# Euroopa Liidu C 279/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.279.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 279 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide15. oktoober 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.279.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 279

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide15. oktoober 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Kontrollikoda |
| 2010/C 279/01 | Sõltumatu audiitori aruanne kontrollikoja 2009. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

2010/C 279/01

Sõltumatu audiitori aruanne kontrollikoja 2009. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

| 15.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 279/1

---

SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE KONTROLLIKOJA 2009. EELARVEAASTA RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE KOHTA

(2010/C 279/01)

EESSÕNA

Kontrollikoja haldusjuhtimist käsitlevaid raamatupidamise aastaaruandeid on alates 1987. eelarveaasta sulgemisest igal aastal kontrollinud sõltumatu audiitor, ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 (mille kohaselt vastutab kontrollikoda liidu kõigi tulude ja kulude auditeerimise eest) ning sama lepingu artikli 319 (mis puudutab eelarve täitmisele heakskiidu andmist) sätete kohaldamist.

Kontrollikoja sõltumatu audiitori poolt eelarveaastate 1987–1991 raamatupidamise aastaaruannete kohta koostatud aruanded saadeti ainult Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni esimehele.

Vastavalt kontrollikoja liikmete 8. juuli 1993. aasta istungi otsusele ilmuvad sõltumatu audiitori aruanded alates 1992. eelarveaastast Euroopa Liidu Teatajas.

Kontrollikoja nimel

Euroopa Kontrollikoja peasekretär

Eduardo RUIZ GARCÍA

---

31. DETSEMBRIL 2009 LÕPPENUD EELARVEAASTA RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

SISUKORD

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

Sõltumatu audiitori aruanne

Bilanss seisuga 31. detsember 2009

31. detsembril 2009 lõppenud eelarveaasta tulemiaruanne

31. detsembril 2009 lõppenud eelarveaasta rahavoogude aruanne

31. detsembril 2009 lõppenud eelarveaasta omakapitali muutuste aruanne

Arvestuspõhimõtted ja raamatupidamise aastaaruande lisad

| 1. | Üldosa |
| --- | --- |

1.

Üldosa

| 2. | Peamised arvestuspõhimõtted ja raamatupidamise aastaaruande esitluslaad |
| --- | --- |

2.

Peamised arvestuspõhimõtted ja raamatupidamise aastaaruande esitluslaad

| 3. | Bilansi lisad |
| --- | --- |

3.

Bilansi lisad

| 4. | Tulemiaruandele lisatud märkused |
| --- | --- |

4.

Tulemiaruandele lisatud märkused

| 5. | Bilansivälised kirjed |
| --- | --- |

5.

Bilansivälised kirjed

Eelarveaasta 2009 eelarvega seotud teave

Sõltumatu kinnitav aruanne

Sõltumatu audiitori aruanne

Euroopa Kontrollikoja juhtkonnale

Auditeerisime Euroopa Kontrollikoja raamatupidamise aastaaruannet, mis sisaldab bilanssi seisuga 31. detsember 2009, eelarveaasta lõpu seisuga koostatud tulemiaruannet, omakapitali muutuste aruannet ja rahavoogude aruannet ning kokkuvõtet peamistest arvestuspõhimõtetest ja muid selgitavaid märkusi, mis on esitatud lehekülgedel 4–14.

Juhatuse kohustused raamatupidamise aastaaruande osas

Euroopa Kontrollikoja juhatus vastutab raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õige esitamise eest kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse eespool nimetatud nõukogu määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad, ning Euroopa Kontrollikoja raamatupidamiseeskirjadega. See ülesanne hõlmab pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi mittesisaldava raamatupidamise aastaaruande koostamist ja tõese esitamisega seonduva sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja haldamist; asjakohaste arvestuspõhimõtete valimist ja rakendamist ning asjaoludele vastavate arvestushinnangute koostamist.

