# Euroopa Liidu C 325/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.325.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 325 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide2. detsember 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.325.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 325

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide2. detsember 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2010/C 325/01 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused kultuurivaldkonna töökava kohta aastateks 2011–2014 | 1 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 325/02 | Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 1,00 % 1. detsember 2010 – Euro vahetuskurss | 10 |
| 2010/C 325/03 | Komisjoni teatis 27 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. detsembrist 2010 (Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1)) | 11 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2010/C 325/04 | Kutse märkuste esitamiseks vastavalt järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud EFTA riikide lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2 riigiabi andmise kohta seoses kindlate hoonete müügiga Haslemoen Leiris asuva siselaagri territooriumil | 12 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2010/C 325/01

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused kultuurivaldkonna töökava kohta aastateks 2011–2014

1

Euroopa Komisjon

2010/C 325/02

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 1,00 % 1. detsember 2010 – Euro vahetuskurss

10

2010/C 325/03

Komisjoni teatis 27 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. detsembrist 2010 (Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1))

11

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2010/C 325/04

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud EFTA riikide lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2 riigiabi andmise kohta seoses kindlate hoonete müügiga Haslemoen Leiris asuva siselaagri territooriumil

12

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | EFTA kohus |
| 2010/C 325/05 | Héraðsdómur Reykjavíkuri 26. märtsi 2010. aasta taotlus EFTA kohtule nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas Þór Kolbeinsson vs. Islandi riik (Kohtuasi E-2/10) | 21 |
| 2010/C 325/06 | Vürstliku apellatsioonikohtu 19. mai 2010. aasta taotlus EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas Dr. Joachim Kottke vs. Präsidial Anstalt ja Sweetlye Stiftung (Kohtuasi E-5/10) | 22 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 325/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6029 – Danish Crown/D&S Fleisch) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 23 |
| 2010/C 325/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6054 – First Reserve Corporation/Blackstone/PBF Energy) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 24 |
| 2010/C 325/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6052 – London & Continental Railways/Lend Lease Europe/Stratford City Business District) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 25 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

2010/C 325/05

Héraðsdómur Reykjavíkuri 26. märtsi 2010. aasta taotlus EFTA kohtule nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas Þór Kolbeinsson vs. Islandi riik (Kohtuasi E-2/10)

21

2010/C 325/06

Vürstliku apellatsioonikohtu 19. mai 2010. aasta taotlus EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas Dr. Joachim Kottke vs. Präsidial Anstalt ja Sweetlye Stiftung (Kohtuasi E-5/10)

22

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 325/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6029 – Danish Crown/D&S Fleisch) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

23

2010/C 325/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6054 – First Reserve Corporation/Blackstone/PBF Energy) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

24

2010/C 325/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6052 – London & Continental Railways/Lend Lease Europe/Stratford City Business District) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 2.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/1

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused kultuurivaldkonna töökava kohta aastateks 2011–2014

2010/C 325/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

| 1. | tuletades meelde Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 167 Euroopa Liidule kultuurivaldkonnas omistatud eesmärke; |
| --- | --- |

1.

tuletades meelde Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 167 Euroopa Liidule kultuurivaldkonnas omistatud eesmärke;

| 2. | meenutades nõukogu 16. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava (1) ja selle strateegiliste eesmärkide kohta, milleks on kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamine, kultuuri kui loovuse allika edendamine Lissaboni majanduskasvu, tööhõive, innovatsiooni ja konkurentsivõime strateegia raames ning kultuuri kui ELi rahvusvaheliste suhete olulise mõjuri edendamine; |
| --- | --- |

2.

meenutades nõukogu 16. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava (1) ja selle strateegiliste eesmärkide kohta, milleks on kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamine, kultuuri kui loovuse allika edendamine Lissaboni majanduskasvu, tööhõive, innovatsiooni ja konkurentsivõime strateegia raames ning kultuuri kui ELi rahvusvaheliste suhete olulise mõjuri edendamine;

| 3. | võttes arvesse komisjoni 19. juuli 2010. aasta aruannet Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava rakendamise kohta (2) ning sellega kaasnevat komisjoni talituste töödokumenti (3); |
| --- | --- |

3.

võttes arvesse komisjoni 19. juuli 2010. aasta aruannet Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava rakendamise kohta (2) ning sellega kaasnevat komisjoni talituste töödokumenti (3);

| 4. | olles veendunud, et kultuur võib aidata saavutada tööhõive ning aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020. aastal” (4) eesmärke; |
| --- | --- |

4.

olles veendunud, et kultuur võib aidata saavutada tööhõive ning aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020. aastal” (4) eesmärke;

| 5. | olles arvamusel, et nõukogu kultuurivaldkonna töökava aastateks 2008–2010 oli eelkõige tänu avatud koordinatsiooni meetodi kasutamisele uus oluline etapp liikmesriikide kultuurialase koostöö tihendamisel ja Euroopa sellealaste meetmete ühtsuse ja nähtavuse parandamisel, toonitades samas kultuuri horisontaalset rolli; |
| --- | --- |

5.

olles arvamusel, et nõukogu kultuurivaldkonna töökava aastateks 2008–2010 oli eelkõige tänu avatud koordinatsiooni meetodi kasutamisele uus oluline etapp liikmesriikide kultuurialase koostöö tihendamisel ja Euroopa sellealaste meetmete ühtsuse ja nähtavuse parandamisel, toonitades samas kultuuri horisontaalset rolli;

| 6. | võttes teadmiseks nõukogu kultuurivaldkonna 2008.–2010. aasta töökava raames tehtud töö tulemused ja eelkõige heade tavade kindlakstegemise ja jagamise liikmesriikide loodud töörühmade abil ning töörühmade antud soovitused; |
| --- | --- |

6.

võttes teadmiseks nõukogu kultuurivaldkonna 2008.–2010. aasta töökava raames tehtud töö tulemused ja eelkõige heade tavade kindlakstegemise ja jagamise liikmesriikide loodud töörühmade abil ning töörühmade antud soovitused;

| 7. | olles arvamusel, et I lisas esitatud töökava peab tuginema tehtud tööle ja kõnealustele soovitustele ning katma nelja-aastase perioodi, võimaldades vahekokkuvõtte tegemist; |
| --- | --- |

7.

olles arvamusel, et I lisas esitatud töökava peab tuginema tehtud tööle ja kõnealustele soovitustele ning katma nelja-aastase perioodi, võimaldades vahekokkuvõtte tegemist;

LEPIVAD KOKKU:

| — | võtta kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega vastu I lisas esitatud töökava aastateks 2011–2014 ning II lisas esitatud liikmesriikide loodud töörühmade moodustamise ja toimimisega seotud põhimõtted; |
| --- | --- |

—

võtta kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega vastu I lisas esitatud töökava aastateks 2011–2014 ning II lisas esitatud liikmesriikide loodud töörühmade moodustamise ja toimimisega seotud põhimõtted;

| — | luua I ja II lisas määratletud põhimõtete ja volituste alusel liikmesriikide volitatud ekspertidest koosnevad töörühmad ning jälgida nende tööd; |
| --- | --- |

—

luua I ja II lisas määratletud põhimõtete ja volituste alusel liikmesriikide volitatud ekspertidest koosnevad töörühmad ning jälgida nende tööd;

| — | rakendada I lisas välja toodud töökava prioriteete
  —   prioriteet A: kultuuriline mitmekesisus, kultuuridevaheline dialoog ning juurdepääsetav ja kaasav kultuur;
  —   prioriteet B: kultuuri- ja loomemajandus;
  —   prioriteet C: oskused ja liikuvus;
  —   prioriteet D: kultuuripärand, sealhulgas kollektsioonide liikuvus;
  —   prioriteet E: kultuur välissuhetes;
  —   prioriteet F: kultuuristatistika. |
| --- | --- |

—

rakendada I lisas välja toodud töökava prioriteete

—   prioriteet A: kultuuriline mitmekesisus, kultuuridevaheline dialoog ning juurdepääsetav ja kaasav kultuur;

—   prioriteet B: kultuuri- ja loomemajandus;

—   prioriteet C: oskused ja liikuvus;

—   prioriteet D: kultuuripärand, sealhulgas kollektsioonide liikuvus;

—   prioriteet E: kultuur välissuhetes;

—   prioriteet F: kultuuristatistika.

Kõnealuste prioriteetide eesmärk on anda konkreetseid ja kasutatavaid tulemusi, eelkõige töörühmade jaoks;

KUTSUVAD KOMISJONI JA LIIKMESRIIKE ÜLES:

| — | konsulteerima regulaarselt asjaomaste pooltega ja teavitama neid töö käigust, saavutatud tulemustest ja töörühmade antud soovituste rakendamisest, et jälgida töö asjakohasust ja läbipaistvust; |
| --- | --- |

—

konsulteerima regulaarselt asjaomaste pooltega ja teavitama neid töö käigust, saavutatud tulemustest ja töörühmade antud soovituste rakendamisest, et jälgida töö asjakohasust ja läbipaistvust;

| — | tegema töökava rakendamise vahekokkuvõtte, et teha võimalikke kohandusi või ümberkorraldusi, võttes arvesse saavutatud tulemusi ja liidu poliitilisi arenguid; |
| --- | --- |

—

tegema töökava rakendamise vahekokkuvõtte, et teha võimalikke kohandusi või ümberkorraldusi, võttes arvesse saavutatud tulemusi ja liidu poliitilisi arenguid;

KUTSUVAD KOMISJONI JA NÕUKOGU EESISTUJARIIKE ÜLES:

| — | esitama liikmesriikidele komisjoni ja/või nõukogu muudesse tegevusvaldkondadesse kuuluvaid algatusi, mis mõjutavad kultuuri valdkonda; |
| --- | --- |

—

esitama liikmesriikidele komisjoni ja/või nõukogu muudesse tegevusvaldkondadesse kuuluvaid algatusi, mis mõjutavad kultuuri valdkonda;

KUTSUVAD NÕUKOGU EESISTUJARIIKE ÜLES:

| — | võtma eesistujariikide kolmikut silmas pidades arvesse töökava prioriteete oma programmi koostamisel, andma aru selle rakendamisest ning kasutama ära töökava raames saadud tulemusi; |
| --- | --- |

—

võtma eesistujariikide kolmikut silmas pidades arvesse töökava prioriteete oma programmi koostamisel, andma aru selle rakendamisest ning kasutama ära töökava raames saadud tulemusi;

| — | hindama, kas oleks asjakohane korraldada eelkõige






  — | kultuuriministeeriumide kõrgemate ametnike kohtumine, et arutada ja kasutusele võtta töökava raames saavutatud tulemusi; |
| --- | --- | --- |

—

hindama, kas oleks asjakohane korraldada eelkõige

—

kultuuriministeeriumide kõrgemate ametnike kohtumine, et arutada ja kasutusele võtta töökava raames saavutatud tulemusi;

| — | kultuuriministeeriumide kõrgemate ametnike ning välisministeeriumide kultuurivaldkonna eest vastutavate kõrgemate ametnike mitteametlik kohtumine, et töötada välja välissuhete kultuuriaspekte käsitlev strateegiline lähenemisviis ja tugevdada sellealast koostööd; |
| --- | --- |

—

kultuuriministeeriumide kõrgemate ametnike ning välisministeeriumide kultuurivaldkonna eest vastutavate kõrgemate ametnike mitteametlik kohtumine, et töötada välja välissuhete kultuuriaspekte käsitlev strateegiline lähenemisviis ja tugevdada sellealast koostööd;

| — | näha ette võimalus korraldada töökava elluviimise raames kultuuriministeeriumide ja teiste valdkondade kõrgemate ametnike kohtumisi; |
| --- | --- |

—

näha ette võimalus korraldada töökava elluviimise raames kultuuriministeeriumide ja teiste valdkondade kõrgemate ametnike kohtumisi;

KUTSUVAD KOMISJONI ÜLES:

| — | teavitama regulaarselt ühelt poolt liikmesriike kodanikuühiskonna struktureeritud dialoogi platvormide tööst ja teiselt poolt kõnealuseid platvorme töökava raames tehtud tööst; |
| --- | --- |

—

teavitama regulaarselt ühelt poolt liikmesriike kodanikuühiskonna struktureeritud dialoogi platvormide tööst ja teiselt poolt kõnealuseid platvorme töökava raames tehtud tööst;

| — | korraldama kord aastas kohtumise kandidaatriikidega, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmetega ja teiste programmis „Kultuur” osalevate riikidega, et teavitada neid töökava raames tehtud tööst ja võimaldada arutelu liikmesriikide, töörühmade esimeeste ning komisjoniga; |
| --- | --- |

—

korraldama kord aastas kohtumise kandidaatriikidega, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmetega ja teiste programmis „Kultuur” osalevate riikidega, et teavitada neid töökava raames tehtud tööst ja võimaldada arutelu liikmesriikide, töörühmade esimeeste ning komisjoniga;

| — | võtma enne 2014. aasta esimest poolt vastu lõpliku aruande töökava rakendamise ja asjakohasuse kohta, toetudes liikmesriikide vabatahtlikule panusele. Kõnealune aruanne oleks aluseks uue töökava koostamisele 2014. aasta teisel poolel; |
| --- | --- |

—

võtma enne 2014. aasta esimest poolt vastu lõpliku aruande töökava rakendamise ja asjakohasuse kohta, toetudes liikmesriikide vabatahtlikule panusele. Kõnealune aruanne oleks aluseks uue töökava koostamisele 2014. aasta teisel poolel;

TERVITAVAD:

komisjoni kavatsust toetada liikmesriikide meetmeid I lisas esitatud töökava elluviimisel.

