# Europos Sąjungos C 324/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2010.324.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 324 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 53 tomas2010m. gruodžio 1d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2010.324.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 324

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

53 tomas2010m. gruodžio 1d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2010/C 324/01 | Tarybos išvados dėl Europos kino paveldo, įskaitant skaitmeninės eros iššūkius | 1 |
| 2010/C 324/02 | Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl glaudesnio europinio bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje prioritetų 2011–2020 m. laikotarpiu | 5 |
| 2010/C 324/03 | Tarybos išvados dėl kultūros vaidmens kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi | 16 |
| 2010/C 324/04 | Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl ES vaidmens tarptautiniu mastu kovojant su dopingu | 18 |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 324/05 | Euro kursas | 19 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2010/C 324/06 | Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 550/2004 dėl oro navigacijos paslaugų teikimo bendrame Europos danguje 9a straipsnio 7 dalies vykdymo pranešimas (Valstybių narių sprendimų, kuriais nustatomi funkciniai oro erdvės blokai, skelbimas) | 20 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2010/C 324/01

Tarybos išvados dėl Europos kino paveldo, įskaitant skaitmeninės eros iššūkius

1

2010/C 324/02

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl glaudesnio europinio bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje prioritetų 2011–2020 m. laikotarpiu

5

2010/C 324/03

Tarybos išvados dėl kultūros vaidmens kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi

16

2010/C 324/04

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl ES vaidmens tarptautiniu mastu kovojant su dopingu

18

Europos Komisija

2010/C 324/05

Euro kursas

19

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2010/C 324/06

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 550/2004 dėl oro navigacijos paslaugų teikimo bendrame Europos danguje 9a straipsnio 7 dalies vykdymo pranešimas (Valstybių narių sprendimų, kuriais nustatomi funkciniai oro erdvės blokai, skelbimas)

(Valstybių narių sprendimų, kuriais nustatomi funkciniai oro erdvės blokai, skelbimas)

20

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 324/07 | Pranešimas apie dalinės tarpinės antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės liejiniams, peržiūros inicijavimą | 21 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 324/08 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 24 |
| 2010/C 324/09 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV) (
  1
  ) | 26 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 324/10 | Pranešimas apie paraišką, teikiamą pagal Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnį – Valstybės narės paraiška | 27 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2010/C 324/07

Pranešimas apie dalinės tarpinės antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės liejiniams, peržiūros inicijavimą

21

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2010/C 324/08

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

24

2010/C 324/09

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV) (
  1
  )

1

26

KITI AKTAI

Europos Komisija

2010/C 324/10

Pranešimas apie paraišką, teikiamą pagal Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnį – Valstybės narės paraiška

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 1.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 324/1

---

Tarybos išvados dėl Europos kino paveldo, įskaitant skaitmeninės eros iššūkius

2010/C 324/01

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

1.   KADANGI:

| — | 2005 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje dėl kino paveldo ir su juo susijusios pramoninės veiklos konkurencingumo (1) (toliau – Rekomendacija dėl kino paveldo) pabrėžiama, kad kinematografijos kūriniai ypač gerai atskleidžia, kokia turtinga ir įvairi yra Europos kultūra, ir kad jie yra kultūros paveldo dalis, kurią būtina išsaugoti būsimoms kartoms; |
| --- | --- |

—

2005 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje dėl kino paveldo ir su juo susijusios pramoninės veiklos konkurencingumo (1) (toliau – Rekomendacija dėl kino paveldo) pabrėžiama, kad kinematografijos kūriniai ypač gerai atskleidžia, kokia turtinga ir įvairi yra Europos kultūra, ir kad jie yra kultūros paveldo dalis, kurią būtina išsaugoti būsimoms kartoms;

2.   PRIMINDAMA:

| — | politinį šio klausimo kontekstą, pateiktą šių išvadų priede; |
| --- | --- |

—

politinį šio klausimo kontekstą, pateiktą šių išvadų priede;

3.   ATKREIPIA DĖMESĮ Į:

| — | Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ (2), ir visų pirma PRIPAŽĮSTA tai, kad platesnis skaitmeninių technologijų diegimas ir veiksmingesnis jų naudojimas gali užtikrinti europiečiams geresnę gyvenimo kokybę dėl galimybių, kurias suteikia naujosios medijos, ir dėl geresnės prieigos prie kultūros turinio; |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ (2), ir visų pirma PRIPAŽĮSTA tai, kad platesnis skaitmeninių technologijų diegimas ir veiksmingesnis jų naudojimas gali užtikrinti europiečiams geresnę gyvenimo kokybę dėl galimybių, kurias suteikia naujosios medijos, ir dėl geresnės prieigos prie kultūros turinio;

4.   PRIPAŽĮSTA, KAD:

| — | kino paveldo institucijos tuo pačiu metu susiduria tiek su analoginės eros iššūkiais, tiek su naujais skaitmeninės eros iššūkiais, |
| --- | --- |

—

kino paveldo institucijos tuo pačiu metu susiduria tiek su analoginės eros iššūkiais, tiek su naujais skaitmeninės eros iššūkiais,

| — | nuolatinė technologijų raida ir kintantys kultūros turinio platinimo ir naudojimo būdai gali turėti įtakos tradiciniam supratimui, kas yra filmas, kinas ar paveldas, |
| --- | --- |

—

nuolatinė technologijų raida ir kintantys kultūros turinio platinimo ir naudojimo būdai gali turėti įtakos tradiciniam supratimui, kas yra filmas, kinas ar paveldas,

| — | skaitmeninėje aplinkoje kino paveldas tampa labiau prieinamas kūrėjams, kino profesionalams, tyrėjams, mokykloms ir piliečiams apskritai ir tam nėra teritorinių ribų. Tai padeda plėtoti kūrybiškumą, plėsti kultūrinius mainus ir didinti galimybes susipažinti su įvairiomis Europos Sąjungos kultūromis ir kalbomis, |
| --- | --- |

—

skaitmeninėje aplinkoje kino paveldas tampa labiau prieinamas kūrėjams, kino profesionalams, tyrėjams, mokykloms ir piliečiams apskritai ir tam nėra teritorinių ribų. Tai padeda plėtoti kūrybiškumą, plėsti kultūrinius mainus ir didinti galimybes susipažinti su įvairiomis Europos Sąjungos kultūromis ir kalbomis,

| — | skaitmeninė era taip pat kelia naujų klausimų dėl analoginės medžiagos skaitmeninių kopijų ar „skaitmeninės kilmės“ medžiagos rinkimo, rodymo ir ilgalaikio išsaugojimo, |
| --- | --- |

—

skaitmeninė era taip pat kelia naujų klausimų dėl analoginės medžiagos skaitmeninių kopijų ar „skaitmeninės kilmės“ medžiagos rinkimo, rodymo ir ilgalaikio išsaugojimo,

| — | analoginės medžiagos skaitmeninimas yra sudėtingas, brangus ir daug laiko reikalaujantis procesas, todėl jam reikia nustatyti prioritetus, visų pirma atsižvelgiant į medžiagos vertę ir kokybės blogėjimo riziką, |
| --- | --- |

—

analoginės medžiagos skaitmeninimas yra sudėtingas, brangus ir daug laiko reikalaujantis procesas, todėl jam reikia nustatyti prioritetus, visų pirma atsižvelgiant į medžiagos vertę ir kokybės blogėjimo riziką,

| — | intelektinės nuosavybės teisių srities teisine sistema ir jos įgyvendinimu sutartiniu pagrindu turi būti užtikrinta pakankamai teisinio tikrumo, kad kino paveldo institucijos galėtų įvykdyti užduotis visuomenės intereso srityse, visų pirma užtikrinti deponuotų kūrinių išsaugojimą bei restauravimą ir, tam tikrais atvejais, prieigą prie jų kultūriniais ir mokomaisiais tikslais, |
| --- | --- |

—

intelektinės nuosavybės teisių srities teisine sistema ir jos įgyvendinimu sutartiniu pagrindu turi būti užtikrinta pakankamai teisinio tikrumo, kad kino paveldo institucijos galėtų įvykdyti užduotis visuomenės intereso srityse, visų pirma užtikrinti deponuotų kūrinių išsaugojimą bei restauravimą ir, tam tikrais atvejais, prieigą prie jų kultūriniais ir mokomaisiais tikslais,

| — | politiką formuojantys asmenys, suinteresuotieji subjektai ir piliečiai apskritai turi būti geriau informuojami apie tai, kaip svarbu rinkti, restauruoti ir išsaugoti kino paveldą, įskaitant skaitmeninę medžiagą, |
| --- | --- |

—

politiką formuojantys asmenys, suinteresuotieji subjektai ir piliečiai apskritai turi būti geriau informuojami apie tai, kaip svarbu rinkti, restauruoti ir išsaugoti kino paveldą, įskaitant skaitmeninę medžiagą,

| — | reikia ugdyti žiniasklaidos priemonių raštingumą ir stiprinti profesinį mokymą kino paveldo institucijų naudojimosi naujomis technologijomis srityje, |
| --- | --- |

—

reikia ugdyti žiniasklaidos priemonių raštingumą ir stiprinti profesinį mokymą kino paveldo institucijų naudojimosi naujomis technologijomis srityje,

| — | neatsižvelgiant į tai, kad vyksta kino paveldui priskiriamų filmų skaitmeninimo procesas, yra labai svarbu išsaugoti originalias laikmenas. Todėl Taryba taip pat pripažįsta laboratorijų, kuriose būtų atliekamas analoginės medžiagos restauravimas ir gaminamos šios medžiagos kopijos, svarbą, |
| --- | --- |

—

neatsižvelgiant į tai, kad vyksta kino paveldui priskiriamų filmų skaitmeninimo procesas, yra labai svarbu išsaugoti originalias laikmenas. Todėl Taryba taip pat pripažįsta laboratorijų, kuriose būtų atliekamas analoginės medžiagos restauravimas ir gaminamos šios medžiagos kopijos, svarbą,

| — | su filmais susijusi medžiaga yra vertinga kino paveldo dalis; |
| --- | --- |

—

su filmais susijusi medžiaga yra vertinga kino paveldo dalis;

5.   PABRĖŽIA:

| — | savo įsipareigojimą aktyviai padėti Europos kino paveldo institucijoms vykdyti užduotis, visų pirma atsižvelgiant į besikeičiančią skaitmeninę aplinką, |
| --- | --- |

—

savo įsipareigojimą aktyviai padėti Europos kino paveldo institucijoms vykdyti užduotis, visų pirma atsižvelgiant į besikeičiančią skaitmeninę aplinką,

| — | tai, kad viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės gali atlikti papildomą vaidmenį minėtoms institucijoms vykdant joms pavestas užduotis, visų pirma propaguojant deponuotų kūrinių visuotinę prieigą kultūriniais ir mokomaisiais tikslais, deramai atsižvelgiant į intelektinės nuosavybės teises; |
| --- | --- |

—

tai, kad viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės gali atlikti papildomą vaidmenį minėtoms institucijoms vykdant joms pavestas užduotis, visų pirma propaguojant deponuotų kūrinių visuotinę prieigą kultūriniais ir mokomaisiais tikslais, deramai atsižvelgiant į intelektinės nuosavybės teises;

6.   LABAI PALANKIAI VERTINA:

| — | pirmąjį (3) ir antrąjį (4) Komisijos pranešimus apie Rekomendacijos dėl kino paveldo įgyvendinimą, |
| --- | --- |

—

pirmąjį (3) ir antrąjį (4) Komisijos pranešimus apie Rekomendacijos dėl kino paveldo įgyvendinimą,

| — | Tarptautinės filmų prodiuserių asociacijų federacijos (FIAPF) ir Europos filmų bibliotekos/Kinematekos (ACE) sudarytą Bendrąjį susitarimą dėl savanoriško filmų saugojimo archyvuose (5), |
| --- | --- |

—

Tarptautinės filmų prodiuserių asociacijų federacijos (FIAPF) ir Europos filmų bibliotekos/Kinematekos (ACE) sudarytą Bendrąjį susitarimą dėl savanoriško filmų saugojimo archyvuose (5),

| — | Komisijos ketinimą iki 2010 m. pateikti pasiūlymą dėl direktyvos dėl kūrinių, kurių teisių turėtojai nežinomi, kaip skelbiama jos komunikate „Europos skaitmeninė darbotvarkė“; |
| --- | --- |

—

Komisijos ketinimą iki 2010 m. pateikti pasiūlymą dėl direktyvos dėl kūrinių, kurių teisių turėtojai nežinomi, kaip skelbiama jos komunikate „Europos skaitmeninė darbotvarkė“;

7.   PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ:

| — | pritaikyti galiojančius teisės aktus, kuriais nustatomas privalomas teisinis ar sutartinis kinematografijos kūrinių, kurie yra jų audiovizualinio paveldo dalis, deponavimas atsižvelgiant į perėjimą prie skaitmeninės gamybos ir skaitmeninio platinimo, ir užtikrinti tinkamą šių teisės aktų vykdymą, |
| --- | --- |

—

pritaikyti galiojančius teisės aktus, kuriais nustatomas privalomas teisinis ar sutartinis kinematografijos kūrinių, kurie yra jų audiovizualinio paveldo dalis, deponavimas atsižvelgiant į perėjimą prie skaitmeninės gamybos ir skaitmeninio platinimo, ir užtikrinti tinkamą šių teisės aktų vykdymą,

| — | skatinti savanorišką filmų deponavimą bei Tarptautinės filmų prodiuserių asociacijų federacijos (FIAPF) ir Europos filmų bibliotekos/Kinematekos (ACE) susitarimo dėl savanoriško filmų saugojimo archyvuose taikymą, |
| --- | --- |

—

skatinti savanorišką filmų deponavimą bei Tarptautinės filmų prodiuserių asociacijų federacijos (FIAPF) ir Europos filmų bibliotekos/Kinematekos (ACE) susitarimo dėl savanoriško filmų saugojimo archyvuose taikymą,

| — | nustatant savo šalies kultūros politiką atsižvelgti į kino paveldą, |
| --- | --- |

—

nustatant savo šalies kultūros politiką atsižvelgti į kino paveldą,

| — | užtikrinti, kad kino paveldo išsaugojimas būtų neatskiriama jų nacionalinės ar regioninės kino politikos dalis, visų pirma:






  a) | nustatyti ilgalaikę jų nacionalinio kino paveldo strategiją tiek analoginių, tiek skaitmeninių laikmenų atžvilgiu; |
| --- | --- | --- |

—

užtikrinti, kad kino paveldo išsaugojimas būtų neatskiriama jų nacionalinės ar regioninės kino politikos dalis, visų pirma:

a)

nustatyti ilgalaikę jų nacionalinio kino paveldo strategiją tiek analoginių, tiek skaitmeninių laikmenų atžvilgiu;

| b) | įgyvendinant politiką, kuria skatinamas perėjimas prie skaitmeninio kino, atsižvelgti į kino paveldo institucijų kino teatrus ir kitus kino teatrus, kuriuose rodomi paveldui priskirti filmai; |
| --- | --- |

b)

įgyvendinant politiką, kuria skatinamas perėjimas prie skaitmeninio kino, atsižvelgti į kino paveldo institucijų kino teatrus ir kitus kino teatrus, kuriuose rodomi paveldui priskirti filmai;

| c) | užtikrinti, kad filmai, kurie buvo finansuojami nacionalinėmis ar regioninėmis lėšomis, būtų deponuojami kino paveldo institucijoje, ir propaguoti visos susijusios medžiagos deponavimą, kai tai yra įmanoma; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti, kad filmai, kurie buvo finansuojami nacionalinėmis ar regioninėmis lėšomis, būtų deponuojami kino paveldo institucijoje, ir propaguoti visos susijusios medžiagos deponavimą, kai tai yra įmanoma;

| d) | nepažeidžiant intelektinės nuosavybės teisių, laikantis principo, kad teisių turėtojai turi teisę į teisingą atlyginimą, ir nedarant neigiamos įtakos įprastam filmo naudojimui, užtikrinti, kad kino paveldo institucijos galėtų naudotis atitinkamomis teisėmis, susijusiomis su nacionalinių ar regioninių fondų lėšomis remiamo filmo ir susijusios medžiagos išsaugojimu ir panaudojimu kultūriniais ir nekomerciniais tikslais, pavyzdžiui, suteikiant kino paveldo institucijai galimybę:






  — | savo patalpose surengti viešą peržiūrą ir (arba), |
| --- | --- | --- |

d)

nepažeidžiant intelektinės nuosavybės teisių, laikantis principo, kad teisių turėtojai turi teisę į teisingą atlyginimą, ir nedarant neigiamos įtakos įprastam filmo naudojimui, užtikrinti, kad kino paveldo institucijos galėtų naudotis atitinkamomis teisėmis, susijusiomis su nacionalinių ar regioninių fondų lėšomis remiamo filmo ir susijusios medžiagos išsaugojimu ir panaudojimu kultūriniais ir nekomerciniais tikslais, pavyzdžiui, suteikiant kino paveldo institucijai galimybę:

—

savo patalpose surengti viešą peržiūrą ir (arba),

| — | atgaminti filmą bet kokioje laikmenoje išsaugojimo tikslais ir (arba), |
| --- | --- |

—

atgaminti filmą bet kokioje laikmenoje išsaugojimo tikslais ir (arba),

| — | restauruoti medžiagą ir (arba), |
| --- | --- |

—

restauruoti medžiagą ir (arba),

| — | naudoti medžiagą parodose ir (arba), |
| --- | --- |

—

naudoti medžiagą parodose ir (arba),

| — | užtikrinti galimybes tyrėjams susipažinti su medžiaga naudojant saugų interneto ryšį ir (arba), |
| --- | --- |

—

užtikrinti galimybes tyrėjams susipažinti su medžiaga naudojant saugų interneto ryšį ir (arba),

| — | naudoti skaitmenines medžiagos ištraukas mokomaisiais tikslais ir (arba), |
| --- | --- |

—

naudoti skaitmenines medžiagos ištraukas mokomaisiais tikslais ir (arba),

| — | suteikti prieigą prie ištraukų ar netgi visos medžiagos pasitelkiant visuomenines platformas, užtikrinančias prijungties režimu prieinamą kultūrinį turinį, pavyzdžiui, biblioteką „Europeana“ (6) ir susijusius projektus arba nacionalinių kultūros įstaigų tinklavietes; |
| --- | --- |

—

suteikti prieigą prie ištraukų ar netgi visos medžiagos pasitelkiant visuomenines platformas, užtikrinančias prijungties režimu prieinamą kultūrinį turinį, pavyzdžiui, biblioteką „Europeana“ (6) ir susijusius projektus arba nacionalinių kultūros įstaigų tinklavietes;

| — | reikiamai atsižvelgiant į intelektinės nuosavybės teises sudaryti palankesnes sąlygas kino paveldui platinti ir propaguoti, be kita ko, tokiomis priemonėmis:






  a) | kino paveldo institucijoms keičiantis medžiaga; |
| --- | --- | --- |

—

reikiamai atsižvelgiant į intelektinės nuosavybės teises sudaryti palankesnes sąlygas kino paveldui platinti ir propaguoti, be kita ko, tokiomis priemonėmis:

a)

kino paveldo institucijoms keičiantis medžiaga;

| b) | subtitruojant filmus kuo daugiau Europos kalbų; |
| --- | --- |

b)

subtitruojant filmus kuo daugiau Europos kalbų;

| — | dėti daugiau pastangų, kad kino paveldui priskiriami filmai būtų skaitmeninami ir pagerintos prieigos prie jų galimybės, visų pirma pasitelkiant biblioteką „Europeana“, laikantis Europos skaitmeninės darbotvarkės principų, |
| --- | --- |

—

dėti daugiau pastangų, kad kino paveldui priskiriami filmai būtų skaitmeninami ir pagerintos prieigos prie jų galimybės, visų pirma pasitelkiant biblioteką „Europeana“, laikantis Europos skaitmeninės darbotvarkės principų,

| — | stengtis plėtoti švietimo ir profesinio mokymo galimybes kino archyvų srityje, pavyzdžiui, įtraukiant specialius kursus į švietimo ir mokymo sistemas, ir intensyvinant Europos kino paveldo institucijų specialistų mainus laikinam laikotarpiui tęstinio profesinio mokymo tikslais, |
| --- | --- |

—

stengtis plėtoti švietimo ir profesinio mokymo galimybes kino archyvų srityje, pavyzdžiui, įtraukiant specialius kursus į švietimo ir mokymo sistemas, ir intensyvinant Europos kino paveldo institucijų specialistų mainus laikinam laikotarpiui tęstinio profesinio mokymo tikslais,

| — | nustatyti į analoginės medžiagos skaitmeninių kopijų ar „skaitmeninės kilmės“ medžiagos ilgalaikio išsaugojimo politiką vadovaujantis 2006 m. rugpjūčio 24 d. Komisijos rekomendacija dėl kultūrinės medžiagos skaitmeninimo, išsaugojimo skaitmeniniu formatu ir internetinės prieigos prie jos (7) ir susijusiomis 2006 m. lapkričio 13 d. Tarybos išvadomis (8), |
| --- | --- |

—

nustatyti į analoginės medžiagos skaitmeninių kopijų ar „skaitmeninės kilmės“ medžiagos ilgalaikio išsaugojimo politiką vadovaujantis 2006 m. rugpjūčio 24 d. Komisijos rekomendacija dėl kultūrinės medžiagos skaitmeninimo, išsaugojimo skaitmeniniu formatu ir internetinės prieigos prie jos (7) ir susijusiomis 2006 m. lapkričio 13 d. Tarybos išvadomis (8),

| — | tęsti bendradarbiavimą ir toliau keistis geros praktikos pavyzdžiais šioje srityje; |
| --- | --- |

—

tęsti bendradarbiavimą ir toliau keistis geros praktikos pavyzdžiais šioje srityje;

8.   PRAŠO KOMISIJOS:

| — | toliau svarstyti, kaip būtų galima užtikrinti kino paveldo institucijoms pakankamai teisinio tikrumo intelektinės nuosavybės teisių atžvilgiu, kad joms būtų lengviau įvykdyti užduotis visuomenės intereso srityse, |
| --- | --- |

—

toliau svarstyti, kaip būtų galima užtikrinti kino paveldo institucijoms pakankamai teisinio tikrumo intelektinės nuosavybės teisių atžvilgiu, kad joms būtų lengviau įvykdyti užduotis visuomenės intereso srityse,

| — | Komisijos įsteigtose kino ekspertų grupėse (9) toliau keistis patirtimi ir geros praktikos pavyzdžiais, informuoti Komisiją apie padarytą pažangą, |
| --- | --- |

—

Komisijos įsteigtose kino ekspertų grupėse (9) toliau keistis patirtimi ir geros praktikos pavyzdžiais, informuoti Komisiją apie padarytą pažangą,

| — | toliau remti tyrimus, susijusius su skaitmeninės medžiagos ilgalaikio išsaugojimo ir jos prieinamumo daugiakalbiame kontekste sritimis, visų pirma kiek tai susiję su skaitmeninių laikmenų ir duomenų formatų nekintamumo užtikrinimu, |
| --- | --- |

—

toliau remti tyrimus, susijusius su skaitmeninės medžiagos ilgalaikio išsaugojimo ir jos prieinamumo daugiakalbiame kontekste sritimis, visų pirma kiek tai susiję su skaitmeninių laikmenų ir duomenų formatų nekintamumo užtikrinimu,

| — | diskusijose dėl nežinomų autorių kūrinių svarstyti audiovizualinės srities klausimus; |
| --- | --- |

—

diskusijose dėl nežinomų autorių kūrinių svarstyti audiovizualinės srities klausimus;

9.   PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ IR KOMISIJOS ATSIŽVELGIANT Į JŲ ATITINKAMĄ KOMPETENCIJĄ:

| — | propaguoti Europos standartų dėl filmų duomenų bazių sąveikos (10) taikymą ir, jei reikia, nustatyti bendrus skaitmeninių bylų deponavimo kino paveldo institucijose standartus, |
| --- | --- |

—

propaguoti Europos standartų dėl filmų duomenų bazių sąveikos (10) taikymą ir, jei reikia, nustatyti bendrus skaitmeninių bylų deponavimo kino paveldo institucijose standartus,

| — | išsamiai išnagrinėti skaitmeninėje erdvėje kino paveldo institucijoms kylančius iššūkius ir atsiveriančias galimybes, |
| --- | --- |

—

išsamiai išnagrinėti skaitmeninėje erdvėje kino paveldo institucijoms kylančius iššūkius ir atsiveriančias galimybes,

| — | remti kino paveldo institucijų veiksmus, kuriais reaguojama į šiuos iššūkius ir galimybes, visų pirma, didinant jų saugomų rinkinių prieinamumą pasitelkiant naujas technologijas. |
| --- | --- |

—

remti kino paveldo institucijų veiksmus, kuriais reaguojama į šiuos iššūkius ir galimybes, visų pirma, didinant jų saugomų rinkinių prieinamumą pasitelkiant naujas technologijas.

