IIa un IV zonā

Zvejas kuģu tips(-i)

—

Atsauces numurs

605704

Tīmekļa vietne, kurā ir pieejams dalībvalsts lēmums:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

---

| 4.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 327/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 327/21

---

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

2010/C 327/12

Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts turpmāk tabulā.

| Aizlieguma datums un laiks | 22.9.2010. |
| --- | --- |
| Ilgums | 22.9.2010.–31.12.2010. |
| Dalībvalsts | Somija |
| Krājums vai krājumu grupa | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |
| Suga | Menca (Gadus morhua) |
| Zona | EK ūdeņi 22.–24. apakšrajonā |
| Zvejas kuģu tips(-i) | — |
| Atsauces numurs | 608986 |

Aizlieguma datums un laiks

22.9.2010.

Ilgums

22.9.2010.–31.12.2010.

Dalībvalsts

Somija

Krājums vai krājumu grupa

COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.

Suga

Menca (Gadus morhua)

Zona

EK ūdeņi 22.–24. apakšrajonā

Zvejas kuģu tips(-i)

—

Atsauces numurs

608986

Tīmekļa vietne, kurā ir pieejams dalībvalsts lēmums:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

---

| 4.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 327/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 327/22

---

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

2010/C 327/13

Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts turpmāk tabulā.

| Aizlieguma datums un laiks | 22.9.2010. |
| --- | --- |
| Ilgums | 22.9.2010.–31.12.2010. |
| Dalībvalsts | Portugāle |
| Krājums vai krājumu grupa | GFB/89- |
| Suga | Diegspuru vēdzele (Phycis blennoides) |
| Zona | VIII un IX zona (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |
| Zvejas kuģu tips(-i) | — |
| Atsauces numurs | 614287 |

Aizlieguma datums un laiks

22.9.2010.

Ilgums

22.9.2010.–31.12.2010.

Dalībvalsts

Portugāle

Krājums vai krājumu grupa

GFB/89-

Suga

Diegspuru vēdzele (Phycis blennoides)

Zona

VIII un IX zona (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā)

Zvejas kuģu tips(-i)

—

Atsauces numurs

614287

Tīmekļa vietne, kurā ir pieejams dalībvalsts lēmums:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 4.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 327/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 327/23

---

Paziņojums par antidempinga procedūru attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes vinilacetāta importu

2010/C 327/14

Eiropas Komisija (“Komisija”) saskaņā ar 5. pantu Padomes 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), ir saņēmusi sūdzību, kurā apgalvots, ka Amerikas Savieno Valstu izcelsmes vinilacetāta imports tiek pārdots par dempinga cenām, tādējādi radot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

1.   Sūdzība

Sūdzību 2010. gada 22. oktobrī iesniedza Savienības uzņēmums Ineos Oxide Ltd. (“sūdzības iesniedzējs”), kura produkcija veido lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no Savienības ražošanas nozares kopējās vinilacetāta produkcijas.

2.   Izmeklējamais ražojums

Izmeklējamais ražojums ir vinilacetāts (“izmeklējamais ražojums”).

3.   Apgalvojums par dempingu
   (2)

Ražojums, kuru saskaņā ar apgalvojumu pārdod par dempinga cenām, ir Amerikas Savienoto Valstu (“attiecīgā valsts”) izcelsmes izmeklējamais ražojums, un pašlaik to klasificē ar KN kodu 2915 32 00. Šis KN kods norādīts vienīgi informācijai.

Apgalvojums par dempingu pamatojas uz eksportam uz Savienību pārdotā izmeklējamā ražojuma iekšzemes cenu salīdzinājumu ar eksporta cenām (EXW cenu līmenī).

Šādi aprēķinātā dempinga starpība attiecīgajai eksportētājvalstij ir ievērojama.

4.   Apgalvojums par kaitējumu

Sūdzības iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus tam, ka izmeklējamā ražojuma imports no attiecīgās valsts kopumā ir palielinājies absolūtā izteiksmē un ka ir pieaugusi tā tirgus daļa.

Turklāt prima facie pierādījumi, ko iesniedzis sūdzības iesniedzējs, liecina par to, ka importētā izmeklējamā ražojuma apjomi un cenas, cita starpā ir negatīvi ietekmējušas Savienības ražošanas nozares pārdotos daudzumus un tirgus daļu, tādējādi būtiski un negatīvi ietekmējot Savienības ražošanas nozares vispārējo darbību, finanšu stāvokli un nodarbinātības situāciju.