Audiitori kohustused

Meie kohustuseks on läbiviidud auditi põhjal esitada arvamus nimetatud raamatupidamise aastaaruande kohta. Viisime auditi läbi kooskõlas Commission de surveillance du secteur financier poolt vastu võetud rahvusvaheliste auditistandarditega. Nimetatud standardites nõutakse eetikanõuete järgimist ning audititöö kavandamist ja läbiviimist viisil, mis tagaks piisava kindluse, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisel määral väärkajastamisi.

Auditi käigus viiakse läbi menetlused, mis on kavandatud tõendusmaterjali saamiseks raamatupidamise aastaaruandes esitatud summade ja andmete kohta. Valitud menetlused sõltuvad audiitori otsustusest, mis hõlmab ka hinnangu andmist raamatupidamise aastaaruandes pettuse või vigade tõttu esineva olulise väärkajastamise riski kohta. Riskihinnangute koostamisel võtab audiitor arvesse asutuses toimivat sisekontrollisüsteemi seoses raamatupidamise aastaaruande koostamise ja tõese esitamisega, et kavandada asjaoludele vastavad auditimenetlused. Audiitori eesmärk ei ole avaldada arvamust asutuse sisekontrollisüsteemi mõjususe kohta.

Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ja Euroopa Kontrollikoja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti raamatupidamise aastaaruande üldist esitluslaadi.

Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane meie auditiarvamuse avaldamiseks.

Arvamus

Meie arvates kajastab raamatupidamise aastaaruanne õigesti ja õiglaselt Euroopa Kontrollikoja finantsolukorda ning lõppenud eelarveaasta finantstulemust ja rahavoogusid 31. detsembri 2009. aasta seisuga, vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse eespool nimetatud nõukogu määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad, ning Euroopa Kontrollikoja raamatupidamiseeskirjadele.

Luxembourg, 29. juuni 2010

PricewaterhouseCoopers SARL

esindaja

Marianne WEYDERT

Bilanss seisuga 31. detsember 2009

Lisatud märkused lk 8–15 on käesoleva aruande lahutamatu osa.

| (eurodes) |
| --- |
| Varad | Märkus | 31. detsember 2009 | 31. detsember 2008 |
| Immateriaalne põhivara | 3.1 | 401 216 | 417 792 |
| Materiaalne põhivara | 3.2 | 36 554 342 | 35 080 585 |
| Pikaajalised nõuded | | 525 | 525 |
| Mittelikviidsed varad kokku | | 36 956 083 | 35 498 902 |
| Lühiajalised nõuded | 3.3 | 965 208 | 1 455 781 |
| Raha ja selle ekvivalendid | 3.4 | 1 527 466 | 1 488 625 |
| Käibevara kokku | | 2 492 674 | 2 944 406 |
| Varad kokku | | 39 448 757 | 38 443 308 |

(eurodes)

Varad

Märkus

31. detsember 2009

31. detsember 2008

Immateriaalne põhivara

3.1

401 216

417 792

Materiaalne põhivara

3.2

36 554 342

35 080 585

Pikaajalised nõuded

525

525

Mittelikviidsed varad kokku

36 956 083

35 498 902

Lühiajalised nõuded

3.3

965 208

1 455 781

Raha ja selle ekvivalendid

3.4

1 527 466

1 488 625

Käibevara kokku

2 492 674

2 944 406

Varad kokku

39 448 757

38 443 308

| (eurodes) |
| --- |
| Kohustused | Märkus | 31. detsember 2009 | 31. detsember 2008 |
| Kapital | | –24 068 815 | –22 012 092 |
| Akumuleeritud puudujääk | | –22 012 092 | –13 098 711 |
| Aasta tulem – kasum+/kahjum- | | –2 056 723 | –8 913 381 |
| Töötajate hüvitised | 3.5 | 56 663 864 | 52 533 398 |
| Muud pikaajalised kohustused | 3.6 | 175 000 | 175 000 |
| Pikaajalised kohustused kokku | | 56 838 864 | 52 708 398 |
| Riski- ja kulueraldised | 3.7 | 650 000 | — |
| Lühiajalised võlad | 3.8 | 6 028 708 | 7 747 002 |
| Lühiajalised kohustused kokku | | 6 678 708 | 7 747 002 |
| Kohustused kokku | | 39 448 757 | 38 443 308 |