---

(1)  OL L 323, 2005 12 9, p. 57.

(2)  COM(2010) 245 galutinis.

(3)  SEC(2008) 2373.

(4)  SEC(2010) 853.

(5)  http://acefilm.de/98.html

(6)  http://www.europeana.eu

(7)  OL L 236, 2006 8 31, p. 28.

(8)  OL C 297, 2006 12 7, p. 1.

(9)  http://ec.europa.eu/avpolicy/reg/cinema/experts/index_fr.htm

(10)  Europos standartas EN 15744:2009 „Filmų identifikavimas. Mažiausias kinematografinių kūrinių metaduomenų rinkinys“ ir Europos standartas EN 15907 „Filmų identifikavimas. Metaduomenų interoperabilumo didinimas. Elementų sekos ir struktūros“.

---

PRIEDAS

Politinis kontekstas

| — | 2000 m. birželio 26 d. Tarybos rezoliucija dėl Europos kino paveldo išsaugojimo ir įsisavinimo (1) |
| --- | --- |

—

2000 m. birželio 26 d. Tarybos rezoliucija dėl Europos kino paveldo išsaugojimo ir įsisavinimo (1)

| — | 2001 m. rugsėjo 26 d. Komisijos komunikatas dėl tam tikrų teisinių aspektų, susijusių su kinematografijos ir kitais audiovizualiniais kūriniais (2) |
| --- | --- |

—

2001 m. rugsėjo 26 d. Komisijos komunikatas dėl tam tikrų teisinių aspektų, susijusių su kinematografijos ir kitais audiovizualiniais kūriniais (2)

| — | 2001 m. lapkričio 8 d. Europos Tarybos konvencija dėl audiovizualinio paveldo apsaugos (3) |
| --- | --- |

—

2001 m. lapkričio 8 d. Europos Tarybos konvencija dėl audiovizualinio paveldo apsaugos (3)

| — | 2002 m. liepos 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos komunikato dėl tam tikrų teisinių aspektų, susijusių su kinematografijos ir kitais audiovizualiniais kūriniais (4) |
| --- | --- |

—

2002 m. liepos 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos komunikato dėl tam tikrų teisinių aspektų, susijusių su kinematografijos ir kitais audiovizualiniais kūriniais (4)

| — | 2003 m. lapkričio 24 d. Tarybos rezoliucija dėl kinematografijos kūrinių deponavimo Europos Sąjungoje (5) |
| --- | --- |

—

2003 m. lapkričio 24 d. Tarybos rezoliucija dėl kinematografijos kūrinių deponavimo Europos Sąjungoje (5)

| — | 2006 m. rugpjūčio 24 d. Komisijos rekomendacija dėl kultūrinės medžiagos skaitmeninimo, išsaugojimo skaitmeniniu formatu ir internetinės prieigos prie jos (6) |
| --- | --- |

—

2006 m. rugpjūčio 24 d. Komisijos rekomendacija dėl kultūrinės medžiagos skaitmeninimo, išsaugojimo skaitmeniniu formatu ir internetinės prieigos prie jos (6)

| — | 2006 m. lapkričio 13 d. Tarybos išvados dėl kultūrinės medžiagos skaitmeninimo, skaitmeninio išsaugojimo ir internetinės prieigos prie jos (7) |
| --- | --- |

—

2006 m. lapkričio 13 d. Tarybos išvados dėl kultūrinės medžiagos skaitmeninimo, skaitmeninio išsaugojimo ir internetinės prieigos prie jos (7)

| — | 2009 m. rugsėjo 23 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendacija valstybėms narėms dėl nacionalinės kino politikos ir kultūros raiškos įvairovės (8) |
| --- | --- |

—

2009 m. rugsėjo 23 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendacija valstybėms narėms dėl nacionalinės kino politikos ir kultūros raiškos įvairovės (8)

| — | 2010 m. gegužės 10 d. Tarybos išvados dėl Europeana: tolesni veiksmai (9) |
| --- | --- |

—

2010 m. gegužės 10 d. Tarybos išvados dėl Europeana: tolesni veiksmai (9)

---

(1)  OL C 193, 2000 7 11, p. 1.

(2)  COM (2001) 534 galutinis.

(3)  http://conventions.coe.int/Treaty/FR/Treaties/Html/183.htm

(4)  OL C 271E, 2003 11 15, p. 176.

(5)  OL C 295, 2003 12 5, p. 5.

(6)  OL L 236, 2006 8 31, p. 28.

(7)  OL C 297, 2006 12 7, p. 1.

(8)  CM/Rec(2009) 73.

(9)  OL C 137, 2010 5 27, p. 19.

---

| 1.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 324/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 324/5

---

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl glaudesnio europinio bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje prioritetų 2011–2020 m. laikotarpiu

2010/C 324/02

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA IR TARYBOJE POSĖDŽIAVĘ VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI,

ŽINODAMI, KAD:

| 1. | 2002 m. lapkričio 12 d. Taryba patvirtino Rezoliuciją dėl didesnio europinio bendradarbiavimo skatinimo profesinio švietimo ir mokymo srityse (1); vėliau šia rezoliucija, kaip strategija, skirta profesinio rengimo ir mokymo rezultatams bei kokybei gerinti ir jo patrauklumui didinti, paprastai vadinama Kopenhagos procesu, buvo pagrįsta deklaracija, kurią 2002 m. lapkričio 29–30 d. Kopenhagoje įvykusiame susitikime priėmė ES valstybių narių, ELPA/EEE šalių ir šalių kandidačių ministrai, atsakingi už profesinį rengimą ir mokymą, Komisija ir Europos socialiniai partneriai. |
| --- | --- |

1.

2002 m. lapkričio 12 d. Taryba patvirtino Rezoliuciją dėl didesnio europinio bendradarbiavimo skatinimo profesinio švietimo ir mokymo srityse (1); vėliau šia rezoliucija, kaip strategija, skirta profesinio rengimo ir mokymo rezultatams bei kokybei gerinti ir jo patrauklumui didinti, paprastai vadinama Kopenhagos procesu, buvo pagrįsta deklaracija, kurią 2002 m. lapkričio 29–30 d. Kopenhagoje įvykusiame susitikime priėmė ES valstybių narių, ELPA/EEE šalių ir šalių kandidačių ministrai, atsakingi už profesinį rengimą ir mokymą, Komisija ir Europos socialiniai partneriai.

| 2. | 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų (2) valstybėms narėms rekomenduojama į mokymosi visą gyvenimą strategijas įtraukti bendruosius gebėjimus, kad visiems jauniems žmonėms būtų sudarytos galimybės plėtoti tokius gebėjimus ir pasiekti tokį lygį, kuris būtų pakankamas pagrindas tolesniam mokymuisi ir profesinei veiklai. |
| --- | --- |

2.

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų (2) valstybėms narėms rekomenduojama į mokymosi visą gyvenimą strategijas įtraukti bendruosius gebėjimus, kad visiems jauniems žmonėms būtų sudarytos galimybės plėtoti tokius gebėjimus ir pasiekti tokį lygį, kuris būtų pakankamas pagrindas tolesniam mokymuisi ir profesinei veiklai.

| 3. | 2007 m. lapkričio 15 d. Tarybos rezoliucijoje dėl naujų gebėjimų naujoms darbo vietoms (3) buvo pabrėžta, kad skubiai reikia numatyti būsimus gebėjimų poreikius, kad darbuotojai būtų parengti naujoms darbo vietoms žinių visuomenėje, įgyvendinant priemones, kuriomis siekiama žinias, gebėjimus ir kompetencijas suderinti su ekonomikos poreikiais ir išvengti galimų gebėjimų trūkumų. |
| --- | --- |

3.

2007 m. lapkričio 15 d. Tarybos rezoliucijoje dėl naujų gebėjimų naujoms darbo vietoms (3) buvo pabrėžta, kad skubiai reikia numatyti būsimus gebėjimų poreikius, kad darbuotojai būtų parengti naujoms darbo vietoms žinių visuomenėje, įgyvendinant priemones, kuriomis siekiama žinias, gebėjimus ir kompetencijas suderinti su ekonomikos poreikiais ir išvengti galimų gebėjimų trūkumų.

| 4. | 2008 m. gegužės 22 d. Tarybos išvadose dėl suaugusiųjų mokymosi buvo pripažintas esminis vaidmuo, kuris gali tekti suaugusiųjų mokymuisi siekiant Lisabonos strategijos tikslų, nes juo skatinama socialinė sanglauda ir piliečiams suteikiami gebėjimai, kurių reikia norint rasti naują darbą, o Europai padedama geriau reaguoti į globalizacijos keliamus sunkumus, ir valstybių narių buvo paprašyta įgyvendinti kelias su suaugusiųjų mokymusi susijusias konkrečias priemones (4). |
| --- | --- |

4.

2008 m. gegužės 22 d. Tarybos išvadose dėl suaugusiųjų mokymosi buvo pripažintas esminis vaidmuo, kuris gali tekti suaugusiųjų mokymuisi siekiant Lisabonos strategijos tikslų, nes juo skatinama socialinė sanglauda ir piliečiams suteikiami gebėjimai, kurių reikia norint rasti naują darbą, o Europai padedama geriau reaguoti į globalizacijos keliamus sunkumus, ir valstybių narių buvo paprašyta įgyvendinti kelias su suaugusiųjų mokymusi susijusias konkrečias priemones (4).

| 5. | 2008 m. lapkričio 21 d. Tarybos išvadose dėl jaunimo judumo (5) valstybių narių buvo paprašyta suteikti visiems jauniems žmonėms, dalyvaujantiems profesinio rengimo ir mokymo sistemoje, galimybę dalyvauti judumo programoje, taip pat didinti judumo galimybes profesinio rengimo ir mokymo srityje. |
| --- | --- |

5.

2008 m. lapkričio 21 d. Tarybos išvadose dėl jaunimo judumo (5) valstybių narių buvo paprašyta suteikti visiems jauniems žmonėms, dalyvaujantiems profesinio rengimo ir mokymo sistemoje, galimybę dalyvauti judumo programoje, taip pat didinti judumo galimybes profesinio rengimo ir mokymo srityje.

| 6. | 2008 m. lapkričio 21 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucijoje „Geresnis orientavimo visą gyvenimą integravimas į švietimo ir mokymosi visą gyvenimą strategijas“ (6) buvo pabrėžta, kad reikia padėti asmenims nustatyti jų turimus gebėjimus ir apibrėžti mokymosi tikslus, kuriuos jie turi pasiekti norėdami pagerinti savo karjeros perspektyvas. |
| --- | --- |

6.

2008 m. lapkričio 21 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucijoje „Geresnis orientavimo visą gyvenimą integravimas į švietimo ir mokymosi visą gyvenimą strategijas“ (6) buvo pabrėžta, kad reikia padėti asmenims nustatyti jų turimus gebėjimus ir apibrėžti mokymosi tikslus, kuriuos jie turi pasiekti norėdami pagerinti savo karjeros perspektyvas.

| 7. | 2009 m. gegužės 12 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadose (7) dėl švietimo bei mokymo institucijų ir socialinių partnerių, visų pirma darbdavių, partnerysčių stiprinimo mokymosi visą gyvenimą srityje valstybės narės buvo paragintos aktyviai skatinti tokias partnerystes. |
| --- | --- |

7.

2009 m. gegužės 12 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadose (7) dėl švietimo bei mokymo institucijų ir socialinių partnerių, visų pirma darbdavių, partnerysčių stiprinimo mokymosi visą gyvenimą srityje valstybės narės buvo paragintos aktyviai skatinti tokias partnerystes.

| 8. | 2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadose dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) (8) nustatyta, kad toks bendradarbiavimas laikotarpiu iki 2020 m. vykdomas laikantis programos, kuri švietimo ir mokymo sistemas mokymosi visą gyvenimą požiūriu apjungia į vieną visumą. |
| --- | --- |

8.

2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadose dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) (8) nustatyta, kad toks bendradarbiavimas laikotarpiu iki 2020 m. vykdomas laikantis programos, kuri švietimo ir mokymo sistemas mokymosi visą gyvenimą požiūriu apjungia į vieną visumą.

| 9. | 2010 m. kovo 25–26 d. ir 2010 m. birželio 17 d. išvadose (9) Europos Vadovų Taryba nustatė du pagrindinius tikslus švietimo ir mokymo srityje pagal strategiją „Europa 2020“. Ji taip pat paprašė Komisijos pateikti veiksmus, kurių reikia imtis ES lygiu tai strategijai įgyvendinti, konkrečiai, pasitelkiant kelias pavyzdines iniciatyvas. |
| --- | --- |

9.

2010 m. kovo 25–26 d. ir 2010 m. birželio 17 d. išvadose (9) Europos Vadovų Taryba nustatė du pagrindinius tikslus švietimo ir mokymo srityje pagal strategiją „Europa 2020“. Ji taip pat paprašė Komisijos pateikti veiksmus, kurių reikia imtis ES lygiu tai strategijai įgyvendinti, konkrečiai, pasitelkiant kelias pavyzdines iniciatyvas.

| 10. | 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos išvadose dėl kompetencijų, kuriomis prisidedama prie mokymosi visą gyvenimą ir iniciatyvos „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“ įgyvendinimo (10), valstybės narės buvo paragintos labiau remti įvairių kompetencijų įgijimą, atnaujinimą ir tolesnį tobulinimą profesinio rengimo ir mokymo srityje, taip pat remti mokytojų ir instruktorių pirminį ir tęstinį profesinį tobulėjimą profesinio rengimo ir mokymo struktūroje, kad jie, be kita ko, galėtų vykdyti naujas užduotis pagal kompetencijomis grindžiamą metodą. |
| --- | --- |

10.

2010 m. gegužės 11 d. Tarybos išvadose dėl kompetencijų, kuriomis prisidedama prie mokymosi visą gyvenimą ir iniciatyvos „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“ įgyvendinimo (10), valstybės narės buvo paragintos labiau remti įvairių kompetencijų įgijimą, atnaujinimą ir tolesnį tobulinimą profesinio rengimo ir mokymo srityje, taip pat remti mokytojų ir instruktorių pirminį ir tęstinį profesinį tobulėjimą profesinio rengimo ir mokymo struktūroje, kad jie, be kita ko, galėtų vykdyti naujas užduotis pagal kompetencijomis grindžiamą metodą.

| 11. | 2010 m. gegužės 10–11 d. Tarybos išvadose dėl švietimo ir mokymo socialinio aspekto (11) valstybių narių buvo paprašyta stiprinti bendrųjų kompetencijų įgijimą per profesinį išsilavinimą ir programas ir geriau atsižvelgti į nepalankioje padėtyje esančių besimokančiųjų poreikius. |
| --- | --- |

11.

2010 m. gegužės 10–11 d. Tarybos išvadose dėl švietimo ir mokymo socialinio aspekto (11) valstybių narių buvo paprašyta stiprinti bendrųjų kompetencijų įgijimą per profesinį išsilavinimą ir programas ir geriau atsižvelgti į nepalankioje padėtyje esančių besimokančiųjų poreikius.

PABRĖŽIA, KAD:

| 1. | Tiek pirminis profesinis rengimas ir mokymas (I-VET), tiek tęstinis profesinis rengimas ir mokymas (C-VET) rengiamas siekiant bendro dvejopo tikslo: prisidėti prie galimybių įsidarbinti didinimo bei ekonomikos augimo ir spręsti bendro pobūdžio visuomenės problemas, visų pirma skatinti socialinę sanglaudą. Organizuojant tokį rengimą ir mokymą jaunimui ir suaugusiesiems turėtų būti siūlomos patrauklios ir viliojančios karjeros galimybės; toks rengimas ir mokymas turėtų būti patrauklus moterims ir vyrams, didelį potencialą turintiems žmonėms ir tiems asmenims, kuriems dėl kurios nors priežasties gresia pavojus būti išstumtiems iš darbo rinkos. |
| --- | --- |

1.

Tiek pirminis profesinis rengimas ir mokymas (I-VET), tiek tęstinis profesinis rengimas ir mokymas (C-VET) rengiamas siekiant bendro dvejopo tikslo: prisidėti prie galimybių įsidarbinti didinimo bei ekonomikos augimo ir spręsti bendro pobūdžio visuomenės problemas, visų pirma skatinti socialinę sanglaudą. Organizuojant tokį rengimą ir mokymą jaunimui ir suaugusiesiems turėtų būti siūlomos patrauklios ir viliojančios karjeros galimybės; toks rengimas ir mokymas turėtų būti patrauklus moterims ir vyrams, didelį potencialą turintiems žmonėms ir tiems asmenims, kuriems dėl kurios nors priežasties gresia pavojus būti išstumtiems iš darbo rinkos.

| 2. | Būsimoje Europos darbo rinkoje tuo pačiu metu kils problemos, susijusios su senėjančia visuomene ir su tuo, kad vis mažėja jaunų žmonių, kurie įsitraukia į pirminio švietimo bei mokymo sistemą ir į darbo rinkas, skaičius. Be to, tuo pačiu metu joje turės būti sprendžiamos problemos, susijusios su nuolatine technologine plėtra ir kintančiais ekonominiais reikalavimais. Todėl suaugusieji, o ypač vyresnio amžiaus darbuotojai, bus vis intensyviau raginami atnaujinti ir išplėsti savo gebėjimus ir kompetencijas dalyvaujant tęstiniame profesiniame rengime ir mokyme. |
| --- | --- |

2.

Būsimoje Europos darbo rinkoje tuo pačiu metu kils problemos, susijusios su senėjančia visuomene ir su tuo, kad vis mažėja jaunų žmonių, kurie įsitraukia į pirminio švietimo bei mokymo sistemą ir į darbo rinkas, skaičius. Be to, tuo pačiu metu joje turės būti sprendžiamos problemos, susijusios su nuolatine technologine plėtra ir kintančiais ekonominiais reikalavimais. Todėl suaugusieji, o ypač vyresnio amžiaus darbuotojai, bus vis intensyviau raginami atnaujinti ir išplėsti savo gebėjimus ir kompetencijas dalyvaujant tęstiniame profesiniame rengime ir mokyme.

| 3. | Dabartinis ekonomikos nuosmukis gali padaryti didelį poveikį investicijoms į profesinį rengimą ir mokymą. Dėl biudžetinių apribojimų būtina rasti inovacinių sprendimų, kad būtų užtikrintas tvarus profesinio rengimo ir mokymo finansavimas ir taip pat būtų užtikrinta, kad ištekliai būtų veiksmingai skiriami ir teisingai paskirstomi. |
| --- | --- |

3.

Dabartinis ekonomikos nuosmukis gali padaryti didelį poveikį investicijoms į profesinį rengimą ir mokymą. Dėl biudžetinių apribojimų būtina rasti inovacinių sprendimų, kad būtų užtikrintas tvarus profesinio rengimo ir mokymo finansavimas ir taip pat būtų užtikrinta, kad ištekliai būtų veiksmingai skiriami ir teisingai paskirstomi.

| 4. | Gebėjimų neatitikimai gali kliudyti produktyvumui, augimui ir konkurencingumui. Būtina numatyti gebėjimų poreikius ir trūkumus visuose kvalifikacijos lygiuose, o į tokios analizės rezultatus atsižvelgti formuojant politiką ir vykdant praktiką, kad teikiamos profesinio rengimo ir mokymo paslaugos būtų geriau suderintos su ekonomikos, piliečių ir plačiosios visuomenės poreikiais. |
| --- | --- |

4.

Gebėjimų neatitikimai gali kliudyti produktyvumui, augimui ir konkurencingumui. Būtina numatyti gebėjimų poreikius ir trūkumus visuose kvalifikacijos lygiuose, o į tokios analizės rezultatus atsižvelgti formuojant politiką ir vykdant praktiką, kad teikiamos profesinio rengimo ir mokymo paslaugos būtų geriau suderintos su ekonomikos, piliečių ir plačiosios visuomenės poreikiais.

| 5. | Už profesinio rengimo ir mokymo politikos formavimą bendrai atsako nacionalinės vyriausybės, socialiniai partneriai, darbdaviai ir kiti susiję suinteresuotieji subjektai, pavyzdžiui, sektorių organizacijos, profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjai, mokytojai, instruktoriai ir besimokantieji: visi yra bendrai suinteresuoti glaudžiau bendradarbiauti. |
| --- | --- |

5.

Už profesinio rengimo ir mokymo politikos formavimą bendrai atsako nacionalinės vyriausybės, socialiniai partneriai, darbdaviai ir kiti susiję suinteresuotieji subjektai, pavyzdžiui, sektorių organizacijos, profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjai, mokytojai, instruktoriai ir besimokantieji: visi yra bendrai suinteresuoti glaudžiau bendradarbiauti.

| 6. | Formuojant Europos ir nacionalinę politiką reikėtų pabrėžti, kad žinių visuomenėje profesiniai gebėjimai ir kompetencijos yra ne mažiau svarbūs kaip akademiniai gebėjimai ir kompetencijos. |
| --- | --- |

6.