---

(1)  ELT C 287, 29.11.2007, lk 1.

(2)  KOM(2010) 390 lõplik.

(3)  SEK(2010) 904.

(4)  Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta järeldused (dok EUCO 13/1/10 REV 1).

---

LISA I

Prioriteet A:   kultuuriline mitmekesisus, kultuuridevaheline dialoog ning juurdepääsetav ja kaasav kultuur

Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava – kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamine (strateegiline eesmärk nr 1)

„Euroopa 2020. aastal” – kaasav majanduskasv (prioriteet 3)

| Osalejad | Teemad | Vahendid ja töömeetodid | Eeldatavad tulemused ja esialgne ajakava |
| --- | --- | --- | --- |
| Liikmesriigid: | Teema nr 1: | avaliku sektori kunsti- ja kultuuriasutuste roll: |

Osalejad

Teemad

Vahendid ja töömeetodid

Eeldatavad tulemused ja esialgne ajakava

Liikmesriigid:

Teema nr 1:

avaliku sektori kunsti- ja kultuuriasutuste roll:

Liikmesriikide ekspertidest koosnev töörühm (avatud koordinatsiooni meetod) (1).

| i) | kultuurile parema juurdepääsu ja selles ulatuslikuma osalemise edendamises; |
| --- | --- |

i)

kultuurile parema juurdepääsu ja selles ulatuslikuma osalemise edendamises;

Eksperdid teevad kindlaks avaliku sektori kunsti- ja kultuuriasutuste poliitika ja head tavad, et edendada paremat juurdepääsu kultuurile ja selles ulatuslikumat osalemist, sealhulgas haavatavate või vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse käes kannatavate rühmade hulgas (2).

2011–2012

Poliitika kindlakstegemine ning avaliku sektori kunsti- ja kultuuriasutustele mõeldud heade tavade käsiraamat.

| ii) | kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamises. |
| --- | --- |

ii)

kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamises.

Eksperdid teevad kindlaks avaliku sektori kunsti- ja kultuuriasutustes kultuuride ja sotsiaalsete rühmade vahelise teabevahetuse soodustamise võimaluste loomise poliitika ja head tavad, eelkõige tõstes esile pärandi kultuuridevahelist mõõdet ning edendades kunsti- ja kultuuriharidust ja arendades kultuuridevahelisi oskusi.

2012–2013

Poliitika kindlakstegemine ning avaliku sektori kunsti- ja kultuuriasutustele mõeldud heade tavade käsiraamat.

Liikmesriigid:

| Teema nr 2: | võtmepädevuse „kultuuriteadlikkus ja -pädevus” arendamine (3). |
| --- | --- |

Teema nr 2:

võtmepädevuse „kultuuriteadlikkus ja -pädevus” arendamine (3).

Liikmesriikide ekspertidest koosnev töörühm (avatud koordinatsiooni meetod) (1).

Eksperdid (4) teevad kindlaks head tavad, mida tuleb rakendada kõnealuse võtmepädevuse arendamiseks ja selle integreerimiseks hariduspoliitikasse, võttes aluseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovituses võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (5) kindlaksmääratud teadmised ja hoiakud.

2013–2014

Liikmesriigi ja Euroopa tasandi kultuuri- ja haridusasutustele mõeldud heade tavade käsiraamat.

Euroopa Komisjon:

Kultuuri seisukohast kaasavate linnade edendamine.

Komisjon teeb kindlaks head tavad ja vahendid, mille eesmärk on edendada kultuuri seisukohast kaasavaid linnu, toetudes ELi poolt kaasrahastatud linnade mitmekesisuse haldamist käsitlevate projektide tulemustele (6).

Alates 2011. aastast.

Heade tavade kindlakstegemine.

Euroopa Komisjon:

Mitmekeelsuse edendamine.

Uuring subtiitrite kasutamise kohta võõrkeelte õppimisele innustamisel: uuringu eesmärk on hinnata, mil viisil ja millises ulatuses subtiitrite kasutamine innustab võõrkeeli õppima ja hõlbustab keeleõpet ning aitab kaasa võõrkeelte valdamisele, aidates kaasa keeltesõbraliku keskkonna tekkele, pidades eelkõige silmas kultuurilise mõõtme väärtustamist.

Lõpparuannet oodatakse 2011. aasta teises kvartalis.

Prioriteet B:   kultuuri- ja loomemajandus

Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava – kultuuri kui loovuse allika edendamine (strateegiline eesmärk nr 2)

„Euroopa 2020. aastal” – aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu strateegia (prioriteedid 1 ja 2)

| Osalejad | Teemad | Vahendid ja töömeetodid | Eeldatavad tulemused ja esialgne ajakava |
| --- | --- | --- | --- |
| Liikmesriigid: | Teema nr 1: | liidu toetusprogrammide, sh struktuurifondide strateegiline kasutamine, et edendada kultuuri potentsiaali kohaliku ja piirkondliku arengu valdkonnas ning kultuuri- ja loomemajanduse mõju levimist majandusele laiemalt. |

Osalejad

Teemad

Vahendid ja töömeetodid

Eeldatavad tulemused ja esialgne ajakava

Liikmesriigid:

Teema nr 1:

liidu toetusprogrammide, sh struktuurifondide strateegiline kasutamine, et edendada kultuuri potentsiaali kohaliku ja piirkondliku arengu valdkonnas ning kultuuri- ja loomemajanduse mõju levimist majandusele laiemalt.

Liikmesriikide ekspertidest koosnev töörühm (avatud koordinatsiooni meetod) (7).

Eksperdid teevad kindlaks, võrdlevad ja kujundavad valdkonna häid tavasid haldusasutuste ja kultuurisektori ettevõtjate, eelkõige kultuuri- ja loomemajanduse jaoks, toetudes nõukogu 10. mai 2010. aasta järeldustele (8) ja uuringule, mis käsitleb kultuuri panust piirkondlikku ja kohalikku arengusse.

Eksperdid uurivad muu hulgas kultuuri- ja loomemajanduse mõju majandusele laiemalt, pidades eelkõige silmas innovatsiooni, ning võimalust kasutada paremini liidu toetusprogramme kõnealuse mõju edendamiseks.

2011

Poliitikaalane käsiraamat.

Kaaluda Euroopa tasandil teadlikkuse suurendamise algatust, mida rakendavad ühiselt komisjon ja liikmesriigid, et edendada kultuuri integreerimist piirkondlikku ja kohalikku arengut käsitlevasse poliitikasse ning toetada aruka spetsialiseerumise strateegiaid.

Liikmesriigid:

| Teema nr 2: | kultuuri- ja loomemajanduse ekspordi ja rahvusvaheliseks muutumise tugistrateegiad. |
| --- | --- |

Teema nr 2:

kultuuri- ja loomemajanduse ekspordi ja rahvusvaheliseks muutumise tugistrateegiad.

Liikmesriikide ekspertidest koosnev töörühm (avatud koordinatsiooni meetod) (7).

Eksperdid teevad kindlaks head tavad kultuuri- ja loomemajanduse ekspordi ja rahvusvaheliseks muutumise tugistrateegiate valdkonnas.

2012–2013

Heade tavade käsiraamat

Liikmesriigid:

| Teema nr 3: | head tavad kultuuri- ja loomesektori väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate finantskorralduse valdkonnas. |
| --- | --- |

Teema nr 3:

head tavad kultuuri- ja loomesektori väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate finantskorralduse valdkonnas.

Liikmesriikide ekspertidest koosnev töörühm (avatud koordinatsiooni meetod) (7).

Eksperdid koostavad käsiraamatu nii kultuuri- ja loomemajanduse valdkonna rahastajate kui ka vahendite kasutajate tarvis, võttes aluseks olemasolevaid rahastamismehhanisme ja maksustamismeetmeid käsitleva analüüsi, mis valmis Euroopa Komisjoni tellitud kahe uuringu tulemusena (9). Töös võetakse arvesse teisi kõnealuses valdkonnas Euroopa tasandil algatatud meetmeid, vastavalt komisjoni rohelisele raamatule kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta (10).

2013–2014

Heade tavade käsiraamat koos konkreetsete näidetega.

Euroopa Komisjon:

Järelmeetmed rohelisele raamatule kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta.

Komisjon uurib üldsusega konsulteerimise tulemusi ja avaldab 2010. aasta lõpuks saadud tagasiside analüüsi, et teha 2011. aasta esimesel poolel kultuuri- ja loomemajanduse edendamist ja toetamist käsitleva algatuse ettepanek.

Alates 2011. aastast.

Euroopa Komisjon:

Euroopa loomemajanduse liidu loomine.

Komisjon loob Euroopa loomemajanduse liidu, mis põhineb tema talituste vahelisel, sh ettevõtluse peadirektoraadiga tehtaval tihedal koostööl.

Alates 2011. aastast.

Euroopa Komisjon:

Kultuuriturismi kui jätkusuutliku sotsiaalmajandusliku arengu edasiviiva jõu edendamine.

Euroopa turismivaldkonna poliitika uut konteksti käsitleva komisjoni teatise (11) raames loob komisjon tiheda koostöö oma talituste vahel, sealhulgas ettevõtluse peadirektoraadiga, et edendada kultuuriturismi ja sellega seotud ettevõtete arengut ning teha kindlaks head tavad kultuuriturismi, sh materiaalse ja mittemateriaalse pärandi säästvaks majandamiseks piirkondlikes integreeritud arengustrateegiates.

Alates 2011. aastast.

Prioriteet C:   oskused ja liikuvus

Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava – kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamine ning kultuuri kui loovuse allika edendamine (strateegilised eesmärgid nr 1 ja 2)

„Euroopa 2020. aastal” – aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia (prioriteedid 1, 2 ja 3)

| Osalejad | Teemad | Vahendid ja töömeetodid | Eeldatavad tulemused ja esialgne ajakava |
| --- | --- | --- | --- |
| Liikmesriigid: | Teema nr 1: | liikuvusalased toetusprogrammid. |

Osalejad

Teemad

Vahendid ja töömeetodid

Eeldatavad tulemused ja esialgne ajakava

Liikmesriigid:

Teema nr 1:

liikuvusalased toetusprogrammid.

Liikmesriikide ekspertidest koosnev töörühm (avatud koordinatsiooni meetod) (12).