(eurodes)

Kohustused

Märkus

31. detsember 2009

31. detsember 2008

Kapital

–24 068 815

–22 012 092

Akumuleeritud puudujääk

–22 012 092

–13 098 711

Aasta tulem – kasum+/kahjum-

–2 056 723

–8 913 381

Töötajate hüvitised

3.5

56 663 864

52 533 398

Muud pikaajalised kohustused

3.6

175 000

175 000

Pikaajalised kohustused kokku

56 838 864

52 708 398

Riski- ja kulueraldised

3.7

650 000

—

Lühiajalised võlad

3.8

6 028 708

7 747 002

Lühiajalised kohustused kokku

6 678 708

7 747 002

Kohustused kokku

39 448 757

38 443 308

31. detsembril 2009 lõppenud eelarveaasta tulemiaruanne

| (eurot) |
| --- |
| | Märkus | 2009 | 2008 |
| Komisjoni poolt teistele institutsioonidele tehtud siirded | 4.1. | 104 484 524 | 97 366 264 |
| Haldustegevusest saadud tulud | 4.2. | 18 622 118 | 17 487 342 |
| Muud tegevustulud | 4.3. | 164 861 | 143 541 |
| Tegevustulud kokku | | 123 271 503 | 114 997 147 |
| Personalikulud | 4.4. | –92 264 980 | –88 155 879 (1) |
| Põhivaraga seotud kulud | 3.1.-3.2. & 4.5. | –3 393 154 | –3 307 315 |
| Muud halduskulud | 4.6. | –22 890 737 | –19 074 703 |
| Tegevuskulud | | – 102 110 | –74 871 |
| Tegevuskulud kokku | | – 118 650 981 | – 110 612 768 |
| Tegevustulem | | 4 620 522 | 4 384 379 |
| Finantstulud | 4.7. | 59 266 | 193 432 |
| Finantskulud | 4.8. | –15 125 | –15 067 |
| Pensionikohustuste muutused (- kulu, + tulu) | 3.5. & 4.9. | –6 721 386 | –13 476 125 (1) |
| Põhitegevuse väline tulem | | –6 677 245 | –13 297 760 |
| Eelarveaasta tulem | | –2 056 723 | –8 913 381 |
| Lisatud märkused lk 8–15 on käesoleva aruande lahutamatu osa. |

(eurot)

Märkus

2009

2008

Komisjoni poolt teistele institutsioonidele tehtud siirded

4.1.

104 484 524

97 366 264

Haldustegevusest saadud tulud

4.2.

18 622 118

17 487 342

Muud tegevustulud

4.3.

164 861

143 541

Tegevustulud kokku

123 271 503

114 997 147

Personalikulud

4.4.

–92 264 980

–88 155 879 (1)

Põhivaraga seotud kulud

3.1.-3.2. & 4.5.

–3 393 154

–3 307 315

Muud halduskulud

4.6.

–22 890 737

–19 074 703

Tegevuskulud

– 102 110

–74 871

Tegevuskulud kokku

– 118 650 981

– 110 612 768

Tegevustulem

4 620 522

4 384 379

Finantstulud

4.7.

59 266

193 432

Finantskulud

4.8.

–15 125

–15 067

Pensionikohustuste muutused (- kulu, + tulu)

3.5. & 4.9.

–6 721 386

–13 476 125 (1)

Põhitegevuse väline tulem

–6 677 245

–13 297 760

Eelarveaasta tulem

–2 056 723

–8 913 381

Lisatud märkused lk 8–15 on käesoleva aruande lahutamatu osa.