Formuojant Europos ir nacionalinę politiką reikėtų pabrėžti, kad žinių visuomenėje profesiniai gebėjimai ir kompetencijos yra ne mažiau svarbūs kaip akademiniai gebėjimai ir kompetencijos.

| 7. | Atsižvelgiant į profesinio rengimo ir mokymo vaidmenį Europos šalių visuomenėje ir ekonomikoje, itin svarbu išlaikyti ir toliau didinti išskirtinę kompetenciją šioje srityje. Pasaulinio lygio profesiniam rengimui ir mokymui tenka itin didelė svarba norint išsaugoti Europos, kaip didžiausios pasaulyje pramonės gaminių eksportuotojos, poziciją. Profesinio rengimo ir mokymo sektorius, kuriame pasiekiama svarbių rezultatų, taip pat yra labai svarbus norint išlaikyti Europos socialinės gerovės modelį. |
| --- | --- |

7.

Atsižvelgiant į profesinio rengimo ir mokymo vaidmenį Europos šalių visuomenėje ir ekonomikoje, itin svarbu išlaikyti ir toliau didinti išskirtinę kompetenciją šioje srityje. Pasaulinio lygio profesiniam rengimui ir mokymui tenka itin didelė svarba norint išsaugoti Europos, kaip didžiausios pasaulyje pramonės gaminių eksportuotojos, poziciją. Profesinio rengimo ir mokymo sektorius, kuriame pasiekiama svarbių rezultatų, taip pat yra labai svarbus norint išlaikyti Europos socialinės gerovės modelį.

PRIPAŽĮSTA, KAD:

Kopenhagos procesui teko itin svarbus vaidmuo didinant informuotumą apie profesinio rengimo ir mokymo Europos ir nacionaliniu lygiu svarbą (12). Pasitelkiant bendradarbiavimą, kuris buvo plėtojamas vykdant šį procesą, buvo susitarta dėl bendrų Europos tikslų ir siekių, aptarti nacionaliniai modeliai bei iniciatyvos ir keičiamasi geriausios praktikos pavyzdžiais Europos lygiu. Dabartinės ekonomikos krizės metu dar labiau išryškėjo profesinio rengimo ir mokymo svarba. Tačiau tai, kad didėja informuotumas apie profesinio rengimo ir mokymo svarbą, nebūtinai reiškia, kad atsiranda papildomų išteklių ir lėšų.

Europos mastu bendradarbiaujant profesinio rengimo ir mokymo srityje atsirado didelių pokyčių įgyvendinant nacionalinę politiką ir buvo sukurtos svarbios europinės priemonės, skirtos skaidrumui, kvalifikacijų bei kompetencijų pripažinimui ir kokybės užtikrinimui: Europasas (13), Europos kvalifikacijų sandara (EKS) (14), Europos profesinio mokymo kreditų sistema (ECVET) (15) ir Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinė sistema (EQAVET) (16).

Pasitelkiant Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sandarą remiamas ir skatinamas išsamių nacionalinių kvalifikacijų sandarų, kurios apima bendrąjį lavinimą, profesinį rengimą ir mokymą bei aukštąjį mokslą ir kurios yra grindžiamos mokymosi rezultatais, kūrimas. Pakeičiant požiūrį ir labiau kreipiant dėmesį ne į mokymosi procesą, orientuotą į įdėtas pastangas, o į mokymosi rezultatus, tokios sandaros sukuria mokymosi visą gyvenimą galimybių ir padeda užtikrinti didesnį suderinimą su darbo rinkos poreikiais. Daugumos šalių politikoje ir praktikoje vis labiau matomas realus perėjimas nuo į įdėtas pastangas orientuotų mokymosi procesų prie mokymosi rezultatų.

Valstybės narės vis labiau laikosi nuomonės, kad europinėmis priemonėmis galima remti skaidrias, orientuotas į judėjimą, lanksčias ir įtraukias nacionalines kvalifikacijų sistemas. Tačiau šiuo metu ne visų turimų europinių priemonių potencialas yra visapusiškai išnaudojamas. Nors kuriama Europos švietimo ir mokymo erdvė, dar nepasiektas pradinis tikslas – pašalinti kliūtis judumui. Besimokančių asmenų judumas profesinio rengimo ir mokymo srityje turi būti toliau didinamas.

Kopenhagos procesu buvo padidintas profesinio rengimo ir mokymo vaidmuo įgyvendinant Lisabonos strategiją (2000–2010 m.), o šiomis išvadomis turėtų būti siekiama padėti įgyvendinti naujos Europos darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo strategijos „Europa 2020“ prioritetus ir su ja susijusias pavyzdines iniciatyvas. Profesiniam rengimui ir mokymui taip pat turėtų tekti vaidmuo įgyvendinant du pagrindinius tikslus, nustatytus švietimo srityje, t. y. – iki 2020 m. – padidinti aukštąjį arba lygiavertį išsilavinimą turinčių 30–34 metų amžiaus asmenų dalį bent iki 40 % ir sumažinti mokyklos nebaigusių asmenų dalį iki mažiau nei 10 %.

Profesinio rengimo ir mokymo srityje nustatyti tikslai taip pat turėtų ir toliau atitikti bendrus tikslus ir prioritetus, nustatytus Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginėje programoje „ET 2020“. Vykdant europinį bendradarbiavimą pagal Kopenhagos procesą turėtų būti prisidedama prie Europos švietimo ir mokymo erdvės, kurioje, siekiant skatinti jaunų žmonių ir suaugusiųjų judumą, vienoje šalyje įgytos kvalifikacijos būtų pripažįstamos kitose Europos šalyse, kūrimo. Viena vertus, Europos profesinio rengimo ir mokymo sistemų įvairovė yra vertybė ir abipusio mokymosi pagrindas. Kita vertus, būtinas skaidrumas ir bendras požiūris į kokybės užtikrinimą, kad būtų kuriamas tarpusavio pasitikėjimas tarp skirtingų sistemų.

SUSITARIA, KAD:

Bendradarbiavimui įgyvendinant Kopenhagos procesą turėtų būti suteiktas naujas impulsas. Kadangi Kopenhagos procesas yra neatskiriama strateginės programos „ET 2020“ dalis, profesinio rengimo ir mokymo srityje nustatyti tikslai turėtų ir toliau atitikti bendrus tikslus, nustatytus toje programoje. Be to, peržiūrint Kopenhagos procesą turėtų būti atsižvelgta į iki šiol sukauptą patirtį ir į naujus uždavinius, taip pat į naujas politines aplinkybes kitame dešimtmetyje (2011–2020 m.), visų pirma atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“.

Todėl, visapusiškai laikantis subsidiarumo principo, valstybių narių prašoma apsvarstyti galimybę patvirtinti:

| I. | bendrą profesinio rengimo ir mokymo 2020 m. viziją; |
| --- | --- |

I.

bendrą profesinio rengimo ir mokymo 2020 m. viziją;

| II. | strateginius tikslus 2011–2020 m. laikotarpiui kartu su keliais papildomais bendraisiais tikslais; |
| --- | --- |

II.

strateginius tikslus 2011–2020 m. laikotarpiui kartu su keliais papildomais bendraisiais tikslais;

| III. | principus, kuriais grindžiamas Kopenhagos proceso valdymas ir savarankiškumas; |
| --- | --- |

III.

principus, kuriais grindžiamas Kopenhagos proceso valdymas ir savarankiškumas;

| IV. | trumpalaikius siektinus rezultatus pirmiesiems ketveriems metams (2011–2014 m.), |
| --- | --- |

IV.

trumpalaikius siektinus rezultatus pirmiesiems ketveriems metams (2011–2014 m.),

kaip išsamiai išdėstyta toliau I–IV skirsniuose.

I.   BENDRA PROFESINIO RENGIMO IR MOKYMO 2020 m. VIZIJA

Iki 2020 m. Europos profesinio rengimo ir mokymo sistemos turėtų būti tapusios patrauklesnės, aktualesnės, labiau orientuotos į karjerą, naujoviškesnės, labiau prieinamos ir lankstesnės nei 2010 m.; jomis turėtų būti prisidedama prie aukščiausios kompetencijos ir vienodų galimybių mokymosi visą gyvenimą srityje, užtikrinant:

| — | patrauklų ir įtraukų profesinį rengimą ir mokymą (tiek pirminį (I-VET), tiek tęstinį (C-VET)), kuriame dalyvautų aukštą kvalifikaciją turintys mokytojai ir instruktoriai, būtų taikomi inovaciniai mokymosi metodai, naudojama aukštos kokybės infrastruktūra ir patalpos, kuris būtų gerai pritaikytas prie darbo rinkos poreikių ir pagal kurį būtų užtikrintos tolesnio švietimo ir mokymo galimybės, |
| --- | --- |

—

patrauklų ir įtraukų profesinį rengimą ir mokymą (tiek pirminį (I-VET), tiek tęstinį (C-VET)), kuriame dalyvautų aukštą kvalifikaciją turintys mokytojai ir instruktoriai, būtų taikomi inovaciniai mokymosi metodai, naudojama aukštos kokybės infrastruktūra ir patalpos, kuris būtų gerai pritaikytas prie darbo rinkos poreikių ir pagal kurį būtų užtikrintos tolesnio švietimo ir mokymo galimybės,

| — | aukštos kokybės pirminį profesinį rengimą ir mokymą (I-VET), kurį besimokantieji, jų tėvai ir plačioji visuomenė galėtų laikyti patraukliu variantu, turinčiu tokią pačią vertę, kaip ir bendrasis lavinimas. I-VET turėtų besimokantiesiems suteikti ir bendrųjų kompetencijų, ir specialių profesinių gebėjimų, |
| --- | --- |

—

aukštos kokybės pirminį profesinį rengimą ir mokymą (I-VET), kurį besimokantieji, jų tėvai ir plačioji visuomenė galėtų laikyti patraukliu variantu, turinčiu tokią pačią vertę, kaip ir bendrasis lavinimas. I-VET turėtų besimokantiesiems suteikti ir bendrųjų kompetencijų, ir specialių profesinių gebėjimų,

| — | lengvai prieinamą ir į karjerą orientuotą tęstinį profesinį rengimą ir mokymą (C-VET), skirtą darbuotojams, darbdaviams, nepriklausomiems verslininkams ir bedarbiams, kuris sudarytų palankesnes sąlygas kompetencijų plėtojimui ir karjeros pokyčiams, |
| --- | --- |

—

lengvai prieinamą ir į karjerą orientuotą tęstinį profesinį rengimą ir mokymą (C-VET), skirtą darbuotojams, darbdaviams, nepriklausomiems verslininkams ir bedarbiams, kuris sudarytų palankesnes sąlygas kompetencijų plėtojimui ir karjeros pokyčiams,

| — | lanksčias profesinio rengimo ir mokymo sistemas, pagrįstas mokymosi rezultatais grindžiamu metodu, pagal kurias būtų remiami lankstūs mokymosi būdai, sudaromos galimybės judėti tarp skirtingų švietimo ir mokymo posistemių (mokyklinis ugdymas, profesinis rengimas ir mokymas, aukštasis mokslas, suaugusiųjų švietimas) ir būtų užtikrintas savišvietos bei neformaliojo mokymosi pasiekimų, įskaitant darbo vietoje įgytas kompetencijas, patvirtinimas, |
| --- | --- |

—

lanksčias profesinio rengimo ir mokymo sistemas, pagrįstas mokymosi rezultatais grindžiamu metodu, pagal kurias būtų remiami lankstūs mokymosi būdai, sudaromos galimybės judėti tarp skirtingų švietimo ir mokymo posistemių (mokyklinis ugdymas, profesinis rengimas ir mokymas, aukštasis mokslas, suaugusiųjų švietimas) ir būtų užtikrintas savišvietos bei neformaliojo mokymosi pasiekimų, įskaitant darbo vietoje įgytas kompetencijas, patvirtinimas,

| — | Europos švietimo ir mokymo erdvę, apimančią skaidrias kvalifikacijų sistemas, kurios sudarytų galimybes perkelti ir kaupti mokymosi rezultatus, taip pat pripažinti kvalifikacijas ir kompetencijas, ir kuriomis būtų didinamas tarpvalstybinis judumas, |
| --- | --- |

—

Europos švietimo ir mokymo erdvę, apimančią skaidrias kvalifikacijų sistemas, kurios sudarytų galimybes perkelti ir kaupti mokymosi rezultatus, taip pat pripažinti kvalifikacijas ir kompetencijas, ir kuriomis būtų didinamas tarpvalstybinis judumas,

| — | gerokai didesnes profesinio rengimo ir mokymo srities studentų bei specialistų galimybes dalyvauti tarpvalstybinio judumo programose, |
| --- | --- |

—

gerokai didesnes profesinio rengimo ir mokymo srities studentų bei specialistų galimybes dalyvauti tarpvalstybinio judumo programose,

| — | lengvai prieinamas, aukštos kokybės ir visą gyvenimą teikiamas informavimo, orientavimo ir konsultavimo paslaugas, kurios sudarytų darnų tinklą ir kurias teikiant Europos piliečiams būtų sudarytos galimybės priimti pagrįstus sprendimus ir valdyti savo mokymosi veiklą bei profesinę karjerą, neatsižvelgiant į tradicinius lyčių vaidmenis. |
| --- | --- |

—

lengvai prieinamas, aukštos kokybės ir visą gyvenimą teikiamas informavimo, orientavimo ir konsultavimo paslaugas, kurios sudarytų darnų tinklą ir kurias teikiant Europos piliečiams būtų sudarytos galimybės priimti pagrįstus sprendimus ir valdyti savo mokymosi veiklą bei profesinę karjerą, neatsižvelgiant į tradicinius lyčių vaidmenis.

II.   STRATEGINIAI TIKSLAI 2011–2020 m. LAIKOTARPIUI

1.   Gerinti profesinio rengimo ir mokymo kokybę bei veiksmingumą. didinti jo patrauklumą ir aktualumą
   (17)

Profesinis rengimas ir mokymas turėtų būti labai svarbus darbo rinkai ir žmonių karjeroms. Siekdamos, kad būtų padidintas profesinio rengimo ir mokymo patrauklumas, valstybės narės turėtų siekti šių tikslų ir vykdyti šiuos veiksmus:

1.1.   
  Užtikrinti, kad I-VET taptų patrauklia mokymosi galimybe

| a) | didinti I-VET kokybę (žr. taip pat toliau 1.2 dalį) tobulinant mokytojų, instruktorių ir mokyklų vadovų darbo kokybę ir kompetencijas, nustatant lanksčius perėjimo tarp visų švietimo lygių būdus ir didinant visuomenės informuotumą apie profesinio rengimo ir mokymo teikiamas galimybes. Tai ypač svarbu tose valstybėse narėse, kuriose profesinis rengimas ir mokymas paprastai yra nepakankamai vertinamas; |
| --- | --- |

a)

didinti I-VET kokybę (žr. taip pat toliau 1.2 dalį) tobulinant mokytojų, instruktorių ir mokyklų vadovų darbo kokybę ir kompetencijas, nustatant lanksčius perėjimo tarp visų švietimo lygių būdus ir didinant visuomenės informuotumą apie profesinio rengimo ir mokymo teikiamas galimybes. Tai ypač svarbu tose valstybėse narėse, kuriose profesinis rengimas ir mokymas paprastai yra nepakankamai vertinamas;

| b) | skatinti praktinius užsiėmimus ir raginti teikti aukštos kokybės informaciją bei orientavimo paslaugas, kurias pasitelkiant privalomojo ugdymo laikotarpiu jaunesnių klasių mokiniams ir jų tėvams būtų sudaromos galimybės susipažinti su įvairiais profesiniais amatais ir profesinės karjeros galimybėmis; |
| --- | --- |

b)

skatinti praktinius užsiėmimus ir raginti teikti aukštos kokybės informaciją bei orientavimo paslaugas, kurias pasitelkiant privalomojo ugdymo laikotarpiu jaunesnių klasių mokiniams ir jų tėvams būtų sudaromos galimybės susipažinti su įvairiais profesiniais amatais ir profesinės karjeros galimybėmis;

| c) | užtikrinti, kad bendrosios kompetencijos būtų įtrauktos į I-VET mokymo programas, ir kurti tinkamas vertinimo priemones; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti, kad bendrosios kompetencijos būtų įtrauktos į I-VET mokymo programas, ir kurti tinkamas vertinimo priemones;

| d) | organizuoti mokymo ir mokymosi veiklą, kurią vykdant I-VET sistemoje būtų skatinamas karjeros valdymo gebėjimų plėtojimas; |
| --- | --- |

d)

organizuoti mokymo ir mokymosi veiklą, kurią vykdant I-VET sistemoje būtų skatinamas karjeros valdymo gebėjimų plėtojimas;

| e) | suteikti besimokantiesiems I-VET srityje galimybes naudotis tinkama ir modernia technine įranga, mokymo priemonėmis ir infrastruktūra. Profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjai turėtų apsvarstyti galimybę dalintis išlaidomis bei įranga tarpusavyje ir bendradarbiaujant su įmonėmis. Taip pat turėtų būti skatinamas mokymasis darbo vietoje tose įmonėse, kuriose yra atitinkama infrastruktūra; |
| --- | --- |

e)

suteikti besimokantiesiems I-VET srityje galimybes naudotis tinkama ir modernia technine įranga, mokymo priemonėmis ir infrastruktūra. Profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjai turėtų apsvarstyti galimybę dalintis išlaidomis bei įranga tarpusavyje ir bendradarbiaujant su įmonėmis. Taip pat turėtų būti skatinamas mokymasis darbo vietoje tose įmonėse, kuriose yra atitinkama infrastruktūra;

| f) | taikant nacionalines stebėsenos sistemas, stebėti profesinio rengimo ir mokymo įstaigų absolventų perėjimą į darbo rinką arba į tolesnį švietimo ir mokymo lygį. |
| --- | --- |

f)

taikant nacionalines stebėsenos sistemas, stebėti profesinio rengimo ir mokymo įstaigų absolventų perėjimą į darbo rinką arba į tolesnį švietimo ir mokymo lygį.

1.2.   
  Skatinti kompetenciją I-VET ir C-VET srityje, jų kokybę ir aktualumą

1.2.1.   Kokybės užtikrinimas

| a) | Aukšta teikiamų profesinio rengimo ir mokymo paslaugų kokybė yra būtina sąlyga norint užtikrinti tokio rengimo ir mokymo patrauklumą. Siekdamos užtikrinti geresnę kokybę, didesnį skaidrumą, tarpusavio pasitikėjimą, darbuotojų ir besimokančiųjų judumą ir mokymąsi visą gyvenimą, valstybės narės, vadovaudamosi EQAVET rekomendacija, turėtų sukurti kokybės užtikrinimo sistemas. |
| --- | --- |

a)

Aukšta teikiamų profesinio rengimo ir mokymo paslaugų kokybė yra būtina sąlyga norint užtikrinti tokio rengimo ir mokymo patrauklumą. Siekdamos užtikrinti geresnę kokybę, didesnį skaidrumą, tarpusavio pasitikėjimą, darbuotojų ir besimokančiųjų judumą ir mokymąsi visą gyvenimą, valstybės narės, vadovaudamosi EQAVET rekomendacija, turėtų sukurti kokybės užtikrinimo sistemas.

| b) | Iki 2015 m. pabaigos valstybės narės turėtų nacionaliniu lygiu sukurti bendrą kokybės užtikrinimo sistemą profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjams, kuri taip pat būtų taikoma susijusiam mokymuisi darbo vietoje ir būtų suderinama su EQAVET sistema. |
| --- | --- |

b)

Iki 2015 m. pabaigos valstybės narės turėtų nacionaliniu lygiu sukurti bendrą kokybės užtikrinimo sistemą profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjams, kuri taip pat būtų taikoma susijusiam mokymuisi darbo vietoje ir būtų suderinama su EQAVET sistema.

1.2.2.   Mokytojų, instruktorių ir kitų profesinio rengimo ir mokymo srities specialistų darbo kokybė

| a) | Valstybės narės, suteikdamos lankstaus mokymosi galimybes ir užtikrindamos investicijas, turėtų gerinti pirminį ir tęstinį mokytojų, instruktorių, kuratorių ir konsultantų mokymą. Atsižvelgiant į tai, kad senėja Europos mokytojų ir instruktorių bendruomenė, keičiasi darbo rinkos ir darbo aplinka, o tuo pačiu metu būtina pritraukti labiausiai mokymo veiklai tinkančius asmenis, šį tikslą yra tuo labiau svarbu įgyvendinti. Turėtų būti skatinama rengti mokytojams ir instruktoriams skirtas stažuotes įmonėse. |
| --- | --- |

a)

Valstybės narės, suteikdamos lankstaus mokymosi galimybes ir užtikrindamos investicijas, turėtų gerinti pirminį ir tęstinį mokytojų, instruktorių, kuratorių ir konsultantų mokymą. Atsižvelgiant į tai, kad senėja Europos mokytojų ir instruktorių bendruomenė, keičiasi darbo rinkos ir darbo aplinka, o tuo pačiu metu būtina pritraukti labiausiai mokymo veiklai tinkančius asmenis, šį tikslą yra tuo labiau svarbu įgyvendinti. Turėtų būti skatinama rengti mokytojams ir instruktoriams skirtas stažuotes įmonėse.

| b) | Valstybės narės turėtų bendradarbiauti nustatydamos geriausią praktiką ir pagrindinius principus, atsižvelgdamos į besikeičiančias kompetencijas ir į profesinio rengimo ir mokymo srities mokytojų ir instruktorių profilius. Tai būtų galima padaryti padedant Europos Komisijai ir Europos profesinio mokymo plėtros centrui (CEDEFOP), bendradarbiaujant su jo tinklu „Profesinio rengimo ir mokymo srities mokytojai ir instruktoriai“. |
| --- | --- |

b)

Valstybės narės turėtų bendradarbiauti nustatydamos geriausią praktiką ir pagrindinius principus, atsižvelgdamos į besikeičiančias kompetencijas ir į profesinio rengimo ir mokymo srities mokytojų ir instruktorių profilius. Tai būtų galima padaryti padedant Europos Komisijai ir Europos profesinio mokymo plėtros centrui (CEDEFOP), bendradarbiaujant su jo tinklu „Profesinio rengimo ir mokymo srities mokytojai ir instruktoriai“.