Eksperdid analüüsivad ja hindavad liikuvusalaseid toetusprogramme ja -kavasid, et teha kindlaks takistused ja probleemid, mis tekivad eelkõige väiksematel ettevõtjatel, noortel loomeinimestel ja elukutselistel kultuuritöötajatel, võttes aluseks 2008. aasta uuringu „Mobility matters”. Lisaks teevad nad kindlaks head tavad, mis võimaldavad kõnealused raskused kõrvaldada.

2011–2012

Analüüsi tulemused; takistuste ja heade tavade kindlakstegemine.

Liikmesriigid:

| Teema nr 2: | loomepartnerluste edendamine (13). |
| --- | --- |

Teema nr 2:

loomepartnerluste edendamine (13).

Liikmesriikide ekspertidest koosnev töörühm (avatud koordinatsiooni meetod) (12).

Eksperdid määravad kindlaks ja modelleerivadedukad partnerlused ja tavad, sealhulgas nende positiivse mõju.

2012–2013

Poliitikaalane käsiraamat.

Kaaluda Euroopa tasandil loomepartnerluste edendamise algatust, mida rakendavad ühiselt komisjon ja liikmesriikide riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud partnerid.

Liikmesriigid:

| Teema nr 3: | Loomeinimeste liikuvuse programmid. |
| --- | --- |

Teema nr 3:

Loomeinimeste liikuvuse programmid.

Liikmesriikide ekspertidest koosnev töörühm (avatud koordinatsiooni meetod) (12).

Eksperdid määravad kindlaks loomeinimeste liikuvuse programmide ettevalmistamise ja läbiviimise ning järelmeetmete edukust mõjutavad tegurid, pöörates erilist tähelepanu suutlikkuse arendamisele ning saabuvate/lahkuvate loomeinimeste tasakaalu parandamisele. Kindlaksmääratud hea tava peaks aitama arendada suutlikkust nii ELi piires kui ka loomeinimeste liikuvuse programmide arendamisel kolmandates riikides ning hõlbustama ELi tasandi võrgustike loomist.

2013–2014

Liikuvuse programmide ettevalmistamise, korraldamise ja järelevalve ning võrgustike ja toetusmehhanismide loomise heade tavade käsiraamat.

Euroopa Komisjon:

Oskuste kindlakstegemine ja arendamine kultuuriga tegelevate valdkondlike nõuandekogude abil (14).

Komisjon otsib oma talituste vahelise, sealhulgas tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraadiga tehtava tiheda koostöö abil võimalust luua ELi tasandil kultuuriga tegelevad sektorilised nõuandekogud. Nõuandekogude ülesanne on aidata kujundada asjaomase sektori poliitikat, analüüsides tööhõiveturu võimalikke arenguid sektoris ja võimaldades paremini katta tööhõiveturu oskustega seotud vajadusi.

Alates 2011. aastast.

Teabevahetus ja head tavad

Euroopa Komisjon:

Meediakirjaoskuse edendamine.

Meediakirjaoskust käsitlev uuring. Uuringus katsetatakse ja täpsustatakse kriteeriume, mis võimaldavad hinnata meediakirjaoskuse taset liikmesriikides vastavalt audiovisuaalsete meediateenuste direktiivile, (15) milles on sätestatud komisjoni aruanne meediakirjaoskuse taseme kohta liikmesriikides.

2010–2011

Euroopa Komisjon:

Liikuvuse valdkonna teabestandardeid käsitlevate ettepanekute edasine areng.

Komisjoni moodustatud eksperdirühm töötab välja teabestandardeid käsitlevaid ettepanekuid, võttes arvesse avatud koordinatsiooni meetodi töörühma 2010. aasta juunis tehtud soovitusi (töökava aastateks 2008–2010) elukutseliste kultuuritöötajate liikuvuse kohta. Komisjon esitab 2011. aastal nõukogu soovituse ettepaneku liikuvuse valdkonna teabestandardite kohta.

2011

Üksikasjalik ettepanek teabe- ja nõustamisteenuste sisu ja standardite kohta.

Euroopa Komisjon:

Loomeinimeste liikuvusega seotud haldustavade (sealhulgas viisad, maksud, sotsiaalkindlustus) analüüs.

Komisjon korraldab temaatilisi seminare, kus osalevad liikmesriikide ametiasutused, komisjoni talitused ja lõppkasutajad ning mis hõlbustavad teabe ja heade tavade vahetamist.

2011–2014

Heade tavade käsiraamat liikmesriikide ametiasutustele.

Prioriteet D:   kultuuripärand, sh kollektsioonide liikuvus

Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava – kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise dialoogi edendamine (strateegiline eesmärk nr 1)

„Euroopa 2020. aastal” – jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia (prioriteedid 2 ja 3)

| Osalejad | Teemad | Vahendid ja töömeetodid | Eeldatavad tulemused ja esialgne ajakava |
| --- | --- | --- | --- |
| Liikmesriigid: | Laenuks andmise ja võtmise protsessi hõlbustavate viiside ja vahendite uurimine. | Liikmesriikide ekspertidest koosnev töörühm (avatud koordinatsiooni meetod) (16).
  Eksperdid teevad kindlaks kollektsioonide liikuvuse valdkonna kõigi asjakohaste küsimustega seotud head tavad. | 2011–2012
  Riiklike tagatiste toimimist käsitlev abivahend (sisaldab suuniseid heade tavade, mudelite ja kasutusjuhendite valdkonnas).
  Heade tavade käsiraamat liikmesriikide ametiasutustele muude asjakohaste küsimuste kohta. |
| Liikmesriigid ja Euroopa Komisjon: | Kultuuripärandi, sealhulgas filmipärandi digiteerimise järelmeetmed. | Komisjoni analüüsirühm (nn tarkade komitee) esitab 2010. aasta lõpuks soovitused Euroopa kultuuripärandi digiteerimise, säilitamise ja sellele sidusjuurdepääsu tagamise kohta digiajastul. | Aruanne 2010. aasta lõpus, järelmeetmed 2011. aastal. |
| Digiteerimise ja digitaalse säilitamisega tegelev liikmesriikide eksperdirühm jätkab oma tööd seoses Euroopa digitaalse raamatukogu rahastamise ja haldamisega pärast 2013. aastat. | 2011–2012 |
| Komisjon teeb 2012. aastaks ettepaneku Euroopa digitaalse raamatukogu rahastamise jätkusuutliku programmi kohta vastavalt Euroopa digitaalsele tegevuskavale (17) ja selle põhimeetmele nr 15 ning nõukogu 10. mai 2010. aasta järeldustele „Europeana kohta: edasised sammud” (18). | 2012 |
| Filmiekspertide rühma (filmipärandi alarühma) liikmed vahetavad häid tavasid seoses järelmeetmetega nõukogu 18. novembri 2010. aasta järeldustele Euroopa filmipärandi, sealhulgas digiajastu väljakutsete kohta (19). | Alates 2011. aastast. |
| Liikmesriigid ja Euroopa Komisjon: | Euroopa kultuuripärandi märgise loomine (20). | Komisjon valmistab tihedas koostöös Euroopa eksperdikomiteega ette taotluste vormid ja suunised, mille eesmärk on hõlbustada valiku- ja kontrollimenetlusi. | 2011–2012 |
| Toimuvad esimesed mälestiste valimised ajutise menetluse raames. | 2013–2014 |
| Euroopa Komisjon: | Kultuuriväärtuste ebaseadusliku kaubanduse takistamine ja sellega peetav võitlus | Kultuuriväärtuste ebaseadusliku kaubanduse takistamist ja sellega peetavat võitlust käsitleva käimasoleva uuringu tulemuste alusel (aruanne valmib eeldatavalt 2011. aasta keskel) loob komisjon oma talituste vahel tugevdatud koostöö. Komisjoni poolt kokku kutsutud eksperdirühm (21) võib koostöös liikmesriikidega teha olemasolevate dokumentide ja seadustike alusel ning võttes arvesse liidu kõnealuse valdkonna asjakohaseid vahendeid ettepaneku abivahendi kohta, mis sisaldab heade tavade suuniseid ja eetikakoodeksit nõuetekohase hoolsuse tagamiseks võitluses ebaseadusliku kaubanduse ja vargustega. | 2012–2013
  Abivahend ebaseadusliku kaubanduse ja vargustega võitlemiseks. |
| Euroopa Komisjon: | Kunstiteoste hindamise süsteemide analüüsimine. | Viiakse läbi kunstiteoste hindamise süsteeme käsitlev võrdlev uuring seoses riigi tagatiste, kindlustuse ja jagatud vastutusega. | Aruanne 2012. aastal. |

Osalejad

Teemad

Vahendid ja töömeetodid

Eeldatavad tulemused ja esialgne ajakava

Liikmesriigid:

Laenuks andmise ja võtmise protsessi hõlbustavate viiside ja vahendite uurimine.

Liikmesriikide ekspertidest koosnev töörühm (avatud koordinatsiooni meetod) (16).

Eksperdid teevad kindlaks kollektsioonide liikuvuse valdkonna kõigi asjakohaste küsimustega seotud head tavad.

2011–2012

Riiklike tagatiste toimimist käsitlev abivahend (sisaldab suuniseid heade tavade, mudelite ja kasutusjuhendite valdkonnas).

Heade tavade käsiraamat liikmesriikide ametiasutustele muude asjakohaste küsimuste kohta.

Liikmesriigid ja Euroopa Komisjon:

Kultuuripärandi, sealhulgas filmipärandi digiteerimise järelmeetmed.

Komisjoni analüüsirühm (nn tarkade komitee) esitab 2010. aasta lõpuks soovitused Euroopa kultuuripärandi digiteerimise, säilitamise ja sellele sidusjuurdepääsu tagamise kohta digiajastul.

Aruanne 2010. aasta lõpus, järelmeetmed 2011. aastal.

Digiteerimise ja digitaalse säilitamisega tegelev liikmesriikide eksperdirühm jätkab oma tööd seoses Euroopa digitaalse raamatukogu rahastamise ja haldamisega pärast 2013. aastat.

2011–2012

Komisjon teeb 2012. aastaks ettepaneku Euroopa digitaalse raamatukogu rahastamise jätkusuutliku programmi kohta vastavalt Euroopa digitaalsele tegevuskavale (17) ja selle põhimeetmele nr 15 ning nõukogu 10. mai 2010. aasta järeldustele „Europeana kohta: edasised sammud” (18).

2012

Filmiekspertide rühma (filmipärandi alarühma) liikmed vahetavad häid tavasid seoses järelmeetmetega nõukogu 18. novembri 2010. aasta järeldustele Euroopa filmipärandi, sealhulgas digiajastu väljakutsete kohta (19).

Alates 2011. aastast.

Liikmesriigid ja Euroopa Komisjon:

Euroopa kultuuripärandi märgise loomine (20).

Komisjon valmistab tihedas koostöös Euroopa eksperdikomiteega ette taotluste vormid ja suunised, mille eesmärk on hõlbustada valiku- ja kontrollimenetlusi.

2011–2012

Toimuvad esimesed mälestiste valimised ajutise menetluse raames.

2013–2014

Euroopa Komisjon:

Kultuuriväärtuste ebaseadusliku kaubanduse takistamine ja sellega peetav võitlus

Kultuuriväärtuste ebaseadusliku kaubanduse takistamist ja sellega peetavat võitlust käsitleva käimasoleva uuringu tulemuste alusel (aruanne valmib eeldatavalt 2011. aasta keskel) loob komisjon oma talituste vahel tugevdatud koostöö. Komisjoni poolt kokku kutsutud eksperdirühm (21) võib koostöös liikmesriikidega teha olemasolevate dokumentide ja seadustike alusel ning võttes arvesse liidu kõnealuse valdkonna asjakohaseid vahendeid ettepaneku abivahendi kohta, mis sisaldab heade tavade suuniseid ja eetikakoodeksit nõuetekohase hoolsuse tagamiseks võitluses ebaseadusliku kaubanduse ja vargustega.

2012–2013

Abivahend ebaseadusliku kaubanduse ja vargustega võitlemiseks.