31. detsembril 2009 lõppenud eelarveaasta rahavoogude aruanne

| (eurodes) |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| Eelarveaasta tulem | –2 056 723 | –8 913 381 |
| Rahavood põhitegevusest – korrigeerimised |
| Kulum (immateriaalne põhivara) | 184 798 | 131 022 |
| Kulum (materiaalne põhivara) | 3 206 079 | 2 073 498 |
| Riskieraldiste kohustuste muutus | 650 000 | — |
| Ebatõenäoliselt laekuvate võlgade väärtuse languse muutus | –1 790 | 1 790 |
| Pikaajaliste nõuete muutus | — | 25 |
| Lühiajaliste nõuete muutus | 492 568 | 219 123 |
| ELi üksustelt saadaolevate summade muutus | – 205 | 3 078 |
| Muude pikaajaliste kohustuste muutus | — | — |
| Kohustuste muutus | –1 629 818 | – 545 311 |
| ELi üksustele võlgnetavate summade muutus | –88 476 | 49 834 |
| Rahavood põhitegevusest kokku | 756 433 | –6 980 322 |
| Rahavood investeerimistegevusest |
| Materiaalse ja immateriaalse põhivara soetamine (-) | –4 850 333 | –5 439 210 |
| Materiaalsest ja immateriaalsest põhivarast laekunud tulu (+) | — | 1 228 068 |
| Kinnisvara, seadmete ja vahendite müügist saadud kasum/kahjum | 2 275 | 1 360 |
| Rahavood investeerimistegevusest kokku | –4 848 058 | –4 209 782 |
| Töötajate hüvitised – muutus | 4 130 466 | 10 665 938 |
| Raha ja selle ekvivalentide muutus | 38 841 | – 524 166 |
| Raha ja selle ekvivalendid eelarveaasta alguses | 1 488 625 | 2 012 791 |
| Raha ja selle ekvivalendid eelarveaasta lõpus | 1 527 466 | 1 488 625 |
| Lisatud märkused lk 8–15 on käesoleva aruande lahutamatu osa. |

(eurodes)

2009

2008

Eelarveaasta tulem

–2 056 723

–8 913 381

Rahavood põhitegevusest – korrigeerimised

Kulum (immateriaalne põhivara)

184 798

131 022

Kulum (materiaalne põhivara)

3 206 079

2 073 498

Riskieraldiste kohustuste muutus

650 000

—

Ebatõenäoliselt laekuvate võlgade väärtuse languse muutus

–1 790

1 790

Pikaajaliste nõuete muutus

—

25

Lühiajaliste nõuete muutus

492 568

219 123

ELi üksustelt saadaolevate summade muutus

– 205

3 078

Muude pikaajaliste kohustuste muutus

—

—

Kohustuste muutus

–1 629 818

– 545 311

ELi üksustele võlgnetavate summade muutus

–88 476

49 834

Rahavood põhitegevusest kokku

756 433

–6 980 322

Rahavood investeerimistegevusest

Materiaalse ja immateriaalse põhivara soetamine (-)

–4 850 333

–5 439 210

Materiaalsest ja immateriaalsest põhivarast laekunud tulu (+)

—

1 228 068

Kinnisvara, seadmete ja vahendite müügist saadud kasum/kahjum

2 275

1 360

Rahavood investeerimistegevusest kokku

–4 848 058

–4 209 782

Töötajate hüvitised – muutus

4 130 466

10 665 938

Raha ja selle ekvivalentide muutus

38 841

– 524 166

Raha ja selle ekvivalendid eelarveaasta alguses

1 488 625

2 012 791

Raha ja selle ekvivalendid eelarveaasta lõpus

1 527 466

1 488 625

Lisatud märkused lk 8–15 on käesoleva aruande lahutamatu osa.