1.2.3.   Pritaikymas prie darbo rinkos poreikių

Profesinio rengimo ir mokymo (tiek I-VET, tiek C-VET) pritaikymas prie darbo rinkos poreikių bei profesinio rengimo ir mokymo įstaigų absolventų galimybės įsidarbinti turėtų būti stiprinami taikant įvairias priemones:

| a) | valstybių narių institucijos nacionaliniu, regionų arba vietos lygiu turėtų sudaryti galimybes mokykloms ir įmonėms intensyviau bendradarbiauti, kad būtų gerinamos, viena vertus, mokytojų žinios apie darbo praktiką ir, kita vertus, instruktorių bendri pedagoginiai gebėjimai ir kompetencijos; |
| --- | --- |

a)

valstybių narių institucijos nacionaliniu, regionų arba vietos lygiu turėtų sudaryti galimybes mokykloms ir įmonėms intensyviau bendradarbiauti, kad būtų gerinamos, viena vertus, mokytojų žinios apie darbo praktiką ir, kita vertus, instruktorių bendri pedagoginiai gebėjimai ir kompetencijos;

| b) | valstybės narės turėtų skatinti socialinių partnerių, įmonių, švietimo ir mokymo paslaugų teikėjų, užimtumo tarnybų, valdžios institucijų, mokslinių tyrimų organizacijų ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų partnerystes, kad būtų užtikrintas geresnis informacijos apie darbo rinkos poreikius perdavimas ir geresnis tokių poreikių suderinimas su žinių, gebėjimų ir kompetencijų plėtojimu. Darbdaviai ir socialiniai partneriai turėtų stengtis aiškiai nustatyti, kokių kompetencijų ir kvalifikacijų jiems reikia trumpuoju ir ilguoju laikotarpiu tiek sektoriaus, tiek tarpsektoriniu lygiu. Turėtų būti toliau kuriama bendra terminija (18), skirta švietimo bei mokymo ir darbo pasauliams suartinti, ir ji turėtų atitikti kitas ES priemones, pavyzdžiui, EKS; |
| --- | --- |

b)

valstybės narės turėtų skatinti socialinių partnerių, įmonių, švietimo ir mokymo paslaugų teikėjų, užimtumo tarnybų, valdžios institucijų, mokslinių tyrimų organizacijų ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų partnerystes, kad būtų užtikrintas geresnis informacijos apie darbo rinkos poreikius perdavimas ir geresnis tokių poreikių suderinimas su žinių, gebėjimų ir kompetencijų plėtojimu. Darbdaviai ir socialiniai partneriai turėtų stengtis aiškiai nustatyti, kokių kompetencijų ir kvalifikacijų jiems reikia trumpuoju ir ilguoju laikotarpiu tiek sektoriaus, tiek tarpsektoriniu lygiu. Turėtų būti toliau kuriama bendra terminija (18), skirta švietimo bei mokymo ir darbo pasauliams suartinti, ir ji turėtų atitikti kitas ES priemones, pavyzdžiui, EKS;

| c) | profesinio rengimo ir mokymo srities mokymo programos turėtų būti orientuotos į rezultatus ir labiau atitikti darbo rinkos poreikius. Šis klausimas turėtų būti sprendžiamas bendradarbiavimo modeliuose su bendrovėmis arba profesinėmis sektorių organizacijomis; juose profesinio rengimo ir mokymo įstaigoms turėtų būti teikiama grįžtamoji informacija apie profesinio rengimo ir mokymo įstaigų absolventų galimybes įsidarbinti ir užimtumo lygį; |
| --- | --- |

c)

profesinio rengimo ir mokymo srities mokymo programos turėtų būti orientuotos į rezultatus ir labiau atitikti darbo rinkos poreikius. Šis klausimas turėtų būti sprendžiamas bendradarbiavimo modeliuose su bendrovėmis arba profesinėmis sektorių organizacijomis; juose profesinio rengimo ir mokymo įstaigoms turėtų būti teikiama grįžtamoji informacija apie profesinio rengimo ir mokymo įstaigų absolventų galimybes įsidarbinti ir užimtumo lygį;

| d) | siekdami, kad būtų gerinama profesinio rengimo ir mokymo kokybė bei aktualumas, valstybės narės ir ypač profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjai turėtų naudotis orientavimo tarnybų teikiama grįžtamąja informacija apie profesinio rengimo ir mokymo įstaigų absolventų perėjimą į darbo rinką arba jų tolesnį mokymąsi; |
| --- | --- |

d)

siekdami, kad būtų gerinama profesinio rengimo ir mokymo kokybė bei aktualumas, valstybės narės ir ypač profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjai turėtų naudotis orientavimo tarnybų teikiama grįžtamąja informacija apie profesinio rengimo ir mokymo įstaigų absolventų perėjimą į darbo rinką arba jų tolesnį mokymąsi;

| e) | visuose pirminiuose profesinio rengimo ir mokymo kursuose turėtų būti numatytas mokymas darbo vietoje, vykdomas bendradarbiaujant su įmonėmis ir pelno nesiekiančiomis organizacijomis; |
| --- | --- |

e)

visuose pirminiuose profesinio rengimo ir mokymo kursuose turėtų būti numatytas mokymas darbo vietoje, vykdomas bendradarbiaujant su įmonėmis ir pelno nesiekiančiomis organizacijomis;

| f) | valstybės narės turėtų remti gamybine praktika grindžiamo mokymo rengimą ir didinti informuotumą apie tai. |
| --- | --- |

f)

valstybės narės turėtų remti gamybine praktika grindžiamo mokymo rengimą ir didinti informuotumą apie tai.

2.   Mokymąsi visą gyvenimą ir judumą paversti tikrove
   (19)

2.1.   
  Sudaryti lanksčias galimybes mokytis ir įgyti kvalifikaciją

2.1.1.   Tęstinio profesinio rengimo ir mokymo (C-VET) srityje

Siekiant, kad padidėtų profesinio rengimo ir mokymo indėlis įgyvendinant lyginamąjį standartą, pagal kurį iki 2020 m. 15 % suaugusiųjų turėtų dalyvauti švietime ir mokyme, valstybės narės turėtų:

| a) | aktyviai skatinti atskirus asmenis dalyvauti C-VET, o profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjus – jame dalyvauti aktyviau, itin daug dėmesio skiriant žmonėms, kurie susiduria su judėjimu darbo rinkoje (pavyzdžiui, darbuotojams, kuriems gresia atleidimas iš darbo, ir bedarbiams), ir nepalankioje padėtyje esančioms grupėms; |
| --- | --- |

a)

aktyviai skatinti atskirus asmenis dalyvauti C-VET, o profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjus – jame dalyvauti aktyviau, itin daug dėmesio skiriant žmonėms, kurie susiduria su judėjimu darbo rinkoje (pavyzdžiui, darbuotojams, kuriems gresia atleidimas iš darbo, ir bedarbiams), ir nepalankioje padėtyje esančioms grupėms;

| b) | sukurti tinkamą sistemą, skirtą tam, kad įmonės būtų skatinamos toliau investuoti į žmogiškųjų išteklių vystymą ir į C-VET; |
| --- | --- |

b)

sukurti tinkamą sistemą, skirtą tam, kad įmonės būtų skatinamos toliau investuoti į žmogiškųjų išteklių vystymą ir į C-VET;

| c) | skatinti lanksčias mokymo programas (e. mokymasis, vakariniai kursai, mokymas darbo laiku ir pan.), kad būtų propaguojamos galimybės mokytis įvairiomis gyvenimo aplinkybėmis ir kad būtų prisitaikoma prie įvairių poreikių. Tęstinis mokymas turėtų apimti visų rūšių mokymą, taip pat įskaitant mokymą įmonėse ir mokymą darbo vietoje, o moterys ir vyrai turėtų turėti vienodas galimybes jame dalyvauti; |
| --- | --- |

c)

skatinti lanksčias mokymo programas (e. mokymasis, vakariniai kursai, mokymas darbo laiku ir pan.), kad būtų propaguojamos galimybės mokytis įvairiomis gyvenimo aplinkybėmis ir kad būtų prisitaikoma prie įvairių poreikių. Tęstinis mokymas turėtų apimti visų rūšių mokymą, taip pat įskaitant mokymą įmonėse ir mokymą darbo vietoje, o moterys ir vyrai turėtų turėti vienodas galimybes jame dalyvauti;

| d) | skatinti mokymo įstaigas ir darbdavius bendradarbiauti, visų pirma apmokant daug žemos kvalifikacijos darbuotojų, kurie turi ne aukštesnį kaip pagrindinį išsilavinimą ir kuriems bus naudingi metodai, pagal kuriuos pagrindiniai gebėjimai integruojami į profesinio rengimo ir mokymo sistemą; |
| --- | --- |

d)

skatinti mokymo įstaigas ir darbdavius bendradarbiauti, visų pirma apmokant daug žemos kvalifikacijos darbuotojų, kurie turi ne aukštesnį kaip pagrindinį išsilavinimą ir kuriems bus naudingi metodai, pagal kuriuos pagrindiniai gebėjimai integruojami į profesinio rengimo ir mokymo sistemą;

| e) | ne vėliau kaip 2015 m. pradėti rengti nacionalines neformaliojo mokymosi ir savišvietos pasiekimų pripažinimo ir patvirtinimo procedūras, kurios prireikus būtų remiamos nacionalinėmis kvalifikacijos sandaromis. Rengiant šias procedūras daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama žinioms, gebėjimams ir kompetencijoms, neatsižvelgiant į tai, kokiomis aplinkybėmis jie buvo įgyti (pavyzdžiui, bendras suaugusiųjų mokymas, profesinis rengimas ir mokymas, darbo patirtis ir savanoriška veikla). Be to, reikėtų labiau atsižvelgti į žinias, gebėjimus ir kompetencijas, kuriuos įgijus nebūtinai suteikiama oficiali kvalifikacija. Šiuo požiūriu svarbu glaudžiai bendradarbiauti su kitų politikos sričių, pavyzdžiui, jaunimo reikalų, sporto, kultūros, socialinių reikalų, užimtumo, atstovais; |
| --- | --- |

e)

ne vėliau kaip 2015 m. pradėti rengti nacionalines neformaliojo mokymosi ir savišvietos pasiekimų pripažinimo ir patvirtinimo procedūras, kurios prireikus būtų remiamos nacionalinėmis kvalifikacijos sandaromis. Rengiant šias procedūras daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama žinioms, gebėjimams ir kompetencijoms, neatsižvelgiant į tai, kokiomis aplinkybėmis jie buvo įgyti (pavyzdžiui, bendras suaugusiųjų mokymas, profesinis rengimas ir mokymas, darbo patirtis ir savanoriška veikla). Be to, reikėtų labiau atsižvelgti į žinias, gebėjimus ir kompetencijas, kuriuos įgijus nebūtinai suteikiama oficiali kvalifikacija. Šiuo požiūriu svarbu glaudžiai bendradarbiauti su kitų politikos sričių, pavyzdžiui, jaunimo reikalų, sporto, kultūros, socialinių reikalų, užimtumo, atstovais;

| f) | imtis specialių priemonių, kad būtų padidintas žmonių, kurie susiduria su judėjimu darbo rinkoje, ir grupių, kurių dalyvavimo mokymo sistemoje mastas yra žemas, pavyzdžiui, moterų, žemos kvalifikacijos ir vyresnio amžiaus darbuotojų, dalyvavimo C-VET rodiklis. Visų pirma valstybės narės, pasitelkdamos investicijas, turėtų siekti, kad 25–64 metų amžiaus žemos kvalifikacijos žmonių, dalyvaujančių mokymosi visą gyvenimą sistemoje, skaičius būtų labiau suderintas su šios amžiaus grupės vidutiniais dalyvavimo rodikliais. |
| --- | --- |

f)

imtis specialių priemonių, kad būtų padidintas žmonių, kurie susiduria su judėjimu darbo rinkoje, ir grupių, kurių dalyvavimo mokymo sistemoje mastas yra žemas, pavyzdžiui, moterų, žemos kvalifikacijos ir vyresnio amžiaus darbuotojų, dalyvavimo C-VET rodiklis. Visų pirma valstybės narės, pasitelkdamos investicijas, turėtų siekti, kad 25–64 metų amžiaus žemos kvalifikacijos žmonių, dalyvaujančių mokymosi visą gyvenimą sistemoje, skaičius būtų labiau suderintas su šios amžiaus grupės vidutiniais dalyvavimo rodikliais.

2.1.2.   Tiek I-VET, tiek C-VET srityse

| a) | jaunimui ir suaugusiesiems teikiant integruotas orientavimo paslaugas (įdarbinimo paslaugas ir konsultavimo paslaugas) ir suteikiant jiems karjeros valdymo gebėjimus, sudaryti palankesnes sąlygas perėjimui nuo rengimo ir mokymo į darbo rinką, taip pat perėjimui į kitą darbo vietą. Itin svarbu, kad susiję paslaugų teikėjai galėtų lengvai ir objektyviai keistis informacija ir didinti orientavimo paslaugų kokybę; |
| --- | --- |

a)

jaunimui ir suaugusiesiems teikiant integruotas orientavimo paslaugas (įdarbinimo paslaugas ir konsultavimo paslaugas) ir suteikiant jiems karjeros valdymo gebėjimus, sudaryti palankesnes sąlygas perėjimui nuo rengimo ir mokymo į darbo rinką, taip pat perėjimui į kitą darbo vietą. Itin svarbu, kad susiję paslaugų teikėjai galėtų lengvai ir objektyviai keistis informacija ir didinti orientavimo paslaugų kokybę;

| b) | plėtoti povidurinį/aukštesnįjį profesinį rengimą ir mokymą, kad jis pasiektų lygį, suderinamą su Europos kvalifikacijų sandaros (EKS) 5 lygiu arba aukštesniu lygiu, arba jį atitinkamai išlaikyti tokiame lygyje ir prisidėti siekiant ES pagrindinio tikslo – aukštąjį arba lygiavertį mokslą įgijusių asmenų dalis turi būti 40 %; |
| --- | --- |

b)

plėtoti povidurinį/aukštesnįjį profesinį rengimą ir mokymą, kad jis pasiektų lygį, suderinamą su Europos kvalifikacijų sandaros (EKS) 5 lygiu arba aukštesniu lygiu, arba jį atitinkamai išlaikyti tokiame lygyje ir prisidėti siekiant ES pagrindinio tikslo – aukštąjį arba lygiavertį mokslą įgijusių asmenų dalis turi būti 40 %;

| c) | stiprinant profesinio rengimo ir mokymo, bendrojo lavinimo ir aukštojo mokslo sistemų sąsajas, skatinti lankstų perėjimą tarp jų ir didinti galimybes judėti tarp šių sistemų. Siekdamos šio tikslo ir aktyvesnio dalyvavimo mokymosi visą gyvenimą sistemoje, valstybės narės turėtų sparčiau kurti ir įgyvendinti išsamias nacionalines kvalifikacijų sandaras, grindžiamas mokymosi rezultatais; |
| --- | --- |

c)

stiprinant profesinio rengimo ir mokymo, bendrojo lavinimo ir aukštojo mokslo sistemų sąsajas, skatinti lankstų perėjimą tarp jų ir didinti galimybes judėti tarp šių sistemų. Siekdamos šio tikslo ir aktyvesnio dalyvavimo mokymosi visą gyvenimą sistemoje, valstybės narės turėtų sparčiau kurti ir įgyvendinti išsamias nacionalines kvalifikacijų sandaras, grindžiamas mokymosi rezultatais;

| d) | Komisija ir valstybės narės turėtų siekti didesnio abiejų Europos kreditų sistemų (ECVET ir ECTS) suderinamumo. |
| --- | --- |

d)

Komisija ir valstybės narės turėtų siekti didesnio abiejų Europos kreditų sistemų (ECVET ir ECTS) suderinamumo.

2.2.   
  Rengti strateginį požiūrį į profesinio rengimo ir mokymo (I-VET ir C-VET) internacionalizavimą ir skatinti tarptautinį judumą

| a) | Dėl ekonominės globalizacijos darbdaviai, darbuotojai ir nepriklausomi verslininkai yra suinteresuoti praplėsti savo veiklos mastą už savo šalių sienų ribų.
  Profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjai turėtų jiems teikti paramą šio proceso metu suteikdami mokymo turiniui tarptautinį matmenį ir kurdami tarptautinius tinklus su įstaigomis partnerėmis; |
| --- | --- |

a)

Dėl ekonominės globalizacijos darbdaviai, darbuotojai ir nepriklausomi verslininkai yra suinteresuoti praplėsti savo veiklos mastą už savo šalių sienų ribų.

Profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjai turėtų jiems teikti paramą šio proceso metu suteikdami mokymo turiniui tarptautinį matmenį ir kurdami tarptautinius tinklus su įstaigomis partnerėmis;

| b) | valstybės narės, teikdamos paskatas, taikydamos finansavimo schemas (be kita ko, pasinaudodamos Europos struktūriniais fondais) ir skleisdamos geriausios praktikos pavyzdžius, turėtų paskatinti vietos ir regionines institucijas bei profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjus rengti tarpvalstybinio bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje strategijas, kad būtų skatinamas didesnis besimokančiųjų, mokytojų bei instruktorių ir kitų profesinio rengimo ir mokymo srities specialistų judumas. Valstybės narės turėtų remti tokį profesinį rengimą ir mokymą, pagal kurį būtų numatomi, skatinami ir, pageidautina, integruojami judumo laikotarpiai, įskaitant stažuotes, užsienyje; |
| --- | --- |

b)

valstybės narės, teikdamos paskatas, taikydamos finansavimo schemas (be kita ko, pasinaudodamos Europos struktūriniais fondais) ir skleisdamos geriausios praktikos pavyzdžius, turėtų paskatinti vietos ir regionines institucijas bei profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjus rengti tarpvalstybinio bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje strategijas, kad būtų skatinamas didesnis besimokančiųjų, mokytojų bei instruktorių ir kitų profesinio rengimo ir mokymo srities specialistų judumas. Valstybės narės turėtų remti tokį profesinį rengimą ir mokymą, pagal kurį būtų numatomi, skatinami ir, pageidautina, integruojami judumo laikotarpiai, įskaitant stažuotes, užsienyje;

| c) | valstybės narės turėtų sistemingai naudoti ir propaguoti Europos skaidrumo priemones, pavyzdžiui, EKS, ECVET ir Europasą, kad būtų skatinamas tarpvalstybinis judumas; |
| --- | --- |

c)

valstybės narės turėtų sistemingai naudoti ir propaguoti Europos skaidrumo priemones, pavyzdžiui, EKS, ECVET ir Europasą, kad būtų skatinamas tarpvalstybinis judumas;

| d) | valstybės narės turėtų skatinti, kad būtų didinamos kalbų mokymosi galimybės besimokantiesiems ir mokytojams profesinio rengimo ir mokymo srityje ir kad būtų rengiamas prie konkrečių profesinio rengimo ir mokymo srities poreikių pritaikytas kalbų mokymas, ypač pabrėždamos reikšmę, kurią užsienio kalbos turi tarpvalstybiniam bendradarbiavimui profesinio rengimo ir mokymo srityje bei tarptautiniam judumui. |
| --- | --- |

d)

valstybės narės turėtų skatinti, kad būtų didinamos kalbų mokymosi galimybės besimokantiesiems ir mokytojams profesinio rengimo ir mokymo srityje ir kad būtų rengiamas prie konkrečių profesinio rengimo ir mokymo srities poreikių pritaikytas kalbų mokymas, ypač pabrėždamos reikšmę, kurią užsienio kalbos turi tarpvalstybiniam bendradarbiavimui profesinio rengimo ir mokymo srityje bei tarptautiniam judumui.

3.   Stiprinti kūrybingumą, novatoriškumą ir verslumą
   (20)

Skatinti novatoriškumą, kūrybingumą bei verslumą ir IRT naudojimą (tiek I-VET, tiek C-VET srityje)

Užtikrinant kūrybingumą ir novatoriškumą profesinio rengimo ir mokymo srityje, taip pat taikant novatoriškus mokymosi metodus, besimokantieji gali būti paskatinti toliau mokytis profesinio rengimo ir mokymo įstaigoje tol, kol įgis kvalifikaciją. Tokiu būdu profesinio rengimo ir mokymo sistema gali prisidėti įgyvendinant 2008 m. gegužės 22 d. Tarybos išvadas dėl kūrybingumo ir inovacijų skatinimo (21).

| a) | valstybės narės turėtų aktyviai skatinti profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjus, sudarant „žinių partnerystes“, bendradarbiauti su novatoriškomis įmonėmis, dizaino centrais, kultūros sektoriumi ir aukštojo mokslo įstaigomis. Tai jiems turėtų padėti įgyti vertingų žinių apie naujus pokyčius bei kompetencijų poreikius ir plėtoti profesinę kompetenciją bei kurti inovacijas. Tokios partnerystės taip pat galėtų būti naudingos įdiegiant patirtimi grindžiamus mokymosi metodus, skatinant eksperimentuoti ir tikslinant mokymo programas; |
| --- | --- |

a)

valstybės narės turėtų aktyviai skatinti profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjus, sudarant „žinių partnerystes“, bendradarbiauti su novatoriškomis įmonėmis, dizaino centrais, kultūros sektoriumi ir aukštojo mokslo įstaigomis. Tai jiems turėtų padėti įgyti vertingų žinių apie naujus pokyčius bei kompetencijų poreikius ir plėtoti profesinę kompetenciją bei kurti inovacijas. Tokios partnerystės taip pat galėtų būti naudingos įdiegiant patirtimi grindžiamus mokymosi metodus, skatinant eksperimentuoti ir tikslinant mokymo programas;

| b) | informacinės ir ryšių technologijos (IRT) turėtų būti naudojamos norint kuo labiau padidinti galimybes mokytis ir skatinti aktyvų mokymąsi, taip pat kurti naujus metodus, taikytinus vykdant profesinį rengimą ir mokymą tiek darbo vietoje, tiek mokykloje; |
| --- | --- |

b)

informacinės ir ryšių technologijos (IRT) turėtų būti naudojamos norint kuo labiau padidinti galimybes mokytis ir skatinti aktyvų mokymąsi, taip pat kurti naujus metodus, taikytinus vykdant profesinį rengimą ir mokymą tiek darbo vietoje, tiek mokykloje;

| c) | valstybės narės turėtų remti iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti verslumą tiek I-VET, tiek C-VET srityje glaudžiai bendradarbiaujant su darbdaviais, profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjais ir nacionalinėmis paramos verslui tarnybomis. Siekdamos šio tikslo jos turėtų skatinti teikti tinkamą finansavimą (pvz., lėšas, skirtas mokymo priemonėms, paramos priemonėms ir tam, kad besimokantieji galėtų įsteigti mini bendroves) ir turėtų siekti stiprinti bendradarbiavimą regionų lygiu; |
| --- | --- |

c)

valstybės narės turėtų remti iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti verslumą tiek I-VET, tiek C-VET srityje glaudžiai bendradarbiaujant su darbdaviais, profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjais ir nacionalinėmis paramos verslui tarnybomis. Siekdamos šio tikslo jos turėtų skatinti teikti tinkamą finansavimą (pvz., lėšas, skirtas mokymo priemonėms, paramos priemonėms ir tam, kad besimokantieji galėtų įsteigti mini bendroves) ir turėtų siekti stiprinti bendradarbiavimą regionų lygiu;

| d) | valstybės narės turėtų remti naujai įsisteigusius ir būsimus verslininkus skatindamos profesinio rengimo ir mokymo įstaigų absolventus pradėti veiklą ir skatindamos jaunų verslininkų judumą mokymosi srityje. |
| --- | --- |

d)

valstybės narės turėtų remti naujai įsisteigusius ir būsimus verslininkus skatindamos profesinio rengimo ir mokymo įstaigų absolventus pradėti veiklą ir skatindamos jaunų verslininkų judumą mokymosi srityje.