Euroopa Komisjon:

Kunstiteoste hindamise süsteemide analüüsimine.

Viiakse läbi kunstiteoste hindamise süsteeme käsitlev võrdlev uuring seoses riigi tagatiste, kindlustuse ja jagatud vastutusega.

Aruanne 2012. aastal.

Prioriteet E:   kultuur välissuhetes

Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava – kultuuri kui ELi rahvusvaheliste suhete olulise mõjuri edendamine (strateegiline eesmärk nr 3)

„Euroopa 2020. aastal” – välispoliitiliste vahendite ärakasutamine

| Osalejad | Teemad | Vahendid ja töömeetodid | Eeldatavad tulemused ja esialgne ajakava |
| --- | --- | --- | --- |
| Liikmesriigid ja Euroopa Komisjon: | Strateegilise lähenemisviisi väljatöötamine ja koostöö arendamine. | Nõukogu eesistujariike kutsutakse üles hindama, kas on asjakohane korraldada kultuuriministeeriumide kõrgemate ametnike ning välisministeeriumide kultuurivaldkonna eest vastutavate kõrgemate ametnike mitteametlik kohtumine, et töötada välja välissuhete kultuuriaspekte käsitlev strateegiline lähenemisviis ja tugevdada sellealast koostööd. Kõrgemad ametnikud määravad ise kindlaks töö ajakava, käsitletavad probleemid ja eeldatavad tulemused. | 2011–2014 |
| Teabe jagamist võimaldavate vahendite arendamine. | Pärast välisministeeriumide kultuuriüksuste 2010. aasta mais Mallorcal toimunud kohtumist valmistab komisjon ette kokkulepitud näidisel põhineva veebilahenduse teabe jagamiseks. Liikmesriigid ja komisjon ajakohastavad korrapäraselt enda kohta käivat teavet, et materjali oleks võimalik kasutada praktilise koostöö ja arutelu alusena. | Teabevahendi loomine 2011. aastal. |
| Liikmesriigid ja Euroopa Komisjon | UNESCO 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni ratifitseerimise ja rakendamise edendamine. | Jätkata konventsiooni ratifitseerimise ja selle eesmärkide edendamist suhetes kolmandate riikidega.
  Jätkata konventsiooni rakendamist ja integreerida selle eesmärgid asjakohastesse Euroopa ja riiklikesse poliitikatesse. | Jooksvalt. |
| Euroopa Komisjon: | Kultuurisuhete edendamine kolmandate riikidega. | Kutsuda vajaduse korral kokku eksperdirühmad, et arutada mõne konkreetse küsimuse üle ja lihtsustada kolmandate riikidega seotud kultuurisuhteid käsitlevate strateegiate loomist. Eksperdirühmadel (22) palutakse piirkondlikul tasandil tegelda konkreetsete küsimustega, nagu kultuur ja naabrusküsimused (EUROMED, idapartnerlus, Doonau piirkond jms), kultuur tärkava turumajandusega riikides või kultuur ja areng. | Alates 2011. aastast vastavalt vajadusele. |

Osalejad

Teemad

Vahendid ja töömeetodid

Eeldatavad tulemused ja esialgne ajakava

Liikmesriigid ja Euroopa Komisjon:

Strateegilise lähenemisviisi väljatöötamine ja koostöö arendamine.

Nõukogu eesistujariike kutsutakse üles hindama, kas on asjakohane korraldada kultuuriministeeriumide kõrgemate ametnike ning välisministeeriumide kultuurivaldkonna eest vastutavate kõrgemate ametnike mitteametlik kohtumine, et töötada välja välissuhete kultuuriaspekte käsitlev strateegiline lähenemisviis ja tugevdada sellealast koostööd. Kõrgemad ametnikud määravad ise kindlaks töö ajakava, käsitletavad probleemid ja eeldatavad tulemused.

2011–2014

Teabe jagamist võimaldavate vahendite arendamine.

Pärast välisministeeriumide kultuuriüksuste 2010. aasta mais Mallorcal toimunud kohtumist valmistab komisjon ette kokkulepitud näidisel põhineva veebilahenduse teabe jagamiseks. Liikmesriigid ja komisjon ajakohastavad korrapäraselt enda kohta käivat teavet, et materjali oleks võimalik kasutada praktilise koostöö ja arutelu alusena.

Teabevahendi loomine 2011. aastal.

Liikmesriigid ja Euroopa Komisjon

UNESCO 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni ratifitseerimise ja rakendamise edendamine.

Jätkata konventsiooni ratifitseerimise ja selle eesmärkide edendamist suhetes kolmandate riikidega.

Jätkata konventsiooni rakendamist ja integreerida selle eesmärgid asjakohastesse Euroopa ja riiklikesse poliitikatesse.

Jooksvalt.

Euroopa Komisjon:

Kultuurisuhete edendamine kolmandate riikidega.

Kutsuda vajaduse korral kokku eksperdirühmad, et arutada mõne konkreetse küsimuse üle ja lihtsustada kolmandate riikidega seotud kultuurisuhteid käsitlevate strateegiate loomist. Eksperdirühmadel (22) palutakse piirkondlikul tasandil tegelda konkreetsete küsimustega, nagu kultuur ja naabrusküsimused (EUROMED, idapartnerlus, Doonau piirkond jms), kultuur tärkava turumajandusega riikides või kultuur ja areng.

Alates 2011. aastast vastavalt vajadusele.

Prioriteet F:   kultuuristatistika

| Osalejad | Teemad | Vahendid ja töömeetodid | Eeldatavad tulemused ja esialgne ajakava |
| --- | --- | --- | --- |
| Liikmesriigid ja Euroopa Komisjon: | Kultuuristatistikat käsitleva metoodika parandamine. | Soovituste kasutuselevõtmist, tulevasi prioriteete ja töömeetodeid käsitleva arutelu aluseks võetakse ESSneti 2011. aasta lõpu aruanne kultuuristatistika kohta. | Alates 2012. aastast.
  Metoodikaraamistiku ettepanek. |
| Euroopa Komisjon: | Kultuuristatistikat käsitleva teabe parandamine. | Eurostati taskuraamatu uus väljaanne kultuuristatistika kohta. | Avaldamine 2011. aastal. |
| Euroopa Komisjon: | Liikuvusalase statistika parandamine. | Komisjoni juhitav eksperdirühm teeb ettepaneku kasutada loomeinimeste ja kultuuritöötajate liikuvuse kohta käivate andmete kogumiseks nn jagatud valimite võtmise lähenemist (23). | 2012–2013
  Abivahend kultuuriasutustele ja -institutsioonidele liikuvusalaste andmete võrdlemiseks. |

Osalejad

Teemad

Vahendid ja töömeetodid

Eeldatavad tulemused ja esialgne ajakava

Liikmesriigid ja Euroopa Komisjon:

Kultuuristatistikat käsitleva metoodika parandamine.

Soovituste kasutuselevõtmist, tulevasi prioriteete ja töömeetodeid käsitleva arutelu aluseks võetakse ESSneti 2011. aasta lõpu aruanne kultuuristatistika kohta.

Alates 2012. aastast.

Metoodikaraamistiku ettepanek.

Euroopa Komisjon:

Kultuuristatistikat käsitleva teabe parandamine.

Eurostati taskuraamatu uus väljaanne kultuuristatistika kohta.

Avaldamine 2011. aastal.

Euroopa Komisjon:

Liikuvusalase statistika parandamine.

Komisjoni juhitav eksperdirühm teeb ettepaneku kasutada loomeinimeste ja kultuuritöötajate liikuvuse kohta käivate andmete kogumiseks nn jagatud valimite võtmise lähenemist (23).

2012–2013

Abivahend kultuuriasutustele ja -institutsioonidele liikuvusalaste andmete võrdlemiseks.

---

(1)  Töörühmade loomise ja toimimisega seotud põhimõtted on toodud II lisas.

(2)  Vt nõukogu 18. novembri 2010. aasta järeldused kultuuri osatähtsuse kohta vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemisel (dok 15448/10).

(3)  Võttes aluseks avatud koordinatsiooni meetodi töörühma 2010. aasta juunis esitatud soovitused kultuuri ja hariduse, eelkõige kunstihariduse vahelise koostoime kohta (töökava aastateks 2008–2010).

(4)  Töörühma koosseisust oleneb suurel määral selle töö tulemuste arvessevõtmine strateegilise raamistiku „Haridus ja koolitus 2020” (strateegiline raamistik Euroopa tasandi koostööks hariduse ja koolituse valdkonnas) tulevases töötsüklis; seega on soovitatav haridusministeeriumide ekspertide osalus. Töörühma toetavad komisjoni pädevad talitused.

(5)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.

(6)  Näiteks: mitmekultuurilised linnad (kaasrahastatud programmi „Kultuur” kaudu), Open Cities (kaasrahastatud programmi „Urbact II” kaudu) või võrgustik CLIP (Euroopa linnade võrgustik kohaliku sisserändajate integreerimise poliitika edendamiseks – kaasrahastatud Eurofoundi kaudu).

(7)  Töörühmade loomise ja toimimisega seotud põhimõtted on toodud II lisas.

(8)  Nõukogu 10. mai 2010. aasta järeldused kultuuri osatähtsuse kohta piirkondlikus ja kohalikus arengus (ELT C 135, 26.5.2010, lk 15).

(9)  „The entrepreneurial dimension of the cultural and creative industries”, Utrecht School of the Arts, oktoober 2010, ning „Access to finance activities of the European Creative Industry Alliance”, Jenny Tooth, jaanuar 2010.

(10)  KOM(2010) 183 lõplik.

(11)  KOM(2010) 352 lõplik.

(12)  Töörühmade loomise ja toimimisega seotud põhimõtted on toodud II lisas.

(13)  Kultuurisektori ja teiste sektorite, näiteks hariduse ja koolituse, ärisektori, teadusuuringute või avaliku sektori vahelised loomepartnerlused võimaldavad kanda kultuurisektori loomingulisi oskusi üle teistele sektoritele.

(14)  ELi tasandil tööhõive ja oskustega tegelevad sektorilised nõuandekogud koondavad konkreetse majandusharu peamisi osalejaid, sealhulgas ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide esindajaid või hariduse ja koolitusega seotud ja muid osalejaid, näiteks majandusarengusse kaasatud osalejad.

(15)  ELT L 95, 15.4.2010, lk 1.

(16)  Töörühmade loomise ja toimimisega seotud põhimõtted on toodud II lisas.

(17)  KOM(2010) 245 lõplik/2.

(18)  ELT C 137, 27.5.2010, lk 19.

(19)  Dok 14711/10.

(20)  Eeldusel, et võetakse vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepanek Euroopa kultuuripärandi märgist käsitleva Euroopa Liidu meetme kohta.

(21)  Et selles valdkonnas on äärmiselt oluline pädevuste kombineerimine, koondab töörühm haridusministeeriumide, muuseumide, kohtu- ja tolliasutuste ning õiguskaitseorganite eksperte.

(22)  Vajaduse korral kaasatakse nende ülesannete täitmisse tihedalt Euroopa Komisjoni teised talitused.

(23)  Rühma kuuluvad ESSneti liikmed ja asjaomaste katseprojektide esindajad.