31. detsembril 2009 lõppenud eelarveaasta omakapitali muutuste aruanne

| (eurodes) |
| --- |
| Kapital | Akumuleeritud puudujääk | Eelarveaasta tulem | Kapital (kokku) |
| Bilanss seisuga 31. detsember 2008 | –13 098 711 | –8 913 381 | –22 012 092 |
| Eelmise eelarveaasta tulemi jaotamine | –8 913 381 | 8 913 381 | — |
| Eelarveaasta tulem | | –2 056 723 | –2 056 723 |
| Saldo seisuga 31. detsember 2009 | –22 012 092 | –2 056 723 | –24 068 815 |
| Lisatud märkused lk 8–15 on käesoleva aruande lahutamatu osa. |

(eurodes)

Kapital

Akumuleeritud puudujääk

Eelarveaasta tulem

Kapital (kokku)

Bilanss seisuga 31. detsember 2008

–13 098 711

–8 913 381

–22 012 092

Eelmise eelarveaasta tulemi jaotamine

–8 913 381

8 913 381

—

Eelarveaasta tulem

–2 056 723

–2 056 723

Saldo seisuga 31. detsember 2009

–22 012 092

–2 056 723

–24 068 815

Lisatud märkused lk 8–15 on käesoleva aruande lahutamatu osa.

---

(1)  Eelmise aasta arvandmete selgitus vastavalt Euroopa Komisjoni raamatupidamiseeskirjale nr 14:

nagu tulemiaruande märkuses 4.9 selgitatud, klassifitseeritakse netosumma 712 650 eurot 2008. aastal rubriigist „Personalikulud” ümber rubriiki „Pensionikulude muutused”, tagamaks nõuetekohase võrdlusteabe olemasolu 31. detsembril 2008 lõppenud aasta ja 31. detsembril 2009 lõppenud aasta vahel. Nimetatud ümberklassifitseerimine ei mõjuta lõplikku tulemit ega bilanssi.

Lisatud märkused lk 8–15 on käesoleva aruande lahutamatu osa.

Arvestuspõhimõtted ja raamatupidamise aastaaruande lisad

1.   Üldosa

Euroopa Kontrollikoda (edaspidi kontrollikoda) loodi 22. juuli 1975. aasta Brüsseli lepinguga ja alustas tööd liidu välisauditi asutusena 1977. aasta oktoobris asukohaga Luxembourgis.

Euroopa Kontrollikoja missioon

Euroopa Kontrollikoda on asutamislepingu alusel loodud ELi institutsioon, mille ülesandeks on auditeerida ELi rahalisi vahendeid. ELi välisaudiitorina aitab kontrollikoda parandada ELi finantsjuhtimist ja on Euroopa Liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsja.

Kontrollikoda hindab osutatava audititeenuse abil ELi rahaliste vahendite kogumist ja kasutamist. Kontrollikoda kontrollib, kas finantstehingud on nõuetekohaselt kajastatud ja esitatud ning kas nende läbiviimine ja juhtimine on toimunud seaduslikult ja korrektselt, et tagada tehingute säästlikkus, tõhusus ja mõjusus. Kontrollikoda esitab oma audititulemused arusaadavates, asjakohastes ja objektiivsetes aruannetes. Kontrollikoda esitab ka oma arvamuse finantsjuhtimist käsitlevatel teemadel.

Kontrollikoda edendab aruandekohustuse täitmist ja läbipaistvust ning aitab Euroopa Parlamendil ja nõukogul teostada kontrolli ELi eelarve täitmise üle, eriti ELi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajal. Kontrollikoda on võtnud endale eesmärgiks olla tõhus asutus, mis tegutseb avaliku sektori auditi ja halduse eesliinil.

Kontrollikoja eelarveaasta kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.

2.   Peamised arvestuspõhimõtted ja raamatupidamise aastaaruande esitluslaad

2.1.   Koostamise alused

Kontrollikoja raamatupidamise aastaaruande koostamine vastab nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, sätetele, ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse eespool nimetatud nõukogu määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

Raamatupidamise aastaaruanne koostatakse kooskõlas Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjadega, mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori arvestusstandarditel (IPSAS). Arvestuseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja pärast nõupidamist teiste institutsioonidega.

2.2.   Välisvääringus esitatud saldode ja tehingute hindamine

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Kasum või kahjum vahetuskursi muutustest, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas fikseeritud rahaliste varade ja kohustuste vahetuskursside ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus, kajastatakse tulude ja kulude aruandes.