5.   Procedūra

Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka sūdzību iesniegusi Savienības ražošanas nozare vai tā iesniegta nozares vārdā un ka ir pietiekami daudz pierādījumu, kas pamato procedūras sākšanu, Komisija ar šo sāk izmeklēšanu atbilstīgi pamatregulas 5. pantam.

Izmeklēšanā noteiks, vai izmeklējamo ražojumu, kura izcelsme ir attiecīgajā valstī, pārdod par dempinga cenām un vai šis dempings ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Ja konstatējumi būs apstiprinoši, izmeklēšanā pārbaudīs, vai pasākumu piemērošana nekaitēs Savienības interesēm.

5.1.   
  Dempinga noteikšanas procedūra

Izmeklējamā ražojuma ražotāji eksportētāji (3) no attiecīgās valsts ir aicināti piedalīties Komisijas izmeklēšanā.

5.1.1.   Izmeklēšana attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par nepieciešamu izmeklēšanai attiecībā uz attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem, tā nosūtīs anketas zināmajiem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem, visām zināmajām ražotāju eksportētāju apvienībām, kā arī attiecīgās valsts iestādēm. Visi ražotāji eksportētāji un ražotāju eksportētāju apvienības ir aicinātas nekavējoties, bet ne vēlāk kā 15 dienas pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi, sazināties ar Komisiju pa faksu vai e-pastu, lai pieteiktos un pieprasītu anketu.

Ražotājiem eksportētājiem un to apvienībām aizpildītās anketas jāiesniedz 37 dienu laikā no dienas, kad šis paziņojums publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi.

Atbildēs uz anketas jautājumiem inter alia būs jāietver informācija par ražotāju eksportētāju uzņēmuma(-u) struktūru, darbībām saistībā ar izmeklējamo ražojumu, izmeklējamā ražojuma ražošanas izmaksām, pārdošanas apjomiem attiecīgās valsts iekšzemes tirgū un Savienībā.

5.1.2.   Izmeklēšana attiecībā uz nesaistītiem importētājiem
   (4), (5)

Tā kā šajā procedūrā varētu būt iesaistīts liels skaits nesaistīto importētāju un lai izmeklēšanu pabeigtu noteiktajā termiņā, Komisija, veidojot izlasi, var ierobežot izmeklēšanā iesaistāmo importētāju skaitu, veidojot izlasi no pietiekami daudziem nesaistītiem importētājiem (šo procesu sauc arī par “pārbaudi izlases veidā”). Pārbaude izlases veidā tiks veikta saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

Lai Komisija varētu lemt, vai jāveic pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, visiem nesaistītajiem importētājiem vai pārstāvjiem, kas darbojas to vārdā, jāpiesakās Komisijā. Šīm personām tas jāveic 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi, iesniedzot Komisijai šādu informāciju par uzņēmumu vai uzņēmumiem:

| — | nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs un kontaktpersona, |
| --- | --- |

—

nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs un kontaktpersona,

| — | precīzs uzņēmuma darbību apraksts saistībā ar izmeklējamo ražojumu, |
| --- | --- |

—

precīzs uzņēmuma darbību apraksts saistībā ar izmeklējamo ražojumu,

| — | kopējais apgrozījums laikposmā no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim, kas būs attiecīgās valsts izcelsmes importētā izmeklējamā ražojuma izmeklēšanas periods, |
| --- | --- |

—

kopējais apgrozījums laikposmā no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim, kas būs attiecīgās valsts izcelsmes importētā izmeklējamā ražojuma izmeklēšanas periods,

| — | importa un tālākpārdošanas Savienības tirgū apjoms tonnās un vērtība EUR laikposmā no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim, |
| --- | --- |

—

importa un tālākpārdošanas Savienības tirgū apjoms tonnās un vērtība EUR laikposmā no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim,

| — | visu to saistīto uzņēmumu (6) nosaukumi un precīzs darbību apraksts, kas iesaistīti izmeklējamā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā, |
| --- | --- |

—

visu to saistīto uzņēmumu (6) nosaukumi un precīzs darbību apraksts, kas iesaistīti izmeklējamā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā,

| — | visa pārējā būtiskā informācija, kas Komisijai varētu būt noderīga, veidojot izlasi. |
| --- | --- |

—

visa pārējā būtiskā informācija, kas Komisijai varētu būt noderīga, veidojot izlasi.