---

II LISA

Kultuurivaldkonna 2011.–2014. aasta töökava raames liikmesriikide poolt loodavate töörühmade moodustamise ja toimimisega seotud põhimõtted

| — | Liikmesriikide osalemine rühmade töös on vabatahtlik ning liikmesriigid võivad rühmadega mis tahes ajahetkel ühineda või neist lahkuda. |
| --- | --- |

—

Liikmesriikide osalemine rühmade töös on vabatahtlik ning liikmesriigid võivad rühmadega mis tahes ajahetkel ühineda või neist lahkuda.

| — | Iga liikmesriik, kes on huvitatud töörühmade töös osalemisest, määrab ühe eksperdi töörühma liikmeks. Liikmesriik jälgib, et volitatud eksperdil oleks asjakohases valdkonnas praktiline kogemus riigi tasandil, ning tagab tõhusa suhtlemise liikmesriikide pädevate asutustega. Komisjon koordineerib ekspertide nimetamise menetlusi. Et leida iga teema jaoks kõige sobivama profiiliga eksperti, võivad liikmesriigid volitada iga uue teemavaldkonna puhul uue eksperdi. |
| --- | --- |

—

Iga liikmesriik, kes on huvitatud töörühmade töös osalemisest, määrab ühe eksperdi töörühma liikmeks. Liikmesriik jälgib, et volitatud eksperdil oleks asjakohases valdkonnas praktiline kogemus riigi tasandil, ning tagab tõhusa suhtlemise liikmesriikide pädevate asutustega. Komisjon koordineerib ekspertide nimetamise menetlusi. Et leida iga teema jaoks kõige sobivama profiiliga eksperti, võivad liikmesriigid volitada iga uue teemavaldkonna puhul uue eksperdi.

| — | Töörühmad käsitlevad töökavas kindlaks määratud eesmärke, pidades võimaluse piires kinni I lisas kindlaks määratud ajakavast. |
| --- | --- |

—

Töörühmad käsitlevad töökavas kindlaks määratud eesmärke, pidades võimaluse piires kinni I lisas kindlaks määratud ajakavast.

| — | Eesmärkide määratlemine ja ajakava on võimalik töökava vahekokkuvõtte käigus üle vaadata, et arvesse võtta saavutatud tulemusi ja poliitilisi arenguid liidus. |
| --- | --- |

—

Eesmärkide määratlemine ja ajakava on võimalik töökava vahekokkuvõtte käigus üle vaadata, et arvesse võtta saavutatud tulemusi ja poliitilisi arenguid liidus.

| — | Iga töörühm määrab iga oma teemavaldkonna prioriteedi jaoks ametisse esimehe või esimehed. |
| --- | --- |

—

Iga töörühm määrab iga oma teemavaldkonna prioriteedi jaoks ametisse esimehe või esimehed.

| — | Iga töörühm võib soovi korral paluda muude valdkondade sõltumatutel ekspertidel anda panuse töörühma töösse. |
| --- | --- |

—

Iga töörühm võib soovi korral paluda muude valdkondade sõltumatutel ekspertidel anda panuse töörühma töösse.

| — | Töörühmad võivad kutsuda asjakohaselt ja vastavalt vajadusele oma töö teatavates etappides osalema kodanikuühiskonna struktureeritud dialoogi platvormide esindajaid. |
| --- | --- |

—

Töörühmad võivad kutsuda asjakohaselt ja vastavalt vajadusele oma töö teatavates etappides osalema kodanikuühiskonna struktureeritud dialoogi platvormide esindajaid.

| — | Töörühmade esimehed annavad vastavalt vajadusele kultuurikomiteele aru vastavate töörühmade töö edenemise kohta. Kultuurikomiteele antakse võimalus suunata töörühmade tööd, et tagada soovitud tulemused ja rühmade koordineeritud tegevus. |
| --- | --- |

—

Töörühmade esimehed annavad vastavalt vajadusele kultuurikomiteele aru vastavate töörühmade töö edenemise kohta. Kultuurikomiteele antakse võimalus suunata töörühmade tööd, et tagada soovitud tulemused ja rühmade koordineeritud tegevus.

| — | Töörühmad esitavad iga I lisas nimetatud eesmärgi saavutamiseks tehtud töö kohta aruande, mis sisaldab konkreetseid ja kasutatavaid tulemusi. Olenevalt eesmärgist võib tulemused esitada heade tavade või poliitikaalase käsiraamatu kujul või soovitustena meetmete võtmiseks. Samuti võidakse aruandes soovitada mõne asjakohase vahendi väljatöötamist sobivas vormis, nii et seda saaksid kasutada komisjon või liikmesriigid. |
| --- | --- |

—

Töörühmad esitavad iga I lisas nimetatud eesmärgi saavutamiseks tehtud töö kohta aruande, mis sisaldab konkreetseid ja kasutatavaid tulemusi. Olenevalt eesmärgist võib tulemused esitada heade tavade või poliitikaalase käsiraamatu kujul või soovitustena meetmete võtmiseks. Samuti võidakse aruandes soovitada mõne asjakohase vahendi väljatöötamist sobivas vormis, nii et seda saaksid kasutada komisjon või liikmesriigid.

| — | Kõigi töörühmade koosolekute päevakorrad ja protokollid tehakse kättesaadavaks kõigile liikmesriikidele sõltumata nende osalemise tasemest konkreetses valdkonnas. Töörühmade aruanded avaldatakse. |
| --- | --- |

—

Kõigi töörühmade koosolekute päevakorrad ja protokollid tehakse kättesaadavaks kõigile liikmesriikidele sõltumata nende osalemise tasemest konkreetses valdkonnas. Töörühmade aruanded avaldatakse.

| — | Komisjon annab rühmadele nende töös logistilist tuge ja tagab sekretariaaditeenuse. Võimaluse korral toetab komisjon töörühmi muude sobivate vahenditega (sealhulgas nende töövaldkonna aspektist olulised uuringud). |
| --- | --- |

—

Komisjon annab rühmadele nende töös logistilist tuge ja tagab sekretariaaditeenuse. Võimaluse korral toetab komisjon töörühmi muude sobivate vahenditega (sealhulgas nende töövaldkonna aspektist olulised uuringud).

| — | Selliste aruannete alusel koostab komisjon lõpparuande töökava rakendamise kohta. |
| --- | --- |

—

Selliste aruannete alusel koostab komisjon lõpparuande töökava rakendamise kohta.

---

Euroopa Komisjon

| 2.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/10

---

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär (1):

1,00 % 1. detsember 2010

Euro vahetuskurss (2)

1. detsember 2010

2010/C 325/02

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3115 |
| JPY | Jaapani jeen | 110,37 |
| DKK | Taani kroon | 7,4528 |
| GBP | Inglise nael | 0,83930 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,1540 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,3178 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,0600 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,961 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 280,45 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7097 |
| PLN | Poola zlott | 4,0202 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2973 |
| TRY | Türgi liir | 1,9610 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,3615 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3360 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,1864 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7589 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7176 |
| KRW | Korea won | 1 508,78 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,2045 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,7390 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4243 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 812,03 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,1338 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,184 |
| RUB | Vene rubla | 41,2445 |
| THB | Tai baht | 39,443 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,2349 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,2214 |
| INR | India ruupia | 59,4664 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3115

JPY

Jaapani jeen

110,37

DKK

Taani kroon

7,4528

GBP

Inglise nael

0,83930

SEK

Rootsi kroon

9,1540

CHF

Šveitsi frank

1,3178

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,0600

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,961

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

280,45

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7097

PLN

Poola zlott

4,0202

RON

Rumeenia leu

4,2973

TRY

Türgi liir

1,9610

AUD

Austraalia dollar

1,3615

CAD

Kanada dollar

1,3360

HKD

Hongkongi dollar

10,1864

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7589

SGD

Singapuri dollar

1,7176

KRW

Korea won

1 508,78

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,2045

CNY

Hiina jüaan

8,7390

HRK

Horvaatia kuna

7,4243

IDR

Indoneesia ruupia

11 812,03

MYR

Malaisia ringit

4,1338

PHP

Filipiini peeso

57,184

RUB

Vene rubla

41,2445

THB

Tai baht

39,443

BRL

Brasiilia reaal

2,2349

MXN

Mehhiko peeso

16,2214

INR

India ruupia

59,4664

---

(1)  Kurss kohaldatud viimastele toimingutele, mis on sooritatud enne osutatud kuupäeva. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluse puhul on tegemist marginaalse intressimääraga.

(2)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 2.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/11

---

Komisjoni teatis 27 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. detsembrist 2010

(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1))

2010/C 325/03

Baasmäärad on arvutatud kooskõlas komisjoni teatisega viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6). Sõltuvalt viitemäära kasutusest tuleb käesolevas teatises määratletud marginaalid liita baasmäärale. Diskontomäära puhul tähendab see seda, et baasmäärale tuleb lisada 100 baaspunkti suurune marginaal. Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse rakendusmäärust (EÜ) nr 794/2004, nähakse ette, et kui eriotsuses ei ole sätestatud teisiti, arvutatakse ka tagasinõudmise määr baasmäärale 100 baaspunkti suuruse marginaali lisamise teel.

Muudetud määrad on märgitud rasvaselt.

Eelmine loetelu avaldati ELT C 265, 30.9.2010, lk 5.

| Alates | Kuni | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.12.2010 | 31.12.2010 | 1,45 | 1,45 | 4,15 | 1,45 | 2,03 | 1,45 | 1,88 | 1,85 | 1,45 | 1,45 | 1,45 | 1,45 | 5,97 | 1,45 | 1,45 | 2,85 | 1,45 | 3,15 | 1,45 | 1,45 | 4,49 | 1,45 | 7,82 | 1,38 | 1,45 | 1,45 | 1,35 |
| 1.10.2010 | 30.11.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,15 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,38 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 1.9.2010 | 30.9.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,15 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,18 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 1.8.2010 | 31.8.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,18 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 1.7.2010 | 31.7.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 1.6.2010 | 30.6.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,77 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 3,45 | 1,24 | 4,72 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.5.2010 | 31.5.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,77 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 4,46 | 1,24 | 6,47 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.4.2010 | 30.4.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 3,47 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 5,90 | 1,24 | 8,97 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.3.2010 | 31.3.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 4,73 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 7,03 | 1,24 | 1,24 | 7,17 | 1,24 | 11,76 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.1.2010 | 28.2.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 6,94 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 7,03 | 1,24 | 1,24 | 8,70 | 1,24 | 15,11 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |

Alates

Kuni

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.12.2010

31.12.2010

1,45

1,45

4,15

1,45

2,03

1,45

1,88

1,85

1,45

1,45

1,45

1,45

5,97

1,45

1,45

2,85

1,45

3,15

1,45

1,45

4,49

1,45

7,82

1,38

1,45

1,45

1,35

1.10.2010

30.11.2010

1,24

1,24

4,15

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,38

1,24

1,24

1,35

1.9.2010

30.9.2010

1,24

1,24

4,15

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,18

1,24

1,24

1,35

1.8.2010

31.8.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,18

1,24

1,24

1,35

1.7.2010

31.7.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,35

1.6.2010

30.6.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,77

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

3,45

1,24

4,72

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,16

1.5.2010

31.5.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,77

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

4,46

1,24

6,47

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,16

1.4.2010

30.4.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

3,47

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

5,90

1,24

8,97

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

1.3.2010

31.3.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

4,73

1,24

1,24

1,24

1,24

7,03

1,24

1,24

7,17

1,24

11,76

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

1.1.2010

28.2.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

6,94

1,24

1,24

1,24

1,24

7,03

1,24

1,24

8,70

1,24

15,11

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 2.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/12

---

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud EFTA riikide lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2 riigiabi andmise kohta seoses kindlate hoonete müügiga Haslemoen Leiris asuva siselaagri territooriumil

2010/C 325/04

Vastavalt järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud EFTA riikide lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2 algatas EFTA järelevalveamet menetluse 24. märtsi 2010. aasta otsusega nr 96/10/COL, mis on esitatud käesolevale kokkuvõttele järgnevatel lehekülgedel autentses keeles. Norra ametiasutustele on sellest teatamiseks saadetud otsuse koopia.

EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”) palub EFTA riikidel, ELi liikmesriikidel ja huvitatud isikutel saata märkused kõnealuse meetme kohta ühe kuu jooksul alates käesoleva teatise avaldamisest aadressil:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Märkused edastatakse Norra ametiasutustele. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTE

Menetlus

5. veebruari 2007. aasta kirjas sai järelevalveamet kaebuse, milles väideti, et Våleri vald on müünud Haslemoen ASile endise sõjaväelaagri Haslemoen Leiri territooriumil asuvad 29 hoonet. 25. mai ja 14. novembri 2007. aasta kirjades taotles järelevalveamet kõnealuses küsimuses Norra ametiasutustelt lisateavet.