Välisvaluutas fikseeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel.

2.3.   Materiaalne ja immateriaalne põhivara

Materiaalne ja immateriaalne põhivara on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud amortisatsioon ja väärtuse langus. Madala maksumusega artiklid (alla 420 euro) näidatakse kuludena nende soetamise aastal. Eelarveaasta jooksul kätte saadud/omandatud vara, mis on aasta lõpus veel maksmata, näidatakse kui „pooleliolevat”; pooleliolevate varade hulka kuuluvad ka suured ehitusprojektid, mis ei ole aasta lõpuks veel valminud.

Amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt vara maksumus kirjendatakse alates selle soetamise kuust vastavalt eeldatavale kasutuseale järgmiselt:

| Immateriaalne (arvutitarkvara litsentsid) | 4 aastat |
| --- | --- |
| Hooned | 25 aastat või eeldatav kasutusiga |
| Masinad ja seadmed | 4, 8 aastat |
| Sisustus ja sõidukid | 4, 8, 10 aastat |
| Arvutiriistvara | 4 aastat |
| Üüritud hoonete sisustus | Üürilepingu kestus |
| Muud seadmed ja sisustus | 4, 6, 8 aastat |

Immateriaalne (arvutitarkvara litsentsid)

4 aastat

Hooned

25 aastat või eeldatav kasutusiga

Masinad ja seadmed

4, 8 aastat

Sisustus ja sõidukid

4, 8, 10 aastat

Arvutiriistvara

4 aastat

Üüritud hoonete sisustus

Üürilepingu kestus

Muud seadmed ja sisustus

4, 6, 8 aastat

2.4.   Töötajate hüvitised

Vastavalt nõukogu 18. oktoobri 1977. aasta määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 2290/77 Euroopa Kontrollikoja liikmete rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta (EÜT L 268, 20.10.1977, lk 1) artiklile 19 kirjendatakse selle pensionikava kohaselt maksmisele kuuluvad summad ühenduste eelarves ja liikmesriigid tagavad ühiselt nende maksmise.

Tulevaste pensionimaksete kohustus kirjendatakse ja esitatakse kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjaga nr 12 „Töötajate hüvitised”. Kohustuse arvutamise metoodikas võetakse arvesse pensionikava tunnuseid vastavalt raamatupidamisstandardi IPSAS 25 määratlusele.

IPSAS 25 näeb ette töösuhte lõppemise järgsete hüvitiste kohese hindamise (ehk hetkel, mil liikmele pensioniõigused antakse). Nimetatud raamatupidamisstandardis nõutakse tööandjalt oma kindlustusmatemaatiliste kulukohustuste pidevat määramist, võttes arvesse nii hüvitisi, mis on lubatud töötajatele ajal, mil nad on tööealised, kui ka prognoositavat palkade tõusu. Nimetatud kohustuse arvutamiseks kasutatud kindlustusmatemaatilise hindamise meetodit tuntakse proportsionaalse osa krediteerimise meetodi nime all.

Kohustusest arvestatakse maha tulevastele pensionimaksetele kohaldatavate maksude prognoositav summa, kuna nimetatud maksud laekuvad ELi eelarvesse tuludena.

Pensionikohustused arvutatakse igal aastal ümber aruandluskuupäeval. Tulemiaruandes koosnevad pensionikulud aasta jooksul makstud pensionidest ja aasta lõpus tehtud pensionikohustuste korrigeerimisest (mõlemad netosummad). Kindlustusmatemaatiline tulu ja kulu esitatakse tulemiaruandes.

EL-il ei ole praegu mingeid „pensionikavale eraldatud varasid”, mis oleksid mõeldud pensionikohustuste rahastamiseks.

2.5.   Riski- ja kulueraldised

Eraldised kohustusteks ja kuludeks on ette nähtud kahjumite või võlgade hüvitamiseks, mis on selgelt määratletud ja bilansi koostamise kuupäeva seisuga kas tõenäoliselt realiseeruvad või kindlasti realiseeruvad, aga pole teada, millises summas või mis kuupäeval.