4.   Skatinti vienodas galimybes, socialinę sanglaudą ir aktyvų pilietiškumą
   (22)

Įtraukusis I-VET ir C-VET

Valstybės narės turėtų užtikrinti tokį profesinį rengimą ir mokymą, kuris padidintų žmonių galimybes įsidarbinti (tiek trumpuoju, tiek ilguoju laikotarpiu), suteiktų jiems galimybę plėtoti kokybiškas karjeras, įgyti patenkinamos darbo patirties, pasitikėjimo savimi, profesinio pasididžiavimo ir sąžiningumo ir kuris jiems suteiktų galimybių augti profesiniame ir asmeniniame gyvenime. Siekdamos šio tikslo, valstybės narės turėtų:

| a) | užtikrinti, kad pirminio profesinio rengimo ir mokymo metu besimokantiesiems būtų suteiktos specifinės profesinės kompetencijos ir platesnės bendrosios kompetencijos, įskaitant universaliuosius gebėjimus, kurie jiems suteiktų galimybę toliau dalyvauti švietimo ir mokymo sistemoje (profesinio rengimo ir mokymo arba aukštojo mokslo srityje) pasirinkti karjerą, dalyvauti darbo rinkoje bei judėti joje. Žinios, gebėjimai ir kompetencijos, kurias žmonės įgyja profesinio rengimo ir mokymo srityje, turėtų jiems sudaryti sąlygas valdyti savo karjerą ir atlikti aktyvų vaidmenį visuomenėje; |
| --- | --- |

a)

užtikrinti, kad pirminio profesinio rengimo ir mokymo metu besimokantiesiems būtų suteiktos specifinės profesinės kompetencijos ir platesnės bendrosios kompetencijos, įskaitant universaliuosius gebėjimus, kurie jiems suteiktų galimybę toliau dalyvauti švietimo ir mokymo sistemoje (profesinio rengimo ir mokymo arba aukštojo mokslo srityje) pasirinkti karjerą, dalyvauti darbo rinkoje bei judėti joje. Žinios, gebėjimai ir kompetencijos, kurias žmonės įgyja profesinio rengimo ir mokymo srityje, turėtų jiems sudaryti sąlygas valdyti savo karjerą ir atlikti aktyvų vaidmenį visuomenėje;

| b) | užtikrinti, kad suaugusiųjų mokymosi sistemomis būtų skatinamas bendrųjų kompetencijų įgijimas ir tolesnis plėtojimas. Tai gali būti daroma bendradarbiaujant su profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjais, vietos bendruomenėmis, pilietinės visuomenės organizacijomis ir pan.; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad suaugusiųjų mokymosi sistemomis būtų skatinamas bendrųjų kompetencijų įgijimas ir tolesnis plėtojimas. Tai gali būti daroma bendradarbiaujant su profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjais, vietos bendruomenėmis, pilietinės visuomenės organizacijomis ir pan.;

| c) | taikant įvairias prevencines ir taisomąsias priemones, kuo labiau padidinti profesinio rengimo ir mokymo indėlį mažinant mokyklos nebaigusių asmenų procentinę dalį iki mažiau nei 10 %. Tai gali būti užtikrinta, pavyzdžiui, pasitelkiant prie darbo rinkos poreikių pritaikytą profesinį rengimą ir mokymą, didesnio masto mokymą darbo vietoje ir gamybinę praktiką, lanksčius mokymosi būdus, veiksmingą orientavimą bei konsultavimą, ir parengiant tokį mokymo turinį bei taikant tokius mokymo metodus, kuriais būtų pripažįstami jaunimo gyvensena ir interesai, kartu išlaikant profesinio rengimo ir mokymo aukšto lygio kokybės standartus; |
| --- | --- |

c)

taikant įvairias prevencines ir taisomąsias priemones, kuo labiau padidinti profesinio rengimo ir mokymo indėlį mažinant mokyklos nebaigusių asmenų procentinę dalį iki mažiau nei 10 %. Tai gali būti užtikrinta, pavyzdžiui, pasitelkiant prie darbo rinkos poreikių pritaikytą profesinį rengimą ir mokymą, didesnio masto mokymą darbo vietoje ir gamybinę praktiką, lanksčius mokymosi būdus, veiksmingą orientavimą bei konsultavimą, ir parengiant tokį mokymo turinį bei taikant tokius mokymo metodus, kuriais būtų pripažįstami jaunimo gyvensena ir interesai, kartu išlaikant profesinio rengimo ir mokymo aukšto lygio kokybės standartus;

| d) | imtis tinkamų priemonių, kad būtų sudarytos vienodos galimybės mokytis, ypač asmenims ir grupėms, kuriems gresia atskirtis, visų pirma žemos kvalifikacijos ir nekvalifikuotiems darbuotojams, specialiųjų poreikių turintiems arba nepalankioje padėtyje esantiems žmonėms ir vyresnio amžiaus darbuotojams. Tokių grupių dalyvavimui profesinio rengimo ir mokymo sistemoje turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos ir dalyvavimas skatinamas taikant finansines arba kitas priemones ir patvirtinant neformaliojo mokymosi ir savišvietos pasiekimus, taip pat užtikrinant lanksčius mokymosi būdus; |
| --- | --- |

d)

imtis tinkamų priemonių, kad būtų sudarytos vienodos galimybės mokytis, ypač asmenims ir grupėms, kuriems gresia atskirtis, visų pirma žemos kvalifikacijos ir nekvalifikuotiems darbuotojams, specialiųjų poreikių turintiems arba nepalankioje padėtyje esantiems žmonėms ir vyresnio amžiaus darbuotojams. Tokių grupių dalyvavimui profesinio rengimo ir mokymo sistemoje turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos ir dalyvavimas skatinamas taikant finansines arba kitas priemones ir patvirtinant neformaliojo mokymosi ir savišvietos pasiekimus, taip pat užtikrinant lanksčius mokymosi būdus;

| e) | remti aktyvų pilietiškumą profesinio rengimo ir mokymo srityje, pavyzdžiui, skatinant profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjų ir pilietinės visuomenės organizacijų partnerystes arba, laikantis nacionalinės teisės aktų ir nacionalinės praktikos, skatinant besimokančių asmenų atstovavimą profesinio rengimo ir mokymo įstaigose. Tokiu rėmimu galima prisidėti prie gebėjimų ir kompetencijų, įgytų vykdant savanorišką veiklą, patvirtinimo. |
| --- | --- |

e)

remti aktyvų pilietiškumą profesinio rengimo ir mokymo srityje, pavyzdžiui, skatinant profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjų ir pilietinės visuomenės organizacijų partnerystes arba, laikantis nacionalinės teisės aktų ir nacionalinės praktikos, skatinant besimokančių asmenų atstovavimą profesinio rengimo ir mokymo įstaigose. Tokiu rėmimu galima prisidėti prie gebėjimų ir kompetencijų, įgytų vykdant savanorišką veiklą, patvirtinimo.

5.   Bendrieji tikslai, kuriais remiamas 4 strateginių tikslų įgyvendinimas

a)   Aktyvesnis profesinio rengimo ir mokymo srities suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas ir didesnis europinio bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje pasiekimų matomumas– Tai, kad aktyviau dalyvaus profesinio rengimo ir mokymo srities suinteresuotieji subjektai, reiškia didesnį europinio bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje pasiekimų matomumą. Todėl Europos Komisija ir valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę investuoti į aiškų ir tikslingą įvairių suinteresuotųjų subjektų grupių nacionaliniu ir Europos lygiu informavimą. Besimokantieji ir visos susijusios šalys turėtų gauti išsamią ir konkrečiai jiems skirtą informaciją, kad būtų paprasčiau naudoti turimas ES priemones;

b)   europinių ir nacionalinių priemonių skaidrumo, pripažinimo, kokybės užtikrinimo ir judumo srityse suderintas valdymas– Vadovaujantis keturiais strateginiais tikslais, ateinančiais metais valstybės narės pirmenybę visų pirma turėtų teikti tam, kad nuosekliai ir viena kitą papildant būtų naudojamos įvairios europinės ir nacionalinės priemonės skaidrumo, pripažinimo, kokybės užtikrinimo ir judumo srityse. Būtina užtikrinti suderintą šių priemonių valdymą įgyvendinant Kopenhagos procesą ir didesnę sinergiją su Bolonijos proceso priemonėmis ir principais;

c)   profesinio rengimo bei mokymo politikos srities ir kitų susijusių politikos sričių atstovų bendradarbiavimo intensyvinimas– Valstybės narės ir Europos Komisija turėtų intensyvinti profesinio rengimo bei mokymo politikos srities ir kitų susijusių politikos sričių (pavyzdžiui, užimtumo, ekonomikos reikalų, mokslinių tyrimų ir inovacijų, socialinių reikalų, jaunimo reikalų, sporto ir kultūros) atstovų bendradarbiavimą, kad būtų laikomasi strategijos „Europa 2020“ integruotų gairių ir didesniu mastu pripažįstamos kompetencijos ir kvalifikacijos;

d)   duomenų kokybės ir palyginamumo gerinimas ES politikos formavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje tikslais– ES lygio politikos formavimas profesinio rengimo ir mokymo srityje turėtų būti grindžiamas turimais palyginamais duomenimis. Šiuo tikslu ir pasitelkdamos Mokymosi visą gyvenimą programą valstybės narės turėtų rinkti aktualius ir patikimus duomenis apie profesinį rengimą ir mokymą, įskaitant judumą profesinio rengimo ir mokymo srityje, ir teikti juos Eurostatui. Valstybės narės ir Komisija turėtų bendrai susitarti, kurie duomenys turėtų būti pateikti pirmiausia;

e)   tinkamas ES paramos panaudojimas– Siekiant remti sutartus profesinio rengimo ir mokymo srities prioritetus, įskaitant tarptautinį judumą ir reformas, kuriuos įgyvendina valstybės narės, turėtų būti naudojamasi Europos struktūrinių fondų ir Mokymosi visą gyvenimą programos teikiamomis galimybėmis.

III.   PRINCIPAI, KURIAIS GRINDŽIAMAS KOPENHAGOS PROCESO VALDYMAS IR SAVARANKIŠKUMAS

| — | Valstybės narės turėtų tvirtai įsipareigoti įgyvendinti Kopenhagos proceso prioritetus vykdant nacionalines reformų programas pagal strategiją „Europa 2020“, |
| --- | --- |

—

Valstybės narės turėtų tvirtai įsipareigoti įgyvendinti Kopenhagos proceso prioritetus vykdant nacionalines reformų programas pagal strategiją „Europa 2020“,

| — | įgyvendinant Kopenhagos procesą vykdomas ataskaitų teikimas turėtų būti įtrauktas į Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą „ET 2020“. Tai būtų veiksmingiausias būdas prisidėti prie ataskaitų dėl strategijos „Europa 2020“ teikimo, be to, taip būtų padidintas profesinio rengimo ir mokymo matomumas mokymosi visą gyvenimą srityje, |
| --- | --- |

—

įgyvendinant Kopenhagos procesą vykdomas ataskaitų teikimas turėtų būti įtrauktas į Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą „ET 2020“. Tai būtų veiksmingiausias būdas prisidėti prie ataskaitų dėl strategijos „Europa 2020“ teikimo, be to, taip būtų padidintas profesinio rengimo ir mokymo matomumas mokymosi visą gyvenimą srityje,

| — | bendradarbiavimas profesinio rengimo ir mokymo srityje turėtų būti suintensyvintas. Atvirasis koordinavimo metodas ir toliau turėtų būti taikomas kaip pagrindinis tokio bendradarbiavimo mechanizmas. Tarpusavio mokymasis ir inovaciniai projektai turėtų būti nacionalinės politikos raidos paramos priemonės, |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimas profesinio rengimo ir mokymo srityje turėtų būti suintensyvintas. Atvirasis koordinavimo metodas ir toliau turėtų būti taikomas kaip pagrindinis tokio bendradarbiavimo mechanizmas. Tarpusavio mokymasis ir inovaciniai projektai turėtų būti nacionalinės politikos raidos paramos priemonės,

| — | už profesinį mokymą atsakingi generaliniai direktoriai (DGVT), Europos socialiniai partneriai ir Profesinio mokymo patariamasis komitetas (ACVT) turėtų ir toliau atlikti aktyvų vaidmenį valdant Kopenhagos procesą, |
| --- | --- |

—

už profesinį mokymą atsakingi generaliniai direktoriai (DGVT), Europos socialiniai partneriai ir Profesinio mokymo patariamasis komitetas (ACVT) turėtų ir toliau atlikti aktyvų vaidmenį valdant Kopenhagos procesą,

| — | CEDEFOP ir Europos mokymo fondas turėtų ir toliau remti politikos raidą ir įgyvendinimą, teikti pažangos siekiant strateginių tikslų bei trumpalaikių siektinų rezultatų ataskaitas ir teikti politikos formavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje įrodymus, |
| --- | --- |

—

CEDEFOP ir Europos mokymo fondas turėtų ir toliau remti politikos raidą ir įgyvendinimą, teikti pažangos siekiant strateginių tikslų bei trumpalaikių siektinų rezultatų ataskaitas ir teikti politikos formavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje įrodymus,

| — | profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjų organizacijos turėtų būti skatinamos bendradarbiauti Europos lygiu siekiant remti pirmiau išvardytus tikslus, |
| --- | --- |

—

profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjų organizacijos turėtų būti skatinamos bendradarbiauti Europos lygiu siekiant remti pirmiau išvardytus tikslus,

| — | politiniai dialogai ir keitimasis patirtimi su pasauliniais partneriais gali padėti spręsti dabartinius ir ateities uždavinius. Turėtų būti stiprinami mainai ir bendradarbiavimas su potencialiomis šalimis kandidatėmis, kaimyninėmis šalimis, kurioms paramą teikia Europos mokymo fondas, ir su tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma OECD, Europos Taryba, Tarptautine darbo organizacija ir UNESCO. Turėtų būti užtikrinta, kad visos valstybės narės turėtų teisę dalyvauti šioje veikloje, |
| --- | --- |

—

politiniai dialogai ir keitimasis patirtimi su pasauliniais partneriais gali padėti spręsti dabartinius ir ateities uždavinius. Turėtų būti stiprinami mainai ir bendradarbiavimas su potencialiomis šalimis kandidatėmis, kaimyninėmis šalimis, kurioms paramą teikia Europos mokymo fondas, ir su tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma OECD, Europos Taryba, Tarptautine darbo organizacija ir UNESCO. Turėtų būti užtikrinta, kad visos valstybės narės turėtų teisę dalyvauti šioje veikloje,

| — | siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tam, kad nacionalinės vyriausybės ir socialiniai partneriai galėtų periodiškai teikti pažangos ataskaitas, turėtų būti nustatyti trumpalaikiai siektini rezultatai. |
| --- | --- |

—

siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tam, kad nacionalinės vyriausybės ir socialiniai partneriai galėtų periodiškai teikti pažangos ataskaitas, turėtų būti nustatyti trumpalaikiai siektini rezultatai.

IV.   TRUMPALAIKIAI SIEKTINI REZULTATAI 2011–2014 m.

Naudojant pirmiau išvardytus tikslus kaip pagrindą ir visiškai pripažįstant valstybių narių atsakomybę už mokymo turinį ir švietimo bei mokymo sistemų organizavimą, nustatyti keli trumpalaikiai siektini rezultatai ateinantiems ketveriems metams (2011–2014 m.) (23). Jie išdėstomi toliau.

1.   Gerinti profesinio rengimo ir mokymo kokybę bei veiksmingumą, didinti jo patrauklumą ir aktualumą

1.1.   
  Didinti patrauklumą ir kompetenciją

Veiksmai nacionaliniu lygiu:

| a) | organizuoti veiklą, skirtą profesinio rengimo ir mokymo patrauklumui ir kompetencijai šioje srityje propaguoti, prireikus, be kita ko, rengti kampanijas ir gebėjimų konkursus; |
| --- | --- |

a)

organizuoti veiklą, skirtą profesinio rengimo ir mokymo patrauklumui ir kompetencijai šioje srityje propaguoti, prireikus, be kita ko, rengti kampanijas ir gebėjimų konkursus;

| b) | remti veiklą, kuri suteikia galimybes privalomojo ugdymo laikotarpiu jaunesnių klasių mokiniams susipažinti su profesiniais amatais ir profesinės karjeros galimybėmis. |
| --- | --- |

b)

remti veiklą, kuri suteikia galimybes privalomojo ugdymo laikotarpiu jaunesnių klasių mokiniams susipažinti su profesiniais amatais ir profesinės karjeros galimybėmis.

Parama ES lygiu:

| — | politinis dokumentas dėl kompetencijos profesinio rengimo ir mokymo srityje reikšmės pažangiam ir tvariam augimui, |
| --- | --- |

—

politinis dokumentas dėl kompetencijos profesinio rengimo ir mokymo srityje reikšmės pažangiam ir tvariam augimui,

| — | apsvarstyti galimybes teikti Europos paramą profesinio rengimo ir mokymo populiarinimo kampanijoms, įskaitant „Eurobarometro“ apklausą apie profesinio rengimo ir mokymo patrauklumą, |
| --- | --- |

—

apsvarstyti galimybes teikti Europos paramą profesinio rengimo ir mokymo populiarinimo kampanijoms, įskaitant „Eurobarometro“ apklausą apie profesinio rengimo ir mokymo patrauklumą,

| — | skatinti gebėjimų konkursus Europos ir (arba) pasaulio lygiais. |
| --- | --- |

—

skatinti gebėjimų konkursus Europos ir (arba) pasaulio lygiais.

1.2.   
  Gerinti kokybę ir aktualumą

Veiksmai nacionaliniu lygiu:

| a) | imtis tinkamų priemonių EQAVET rekomendacijai įgyvendinti ir daryti pažangą įgyvendinant nacionalines kokybės užtikrinimo sistemas profesinio rengimo ir mokymo srityje; |
| --- | --- |

a)

imtis tinkamų priemonių EQAVET rekomendacijai įgyvendinti ir daryti pažangą įgyvendinant nacionalines kokybės užtikrinimo sistemas profesinio rengimo ir mokymo srityje;

| b) | prireikus užtikrinti, kad bendrosios kompetencijos ir karjeros valdymo gebėjimai būtų tinkamai integruoti į I-VET mokymo programas ir kad juos būtų galima įgyti pasinaudojant mokymo galimybėmis C-VET lygyje; |
| --- | --- |

b)

prireikus užtikrinti, kad bendrosios kompetencijos ir karjeros valdymo gebėjimai būtų tinkamai integruoti į I-VET mokymo programas ir kad juos būtų galima įgyti pasinaudojant mokymo galimybėmis C-VET lygyje;

| c) | vyriausybės, socialiniai partneriai ir profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjai turėtų įgyvendinti būtinas priemones, siekiant:






  — | sudaryti kuo daugiau galimybių mokymuisi darbo vietoje, įskaitant gamybinę praktiką, kad būtų prisidėta prie tikslo iki 2012 m. Europoje padidinti gamybinę praktiką atliekančių asmenų skaičių, |
| --- | --- | --- |

c)

vyriausybės, socialiniai partneriai ir profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjai turėtų įgyvendinti būtinas priemones, siekiant:

—

sudaryti kuo daugiau galimybių mokymuisi darbo vietoje, įskaitant gamybinę praktiką, kad būtų prisidėta prie tikslo iki 2012 m. Europoje padidinti gamybinę praktiką atliekančių asmenų skaičių,

| — | sukurti galimybių intensyvinti profesinio rengimo ir mokymo įstaigų ir įmonių (pelno siekiančių ir pelno nesiekiančių įmonių) tarpusavio bendradarbiavimą, pavyzdžiui, rengiant mokytojams skirtas stažuotes įmonėse, |
| --- | --- |

—

sukurti galimybių intensyvinti profesinio rengimo ir mokymo įstaigų ir įmonių (pelno siekiančių ir pelno nesiekiančių įmonių) tarpusavio bendradarbiavimą, pavyzdžiui, rengiant mokytojams skirtas stažuotes įmonėse,

| — | teikti profesinio rengimo ir mokymo įstaigoms grįžtamąją informaciją apie profesinio rengimo ir mokymo įstaigų absolventų galimybes įsidarbinti; |
| --- | --- |

—

teikti profesinio rengimo ir mokymo įstaigoms grįžtamąją informaciją apie profesinio rengimo ir mokymo įstaigų absolventų galimybes įsidarbinti;

| d) | tęsti darbą kuriant perėjimo nuo mokymosi prie darbo stebėsenos sistemas. |
| --- | --- |

d)

tęsti darbą kuriant perėjimo nuo mokymosi prie darbo stebėsenos sistemas.

Parama ES lygiu:

| — | EQAVET įgyvendinimui skirtas orientavimas ir techninė parama, |
| --- | --- |

—

EQAVET įgyvendinimui skirtas orientavimas ir techninė parama,

| — | 2013 m. peržiūrėti EQAVET įgyvendinimą nacionaliniu lygiu, |
| --- | --- |

—

2013 m. peržiūrėti EQAVET įgyvendinimą nacionaliniu lygiu,

| — | kokybės užtikrinimo projektų teminių tinklų kūrimas pagal „Leonardo da Vinci“ programą, |
| --- | --- |

—

kokybės užtikrinimo projektų teminių tinklų kūrimas pagal „Leonardo da Vinci“ programą,

| — | sėkmingų mokymo darbo vietoje modelių vadovas/tyrimas (prisidedant CEDEFOP), |
| --- | --- |

—

sėkmingų mokymo darbo vietoje modelių vadovas/tyrimas (prisidedant CEDEFOP),

| — | stiprinti galimybes numatyti gebėjimų ir kompetencijų plėtojimą, visų pirma rengiant gebėjimų prognozes (CEDEFOP) ir įsteigiant Europos gebėjimų tarybas, |
| --- | --- |

—

stiprinti galimybes numatyti gebėjimų ir kompetencijų plėtojimą, visų pirma rengiant gebėjimų prognozes (CEDEFOP) ir įsteigiant Europos gebėjimų tarybas,

| — | sukurti bendrą terminiją, skirtą švietimo bei mokymo ir darbo pasauliams suartinti (ESCO), atitinkančią kitas ES priemones, pavyzdžiui, EKS, |
| --- | --- |

—

sukurti bendrą terminiją, skirtą švietimo bei mokymo ir darbo pasauliams suartinti (ESCO), atitinkančią kitas ES priemones, pavyzdžiui, EKS,

| — | apsvarstyti galimybę patvirtinti galimybių įsidarbinti ES lyginamąjį standartą, remiantis Komisijos pasiūlymu, |
| --- | --- |

—

apsvarstyti galimybę patvirtinti galimybių įsidarbinti ES lyginamąjį standartą, remiantis Komisijos pasiūlymu,

| — | kurti geriausią praktiką ir pagrindinius principus atsižvelgiant į profesinio rengimo ir mokymo mokytojų bei instruktorių kintančius profilius (kartu su CEDEFOP). |
| --- | --- |

—

kurti geriausią praktiką ir pagrindinius principus atsižvelgiant į profesinio rengimo ir mokymo mokytojų bei instruktorių kintančius profilius (kartu su CEDEFOP).