6. juuli ja 21. detsembri 2007. aasta kirjades vastasid Norra ametiasutused järelevalveameti teabenõuetele.

Meetme hindamine

Järelevalveamet märgib, et Haslemoen ASi poolt ostetud 29 hoone kohta ei viidud enne müüki läbi eraldi hindamist. Samuti ei selgitatud ega esitatud järelevalveametile teavet selle kohta, kas müügihind 4 miljonit Norra krooni vastab turuväärtusele.

Vahetult enne kõnealust tehingut oli Norra riik asjaomased hooned üle andnud Våleri vallale ja järelevalveameti suunistest maa müügi kohta tuleneb, et kui varasema müügitehinguga on kindlaks määratud turuväärtus, võib ametiasutus turuväärtusena kasutada selle tehingu algkulusid, kui maa ostu ja müügi vahel ei ole kulunud märkimisväärselt palju aega (1).

Seoses eelnevaga kerkib kaks küsimust. Esiteks, kas riigi ja Våleri valla tehing toimus vastavalt turutingimustele. Teiseks, kui tehing vastas turutingimustele, kas Våleri vald müüs seejärel hooned Haslemoen ASile hinnaga, mis vastas vähemalt kõnealuste hoonete algkuludele.

Esimese küsimuse puhul on järelevalveamet arvamusel, et riigi ja Våleri valla läbirääkimiste ajal oli kõnealuste hoonete turuväärtuse hindamise osas suur ebakindlus. Selle kinnituseks võib tuua kaks aruannet, milles hinnatakse kinnistu väärtust väga erinevalt: Agdesteini aruandes hinnati siselaagri väärtuseks 39 miljonit Norra krooni (tervikuna müüduna 29 miljonit Norra krooni) ning Alhaugi ja Bakke aruandes oli siselaagri väärtuseks null.

Järelevalveamet on seisukohal, et eespool osutatud hindamiste erinevus tuleneb sellest, et on keeruline hinnata äärealal paiknevat maad, mis asub endise sõjaväelaagri territooriumil ja on kaetud selliste vanade hoonetega, nagu elumajad ja muud hooned, näiteks kinod ja spordihooned. Norra valitsus ja Våleri vald otsustasid paluda esimesel hindajal uuesti üle vaadata esimese Agdesteini aruande tulemused. Teises Agdesteini aruandes võeti kinnistu väärtuse hindamisel aluseks kahes eespool nimetatud aruandes esitatud väärtuste summade keskmine („koondväärtus”) ja kohandati seda vastavalt.

Ometi ei ole selge, kas vald müüs kõnealused 29 hoonet Haslemoen ASile hinnaga, mis vastas vähemalt algkuludele.

Teises Agdesteini aruandes hinnati siselaagris paiknevate hoonete koondväärtuseks 12,4 miljonit Norra krooni, mida on erinevatel põhjustel kohandatud. Kui kõnealuse 29 hoone suhtes kohaldatakse koondväärtust, on hoonete koguväärtus 11 920 000 Norra krooni (23 840 000/2). Nimetatud summa on oluliselt suurem kui tegelik müügihind 4 miljonit Norra krooni.

Norra ametiasutused väidavad, et Haslemoen ASi poolt hoonete eest makstud 4 miljonit Norra krooni vastab turuväärtusele, kui võetakse arvesse: i) Våleri valla poolt hoonete eest makstud esialgset hinda; ii) mõnedele ülejäänud hoonetele tehtud suulise pakkumise hinda; iii) Våleri valla omandusse jäävate siselaagri muude hoonete hinnangulist väärtust.

Väidetava suulise pakkumise osas ei ole järelevalveametil teavet, et sellekohane leping oleks sõlmitud. Lisaks sellele ei ole järelevalveametile esitatud asjakohast dokumentatsiooni.

Järelevalveamet kahtleb selles, kas Våleri vallale esimesel ostutehingul antud soodustust peaks kohaldama Haslemoen ASile müüdavate hoonete suhtes.

Eespool öeldust järeldub, et järelevalveamet kahtleb, kas Haslemoen ASi poolt endise sõjaväelaagri territooriumil asuvate 29 hoone ostmiseks Våleri vallale makstud 4 miljonit Norra krooni vastab turuväärtusele.

Järeldus

Eelnevast lähtuvalt otsustas EFTA järelevalveamet vastavalt EMP lepingu artikli 1 lõikele 2 algatada ametliku uurimismenetluse. Huvitatud isikuid kutsutakse üles esitama oma märkused ühe kuu jooksul käesoleva otsuse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 96/10/COL

of 24 March 2010

to initiate the procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to the sale of certain buildings at the Inner Camp at Haslemoen Leir

(Norway)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (2),

Having regard to the Agreement on the European Economic Area (3), in particular to Articles 61 to 63 and Protocol 26 thereof,

Having regard to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (4), in particular to Article 24 thereof,

Having regard to Article 1(2) of Part I and Articles 4(4) and 6 of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (5),

Having regard to the Authority’s Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement (6), and in particular the Chapter on State Aid Elements in Sales of Land and Buildings by Public Authorities thereof,

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

By letter dated 5 February 2007, the Authority received a complaint regarding a sale of land by the Municipality of Våler. The letter was received and registered by the Authority on 22 February 2007 (Event No 427226).

By letters dated 25 May 2007 and 14 November 2007 (Event No 422506 and Event No 449988), the Authority requested information from the Norwegian authorities.

By letters dated 6 July 2007 and 21 December 2007 (Event No 428521 and Event No 458787 respectively), the Norwegian authorities replied to the information requests.

Various mail correspondence has also taken place with the complainant.

2.   Description of the sale and the contested measure

2.1.   Background: the sale of the military camp Haslemoen Leir to the municipality

Following a decision by the Norwegian Parliament, the Norwegian Government was requested to sell military properties that were no longer used for military purposes. The relevant local municipalities were given a right of first refusal to the properties.

The military camp Haslemoen Leir, had been an army base since the 1950s and it is composed of (i) forest areas; (ii) cultivated area; (iii) housing area (Storskjaeret); and (iv) an area called the Inner Camp. Military activities at Haslemoen were terminated on 30 June 2003 and a sales process for the camp was initiated thereafter with Haslemoen Leir being put on the market in October 2004. The property was subsequently sold by the Norwegian State to Våler Municipality by a sales contract dated 16 April 2005. The price paid by Våler Municipality for the entire military camp was NOK 46 million.

Prior to the sale, the value of the camp had been estimated by several asset valuers.

The Norwegian State had commissioned Agdestein Takst & Eiendomsrådgivning to undertake a value assessment of the property and their report was presented on 22 December 2004 (hereinafter the first Agdestein Report). The first Agdestein Report focussed on the part of Haslemoen Leir called Inner Camp and examined each of the 44 buildings on that plot, before concluding that the estimated value of the entire Inner Camp was NOK 39 million. The first Agdestein Report also concluded that the estimated value should be reduced with NOK 10 million to NOK 29 million (i.e. almost 30 %), if all buildings were sold as one unit (7).

Våler Municipality had engaged the asset valuers Mr Alhaug and Mr Bakke to evaluate the buildings in the Inner Camp. Based on the fact that the new owner would assume the risk related to developing the entire property and the refurbishment costs that were necessary for the area, the Alhaug and Bakke Report dated 18 January 2005 (hereinafter the Alhaug and Bakke Report) concluded that the value of the Inner Camp was NOK 0 (zero).

In order to reconcile the findings in the two valuation reports and reach an estimated sales price, the Norwegian State requested Agdestein Takst & Eiendomsrådgivning to make a second value assessment of the property, taking into account the diverging value assessments. The new assessment is set out in a report dated 3 March 2005 (hereinafter the second Agdestein Report). In this document, a new estimated value (a ‘bridge value’) of NOK 14,5 million was reached based on the average of the sum of the two separate assessments (8). The second Agdestein Report thereafter made an upwards adjustment of NOK 1 million, reflecting inter alia the value of undeveloped land and the conditions of the buildings in question, fixing the estimated value at NOK 15,5 million.

An additional reduction of 20 % of the estimated value of the property was thereafter made, based on the assumption that all the different areas (i.e. the forest areas, the cultivated area, the housing area, and the Inner Camp) in the Haslemoen Leir would be sold together in one single package. The Inner Camp was valued at NOK 12,4 million (15,5 – 20 % = 12,4).

As mentioned above, Våler Municipality paid NOK 46 million for the entire Haslemoen Leir.

2.2.   The sale by Våler Municipality of several buildings at the Inner Camp to Haslemoen AS

Våler Municipality had prior to the acquisition of Haslemoen Leir declared that it did not intend to carry out any activities on the military camp itself, but would instead involve external operators to develop the area in an appropriate manner and to generate as many new job opportunities as possible.

2.2.1.   The sales process

The Norwegian authorities have explained that several parties showed interest in the different properties at the Inner Camp at Haslemoen Leir when they were put up for sale. However, Våler Municipality wanted to find a buyer that would ensure a uniform development and optimal utilisation of the Inner Camp. It was, according to Våler Municipality, important for the Municipality to sell the Inner Camp as a whole package, even if this would reduce the overall price as the buyer would allegedly take on an increased risk when acquiring the entire property.

Some prospective buyers decided to cooperate and established a new company together named Haslemoen AS. Allegedly, the company was an attractive buyer for Våler Municipality, as it had the intention to use the property for accommodation as well as different cultural and sporting activities and events. Target groups were the army, security services providers, and the car industry.

By a contract dated 22 May 2006, Våler Municipality agreed to sell 29 out of the total 44 buildings in the Inner Camp area at the Haslemoen military camp to the company Haslemoen AS for a total amount of NOK 4 million (9). The buildings covered by the contract of 22 May 2006 include barracks, mess halls for officers and soldiers with kitchen facilities, auditorium, movie theatre, school building, central heating, garages, office building and a hospital ward.

2.2.2.   Assessments

The Norwegian authorities have explained that the asset valuer Mr Bakke, who had previously carried out a value assessment on behalf of the Municipality when the property was purchased from the Norwegian State, assisted the Municipality in the sales process with Haslemoen AS. However, no specific value assessment was carried out of the buildings covered by the contract between Våler Municipality and Haslemoen AS. The Norwegian authorities have explained that the valuations carried out when Våler Municipality initially bought the property were partially used again.

Mr. Bakke made an overview of sales prices dated 2 May 2006, which provides a justification for the purchase price of NOK 4 million. This report explains that the value of the buildings that Våler Municipality will maintain ownership over at the Inner Camp is estimated at NOK 3,6 million. This conclusion is partially based on the individual valuations carried out in the first Agdestein report (10). Moreover, the report indicates that Våler Municipality received an offer of NOK 5 million presented orally from another buyer for 11 buildings at the Inner Camp (11). Considering that the second Agdestein Report had evaluated all the buildings at the Inner Camp at NOK 12,4 million, Våler Municipality is of the opinion that the sales price of NOK 4 million for the 29 buildings sold to Haslemoen AS corresponds to their market price. It is argued that the total amount for all the buildings is NOK 12,6 million (3,6 + 5 + 4) and this is even more than what Våler Municipality paid for the buildings when they were initially bought from the Norwegian State (i.e. NOK 12,4 million).

3.   Comments by the Norwegian authorities

The Norwegian authorities acknowledge that Våler Municipality applied a formal procedure to calculate the price of the buildings that differed slightly from the method described in the Authority’s Guidelines in order to exclude the presence of state aid. However, the Norwegian authorities are of the opinion that the sales price of NOK 4 million for the 29 buildings in the Inner Camp represents the market value and the procedure chosen for ensuring this was considered rational and secure.

Moreover, the Norwegian authorities are of the opinion that the sales contract between Våler Municipality and Haslemoen AS contains several elements that have a price reducing effect. One of these elements is an obligation imposed on the buyer to rent out the purchased school building for a period of one year for free.