Sniedzot iepriekšminēto informāciju, uzņēmums piekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē. Izlasē iekļautajam uzņēmumam būs jāaizpilda anketa un jāpiekrīt sniegto atbilžu pārbaudei uzņēmuma telpās (“pārbaude uz vietas”). Ja uzņēmums būs norādījis, ka nepiekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē, tiks uzskatīts, ka tas nav sadarbojies izmeklēšanā. Komisijas konstatējumi par importētājiem, kuri nesadarbojās, tiks balstīti uz pieejamajiem faktiem, un izmeklēšanas rezultāts šai personai var būt nelabvēlīgāks nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par nepieciešamu nesaistītu importētāju atlasei, tā arī var sazināties ar visām zināmajām importētāju apvienībām.

Visām ieinteresētajām personām, kas vēlas iesniegt visu pārējo būtisko informāciju par izlases izveidi, izņemot iepriekš prasīto informāciju, tas jādara 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi.

Ja ir jāveido izlase, importētājus var izvēlēties, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo pārdošanas apjomu Savienībā, kuru atvēlētajā laikā var pienācīgi pārbaudīt. Komisija informēs visus zināmos nesaistītos importētājus un importētāju apvienības par to, kuri uzņēmumi ir iekļauti izlasē.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas nesaistītajiem importētājiem, kuri iekļauti izlasē, un visām zināmajām importētāju apvienībām. Šīm personām atbildes uz anketas jautājumiem jāsniedz 37 dienu laikā no datuma, kad publicēts paziņojums par pārbaudi izlases veidā, ja vien nav norādīts citādi. Aizpildītajā anketā inter alia norāda informāciju par uzņēmuma(-u) struktūru, darbībām saistībā ar izmeklējamo ražojumu, kā arī par minētā ražojuma pārdošanas apjomiem.

5.2.   
  Kaitējuma noteikšanas procedūra

Kaitējums ir būtisks kaitējums Savienības ražošanas nozarei vai šāda kaitējuma draudi tai, vai šādas nozares veidošanās būtiska kavēšana. Kaitējumu nosaka, pamatojoties uz apstiprinošiem pierādījumiem, un objektīvi nosaka gan importa apjomu par dempinga cenām un tā ietekmi uz cenām Savienības tirgū, gan šāda importa turpmāko ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Lai noteiktu, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, izmeklējamā ražojuma Savienības ražotāji ir aicināti piedalīties Komisijas veiktajā izmeklēšanā.

5.2.1.   Izmeklēšana attiecībā uz Savienības ražotājiem

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz Savienības ražotājiem, tā nosūtīs anketas zināmajiem Savienības ražotājiem un visām zināmajām Savienības ražotāju apvienībām. Visi Savienības ražotāji un to apvienības ir aicinātas nekavējoties, bet ne vēlāk kā 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi, sazināties ar Komisiju pa faksu vai e-pastu, lai pieteiktos un pieprasītu anketu.

Savienības ražotājiem un to apvienībām aizpildītās anketas jāiesniedz 37 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi. Atbildēs uz anketas jautājumiem inter alia jābūt ietvertai informācijai par uzņēmuma(-u) struktūru, finanšu stāvokli, darbībām saistībā ar izmeklējamo ražojumu, par tā ražošanas izmaksām un pārdošanas apjomiem.

5.3.   
  Savienības interešu novērtēšanas procedūra

Ja tiks konstatēts dempings un tā izraisītais kaitējums, saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tiks pieņemts lēmums par to, vai antidempinga pasākumu noteikšana nekaitēs Savienības interesēm. Savienības ražotāji, importētāji un to pārstāvju apvienības, lietotāji un to reprezentatīvās lietotāju organizācijas un reprezentatīvās patērētāju organizācijas tiek aicinātas pieteikties 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas datuma Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi. Lai piedalītos izmeklēšanā, reprezentatīvajām patērētāju organizācijām tādā pašā termiņā jāpierāda, ka starp šo organizāciju darbību un izmeklējamo ražojumu ir objektīva saistība.