2.   Mokymąsi visą gyvenimą ir judumą paversti tikrove

2.1.   
  Remti mokymąsi visą gyvenimą

Veiksmai nacionaliniu lygiu:

| a) | siekiant kuo labiau padidinti profesinio rengimo ir mokymo įnašą siekiant programoje „ET 2020“ nustatyto 15 % lyginamojo standarto suaugusiųjų mokymosi visą gyvenimą srityje, peržiūrėti, kaip visi dalyvaujantys suinteresuotieji subjektai naudoja paskatas ir naudojasi teisėmis bei vykdo pareigas, ir imtis tinkamų veiksmų dalyvavimui C-VET paskatinti; |
| --- | --- |

a)

siekiant kuo labiau padidinti profesinio rengimo ir mokymo įnašą siekiant programoje „ET 2020“ nustatyto 15 % lyginamojo standarto suaugusiųjų mokymosi visą gyvenimą srityje, peržiūrėti, kaip visi dalyvaujantys suinteresuotieji subjektai naudoja paskatas ir naudojasi teisėmis bei vykdo pareigas, ir imtis tinkamų veiksmų dalyvavimui C-VET paskatinti;

| b) | įgyvendinti Europos kvalifikacijų sandaros (EKS) rekomendaciją:






  — | sukurti išsamias nacionalines kvalifikacijų sandaras (NKS), grindžiamas mokymosi rezultatų metodu. Naudoti NKS kaip stiprinimo priemonę siekiant sukurti daugiau galimybių judėti tarp profesinio rengimo ir mokymo ir aukštojo mokslo sistemų, plėtoti profesinį rengimą ir mokymą, kad jis pasiektų povidurinio/aukštesniojo mokymo EKS lygius arba jį išlaikyti tokiuose lygiuose ir įgyvendinti lanksčius mokymosi būdus, |
| --- | --- | --- |

b)

įgyvendinti Europos kvalifikacijų sandaros (EKS) rekomendaciją:

—

sukurti išsamias nacionalines kvalifikacijų sandaras (NKS), grindžiamas mokymosi rezultatų metodu. Naudoti NKS kaip stiprinimo priemonę siekiant sukurti daugiau galimybių judėti tarp profesinio rengimo ir mokymo ir aukštojo mokslo sistemų, plėtoti profesinį rengimą ir mokymą, kad jis pasiektų povidurinio/aukštesniojo mokymo EKS lygius arba jį išlaikyti tokiuose lygiuose ir įgyvendinti lanksčius mokymosi būdus,

| — | iki 2012 m. sukurti NKS lygių nuorodas į EKS lygius; |
| --- | --- |

—

iki 2012 m. sukurti NKS lygių nuorodas į EKS lygius;

| c) | sukurti neformaliojo mokymosi ir savišvietos pasiekimų patvirtinimo procedūras remiantis EKS/NKS ir gairėmis ir skatinti jas naudoti; |
| --- | --- |

c)

sukurti neformaliojo mokymosi ir savišvietos pasiekimų patvirtinimo procedūras remiantis EKS/NKS ir gairėmis ir skatinti jas naudoti;

| d) | teikti integruotas (švietimas, mokymas, užimtumas) orientavimo paslaugas, glaudžiai susietas su darbo rinkos poreikiais; |
| --- | --- |

d)

teikti integruotas (švietimas, mokymas, užimtumas) orientavimo paslaugas, glaudžiai susietas su darbo rinkos poreikiais;

| e) | ECVET įgyvendinimas: žr. toliau 2.2 dalį. |
| --- | --- |

e)

ECVET įgyvendinimas: žr. toliau 2.2 dalį.

Parama ES lygiu:

| — | C-VET prieinamumo ir dalyvavimo jame politikos vadovas, |
| --- | --- |

—

C-VET prieinamumo ir dalyvavimo jame politikos vadovas,

| — | EKS įgyvendinimui skirtas orientavimas ir techninė parama, visų pirma siekiant taikyti mokymosi rezultatais grindžiamą metodą, |
| --- | --- |

—

EKS įgyvendinimui skirtas orientavimas ir techninė parama, visų pirma siekiant taikyti mokymosi rezultatais grindžiamą metodą,

| — | CEDEFOP ir Europos mokymo fondo atliekamas NKS pokyčių žymėjimas, |
| --- | --- |

—

CEDEFOP ir Europos mokymo fondo atliekamas NKS pokyčių žymėjimas,

| — | Tarybos rekomendacija dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos pasiekimų patvirtinimo (2011 m.), |
| --- | --- |

—

Tarybos rekomendacija dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos pasiekimų patvirtinimo (2011 m.),

| — | Orientavimo visą gyvenimą politikos, sistemų ir praktikos plėtojimo pažangos ataskaita – 2011 m. (CEDEFOP, Europos mokymo fondas ir Europos orientavimo visą gyvenimą politikos plėtojimo tinklas). |
| --- | --- |

—

Orientavimo visą gyvenimą politikos, sistemų ir praktikos plėtojimo pažangos ataskaita – 2011 m. (CEDEFOP, Europos mokymo fondas ir Europos orientavimo visą gyvenimą politikos plėtojimo tinklas).

2.2.   
  Didinti judumą

Veiksmai nacionaliniu lygiu:

| a) | daryti pažangą įgyvendinant ECVET laikantis rekomendacijos ir dalyvauti ECVET bandymuose judumo požiūriu; |
| --- | --- |

a)

daryti pažangą įgyvendinant ECVET laikantis rekomendacijos ir dalyvauti ECVET bandymuose judumo požiūriu;

| b) | imtis tinkamų priemonių judumui VET padidinti, be kita ko:






  — | skatinti daugiau I-VET studentų ir profesinio rengimo ir mokymo srities specialistų dalyvauti tarpvalstybinio judumo programose, |
| --- | --- | --- |

b)

imtis tinkamų priemonių judumui VET padidinti, be kita ko:

—

skatinti daugiau I-VET studentų ir profesinio rengimo ir mokymo srities specialistų dalyvauti tarpvalstybinio judumo programose,

| — | skatinti vietos ir regionų valdžios institucijas, taip pat profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjus, kurti internacionalizavimo kultūrą ir internacionalizavimo strategijas, įskaitant tarpvalstybinį judumą, |
| --- | --- |

—

skatinti vietos ir regionų valdžios institucijas, taip pat profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjus, kurti internacionalizavimo kultūrą ir internacionalizavimo strategijas, įskaitant tarpvalstybinį judumą,

| — | šalinti teisines ir administracines kliūtis, susijusias su praktikantų ir stažuotojų tarpvalstybiniu judumu, |
| --- | --- |

—

šalinti teisines ir administracines kliūtis, susijusias su praktikantų ir stažuotojų tarpvalstybiniu judumu,

| — | skatinti profesines asociacijas, verslo organizacijas ir kitas susijusias organizacijas remti priimančiąsias (ir siunčiančiąsias) įmones sudarant tinkamas sąlygas praktikantams ir stažuotojams pasinaudoti tarpvalstybinio judumo galimybėmis, |
| --- | --- |

—

skatinti profesines asociacijas, verslo organizacijas ir kitas susijusias organizacijas remti priimančiąsias (ir siunčiančiąsias) įmones sudarant tinkamas sąlygas praktikantams ir stažuotojams pasinaudoti tarpvalstybinio judumo galimybėmis,

| — | užtikrinti, kad profesinio rengimo ir mokymo srities mokymo programose būtų numatytas kalbų mokymasis ir tarpkultūrinės kompetencijos, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad profesinio rengimo ir mokymo srities mokymo programose būtų numatytas kalbų mokymasis ir tarpkultūrinės kompetencijos,

| — | kuo geriau pasinaudoti kitomis ES priemonėmis (pvz., EKS, EQAVET, Europasu) abipusiam kvalifikacijų bei kompetencijų pripažinimui stiprinti. |
| --- | --- |

—

kuo geriau pasinaudoti kitomis ES priemonėmis (pvz., EKS, EQAVET, Europasu) abipusiam kvalifikacijų bei kompetencijų pripažinimui stiprinti.

Parama ES lygiu:

| — | ECVET įgyvendinimui skirtas orientavimas ir techninė parama, |
| --- | --- |

—

ECVET įgyvendinimui skirtas orientavimas ir techninė parama,

| — | ECVET įgyvendinimo periodinė peržiūra (kartu su CEDEFOP), |
| --- | --- |

—

ECVET įgyvendinimo periodinė peržiūra (kartu su CEDEFOP),

| — | ECVET projektų teminių tinklų kūrimas pagal „Leonardo da Vinci“ programą, |
| --- | --- |

—

ECVET projektų teminių tinklų kūrimas pagal „Leonardo da Vinci“ programą,

| — | Rekomendacija dėl besimokančių asmenų judumo (2011 m.), |
| --- | --- |

—

Rekomendacija dėl besimokančių asmenų judumo (2011 m.),

| — | apsvarstyti galimybę patvirtinti judumo profesinio rengimo ir mokymo srityje ES lyginamąjį standartą, remiantis Komisijos pasiūlymu (2011 m.), |
| --- | --- |

—

apsvarstyti galimybę patvirtinti judumo profesinio rengimo ir mokymo srityje ES lyginamąjį standartą, remiantis Komisijos pasiūlymu (2011 m.),

| — | pasiūlymas dėl stažuočių kokybės sistemos, |
| --- | --- |

—

pasiūlymas dėl stažuočių kokybės sistemos,

| — | skatinti praktikantų judumą, be kita ko, sukuriant paramos portalą, įgyvendinamus pagal Mokymosi visą gyvenimą programą/„Leonardo da Vinci“ programą, |
| --- | --- |

—

skatinti praktikantų judumą, be kita ko, sukuriant paramos portalą, įgyvendinamus pagal Mokymosi visą gyvenimą programą/„Leonardo da Vinci“ programą,

| — | iki 2012 m. sukurti Europos gebėjimų pasą kaip Europaso dalį. |
| --- | --- |

—

iki 2012 m. sukurti Europos gebėjimų pasą kaip Europaso dalį.

3.   Stiprinti kūrybingumą, novatoriškumą ir verslumą

Veiksmai nacionaliniu lygiu:

| a) | skatinti kurti partnerystes kūrybingumo ir inovacijų srityje (profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjų, aukštojo mokslo įstaigų ir dizaino, meno, mokslinių tyrimų ir inovacijų centrų partnerystes); |
| --- | --- |

a)

skatinti kurti partnerystes kūrybingumo ir inovacijų srityje (profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjų, aukštojo mokslo įstaigų ir dizaino, meno, mokslinių tyrimų ir inovacijų centrų partnerystes);

| b) | skatinti, kad visi profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjai veiksmingai naudotųsi naujoviškomis ir kokybiškomis technologijomis (įskaitant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes), remiamomis būtina įranga, infrastruktūra ir tinklais, nuolat diegiant patobulinimus, kurie atspindėtų technologijų raidą ir pedagoginio supratimo vystymąsi; |
| --- | --- |

b)

skatinti, kad visi profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjai veiksmingai naudotųsi naujoviškomis ir kokybiškomis technologijomis (įskaitant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes), remiamomis būtina įranga, infrastruktūra ir tinklais, nuolat diegiant patobulinimus, kurie atspindėtų technologijų raidą ir pedagoginio supratimo vystymąsi;

| c) | imtis priemonių verslumui skatinti, pvz., skatinant įgyti svarbių bendrųjų kompetencijų, sudarant sąlygas įgyti praktinės patirties įmonėse ir įtraukiant ekspertus iš verslo pasaulio. |
| --- | --- |

c)

imtis priemonių verslumui skatinti, pvz., skatinant įgyti svarbių bendrųjų kompetencijų, sudarant sąlygas įgyti praktinės patirties įmonėse ir įtraukiant ekspertus iš verslo pasaulio.

Parama ES lygiu:

| — | įsteigti ES lygio profesinio rengimo ir mokymo/verslo forumą, kuriame daugiausia dėmesio būtų skiriama šioms temoms:






  — | profesinio rengimo ir mokymo vaidmeniui žinių trikampyje, |
| --- | --- | --- |

—

įsteigti ES lygio profesinio rengimo ir mokymo/verslo forumą, kuriame daugiausia dėmesio būtų skiriama šioms temoms:

—

profesinio rengimo ir mokymo vaidmeniui žinių trikampyje,

| — | perėjimui iš profesinio rengimo ir mokymo į verslą: kaip paremti profesinio rengimo ir mokymo įstaigų absolventus jiems kuriant įmones. |
| --- | --- |

—

perėjimui iš profesinio rengimo ir mokymo į verslą: kaip paremti profesinio rengimo ir mokymo įstaigų absolventus jiems kuriant įmones.

4.   Skatinti vienodas galimybes, socialinę sanglaudą ir aktyvų pilietiškumą

Veiksmai nacionaliniu lygiu:

| a) | imtis prevencinių ir taisomųjų priemonių, kad profesinio rengimo ir mokymo įnašas siekiant sumažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių būtų kuo didesnis; |
| --- | --- |

a)

imtis prevencinių ir taisomųjų priemonių, kad profesinio rengimo ir mokymo įnašas siekiant sumažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių būtų kuo didesnis;

| b) | apsvarstyti galimybę sukurti konkrečias priemones, skirtas žemos kvalifikacijos ir kitų rizikos grupėms priklausančių asmenų dalyvavimui švietimo ir mokymo sistemoje didinti, be kita ko, sukuriant lanksčius mokymosi būdus C-VET sistemoje ir pasitelkiant tinkamas orientavimo ir paramos paslaugas; |
| --- | --- |

b)

apsvarstyti galimybę sukurti konkrečias priemones, skirtas žemos kvalifikacijos ir kitų rizikos grupėms priklausančių asmenų dalyvavimui švietimo ir mokymo sistemoje didinti, be kita ko, sukuriant lanksčius mokymosi būdus C-VET sistemoje ir pasitelkiant tinkamas orientavimo ir paramos paslaugas;

| c) | naudoti IRT, kad būtų kuo labiau padidintos galimybės mokytis ir skatinamas aktyvus mokymasis, taip pat kuriami nauji metodai, taikytini vykdant profesinį rengimą ir mokymą tiek darbo vietoje, tiek mokykloje, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas dalyvauti rizikos grupėms priklausantiems asmenims; |
| --- | --- |

c)

naudoti IRT, kad būtų kuo labiau padidintos galimybės mokytis ir skatinamas aktyvus mokymasis, taip pat kuriami nauji metodai, taikytini vykdant profesinį rengimą ir mokymą tiek darbo vietoje, tiek mokykloje, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas dalyvauti rizikos grupėms priklausantiems asmenims;

| d) | naudoti veikiančias stebėsenos sistemas rizikos grupėms priklausančių asmenų dalyvavimui profesiniame rengime ir mokyme remti: žr. pirmiau 1.2 dalies d punktą. |
| --- | --- |

d)

naudoti veikiančias stebėsenos sistemas rizikos grupėms priklausančių asmenų dalyvavimui profesiniame rengime ir mokyme remti: žr. pirmiau 1.2 dalies d punktą.

Parama ES lygiu:

| — | rizikos grupėms priklausančių asmenų įtraukimo derinant mokymą darbo vietoje ir bendrąsias kompetencijas geriausios praktikos vadovas, |
| --- | --- |

—

rizikos grupėms priklausančių asmenų įtraukimo derinant mokymą darbo vietoje ir bendrąsias kompetencijas geriausios praktikos vadovas,

| — | Tarybos rekomendacija dėl mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimo (2011 m.). |
| --- | --- |

—

Tarybos rekomendacija dėl mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimo (2011 m.).

5.   Bendrieji tikslai, Kopenhagos proceso valdymas ir savarankiškumas

Veiksmai nacionaliniu lygiu:

| a) | sukurti komunikacijos strategijas įvairioms suinteresuotųjų subjektų grupėms, kuriose daugiausia dėmesio būtų skiriama priemonių įgyvendinimui ir pridėtinei vertei (ECVET, ECTS, NKS nuorodų į EKS sukūrimui, kokybės užtikrinimo sistemoms pagal EQAVET); |
| --- | --- |

a)

sukurti komunikacijos strategijas įvairioms suinteresuotųjų subjektų grupėms, kuriose daugiausia dėmesio būtų skiriama priemonių įgyvendinimui ir pridėtinei vertei (ECVET, ECTS, NKS nuorodų į EKS sukūrimui, kokybės užtikrinimo sistemoms pagal EQAVET);

| b) | sukurti struktūrizuotus profesinio rengimo ir mokymo sektoriaus ir įdarbinimo tarnybų bendradarbiavimo visais lygiais (politikos ir įgyvendinimo), įskaitant socialinius partnerius, mechanizmus; |
| --- | --- |

b)

sukurti struktūrizuotus profesinio rengimo ir mokymo sektoriaus ir įdarbinimo tarnybų bendradarbiavimo visais lygiais (politikos ir įgyvendinimo), įskaitant socialinius partnerius, mechanizmus;

| c) | prisidėti prie ES lygio duomenų apie I-VET srities studentus, įskaitant jų judumą ir galimybes įsidarbinti, gerinimo. |
| --- | --- |

c)

prisidėti prie ES lygio duomenų apie I-VET srities studentus, įskaitant jų judumą ir galimybes įsidarbinti, gerinimo.

Parama ES lygiu:

| — | remti pirmiau išvardytų tikslų siekimą įgyvendinant Mokymosi visą gyvenimą programą, prireikus pasinaudojant Europos struktūriniais fondais, |
| --- | --- |

—

remti pirmiau išvardytų tikslų siekimą įgyvendinant Mokymosi visą gyvenimą programą, prireikus pasinaudojant Europos struktūriniais fondais,

| — | remti valstybių narių tarpusavio mokymąsi ir inovacinius projektus, |
| --- | --- |

—

remti valstybių narių tarpusavio mokymąsi ir inovacinius projektus,

| — | sukurti bendrų europinių priemonių švietimo ir mokymo srityje įgyvendinimo geresnio koordinavimo procedūrą, |
| --- | --- |

—

sukurti bendrų europinių priemonių švietimo ir mokymo srityje įgyvendinimo geresnio koordinavimo procedūrą,

| — | Europos komunikacijos strategija dėl Europos skaidrumo priemonių, |
| --- | --- |

—

Europos komunikacijos strategija dėl Europos skaidrumo priemonių,

| — | plėtoti struktūrizuotą bendradarbiavimą su profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjų asociacijomis ES lygiu, |
| --- | --- |

—

plėtoti struktūrizuotą bendradarbiavimą su profesinio rengimo ir mokymo paslaugų teikėjų asociacijomis ES lygiu,

| — | stiprinti švietimo bei mokymo ir užimtumo politikos sričių atstovų struktūrizuotą bendradarbiavimą, |
| --- | --- |

—

stiprinti švietimo bei mokymo ir užimtumo politikos sričių atstovų struktūrizuotą bendradarbiavimą,

| — | gerinti ES lygio duomenis apie I-VET srities studentus, įskaitant jų judumą ir galimybes įsidarbinti, |
| --- | --- |

—

gerinti ES lygio duomenis apie I-VET srities studentus, įskaitant jų judumą ir galimybes įsidarbinti,

| — | socialiniai partneriai visais lygiais turėtų ir toliau atlikti aktyvų vaidmenį įgyvendinant Kopenhagos procesą (valdymas ir savarankiškumas) ir prisidėti prie pirmiau nurodytų trumpalaikių siektinų rezultatų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

socialiniai partneriai visais lygiais turėtų ir toliau atlikti aktyvų vaidmenį įgyvendinant Kopenhagos procesą (valdymas ir savarankiškumas) ir prisidėti prie pirmiau nurodytų trumpalaikių siektinų rezultatų įgyvendinimo,

| — | teikti ataskaitas dėl profesinio rengimo ir mokymo plėtojimo valstybėse narėse ir šalyse partnerėse, |
| --- | --- |

—

teikti ataskaitas dėl profesinio rengimo ir mokymo plėtojimo valstybėse narėse ir šalyse partnerėse,

| — | stiprinti keitimąsi informacija su dėl narystės ES besiderančiomis ir kaimyninėmis šalimis. |
| --- | --- |

—

stiprinti keitimąsi informacija su dėl narystės ES besiderančiomis ir kaimyninėmis šalimis.

TODĖL PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ IR KOMISIJOS, NEVIRŠIJANT SAVO ATITINKAMOS KOMPETENCIJOS:

| 1. | Įgyvendinti priemones, kuriomis siekiama:






  i) | įgyvendinti bendrą profesinio rengimo ir mokymo 2020 m. viziją, kaip apibrėžta pirmiau I skirsnyje; |
| --- | --- | --- |

1.

Įgyvendinti priemones, kuriomis siekiama:

i)

įgyvendinti bendrą profesinio rengimo ir mokymo 2020 m. viziją, kaip apibrėžta pirmiau I skirsnyje;

| ii) | įgyvendinti strateginius tikslus 2011–2020 m. laikotarpiui, apibūdintus II skirsnyje, ir kelis trumpalaikius siektinus rezultatus ateinantiems 4 metams (2011–2014 m.), kaip siūloma IV skirsnyje; |
| --- | --- |

ii)

įgyvendinti strateginius tikslus 2011–2020 m. laikotarpiui, apibūdintus II skirsnyje, ir kelis trumpalaikius siektinus rezultatus ateinantiems 4 metams (2011–2014 m.), kaip siūloma IV skirsnyje;

| iii) | vadovaujantis III skirsnyje nustatytais principais stiprinti Kopenhagos proceso valdymą ir savarankiškumą. |
| --- | --- |

iii)

vadovaujantis III skirsnyje nustatytais principais stiprinti Kopenhagos proceso valdymą ir savarankiškumą.

| 2. | Užtikrinant valstybių narių, regionų ir vietos valdžios institucijų, Komisijos, šalių kandidačių, ELPA/EEE šalių ir socialinių partnerių tarpusavio bendradarbiavimą, propaguoti šiose išvadose išdėstytą viziją, tikslus ir principus bendrai įgyvendinant Kopenhagos procesą. |
| --- | --- |

2.

Užtikrinant valstybių narių, regionų ir vietos valdžios institucijų, Komisijos, šalių kandidačių, ELPA/EEE šalių ir socialinių partnerių tarpusavio bendradarbiavimą, propaguoti šiose išvadose išdėstytą viziją, tikslus ir principus bendrai įgyvendinant Kopenhagos procesą.

---

(1)  OL C 13, 2003 1 18, p. 2.

(2)  OL L 394, 2006 12 30, p. 10.

(3)  OL C 290, 2007 12 4, p. 1.

(4)  OL C 140, 2008 6 6, p. 10.

(5)  OL C 320, 2008 12 16, p. 6.

(6)  OL C 319, 2008 12 13, p. 4.

(7)  Dok. 9876/09.

(8)  OL C 119, 2009 5 28, p. 2.

(9)  Atitinkamai dokumentai EUCO 7/1/10 REV 1 ir EUCO 13/1/10 REV 1.

(10)  OL C 135, 2010 5 26, p. 2.

(11)  Žr. 10 išnašą.