The Norwegian authorities argue that although only part of the 44 buildings were bought, the sales contract between Våler Municipality and Haslemoen AS is nevertheless based on the assumption that the buyer would develop and operate the entire Inner Camp as well as the areas outside as one unit together with Våler Municipality (12).

The sales price of NOK 4 million reflects this assumption and this is the reason why the application of a 30 % and an additional 20 % rebate was justified when reaching the final price.

The Norwegian authorities have stressed that Våler Municipality endeavoured to handle the sale in a manner that would not raise problems with regard to the EEA state aid rules.

II.   ASSESSMENT

1.   Assessment of state aid

1.1.   State aid within the meaning of Article 61(1) EEA

Article 61(1) EEA reads as follows:

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’

Aid falling within this provision is, as a rule, incompatible with the EEA Agreement and hence prohibited, provided that the following four conditions are fulfilled:

| 1. | the aid is granted by ‘EC Member States, EFTA States or through state resources in any form whatsoever’; |
| --- | --- |

1.

the aid is granted by ‘EC Member States, EFTA States or through state resources in any form whatsoever’;

| 2. | the aid ‘distorts or threatens to distort competition’; |
| --- | --- |

2.

the aid ‘distorts or threatens to distort competition’;

| 3. | the aid favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’; and |
| --- | --- |

3.

the aid favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’; and

| 4. | the aid ‘affects trade between the Contracting Parties’. |
| --- | --- |

4.

the aid ‘affects trade between the Contracting Parties’.

The State Aid Guidelines, and its Chapter on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities, explains how the Authority interprets and applies the provisions of the EEA Agreement governing state aid when it comes to assessing sale of public land and buildings. Section 2.1 describes a sale through an unconditional bidding procedure, while Section 2.2 describes a sale without an unconditional bidding procedure (by way of an independent expert evaluation). These two procedures allow EFTA States to handle sales of land and buildings in a way that precludes the existence of state aid.

In the case at hand, none of these procedures was followed and therefore it cannot be excluded that state aid was granted in connection with the sale of the 29 buildings from Våler Municipality to Haslemoen AS.

The Authority considers that the sale of the 29 buildings at the Inner Camp could amount to state aid if the sale took place at a price below market value.

1.2.   Market investor principle

Market investor principle

1.2.1.   Introduction

Introduction

If the transaction was carried out in accordance with the market economy investor principle, i.e., if the municipality sold the land at its market value and the conditions of the transaction would have been acceptable for a private seller, the transaction would not involve the grant of state aid.

1.2.2.   Doubts on the value

Doubts on the value

The Authority notes that no separate valuation of the buildings that were purchased by Haslemoen AS was carried out for the purpose of this sale. Furthermore, no explanation or information has been presented to the Authority as to why the price of NOK 4 million corresponded to market value.

However, the property in question had shortly before been transferred from the Norwegian state to the municipality and in that process no less than 3 different value assessments were collected in order to determine the market value. It follows from the Authority’s guidelines on sale of land that, to the extent a preceding sales process has determined the market value, a public authority may use its primary cost as an indication for the market value unless a significant period of time has elapsed between the purchase and the sale of the land (13). This is further explained so that the market value may not be set below the public authority’s primary cost during at least three years after the acquisition unless an independent valuer specifically identifies a general decline in market prices.

13

Thus, in the present case two questions arise. First whether the preceding transaction between the state and Våler Municipality was carried out on market terms. Second, if it did, whether Våler Municipality subsequently sold the property to Haslemoen AS for a price corresponding at least to its primary cost.

As regards the first question the Authority considers that there was great uncertainty about the market value of the properties in question in the negotiations between the state and Våler Municipality. This is illustrated by the gap between the first Agdestein report, which estimated the value of the Inner camp at NOK 39 million (NOK 29 million if sold en bloc) and the second assessment by Alhaug and Bakke, which considered the value to be 0.

In the view of the Authority, this gap illustrates the uncertainty inherent in an assessment of this type of land, namely a former military camp with old buildings, both residential housing and other buildings such as a cinema and sports facilities, located in a remote area. Although an alternative could have been to appoint a third, independent expert to review the estimated value, the Government and Våler Municipality agreed to ask the first value assessor to re-examine the conclusions reached under the first Agdestein report. The second Agdestein report estimated a new value for the property based on the average of the sum of the two previous reports (‘bridge value’) and adjusted it accordingly.

The question arises however whether the municipality sold the 29 buildings in the Inner camp to Haslemoen AS for a price corresponding at least to its primary cost.

The ‘bridge value’ in the second Agdestein Report, adjusted for various reasons, concluded that the value was NOK 12,4 million for all the buildings at the Inner Camp. If one applies the bridge value method to the 29 buildings in question, the value seems to amount to NOK 11 920 000 (23 840 000/2) (14).This amount is substantially higher than the actual sales price of NOK 4 million. The Norwegian authorities have argued that the price of NOK 4 million paid by Haslemoen AS for the 29 buildings reflects the market value after taking into account (i) the price Våler Municipality initially paid when it purchased the entire Haslemoen Leir, (ii) the value of an oral offer made for some of the remaining buildings in the Inner Camp, and (iii) the estimated value of other buildings in the Inner Camp that Våler Municipality will keep.

14

As for the alleged oral offer, the Authority notes that to its knowledge no agreement has been concluded. Moreover, the Authority has not received any documentation for such an offer.

1.2.3.   Rebates

Rebates

Moreover, the Authority notes that the Norwegian Authorities argue that the same rebate which were granted to Våler Municipality when the property was initially bought should be applicable to the sale of the 29 buildings to Haslemoen AS.

First, the Norwegian State granted a 30 % rebate to Våler Municipality for acquiring all buildings in the Inner Camp. Based on the information submitted, it is not clear to the Authority why that rebate, which was based on a sale en bloc, should be granted by Våler Municipality when it resold 29 of the 44 buildings to Haslemoen AS.

Second, the additional 20 % rebate granted by the Norwegian State to Våler Municipality was based on the acquisition of all properties in the Haslemoen Leir military camp (Inner Camp, forest areas, cultivated areas, etc.). In the opinion of the Authority, this rebate is not applicable to the sale of only some buildings at the Inner Camp of the military camp.

Thus, even if the Authority would accept that a sale of the military camp en bloc would reduce the market value, it is in doubt that similar rebates would reflect market conditions when only parts of the camp were sold.

1.2.4.   Conclusion on the market investor principle

Conclusion on the market investor principle

In light of all the above, the Authority has doubts as to whether the NOK 4 million that Haslemoen AS paid for acquiring the 29 buildings at the Inner Camp from Våler Municipality represented the market value. Consequently, on the basis of the information provided by the Norwegian authorities, the Authority cannot conclude that the sale of the buildings in question to Haslemoen AS for the sales price of NOK 4 million was carried out in accordance with the market investor principle.

1.3.   The presence of state aid

The presence of state aid

1.3.1.   State resources

State resources

In order to qualify as state aid, the measure must be granted by the State or through state resources. The concept of the State does not only refer to the central government but embraces all levels of the state administration (including municipalities) as well as public undertakings.

If the municipality sold the buildings below their market price, it would have foregone income. Under this assumption, Haslemoen AS should have paid more for the buildings and therefore there would be a transfer of resources from Våler Municipality. For these reasons, the Authority considers that if the sale did not take place in accordance with conditions acceptable for a private market investor, as set out above, state resources within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement would be involved.

1.3.2.   Favouring certain undertakings or the production of certain goods

Favouring certain undertakings or the production of certain goods

Second, the measure must be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’.

To constitute state aid, the measure must confer on Haslemoen AS advantages that relieve it of charges that are normally borne from its budget. If the transaction was carried out under favourable terms, in the sense that Haslemoen AS would most likely have had to pay a higher price for the properties if the sale had been conducted according to the market investor principle, the company would have received an advantage within the meaning of the state aid rules. The Authority considers that if Haslemoen AS was able to buy the property for less than its market value, the difference between the price actually paid and the fair market value would constitute an advantage.

Third, the aid measure must be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’. In the case at hand, there is only one possible beneficiary of the measure under assessment, i.e. Haslemoen AS. The measure is thus selective.

1.3.3.   Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

Finally, to be considered state aid, the measure must distort competition and affect trade between the Contracting Parties. Under settled case law (15) for the purpose of these provisions, the mere fact that an aid strengthens a firm’s position compared with that of other firms, which are competitors in intra-EEA trade, is enough to allow the conclusion to be drawn that intra-EEA trade is affected.

15

The Authority considers that the real estate market in central eastern Norway is not limited to local undertakings. Haslemoen AS is in competition with similar undertakings in Norway and other EEA States. A sales price below market value favouring Haslemoen AS would distort or threaten to distort competition and affect trade between Contracting Parties. Consequently, the Authority considers that conditions two and four set out in section 4.1 above, are fulfilled.

1.3.4.   Conclusion on the presence of state aid

Conclusion on the presence of state aid

In light of what has been found above, the Authority considers that it cannot be excluded that state aid was involved in the context of the Muncipality of Våler’s sale of buildings to Haslemoen AS.

2.   Procedural requirements

Procedural requirements

Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3, ‘the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. ... The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision’.

The Norwegian authorities did not notify the sale of certain buildings at the Inner Camp in the Haslemoen Leir to the Authority. The Authority therefore concludes that the Norwegian authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3.

3.   Compatibility of the aid

Compatibility of the aid

Should aid have been granted regarding the sale of certain buildings at the Inner Camp in Haslemoen Leir, it has to be considered whether such aid could be compatible with the EEA Agreement by virtue of Article 61(3) of the EEA Agreement.

On the basis of the information the Authority has received, Article 61(3)(a)-(c) of the EEA Agreement appears to be inapplicable. In the view of the Authority, the sale is not designed to promote the economic development of areas where the standard of living is abnormally low or where there is serious underemployment, to promote a project of common European interest or to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas.

The Authority therefore doubts that the transaction under assessment can be justified under the state aid provisions of the EEA Agreement.

4.   Conclusion

Conclusion

Based on the information submitted by the Norwegian authorities, the Authority cannot exclude the possibility that the measure under scrutiny constitute aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, the Authority has doubts as to whether this measures can be regarded as complying with Article 61(3) of the EEA Agreement. The Authority thus doubts that the above measure is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

Consequently, and in accordance with Article 10 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, the Authority is obliged to open the procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 of the Surveillance and Court Agreement. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, requests the Norwegian authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this Decision.

In light of the foregoing consideration, the Authority requires that, within one month of receipt of this decision, the Norwegian authorities provide all documents, information and data needed for assessment of the compatibility of the sale of certain buildings at the Inner Camp at the Haslemoen Leir to Haslemoen AS. It requests the Norwegian authorities to forward a copy of this letter to Haslemoen AS immediately.

The Authority would like to remind the Norwegian authorities that, according to the provisions of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, any incompatible aid unlawfully put at the disposal of the beneficiaries will have to be recovered, unless this recovery would be contrary to a general principle of EEA law.

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The EFTA Surveillance Authority has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 against Norway regarding the sale of certain buildings at the Inner Camp in the Haslemoen Leir.

Article 2

The Norwegian authorities are invited, pursuant to Article 6(1) of Part II of Protocol 3, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure within one month from the notification of this Decision.

Article 3

The Norwegian authorities are requested to provide within one month from notification of this decision, all documents, information and data needed for assessment of the compatibility of the aid measure.

Article 4

This Decision is addressed to the Kingdom of Norway.

Article 5

Only the English version is authentic.

Done at Brussels, 24 March 2010.

For the EFTA Surveillance Authority

Per SANDERUD

President

Kurt JÄGER

College Member

---

(1)  Jagu 2.2.d) järelevalveameti suunised maa ja hoonete müügiks, „Riigi kulud”.

1

(2)  Hereinafter referred to as the Authority.

2

(3)  Hereinafter referred to as the EEA Agreement.

3

(4)  Hereinafter referred to as the Surveillance and Court Agreement.

4

(5)  Hereinafter referred to as Protocol 3.