Personas, kas piesakās iepriekš minētajā termiņā, 37 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas datuma Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi, var sniegt Komisijai informāciju par to, vai pasākumu noteikšana ir Savienības interesēs. Šo informāciju var sniegt brīvā veidā vai aizpildot Komisijas sagatavoto anketu. Visa informācija, kas iesniegta saskaņā ar pamatregulas 21. pantu, tiks ņemta vērā tikai tad, ja iesniedzot tā būs pamatota ar faktiem.

5.4.   
  Cita rakstiski iesniegtā informācija

Ievērojot šā paziņojuma noteikumus, visas ieinteresētās personas tiek aicinātas darīt zināmu savu viedokli, kā arī sniegt informāciju un pamatojošus pierādījumus. Šī informācija un pamatojošie pierādījumi Komisijai jāsaņem 37 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5.5.   
  Uzklausīšanas iespēja, ko nodrošina Komisijas izmeklēšanas dienesti

Visas ieinteresētās personas var lūgt, lai Komisijas izmeklēšanas dienesti tās uzklausa. Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz rakstiski, norādot pieprasījuma iemeslus. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem attiecībā uz izmeklēšanas sākumposmu jāiesniedz 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Vēlāk uzklausīšanas lūgums jāiesniedz termiņā, ko Komisija norādījusi saziņā ar ieinteresētajām personām.

5.6.   
  Procedūra rakstisku dokumentu iesniegšanai un aizpildītu anketu un sarakstes nosūtīšanai

Visi ieinteresēto personu iesniegtie dokumenti, tostarp informācija, kas paredzēta izlases izveidei, kopā ar anketām un to atjauninājumiem jāiesniedz rakstveidā gan papīra, gan elektroniskā veidā, un tajos jābūt norādītam attiecīgās ieinteresētās personas nosaukumam, adresei, e-pasta adresei, tālruņa un faksa numuram. Ja ieinteresētajai personai tehnisku iemeslu dēļ nav iespējams informāciju un pieprasījumus iesniegt elektroniski, tai nekavējoties jāinformē Komisija.

Visiem rakstiski iesniegtajiem dokumentiem, tostarp šajā paziņojumā prasītajai informācijai, kā arī ieinteresēto personu aizpildītajām anketām un sarakstei, attiecībā uz kuru lūgts saglabāt konfidencialitāti, jābūt ar norādi “Limited” (7).

Ieinteresētajām personām, kuras sniedz informāciju ar norādi “Limited”, saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu jāsagatavo nekonfidenciāls šīs informācijas kopsavilkums ar norādi “For inspection by interested parties”. Šiem kopsavilkumiem jābūt tik detalizētiem, lai no tiem varētu pienācīgi saprast konfidenciāli iesniegtās informācijas būtību. Ja ieinteresētā persona, kas iesniedz konfidenciālu informāciju, nesagatavo tās nekonfidenciālu kopsavilkumu un neiesniedz to noteiktajā veidā un kvalitātē, šādu informāciju var neņemt vērā.

Komisijas adrese sarakstei:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Birojs: N-105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fakss +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Birojs: N-105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fakss +32 22956505

6.   Nesadarbošanās

Ja ieinteresētā persona liedz piekļuvi nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to noteiktajā termiņā, vai ievērojami kavē izmeklēšanu, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu apstiprinošus vai negatīvus pagaidu vai galīgos konstatējumus var sagatavot, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

Ja konstatē, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, to var neņemt vērā un var izmantot pieejamos faktus.

Ja kāda ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tāpēc konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem, izmeklēšanas rezultāts šai personai var būt nelabvēlīgāks nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

7.   Uzklausīšanas amatpersona

Ieinteresētās personas var lūgt Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Uzklausīšanas amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas izmeklēšanas dienestiem. Uzklausīšanas amatpersona izskata pieprasījumus atļaut piekļuvi lietai, strīdus par dokumentu konfidencialitāti, pieprasījumus pagarināt termiņu un trešo personu uzklausīšanas pieprasījumus. Uzklausīšanas amatpersona var rīkot uzklausīšanu atsevišķai ieinteresētajai personai un darboties kā vidutājs, lai tiktu pilnībā ievērotas ieinteresēto personu tiesības uz aizsardzību.