(12)  Žr. 2010 m. CEDEFOP ir Europos mokymo fondo pažangos ataskaitas.

(13)  Sprendimas Nr. 2004/2241/EB – OL L 390, 2004 12 31, p. 6.

(14)  Žr. OL C 111, 2008 5 6, p. 1.

(15)  Žr. OL C 155, 2009 7 8, p. 11.

(16)  Žr. OL C 155, 2009 7 8, p. 1.

(17)  Atitinka programos „ET 2020“ 2 strateginį tikslą.

(18)  Europos gebėjimų, kompetencijų ir profesijų klasifikatorius (ESCO).

(19)  Atitinka programos „ET 2020“ 1 strateginį tikslą.

(20)  Atitinka programos „ET 2020“ 4 strateginį tikslą.

(21)  OL C 141, 2008 6 7, p. 17–20.

(22)  Atitinka programos „ET 2020“ 3 strateginį tikslą.

(23)  Atsižvelgiant į už profesinį mokymą atsakingų generalinių direktorių (DGVT) ir Profesinio mokymo patariamojo komiteto (ACVT) diskusijų rezultatus.

---

| 1.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 324/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 324/16

---

Tarybos išvados dėl kultūros vaidmens kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi

2010/C 324/03

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1098/2008/EB dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) (1),

atsižvelgdama į tai, kad 2010 m. birželio 17 d. įvykusiame susitikime Europos Vadovų Taryba patvirtino Europos Sąjungos darbo vietų kūrimo ir pažangaus, tvaraus ir integracinio ekonomikos augimo strategiją „Europa 2020“ (2) ir savo įsipareigojimą „skatinti socialinę aprėptį, visų pirma mažinant skurdą, siekiant panaikinti bent 20 mln. žmonių skurdo ar atskirties grėsmę“,

su susidomėjimu atkreipdama dėmesį į 2007 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl socialinės tikrovės apžvalgos, kurioje teigiama, kad socialinės sanglaudos stiprinimas, kova su skurdu ir socialine atskirtimi turi tapti Europos Sąjungos politiniu prioritetu,

kadangi:

| — | kiekvienas žmogus turi teisę turėti galimybę naudotis kultūriniu gyvenimu ir jame dalyvauti, teisę siekti išsilavinimo ir mokytis visą gyvenimą, plėtoti savo kūrybinį potencialą, teisę pasirinkti savo kultūrinį identitetą ir pasirinkti, kuriai tam tikrą kultūrą propaguojančiai grupei priklausyti, taip pat teisę į pagarbą tam identitetui ar kultūrinei priklausomybei, kokie bebūtų tokio identiteto ar priklausymo išraiškos būdai, |
| --- | --- |

—

kiekvienas žmogus turi teisę turėti galimybę naudotis kultūriniu gyvenimu ir jame dalyvauti, teisę siekti išsilavinimo ir mokytis visą gyvenimą, plėtoti savo kūrybinį potencialą, teisę pasirinkti savo kultūrinį identitetą ir pasirinkti, kuriai tam tikrą kultūrą propaguojančiai grupei priklausyti, taip pat teisę į pagarbą tam identitetui ar kultūrinei priklausomybei, kokie bebūtų tokio identiteto ar priklausymo išraiškos būdai,

| — | kultūros politikos priemonių sutelkimas siekiant kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi grindžiamas transversaliuoju kultūros aspektu, |
| --- | --- |

—

kultūros politikos priemonių sutelkimas siekiant kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi grindžiamas transversaliuoju kultūros aspektu,

| — | galimybė naudotis kultūra, dalyvavimas kultūriniame gyvenime ir lavinimas kultūros srityje gali būti svarbūs veiksniai kovojant su skurdu ir skatinant didesnę socialinę aprėptį, kadangi, be kita ko, jie gali skatinti:






  — | individų asmeninę realizaciją, saviraišką, savimonės formavimą, laisvę bei emancipaciją ir jų aktyvų dalyvavimą socialiniame gyvenime, |
| --- | --- | --- |

—

galimybė naudotis kultūra, dalyvavimas kultūriniame gyvenime ir lavinimas kultūros srityje gali būti svarbūs veiksniai kovojant su skurdu ir skatinant didesnę socialinę aprėptį, kadangi, be kita ko, jie gali skatinti:

—

individų asmeninę realizaciją, saviraišką, savimonės formavimą, laisvę bei emancipaciją ir jų aktyvų dalyvavimą socialiniame gyvenime,

| — | izoliuotoje padėtyje esančių grupių, pavyzdžiui, vyresnio amžiaus žmonių, ir skurdą arba socialinę atskirtį patiriančių grupių socialinę integraciją, taip pat informuotumo apie stereotipus bei išankstinį nusistatymą prieš atskiras socialines ir kultūrines grupes didinimą ir kovą su šiais stereotipais bei išankstiniu nusistatymu, |
| --- | --- |

—

izoliuotoje padėtyje esančių grupių, pavyzdžiui, vyresnio amžiaus žmonių, ir skurdą arba socialinę atskirtį patiriančių grupių socialinę integraciją, taip pat informuotumo apie stereotipus bei išankstinį nusistatymą prieš atskiras socialines ir kultūrines grupes didinimą ir kovą su šiais stereotipais bei išankstiniu nusistatymu,

| — | kultūrų įvairovės ir kultūrų dialogo propagavimą, pagarbą skirtumams ir gebėjimą užkirsti kelią tarpkultūrinio pobūdžio problemoms bei jas spręsti, |
| --- | --- |

—

kultūrų įvairovės ir kultūrų dialogo propagavimą, pagarbą skirtumams ir gebėjimą užkirsti kelią tarpkultūrinio pobūdžio problemoms bei jas spręsti,

| — | informacijos ir paslaugų prieinamumą tose kultūrinėse vietose, kuriose suteikiama galimybė naudotis naujomis informacinėmis ir ryšių technologijomis, visų pirma internetu, |
| --- | --- |

—

informacijos ir paslaugų prieinamumą tose kultūrinėse vietose, kuriose suteikiama galimybė naudotis naujomis informacinėmis ir ryšių technologijomis, visų pirma internetu,

| — | mokantis neformaliai ir savišvietos būdu įgyto kūrybinio potencialo ir gebėjimų, kurie gali praversti darbo rinkoje ir visuomeniniame bei pilietiniame gyvenime, plėtojimą. |
| --- | --- |

—

mokantis neformaliai ir savišvietos būdu įgyto kūrybinio potencialo ir gebėjimų, kurie gali praversti darbo rinkoje ir visuomeniniame bei pilietiniame gyvenime, plėtojimą.

Todėl, LAIKYDAMASI NUOMONĖS, kad kultūros aspektą svarbu integruoti į nacionaliniu ir Europos lygiu vykdomą kovos su skurdu ir socialine atskirtimi politiką,

tuo tikslu PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ IR KOMISIJOS atitinkamose jų kompetencijos srityse, deramai laikantis subsidiarumo principo ir atsižvelgiant į jų institucines struktūras:

| A. | Laikytis visa apimančio, nuoseklaus ir visų dalyvavimu pagrįsto požiūrio, kad būtų labiau plėtojamas transversalusis kultūros aspektas:






  1) | kultūros aspektą integruojant į kovos su skurdu bei socialine atskirtimi strategijas ir propaguojant socialinę aprėptį pasitelkus kultūros politiką; |
| --- | --- | --- |

A.

Laikytis visa apimančio, nuoseklaus ir visų dalyvavimu pagrįsto požiūrio, kad būtų labiau plėtojamas transversalusis kultūros aspektas:

1)

kultūros aspektą integruojant į kovos su skurdu bei socialine atskirtimi strategijas ir propaguojant socialinę aprėptį pasitelkus kultūros politiką;

| 2) | toliau įgyvendinant politiką, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas visiems veiksmingai naudotis kultūra ir dalyvauti kultūrinėje veikloje; |
| --- | --- |

2)

toliau įgyvendinant politiką, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas visiems veiksmingai naudotis kultūra ir dalyvauti kultūrinėje veikloje;

| 3) | suinteresuotuosius subjektus, įskaitant skurdą ir socialinę atskirtį patiriančius asmenis bei jų asociacijas, įtraukiant į strategijų bei politikos nustatymo ir jų įgyvendinimo veiklą; |
| --- | --- |

3)

suinteresuotuosius subjektus, įskaitant skurdą ir socialinę atskirtį patiriančius asmenis bei jų asociacijas, įtraukiant į strategijų bei politikos nustatymo ir jų įgyvendinimo veiklą;

| 4) | skatinant vietos lygiu rengti konkrečius projektus, kuriais būtų susietos socialinės aprėpties programos ir kultūros srities programos; |
| --- | --- |

4)

skatinant vietos lygiu rengti konkrečius projektus, kuriais būtų susietos socialinės aprėpties programos ir kultūros srities programos;

| 5) | skatinant įvairaus lygio valdžios institucijų, įskaitant Europos lygiu, socialinio, ekonomikos, kultūros, švietimo ir darbo su jaunimu sektorių subjektų, taip pat valdžios institucijų ir šių subjektų bendradarbiavimą, bendrų projektų įgyvendinimą ir keitimąsi patirtimi bei geros praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

5)

skatinant įvairaus lygio valdžios institucijų, įskaitant Europos lygiu, socialinio, ekonomikos, kultūros, švietimo ir darbo su jaunimu sektorių subjektų, taip pat valdžios institucijų ir šių subjektų bendradarbiavimą, bendrų projektų įgyvendinimą ir keitimąsi patirtimi bei geros praktikos pavyzdžiais;

| 6) | skatinant mokslinius tyrimus ir analizę kultūros vaidmens kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi srityje. |
| --- | --- |

6)

skatinant mokslinius tyrimus ir analizę kultūros vaidmens kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi srityje.

| B. | Tvirtinti švietimo, mokymo, ekonomikos, užimtumo ir kultūros sąsajas:






  1) | skatinant socialinių tarnybų, švietimo ir jaunimo įstaigų kultūrinę veiklą, ypač pasitelkus menininkų ir kultūros institucijų dalyvavimą, kad būtų stiprinami kultūriniai ir tarpkultūriniai gebėjimai ir būtų skatinamas visų pirma vaikų ir jaunimo kūrybiškumo bei inovacijų diegimo potencialas; |
| --- | --- | --- |

B.

Tvirtinti švietimo, mokymo, ekonomikos, užimtumo ir kultūros sąsajas:

1)

skatinant socialinių tarnybų, švietimo ir jaunimo įstaigų kultūrinę veiklą, ypač pasitelkus menininkų ir kultūros institucijų dalyvavimą, kad būtų stiprinami kultūriniai ir tarpkultūriniai gebėjimai ir būtų skatinamas visų pirma vaikų ir jaunimo kūrybiškumo bei inovacijų diegimo potencialas;

| 2) | pripažįstant, kad norint skatinti dalyvavimą kultūrinėje veikloje labai svarbi mediacija pasitelkiant kultūrą (3), ir kad šiuo tikslu būtina rengti tam pritaikytą mokymą bei didinti mediacijoje dalyvaujančių subjektų gebėjimus; |
| --- | --- |

2)

pripažįstant, kad norint skatinti dalyvavimą kultūrinėje veikloje labai svarbi mediacija pasitelkiant kultūrą (3), ir kad šiuo tikslu būtina rengti tam pritaikytą mokymą bei didinti mediacijoje dalyvaujančių subjektų gebėjimus;

| 3) | skatinant kultūros sektoriuje įgytų gebėjimų pripažinimą patenkant į darbo rinką ir integruojantis į socialinį bei pilietinį gyvenimą; |
| --- | --- |

3)

skatinant kultūros sektoriuje įgytų gebėjimų pripažinimą patenkant į darbo rinką ir integruojantis į socialinį bei pilietinį gyvenimą;

| 4) | toliau įgyvendinant politiką, kurios tikslas – sudaryti palankias sąlygas gebėjimui naudotis žiniasklaidos priemonėmis ugdyti bei skatinti skaitmeninį raštingumą ir išmokyti pažeidžiamas arba skurdą ar socialinę atskirtį patiriančias grupes naudotis naujomis informacinėmis ir ryšių technologijomis, kurios gali sudaryti palankesnes sąlygas naudotis kultūra ir plėtoti kultūrinę raišką bei meninę kūrybą; |
| --- | --- |

4)

toliau įgyvendinant politiką, kurios tikslas – sudaryti palankias sąlygas gebėjimui naudotis žiniasklaidos priemonėmis ugdyti bei skatinti skaitmeninį raštingumą ir išmokyti pažeidžiamas arba skurdą ar socialinę atskirtį patiriančias grupes naudotis naujomis informacinėmis ir ryšių technologijomis, kurios gali sudaryti palankesnes sąlygas naudotis kultūra ir plėtoti kultūrinę raišką bei meninę kūrybą;

| 5) | didinant kultūros, socialiniame, ekonomikos, švietimo ir darbo su jaunimu sektoriuose veikiančių subjektų informuotumą apie santykius su skurdą arba socialinę atskirtį patiriančiais asmenimis ir apie kultūrų dialogą, juos supažindinant su kultūros, kaip socialinės aprėpties priemonės, vaidmeniu bei su jos pilietiniu aspektu. |
| --- | --- |

5)

didinant kultūros, socialiniame, ekonomikos, švietimo ir darbo su jaunimu sektoriuose veikiančių subjektų informuotumą apie santykius su skurdą arba socialinę atskirtį patiriančiais asmenimis ir apie kultūrų dialogą, juos supažindinant su kultūros, kaip socialinės aprėpties priemonės, vaidmeniu bei su jos pilietiniu aspektu.

| C. | Sutelkti kultūros potencialą, kad būtų kovojama su stereotipais bei išankstiniu nusistatymu prieš atskiras socialines ir kultūrines grupes, patiriančias skurdą arba socialinę atskirtį:






  1) | propaguojant programas ir veiksmus, kuriais pabrėžiama kultūrų įvairovės bei kultūrų dialogo svarba, ypatingą dėmesį skiriant šių grupių, pavyzdžiui, migrantų, ir plačiosios visuomenės kultūriniams mainams; |
| --- | --- | --- |

C.

Sutelkti kultūros potencialą, kad būtų kovojama su stereotipais bei išankstiniu nusistatymu prieš atskiras socialines ir kultūrines grupes, patiriančias skurdą arba socialinę atskirtį:

1)

propaguojant programas ir veiksmus, kuriais pabrėžiama kultūrų įvairovės bei kultūrų dialogo svarba, ypatingą dėmesį skiriant šių grupių, pavyzdžiui, migrantų, ir plačiosios visuomenės kultūriniams mainams;

| 2) | stiprinant pozityvų žiniasklaidos vaidmenį, kurį ji gali atlikti šioje srityje; |
| --- | --- |

2)

stiprinant pozityvų žiniasklaidos vaidmenį, kurį ji gali atlikti šioje srityje;

| 3) | mokyklose ir kitoje aplinkoje skatinant vaikams ir jaunimui skirtas priemones, ypač tas, kurias įgyvendina jaunimo organizacijos ir judėjimai. |
| --- | --- |

3)

mokyklose ir kitoje aplinkoje skatinant vaikams ir jaunimui skirtas priemones, ypač tas, kurias įgyvendina jaunimo organizacijos ir judėjimai.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ, atsižvelgiant į jų institucines struktūras:

| A. | Šalinti galimybės naudotis kultūra kliūtis:






  1) | didinant informuotumą kultūros sektoriuje apie tai, kad būtina sudaryti palankias sąlygas visoms visuomenės grupėms ir pripažinti jų įvairius poreikius; |
| --- | --- | --- |

A.

Šalinti galimybės naudotis kultūra kliūtis:

1)

didinant informuotumą kultūros sektoriuje apie tai, kad būtina sudaryti palankias sąlygas visoms visuomenės grupėms ir pripažinti jų įvairius poreikius;

| 2) | skleidžiant tinkamai parengtą ir lengvai prieinamą kultūrinę informaciją, taip pat diegiant konkrečius informavimo ir informuotumo didinimo metodus, kad ši informacija pasiektų pažeidžiamas grupes, ypatingą dėmesį skiriant neįgaliesiems; |
| --- | --- |

2)

skleidžiant tinkamai parengtą ir lengvai prieinamą kultūrinę informaciją, taip pat diegiant konkrečius informavimo ir informuotumo didinimo metodus, kad ši informacija pasiektų pažeidžiamas grupes, ypatingą dėmesį skiriant neįgaliesiems;

| 3) | plečiant galimybes naudotis naujomis informacinėmis ir ryšių technologijomis, visų pirma internetu, ir tuo tikslu stiprinant bei atnaujinant viešosioms bibliotekoms, vietiniams kultūros centrams ir viešiems naudojimosi internetu punktams, kaip bene svarbiausiems skaitmeninės žinių aplinkos elementams ir kaip visiems atvirai kultūrinių kontaktų ir kultūrinės veiklos erdvei, tenkantį vaidmenį; |
| --- | --- |

3)

plečiant galimybes naudotis naujomis informacinėmis ir ryšių technologijomis, visų pirma internetu, ir tuo tikslu stiprinant bei atnaujinant viešosioms bibliotekoms, vietiniams kultūros centrams ir viešiems naudojimosi internetu punktams, kaip bene svarbiausiems skaitmeninės žinių aplinkos elementams ir kaip visiems atvirai kultūrinių kontaktų ir kultūrinės veiklos erdvei, tenkantį vaidmenį;

| 4) | toliau įgyvendinant politiką, kuria siekiama mažinti išlaidas, susijusias su konkrečių tikslinių grupių galimybe naudotis kultūra; |
| --- | --- |

4)

toliau įgyvendinant politiką, kuria siekiama mažinti išlaidas, susijusias su konkrečių tikslinių grupių galimybe naudotis kultūra;

| 5) | gerinant ir įvairinant vietos lygiu visiems teikiamas naudojimosi kultūra galimybes. |
| --- | --- |

5)

gerinant ir įvairinant vietos lygiu visiems teikiamas naudojimosi kultūra galimybes.

| B. | Užtikrinti aktyvesnį dalyvavimą kultūriniame gyvenime ir kultūrinę raišką:






  1) | užtikrinant dar didesnę dalyvavimo kultūriniame gyvenime, kultūrinės raiškos ir meninės kūrybos naudą visuomenės grupėms, patiriančioms skurdą ar socialinę atskirtį, visų pirma intensyvinant veiklą kultūrinio lavinimo, mediacijos pasitelkiant kultūrą ar meninės veiklos srityje; |
| --- | --- | --- |

B.

Užtikrinti aktyvesnį dalyvavimą kultūriniame gyvenime ir kultūrinę raišką:

1)

užtikrinant dar didesnę dalyvavimo kultūriniame gyvenime, kultūrinės raiškos ir meninės kūrybos naudą visuomenės grupėms, patiriančioms skurdą ar socialinę atskirtį, visų pirma intensyvinant veiklą kultūrinio lavinimo, mediacijos pasitelkiant kultūrą ar meninės veiklos srityje;

| 2) | toliau įgyvendinant politiką raštingumo, įskaitant skaitmeninį raštingumą, pagrindinio ugdymo ir nacionalinių kalbų mokymo srityse; |
| --- | --- |

2)

toliau įgyvendinant politiką raštingumo, įskaitant skaitmeninį raštingumą, pagrindinio ugdymo ir nacionalinių kalbų mokymo srityse;

| 3) | skatinant rengti projektus, įskaitant atvykstančių menininkų programas, kurie sudarytų sąlygas menininkų ir skurdą arba socialinę atskirtį patiriančių asmenų bendradarbiavimui skatinti; |
| --- | --- |

3)

skatinant rengti projektus, įskaitant atvykstančių menininkų programas, kurie sudarytų sąlygas menininkų ir skurdą arba socialinę atskirtį patiriančių asmenų bendradarbiavimui skatinti;

| 4) | didinant švietimo ir darbo su jaunimu sektorių potencialą bei skatinant kultūros įstaigas dėti bendras pastangas, kad būtų skatinamas vaikų ir jaunimo dalyvavimas kultūriniame gyvenime ir kultūrinė raiška. |
| --- | --- |

4)

didinant švietimo ir darbo su jaunimu sektorių potencialą bei skatinant kultūros įstaigas dėti bendras pastangas, kad būtų skatinamas vaikų ir jaunimo dalyvavimas kultūriniame gyvenime ir kultūrinė raiška.

Todėl prašo VALSTYBIŲ NARIŲ IR KOMISIJOS:

| 1) | kuo geriau pasinaudoti ES sanglaudos politikos priemonėmis, kad būtų remiamos kultūrinės iniciatyvos, kuriomis siekiama kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi; |
| --- | --- |

1)

kuo geriau pasinaudoti ES sanglaudos politikos priemonėmis, kad būtų remiamos kultūrinės iniciatyvos, kuriomis siekiama kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi;

| 2) | pabrėžti kultūros teikiamą naudą vystymuisi ir Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimui; |
| --- | --- |

2)

pabrėžti kultūros teikiamą naudą vystymuisi ir Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimui;

| 3) | atsižvelgti į šias išvadas siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų. |
| --- | --- |

3)

atsižvelgti į šias išvadas siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų.

---

(1)  OL L 298, 2008 11 7, p. 20.

(2)  Dok. EUCO 13/1/10 REV 1.

(3)  Mediacija pasitelkiant kultūrą yra metodas, kuris naudojamas visuomenės ir kultūros sąsajoms sukurti.

---

| 1.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 324/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 324/18

---

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl ES vaidmens tarptautiniu mastu kovojant su dopingu

2010/C 324/04

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA IR VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI,

1.   PRIMINDAMI, kad:

| — | 2000 m. gruodžio 4 d. Taryba priėmė išvadas (kurias šios išvados papildo) dėl kovos su dopingu (1), kuriose nustatoma, kad tinkamu laiku prieš kiekvieną Pasaulinės antidopingo agentūros posėdį reikia surengti Europos bendrijos ir valstybių narių pozicijų suderinimo posėdį, už kurio organizavimą būtų atsakinga pirmininkaujanti valstybė narė. |
| --- | --- |

—

2000 m. gruodžio 4 d. Taryba priėmė išvadas (kurias šios išvados papildo) dėl kovos su dopingu (1), kuriose nustatoma, kad tinkamu laiku prieš kiekvieną Pasaulinės antidopingo agentūros posėdį reikia surengti Europos bendrijos ir valstybių narių pozicijų suderinimo posėdį, už kurio organizavimą būtų atsakinga pirmininkaujanti valstybė narė.

| — | 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai (2) Europos Sąjunga įgijo kompetenciją sporto srityje, ir tai suteikia Sąjungai galimybę vykdyti veiksmus siekiant remti, koordinuoti ir papildyti valstybių narių veiksmus prisidedant prie Europos sporto propagavimo, atsižvelgiant į ypatingą sporto pobūdį, savanoriška veikla paremtas jo struktūras ir jo socialinę bei švietimo funkciją. Todėl Europos aspektas sporto srityje turi būti plėtojamas propaguojant teisingumą sporto varžybose bei atvirumą už sporto šakas atsakingų organizacijų bendradarbiavime ir saugant sportininkų, ypač jauniausiųjų, fizinę sveikatą ir sąžiningumą. Skatinamas bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis ir kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis, ypač su Europos Taryba. |
| --- | --- |

—

2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai (2) Europos Sąjunga įgijo kompetenciją sporto srityje, ir tai suteikia Sąjungai galimybę vykdyti veiksmus siekiant remti, koordinuoti ir papildyti valstybių narių veiksmus prisidedant prie Europos sporto propagavimo, atsižvelgiant į ypatingą sporto pobūdį, savanoriška veikla paremtas jo struktūras ir jo socialinę bei švietimo funkciją. Todėl Europos aspektas sporto srityje turi būti plėtojamas propaguojant teisingumą sporto varžybose bei atvirumą už sporto šakas atsakingų organizacijų bendradarbiavime ir saugant sportininkų, ypač jauniausiųjų, fizinę sveikatą ir sąžiningumą. Skatinamas bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis ir kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis, ypač su Europos Taryba.