5

(6)  Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, adopted and issued by the Authority on 19.1.1994, published in the Official Journal of the European Union (hereinafter referred to as OJ) L 231 of 3.9.1994 p. 1 and EEA Supplement No 32 of 3.9.1994 p. 1. Hereinafter referred to as the State Aid Guidelines. The updated version of the State Aid Guidelines is published on the Authority’s website: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

6

Official Journal of the European Union

(7)  Storskjaeret was valued at NOK 15 million if sold as one unit. The forest and cultivated areas were not valued at this time.

7

(8)  The price estimated at NOK 29 million in the first Agdestein Report was added to the price of NOK 0 in the Alhaug and Bakke Report, and was then divided by two. A new price of NOK 14,5 million for the Inner Camp was thus reached.

8

(9)  When examining the sales contract and counting the buildings concerned, it is however not entirely clear to the Authority whether the contract covers 29 or 30 buildings.

9

(10)  This evaluation was also based on an assessment carried out by Mr Alhaug for the municipality. This assessment does however not appear to be included in the evaluation report, dated 15.3.2006, that has been provided to the Authority.

10

(11)  Details of the terms of this offer or any finalised and signed contract has not been communicated to the Authority.

11

(12)  The sales contract relates however only to the purchase of 29 of the 44 buildings at the Inner Camp.

12

(13)  Section 2.2.d) of the Authority’s Guidelines on sale of land and buildings, ‘Cost to the Authorities’.

13

(14)  This reflects the sum of the estimated value for the 29 buildings as derived from the first Agdestein Report, divided by two in order to reflect the ‘bridge value’ logic. This is however a conservatively calculated value as some of the estimates in the first Agdestein Report group several buildings together. It is therefore unclear what the estimated value of the individual buildings were. Since not all of these buildings grouped together have been sold by Våler Municipality, the Authority has disregarded the entire estimated value of these buildings grouped together. In this way, the calculated value reflects a conservative interpretation of the most favourable scenario for the Norwegian authorities.

14

(15)  See e.g. Case C 730/79, Philip Morris Holland BV v EC Commission, ECR 1980, p. 2671.

15

Philip Morris Holland BV

EC Commission

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

| 2.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/21

---

Héraðsdómur Reykjavíkuri 26. märtsi 2010. aasta taotlus EFTA kohtule nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas Þór Kolbeinsson vs. Islandi riik

(Kohtuasi E-2/10)

2010/C 325/05

Héraðsdómur Reykjavíkur (Reykjavíki ringkonnakohus) esitas 26. märtsi 2010. aasta kirjaga EFTA kohtule taotluse nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas Þór Kolbeinsson vs. Islandi riik, mis saabus kohturegistrisse 6. aprillil 2010 ja milles käsitleti järgmisi küsimusi:

| 1. | Kas vastavalt nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivile 89/391/EMÜ (töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta) ning nõukogu 24. juuni 1992. aasta direktiivile 92/57/EMÜ (tööohutuse ja -tervishoiu miinimumnõuete rakendamise kohta ajutistel või liikuvatel ehitustööplatsidel (kaheksas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)), võib töötajat pidada vastutavaks enda hooletusest põhjustatud tööõnnetuse kahjude eest, kui on tehtud kindlaks, et tööandja ei ole taganud töökoha töö- ja ohutustingimusi? |
| --- | --- |

1.

Kas vastavalt nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivile 89/391/EMÜ (töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta) ning nõukogu 24. juuni 1992. aasta direktiivile 92/57/EMÜ (tööohutuse ja -tervishoiu miinimumnõuete rakendamise kohta ajutistel või liikuvatel ehitustööplatsidel (kaheksas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)), võib töötajat pidada vastutavaks enda hooletusest põhjustatud tööõnnetuse kahjude eest, kui on tehtud kindlaks, et tööandja ei ole taganud töökoha töö- ja ohutustingimusi?

| 2. | Kui vastus eespool esitatud küsimusele on eitav, siis kas Islandi riik on vastupidiselt eespool nimetatud direktiividele kohustatud osaliselt või täielikult hüvitama töötajale tema enda hooletusest põhjustatud tööõnnetuse tagajärjel tekkinud kahju selle tõttu, et riik ei olnud kõnealuseid direktiive nõuetekohaselt Islandi õigusesse rakendanud? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus eespool esitatud küsimusele on eitav, siis kas Islandi riik on vastupidiselt eespool nimetatud direktiividele kohustatud osaliselt või täielikult hüvitama töötajale tema enda hooletusest põhjustatud tööõnnetuse tagajärjel tekkinud kahju selle tõttu, et riik ei olnud kõnealuseid direktiive nõuetekohaselt Islandi õigusesse rakendanud?

---

| 2.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/22

---

Vürstliku apellatsioonikohtu 19. mai 2010. aasta taotlus EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas Dr. Joachim Kottke vs. Präsidial Anstalt ja Sweetlye Stiftung

(Kohtuasi E-5/10)

2010/C 325/06

Vürstlik apellatsioonikohus (Fürstliches Obergericht) esitas 19. mai 2010. aasta kirjas, mis saabus kohtu kantseleisse 27. mai 2010, taotluse EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas Dr Joachim Kottke vs. Präsidial Anstalt ja Sweetlye Stiftung. Arvamust taotletakse järgmistes küsimustes:

| 1. | Kas Liechtensteinis 1. mai 1995 jõustunud Euroopa Majanduspiirkonna leping on selline (mitmepoolne) leping, mille artikliga 4 on keelatud diskrimineerimine ja millega on seetõttu keelatud nõuda kohtukulude tagamist mõnes muus EMP liikmesriigis elavalt hagejalt, kui hageja, kelle elukoht on Liechtensteinis, ei ole kohustatud kohtukulusid tagama?
  Kui sellele esimesele küsimusele antakse eitav vastus, siis: |
| --- | --- |

1.

Kas Liechtensteinis 1. mai 1995 jõustunud Euroopa Majanduspiirkonna leping on selline (mitmepoolne) leping, mille artikliga 4 on keelatud diskrimineerimine ja millega on seetõttu keelatud nõuda kohtukulude tagamist mõnes muus EMP liikmesriigis elavalt hagejalt, kui hageja, kelle elukoht on Liechtensteinis, ei ole kohustatud kohtukulusid tagama?

Kui sellele esimesele küsimusele antakse eitav vastus, siis:

| 2. | Kas Liechtensteini tsiviilkohtumenetluse seadustiku (Zivilprozessordnung) paragrahvi 57 lõike 2 punkt 1, mille kohaselt mõnes muus riigis elav hageja on kohtukulude tagamisest vabastatud tingimusel, et suhtes langetatud kohtuotsust on võimalik tema elukohariigis jõustada, on kokkusobiv EMP lepingu ja eriti selle artiklis 4 sätestatud diskrimineerimiskeeluga ka nende hagejate puhul, kelle elukoht on mõnes teises EMP riigis? |
| --- | --- |

2.

Kas Liechtensteini tsiviilkohtumenetluse seadustiku (Zivilprozessordnung) paragrahvi 57 lõike 2 punkt 1, mille kohaselt mõnes muus riigis elav hageja on kohtukulude tagamisest vabastatud tingimusel, et suhtes langetatud kohtuotsust on võimalik tema elukohariigis jõustada, on kokkusobiv EMP lepingu ja eriti selle artiklis 4 sätestatud diskrimineerimiskeeluga ka nende hagejate puhul, kelle elukoht on mõnes teises EMP riigis?

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 2.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/23

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6029 – Danish Crown/D&S Fleisch)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 325/07

| 1. | 23. novembril 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Danish Crown AmbA (edaspidi „Danish Crown,” Taani) omandab osalise kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja D&S Fleisch GmbH (edaspidi „D&S”, Saksamaa) üle varade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

23. novembril 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Danish Crown AmbA (edaspidi „Danish Crown,” Taani) omandab osalise kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja D&S Fleisch GmbH (edaspidi „D&S”, Saksamaa) üle varade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Danish Crown: sigade ja kariloomade tapmine, liha töötlemine ja lihaga kauplemine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Danish Crown: sigade ja kariloomade tapmine, liha töötlemine ja lihaga kauplemine;

| — | D&S: sigade tapmine ja sealiha tootmine. |
| --- | --- |

—

D&S: sigade tapmine ja sealiha tootmine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6029 – Danish Crown/D&S Fleisch):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6029 – Danish Crown/D&S Fleisch):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 2.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/24

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6054 – First Reserve Corporation/Blackstone/PBF Energy)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 325/08

| 1. | 24. novembril 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad The Blackstone Group LP (edaspidi „Blackstone”, Ameerika Ühendriigid) ja First Reserve Corporation (edaspidi „FRC”, Ameerika Ühendriigid) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja PBF Energy Company LLC (edaspidi „PBF”, Ameerika Ühendriigid) üle kokkuleppe teel. |
| --- | --- |

1.

24. novembril 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad The Blackstone Group LP (edaspidi „Blackstone”, Ameerika Ühendriigid) ja First Reserve Corporation (edaspidi „FRC”, Ameerika Ühendriigid) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja PBF Energy Company LLC (edaspidi „PBF”, Ameerika Ühendriigid) üle kokkuleppe teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | FRC: investeerimine üleilmsetesse energeetikaettevõtetesse, sealhulgas naftaväljade teenused, energiainfrastruktuur ja energiareservid; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

FRC: investeerimine üleilmsetesse energeetikaettevõtetesse, sealhulgas naftaväljade teenused, energiainfrastruktuur ja energiareservid;

| — | Blackstone: üleilmne alternatiivne varahaldus- ja finantsnõustamisteenuste pakkumine; |
| --- | --- |

—

Blackstone: üleilmne alternatiivne varahaldus- ja finantsnõustamisteenuste pakkumine;

| — | PBF: nafta töötlemine Ameerika Ühendriikides. |
| --- | --- |

—

PBF: nafta töötlemine Ameerika Ühendriikides.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6054 – First Reserve Corporation/Blackstone/PBF Energy):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6054 – First Reserve Corporation/Blackstone/PBF Energy):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 2.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 325/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 325/25

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6052 – London & Continental Railways/Lend Lease Europe/Stratford City Business District)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 325/09

| 1. | 25. novembril 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad London & Continental Railways Limited („LCR”, Ühendkuningriik) ja Lend Lease Europe Limited, mis kuulub kontserni Lend Lease group („Lend Lease”, Austraalia), omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Stratford City Business District Limited („SCBD”, Ühendkuningriik) üle ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

25. novembril 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad London & Continental Railways Limited („LCR”, Ühendkuningriik) ja Lend Lease Europe Limited, mis kuulub kontserni Lend Lease group („Lend Lease”, Austraalia), omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Stratford City Business District Limited („SCBD”, Ühendkuningriik) üle ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | LCR: osalus ettevõtjas Eurostar International Limited ning Londoni King's Crossi ja Stratfordi rongijaamade ja nende ümbruse arendamine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

LCR: osalus ettevõtjas Eurostar International Limited ning Londoni King's Crossi ja Stratfordi rongijaamade ja nende ümbruse arendamine;

| — | Lend Lease: rahvusvaheline kinnisvaraettevõtja, kes tegutseb arenduse, fondivalitsemise, projektijuhtimise ja ehitusjärelevalve ning varade valitsemise ja kinnisvarahalduse valdkonnas; |
| --- | --- |

—

Lend Lease: rahvusvaheline kinnisvaraettevõtja, kes tegutseb arenduse, fondivalitsemise, projektijuhtimise ja ehitusjärelevalve ning varade valitsemise ja kinnisvarahalduse valdkonnas;

| — | SCBD: maa arendamine ja korraldamine Londonis Stratford Citys. |
| --- | --- |

—

SCBD: maa arendamine ja korraldamine Londonis Stratford Citys.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6052 – London & Continental Railways/Lend Lease Europe/Stratford City Business District):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6052 – London & Continental Railways/Lend Lease Europe/Stratford City Business District):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---