Uzklausīšanas pieprasījums rakstiski jāiesniedz uzklausīšanas amatpersonai, norādot konkrētā pieprasījuma iemeslus. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem attiecībā uz izmeklēšanas sākumposmu jāiesniedz 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Pēc tam uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz termiņā, ko Komisija noteikusi saziņā ar ieinteresētajām personām.

Uzklausīšanas amatpersona nodrošinās arī iespēju piedalīties uzklausīšanā, kurā iesaistītās personas varēs paust dažādus viedokļus un piedāvāt atspēkojošus argumentus par jautājumiem, kas cita starpā attiecas uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm. Šāda uzklausīšana parasti notiek ne vēlāk kā ceturtās nedēļas beigās pēc provizorisko konstatējumu paziņošanas.

Papildu informāciju un kontaktinformāciju ieinteresētās personas var skatīt uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/ho/index_en.htm).

8.   Izmeklēšanas grafiks

Izmeklēšanu atbilstoši pamatregulas 6. panta 9. punktam pabeigs 15 mēnešu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punktu pagaidu pasākumus var noteikt ne vēlāk kā 9 mēnešu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

9.   Personas datu apstrāde

Šajā izmeklēšanā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (8).

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

(2)  Dempings ir ražojuma (“attiecīgais ražojums”) pārdošana eksportam par cenu, kas zemāka par tā “normālo vērtību”. Par normālo vērtību parasti pieņem “līdzīgā” ražojuma salīdzināmo cenu eksportētājvalsts iekšzemes tirgū. Ar terminu “līdzīgais ražojums” saprot ražojumu, kas visos aspektos ir analogs attiecīgajam ražojumam, vai, ja šāda ražojuma nav, ar to saprot citu ražojumu, kurš ir ļoti līdzīgs attiecīgajam ražojumam.

(3)  Ražotājs eksportētājs ir ikviens uzņēmums attiecīgajās valstīs, kas ražo un tieši vai ar trešās personas starpniecību eksportē uz Savienības tirgu ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana, ieskaitot visus tā saistītos uzņēmumus, kas iesaistīti attiecīgā ražojuma ražošanā, pārdošanā iekšzemes tirgū vai eksportēšanā. Eksportētājiem, kuri nav ražotāji, individuālo maksājuma likmi parasti nepiemēro.

(4)  Izlasē var iekļaut tikai tādus importētājus, kas nav saistīti ar ražotājiem eksportētājiem. Importētājiem, kas ir saistīti ar ražotājiem eksportētājiem, jāaizpilda šiem ražotājiem eksportētājiem paredzētās anketas 1. pielikums. Saistītās personas definīciju sk. 6. zemsvītras piezīmē.

(5)  Nesaistīto importētāju sniegto informāciju var izmantot arī saistībā ar citiem šīs izmeklēšanas aspektiem, kas neattiecas uz dempinga noteikšanu.

(6)  Saskaņā ar 143. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 par Kopienas Muitas kodeksa īstenošanu personas uzskata par saistītām tikai tad, ja: a) viena persona ir amatpersona vai valdes loceklis otras personas uzņēmumā; b) personas ir juridiski atzīti uzņēmējdarbības partneri; c) personas ir darba devējs un darba ņēmējs; d) vienai no personām tieši vai netieši pieder, tā kontrolē vai tur 5 % vai vairāk no abu personu balsstiesīgajām emitēto akciju daļām; e) viena no tām tieši vai netieši kontrolē otru; f) abas personas tieši vai netieši kontrolē trešā persona; g) abas personas kopā tieši vai netieši kontrolē kādu trešo personu; vai h) tās ir vienas ģimenes locekļi. Par vienas ģimenes locekļiem uzskata tikai tādas personas, kuru starpā pastāv šādas attiecības: i) vīrs un sieva, ii) tēvs vai māte un bērns, iii) brālis un māsa vai pusbrālis un pusmāsa, iv) vectēvs vai vecāmāte un mazbērns, v) tēva vai mātes brālis vai māsa un brāļa vai māsas bērns, vi) vīra vai sievas tēvs vai māte un znots vai vedekla, vii) svainis un svaine. (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.). Šajā kontekstā termins “persona” attiecas gan uz fizisku, gan juridisku personu.

(7)  Šis dokuments ir konfidenciāls saskaņā ar 19. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.) un 6. pantu PTO Nolīgumā par 1994. gada VVTT VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums). Tas ir aizsargāts atbilstoši 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

(8)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---