2.   ŽINODAMI, kad:

| — | kai kurie Pasaulinės antidopingo agentūros nagrinėjami klausimai priklauso ES kompetencijos sričiai, o už kitus yra atsakingos valstybės narės, |
| --- | --- |

—

kai kurie Pasaulinės antidopingo agentūros nagrinėjami klausimai priklauso ES kompetencijos sričiai, o už kitus yra atsakingos valstybės narės,

| — | atsižvelgiant į tai, kad Pasaulinės antidopingo agentūros organizacinė struktūra grindžiama žemynų principu, būtina glaudžiai bendradarbiauti su Europos Taryba siekiant bendro sutarimo visais europinės svarbos klausimais. |
| --- | --- |

—

atsižvelgiant į tai, kad Pasaulinės antidopingo agentūros organizacinė struktūra grindžiama žemynų principu, būtina glaudžiai bendradarbiauti su Europos Taryba siekiant bendro sutarimo visais europinės svarbos klausimais.

3.   MANO, kad:

| — | itin svarbu užtikrinti, kad Pasaulinės antidopingo agentūros svarstymuose būtų tinkamai atsižvelgta į ES ir jos valstybių narių pozicijas, |
| --- | --- |

—

itin svarbu užtikrinti, kad Pasaulinės antidopingo agentūros svarstymuose būtų tinkamai atsižvelgta į ES ir jos valstybių narių pozicijas,

| — | atitinkamais atvejais, pavyzdžiui, atsižvelgiant į ES acquis ir pareigą sąžiningai bendradarbiauti, prieš Pasaulinės antidopingo agentūros susitikimus pirmininkaujančios valstybės narės atsakomybe ES ir valstybių narių pozicijos turi būti laiku ir veiksmingai suderintos. |
| --- | --- |

—

atitinkamais atvejais, pavyzdžiui, atsižvelgiant į ES acquis ir pareigą sąžiningai bendradarbiauti, prieš Pasaulinės antidopingo agentūros susitikimus pirmininkaujančios valstybės narės atsakomybe ES ir valstybių narių pozicijos turi būti laiku ir veiksmingai suderintos.

---

(1)  OL C 356, 2000 12 12, p. 1.

(2)  SESV 6 ir 165 straipsniai.

---

Europos Komisija

| 1.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 324/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 324/19

---

Euro kursas (1)

2010 m. lapkričio 30 d.

2010/C 324/05

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,2998 |
| JPY | Japonijos jena | 109,00 |
| DKK | Danijos krona | 7,4529 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,83765 |
| SEK | Švedijos krona | 9,1715 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,2990 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 8,0910 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 24,915 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 284,18 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7093 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,0692 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,2925 |
| TRY | Turkijos lira | 1,9645 |
| AUD | Australijos doleris | 1,3595 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3306 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,0979 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7557 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,7219 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 510,51 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 9,2714 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 8,6658 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,4260 |
| IDR | Indonezijos rupija | 11 765,09 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,1171 |
| PHP | Filipinų pesas | 57,361 |
| RUB | Rusijos rublis | 40,9545 |
| THB | Tailando batas | 39,254 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,2373 |
| MXN | Meksikos pesas | 16,3190 |
| INR | Indijos rupija | 59,7400 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,2998

JPY

Japonijos jena

109,00

DKK

Danijos krona

7,4529

GBP

Svaras sterlingas

0,83765

SEK

Švedijos krona

9,1715

CHF

Šveicarijos frankas

1,2990

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

8,0910

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

24,915

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

284,18

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7093

PLN

Lenkijos zlotas

4,0692

RON

Rumunijos lėja

4,2925

TRY

Turkijos lira

1,9645

AUD

Australijos doleris

1,3595

CAD

Kanados doleris

1,3306

HKD

Honkongo doleris

10,0979

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7557

SGD

Singapūro doleris

1,7219

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 510,51

ZAR

Pietų Afrikos randas

9,2714

CNY

Kinijos ženminbi juanis

8,6658

HRK

Kroatijos kuna

7,4260

IDR

Indonezijos rupija

11 765,09

MYR

Malaizijos ringitas

4,1171

PHP

Filipinų pesas

57,361

RUB

Rusijos rublis

40,9545

THB

Tailando batas

39,254

BRL

Brazilijos realas

2,2373

MXN

Meksikos pesas

16,3190

INR

Indijos rupija

59,7400

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 1.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 324/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 324/20

---

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 550/2004 dėl oro navigacijos paslaugų teikimo bendrame Europos danguje 9a straipsnio 7 dalies vykdymo pranešimas

(Valstybių narių sprendimų, kuriais nustatomi funkciniai oro erdvės blokai, skelbimas)

2010/C 324/06

| Valstybė (-ės) narė (-ės) | Nuoroda | Funkcinio oro erdvės bloko pavadinimas | Įsigaliojimas |
| --- | --- | --- | --- |
| Danija, Švedija | 2009 m. gruodžio 17 d. pasirašytas valstybių susitarimas | Danijos ir Švedijos funkcinis oro erdvės blokas | 2010 m. liepos 1 d. |

Valstybė (-ės) narė (-ės)

Nuoroda

Funkcinio oro erdvės bloko pavadinimas

Įsigaliojimas

Danija, Švedija

2009 m. gruodžio 17 d. pasirašytas valstybių susitarimas

Danijos ir Švedijos funkcinis oro erdvės blokas

2010 m. liepos 1 d.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 1.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 324/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 324/21

---

Pranešimas apie dalinės tarpinės antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės liejiniams, peržiūros inicijavimą

2010/C 324/07

Europos Komisija (toliau – Komisija) gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas) 11 straipsnio 3 dalį.

1.   Prašymas atlikti peržiūrą

Prašymą pateikė eksportuojantis Kinijos Liaudies Respublikos gamintojas Shandong Lulong Group Co. Ltd. (toliau – pareiškėjas).

Prašoma tirti tik pareiškėjo dempingo aspektus.

2.   Produktas

Nagrinėjamasis produktas – Kinijos Liaudies Respublikos kilmės liejiniai iš nekaliojo (angl. non-malleable) ketaus ir iš ketaus su rutuliniu grafitu (angl. ductile iron), skirti požeminėms arba paviršinėms sistemoms uždengti ir (arba) patekti į jas, ir jų dalys, apdirbti arba neapdirbti, padengti arba nepadengti, dažyti arba nedažyti, su kitomis medžiagomis arba be kitų medžiagų, išskyrus gaisrinius hidrantus (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurių klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra 7325 10 50, 7325 10 92, ex 7325 10 99 (TARIC kodas 7325109910) ir ex 7325 99 10 (TARIC kodas 7325991010).

3.   Galiojančios priemonės

Šiuo metu galiojančios priemonės – galutinis antidempingo muitas, nustatytas tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės liejiniams Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1212/2005 (2) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 500/2009 (3).

4.   Peržiūros pagrindas

Pagal 11 straipsnio 3 dalį pateiktas prašymas grindžiamas pareiškėjo pateiktais prima facie įrodymais, kad pasikeitė su juo susijusios aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos galiojančios priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai.

Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad jis atitinka rinkos ekonomikos režimo (toliau – RER) kriterijus ir kad nėra būtina jam taikyti galiojančią priemonę ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą. Palyginus pareiškėjo vidaus rinkos kainas su eksporto į Sąjungą kainomis, matyti, kad dempingo skirtumas yra gerokai mažesnis nei galiojanti priemonė.

Todėl nebėra būtina toliau taikyti galiojančių priemonių, kurių dydis buvo pagrįstas anksčiau nustatytu dempingo dydžiu, ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą.

5.   Dempingo nustatymo procedūra

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, inicijuoja peržiūrą.

Atliekant tyrimą bus nustatyta, ar reikia toliau taikyti, panaikinti arba iš dalies pakeisti pareiškėjui taikomas priemones.

Nustačius, kad pareiškėjui taikomas priemones reikėtų panaikinti arba iš dalies pakeisti, gali prireikti koreguoti muito normą, šiuo metu taikomą nagrinėjamajam produktui, importuojamam iš kitų Kinijos Liaudies Respublikos bendrovių, kurios nėra konkrečiai paminėtos Reglamento (EB) Nr. 1212/2005 1 straipsnio 2 dalyje.

a)   Klausimynai

Siekdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, reikalinga tyrimui, Komisija nusiųs klausimynus pareiškėjui ir nagrinėjamosios eksportuojančios šalies valdžios institucijoms. Šią informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus Komisija turi gauti per 6 dalies a punkto i papunktyje nustatytą terminą.

b)   Informacijos rinkimas ir suinteresuotųjų šalių išklausymas

Visos suinteresuotosios šalys raginamos pareikšti savo nuomonę, pateikti kitą nei klausimyno atsakymai informaciją bei patvirtinamuosius dokumentus. Šią informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus Komisija turi gauti per 6 dalies a punkto i papunktyje nustatytą laikotarpį.

Be to, Komisija gali išklausyti suinteresuotąsias šalis, jei jos pateikia prašymą, kuriame nurodo svarbias priežastis dėl kurių reikėtų jas išklausyti. Tokį prašymą privalu pateikti per 6 dalies a punkto ii papunktyje nustatytą terminą.

c)   Rinkos ekonomikos režimas ir (arba) individualus režimas

Jeigu pareiškėjas pateiks pakankamai įrodymų, kad veikia rinkos ekonomikos sąlygomis, t. y. atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, normalioji vertė bus nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą. Šiuo tikslu tinkamai pagrįstas prašymas turi būti pateiktas per šio pranešimo 6 dalies b punkte nustatytą terminą. Komisija pareiškėjui ir Kinijos Liaudies Respublikos valdžios institucijoms nusiųs prašymo formą. Šia prašymo forma pareiškėjas gali taip pat pasinaudoti prašydamas taikyti individualų režimą, t. y. jeigu jis atitinka pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus.

d)   Rinkos ekonomikos šalies parinkimas

Tuo atveju, jei pareiškėjui netaikomas rinkos ekonomikos režimas, bet jis atitinka reikalavimus, būtinus individualiam muitui nustatyti pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį, Kinijos Liaudies Respublikai normalioji vertė bus nustatoma pagal atitinkamą rinkos ekonomikos šalį remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu. Kaip ir atliekant tyrimą, po kurio iš Kinijos Liaudies Respublikos importuojamam nagrinėjamajam produktui buvo nustatytos priemonės, šiam tikslui Komisija vėl numato remtis Indija. Suinteresuotosios šalys yra raginamos per šio pranešimo 6 dalies c punkte nustatytą terminą pareikšti savo nuomonę, ar šis pasirinkimas tinkamas.

Be to, jei pareiškėjui taikomas rinkos ekonomikos režimas, jei būtina, Komisija gali naudoti duomenis, susijusius su atitinkamoje rinkos ekonomikos šalyje nustatyta normaliąja verte, pavyzdžiui, siekdama pakeisti bet kokią nepatikimą sąnaudų ar kainos sudėtinę dalį Kinijos Liaudies Respublikoje, kuri yra būtina normaliajai vertei nustatyti, jeigu Kinijos Liaudies Respublikoje nėra patikimų būtinų duomenų. Šiuo atveju Komisija vėl numato remtis Indija.

6.   Terminai

a)   Bendrieji terminai

i)   Terminas, per kurį šalys turi pranešti apie save, pateikti klausimyno atsakymus ir kitą informaciją

Norėdamos, kad atliekant tyrimą būtų atsižvelgta į jų pastabas, visos suinteresuotosios šalys privalo pranešti apie save Komisijai, pareikšti nuomonę ir pateikti klausimyno atsakymus arba kitą informaciją per 37 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, jeigu nenurodyta kitaip. Atkreipiamas dėmesys į tai, kad daugumos pagrindiniame reglamente išdėstytų procesinių teisių įgyvendinimas priklauso nuo to, ar per minėtą laikotarpį šalis pranešė apie save.

ii)   Išklausymas

Per tą patį 37 dienų terminą visos suinteresuotosios šalys taip pat gali kreiptis prašydamos, kad Komisija jas išklausytų.

b)   Konkretus laikotarpis, per kurį turi būti pateikti prašymai taikyti rinkos ekonomikos ir (arba) individualų režimą

Pareiškėjo tinkamai pagrįstą prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą, minimą šio pranešimo 5 dalies c punkte, Komisija turi gauti per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

c)   Konkretus terminas rinkos ekonomikos šaliai parinkti

Tyrimo šalys gali norėti pateikti pastabas dėl Indijos, kurią, kaip minėta 5 dalies d punkte, yra numatyta pasirinkti rinkos ekonomikos šalimi nustatant normaliąją vertę Kinijos Liaudies Respublikoje, tinkamumo. Šias pastabas Komisija turi gauti per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

7.   Rašytiniai pareiškimai, klausimyno atsakymai ir susirašinėjimas

Visa suinteresuotųjų šalių informacija ir prašymai privalo būti pateikiami raštu (ne elektronine forma, nebent nurodyta kitaip), būtinai nurodant suinteresuotosios šalies pavadinimą, adresą, e. pašto adresą, telefono ir fakso numerius. Visa rašytinė informacija, įskaitant informaciją, kurios prašoma šiame pranešime, klausimyno atsakymus ir slaptą suinteresuotųjų šalių susirašinėjimą, ženklinama „riboto naudojimo“ (4) grifu, ir pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio 2 dalies nuostatas kartu pateikiamas nekonfidencialus variantas, paženklintas „Suinteresuotosioms šalims susipažinti“.

Komisijos adresas susirašinėjimui:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 4/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks. +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 4/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks. +32 22956505

8.   Nebendradarbiavimas

Tais atvejais, kai suinteresuotoji šalis atsisako leisti susipažinti su būtina informacija, jos nepateikia per nustatytus terminus arba akivaizdžiai trukdo tyrimui, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį išvados (teigiamos arba neigiamos) gali būti daromos remiantis turimais faktais.

Nustačius, kad suinteresuotoji šalis pateikė melagingą ar klaidinančią informaciją, į ją neatsižvelgiama, o remiamasi turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Jei suinteresuotoji šalis nebendradarbiauja arba bendradarbiauja tik iš dalies ir todėl remiamasi turimais faktais, rezultatas gali būti mažiau palankus suinteresuotajai šaliai nei tuo atveju, jei ji būtų bendradarbiavusi.

9.   Tyrimo tvarkaraštis

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 5 dalį tyrimas bus baigtas per 15 mėnesių nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

10.   Asmens duomenų tvarkymas

Pažymima, kad visi per šį tyrimą surinkti asmens duomenys bus naudojami laikantis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (5).

11.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas

Taip pat pažymima, kad suinteresuotosios šalys, manančios, jog patiria sunkumų naudodamosi teise į gynybą, gali reikalauti, kad nagrinėjant bylą dalyvautų Prekybos generalinio direktorato pareigūnas. Šis pareigūnas yra suinteresuotųjų šalių ir Komisijos tarnybų tarpininkas, kuris prireikus tarpininkauja sprendžiant procedūrinius klausimus, galinčius turėti įtakos jų interesų apsaugai atliekant šį tyrimą, ypač galimybės susipažinti su byla, konfidencialumo, terminų pratęsimo bei raštu ir (arba) žodžiu pateiktų nuomonių aiškinimo klausimus. Daugiau informacijos ir kontaktinius duomenis suinteresuotosios šalys gali rasti bylas nagrinėjančio pareigūno tinklalapiuose Prekybos generalinio direktorato svetainėje (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

(2)  OL L 199, 2005 7 29, p. 1.

(3)  OL L 151, 2009 6 16, p. 6.

(4)  Tai reiškia, kad dokumentas skirtas tik vidaus naudojimui. Jis apsaugotas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais 4 straipsnį (OL L 145, 2001 5 31, p. 43). Pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį ir PPO Susitarimo dėl 1994 m. GATT VI straipsnio įgyvendinimo (Antidempingo susitarimo) 6 straipsnį tai yra konfidencialus dokumentas.

(5)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 1.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 324/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 324/24

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 324/08

| 1. | 2010 m. lapkričio 22 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė Companhia de Seguros Tranquilidade, SA (toliau – Tranquilidade, Portugalija), kontroliuojama Espírito Santo Financial Group, SA (toliau – ESFG, Liuksemburgas), ir įmonė Banco Pastor, SA (toliau – Banco Pastor, Ispanija) pirkdamos akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės Pastor Vida, SA de Seguros y Reaseguros (toliau – Pastor Vida, Ispanija), kurią iki šiol išimtinai kontroliavo Banco Pastor, kontrolę, o įmonė Espírito Santo Gestion, S.A.U., S.G.I.I.C. (toliau – ESG, Ispanija), kontroliuojama ESFG, įgyja visos įmonės Gespastor S.G.I.I.C, SA (toliau – Gespastor, Ispanija) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2010 m. lapkričio 22 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė Companhia de Seguros Tranquilidade, SA (toliau – Tranquilidade, Portugalija), kontroliuojama Espírito Santo Financial Group, SA (toliau – ESFG, Liuksemburgas), ir įmonė Banco Pastor, SA (toliau – Banco Pastor, Ispanija) pirkdamos akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įmonės Pastor Vida, SA de Seguros y Reaseguros (toliau – Pastor Vida, Ispanija), kurią iki šiol išimtinai kontroliavo Banco Pastor, kontrolę, o įmonė Espírito Santo Gestion, S.A.U., S.G.I.I.C. (toliau – ESG, Ispanija), kontroliuojama ESFG, įgyja visos įmonės Gespastor S.G.I.I.C, SA (toliau – Gespastor, Ispanija) kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | Tranquilidade: draudimo ir pensijų planų produktai; veikia daugiausia Portugalijoje, taip pat Ispanijoje, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

Tranquilidade: draudimo ir pensijų planų produktai; veikia daugiausia Portugalijoje, taip pat Ispanijoje,

| — | ESG: veikia Ispanijos finansų sektoriaus rinkoje ir valdo investicijų fondus, |
| --- | --- |

—

ESG: veikia Ispanijos finansų sektoriaus rinkoje ir valdo investicijų fondus,

| — | ESFG: teikia banko, draudimo ir turto bei lėšų valdymo paslaugas Portugalijoje ir pasaulio mastu, |
| --- | --- |

—

ESFG: teikia banko, draudimo ir turto bei lėšų valdymo paslaugas Portugalijoje ir pasaulio mastu,

| — | Banco Pastor: įmonių grupė, vykdanti banko operacijas ir platinanti draudimo paslaugas Ispanijoje, |
| --- | --- |

—

Banco Pastor: įmonių grupė, vykdanti banko operacijas ir platinanti draudimo paslaugas Ispanijoje,

| — | Pastor Vida: gyvybės draudimas ir pensijų planai Ispanijoje, |
| --- | --- |

—

Pastor Vida: gyvybės draudimas ir pensijų planai Ispanijoje,

| — | Gespastor: veikia Ispanijos finansų sektoriaus rinkoje ir valdo investicijų fondus. |
| --- | --- |

—

Gespastor: veikia Ispanijos finansų sektoriaus rinkoje ir valdo investicijų fondus.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal EB susijungimų reglamentą (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal EB susijungimų reglamentą (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor): adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor): adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (EB susijungimų reglamentas).

(2)  OL C 56, 2005 3 5, p. 32 (Komunikatas dėl supaprastintos procedūros).

---

| 1.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 324/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 324/26

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV)

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 324/09

| 1. | 2010 m. lapkričio 24 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonės „Votorantim Group“ (Brazilija) ir „Fischer Group“ (Brazilija) įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įsteigtos naujos bendros įmonės (toliau – bendra įmonė), įkurtos sujungus atitinkamas minėtų įmonių dukterines įmones „Citrovita“ ir „Citrosuco“, kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2010 m. lapkričio 24 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonės „Votorantim Group“ (Brazilija) ir „Fischer Group“ (Brazilija) įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą įsteigtos naujos bendros įmonės (toliau – bendra įmonė), įkurtos sujungus atitinkamas minėtų įmonių dukterines įmones „Citrovita“ ir „Citrosuco“, kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | „Votorantim“: cementas ir betonas, kasyba ir metalurgija, celiuliozė ir popierius, vaisių sultys, chemijos pramonės rinkos, savaiminė elektros energija ir finansai, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

„Votorantim“: cementas ir betonas, kasyba ir metalurgija, celiuliozė ir popierius, vaisių sultys, chemijos pramonės rinkos, savaiminė elektros energija ir finansai,

| — | „Fischer“: jūrų paslaugų teikimas naftos platformoms, vaisių sulčių gamyba, |
| --- | --- |

—

„Fischer“: jūrų paslaugų teikimas naftos platformoms, vaisių sulčių gamyba,

| — | bendra įmonė: apelsinų sulčių gamyba ir eksportas. |
| --- | --- |

—

bendra įmonė: apelsinų sulčių gamyba ir eksportas.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (EB susijungimų reglamentas).

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 1.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 324/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 324/27

---

Pranešimas apie paraišką, teikiamą pagal Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnį

Valstybės narės paraiška

2010/C 324/10

2010 m. lapkričio 22 d. Komisija gavo paraišką pagal 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo 30 straipsnio 4 dalį. Pirmoji darbo diena po paraiškos gavimo dienos yra 2010 m. lapkričio 23 d.

Ši Čekijos Respublikos paraiška susijusi su anglies žvalgymu ir gavyba šioje šalyje. 30 straipsnyje nurodyta, kad Direktyva 2004/17/EB netaikoma, jeigu aptariamą veiklą tiesiogiai veikia konkurencija rinkose, į kurias patekti nėra jokių apribojimų. Tokių sąlygų įvertinimas atliekamas tik pagal Direktyvą 2004/17/EB ir nepažeidžia kitų konkurencijos taisyklių taikymo.

Komisija sprendimą dėl šios paraiškos priima ne vėliau nei per tris mėnesius nuo pirmiau nurodytos darbo dienos. Terminas baigiasi 2011 m. vasario 23 d.

Minėto straipsnio 4 dalies trečios pastraipos nuostatos netaikomos. Todėl terminas, per kurį Komisija turi priimti sprendimą, gali būti pratęstas trims mėnesiams. Sprendimas dėl tokio pratęsimo turi būti paskelbtas.

---