2.6.   Kulude kajastamine

Tehinguid ja sündmusi kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Perioodi lõpus kajastatakse viitvõlad vastavalt tarnitud kauba või osutatud teenuse eest makstud summadele.

Seevastu on osa konkreetse aasta maksetest seotud järgnevate perioodidega ning neid käsitletakse ettemakstud tasudena, mis tuleb kajastada järgneval (järgnevatel) perioodil (perioodidel).

Viitvõlgade ja ettemakstud kulude arvutamist aasta lõpus nimetatakse kulude periodiseerimiseks, millega seoses on kehtestatud üksikasjalik metoodika ja praktilised suunised.

3.   Bilansi lisad

3.1.   Immateriaalne põhivara

Immateriaalse põhivara muutused 2009. aastal olid:

| (eurodes) |
| --- |
| | Bilansiline brutoväärtus 1. jaanuar 2009 | Soetused | Müük | Bilansiline brutoväärtus 31. detsember 2009 | Akumuleeritud kulum 31. detsember 2009 | Bilansiline netoväärtus 31. detsember 2009 |
| Arvutitarkvara | 629 882 | 168 220 | — | 798 102 | – 396 886 | 401 216 |
| Kokku | 629 882 | 168 220 | — | 798 102 | – 396 886 | 401 216 |

(eurodes)

Bilansiline brutoväärtus 1. jaanuar 2009

Soetused

Müük

Bilansiline brutoväärtus 31. detsember 2009

Akumuleeritud kulum 31. detsember 2009

Bilansiline netoväärtus 31. detsember 2009

Arvutitarkvara

629 882

168 220

—

798 102

– 396 886

401 216

Kokku

629 882

168 220

—

798 102

– 396 886

401 216

3.2.   Materiaalne põhivara

Materiaalse põhivara muutused 2009. aastal olid:

| (eurodes) |
| --- |
| | Bilansiline brutoväärtus 1. jaanuar 2009 | Soetused | Müük ja ümberklassifitseerimine | Bilansiline brutoväärtus 31. detsember 2009 | Akumuleeritud kulum 31. detsember 2009 | Bilansiline netoväärtus 31. detsember 2009 |
| Maa | 776 630 | — | — | 776 630 | — | 776 630 |
| Hooned | 52 074 987 | 7 515 | 1 392 129 | 53 474 631 | –26 319 838 | 27 154 793 |
| Masinad ja seadmed | 131 603 | 68 128 | –3 402 | 196 329 | – 116 064 | 80 265 |
| Arvutiriistvara | 4 187 142 | 507 846 | — | 4 694 988 | –3 603 516 | 1 091 472 |
| Sisustus ja sõidukid | 2 042 600 | 198 610 | – 158 011 | 2 083 199 | –1 306 282 | 776 917 |
| Muud seadmed ja sisustus | 1 899 367 | 82 907 | –1 758 | 1 980 516 | –1 808 983 | 171 533 |
| Pooleliolev vara | 4 077 754 | 3 817 107 | –1 392 129 | 6 502 732 | — | 6 502 732 |
| Kokku | 65 190 083 | 4 682 113 | – 163 171 | 69 709 025 | –33 154 683 | 36 554 342 |

(eurodes)

Bilansiline brutoväärtus 1. jaanuar 2009

Soetused

Müük ja ümberklassifitseerimine

Bilansiline brutoväärtus 31. detsember 2009

Akumuleeritud kulum 31. detsember 2009

Bilansiline netoväärtus 31. detsember 2009

Maa

776 630

—

—

776 630

—

776 630

Hooned

52 074 987

7 515

1 392 129

53 474 631

–26 319 838

27 154 793

Masinad ja seadmed

131 603

68 128

–3 402

196 329

– 116 064

80 265

Arvutiriistvara

4 187 142

507 846

—

4 694 988

–3 603 516

1 091 472

Sisustus ja sõidukid

2 042 600

198 610

– 158 011

2 083 199

–1 306 282

776 917

Muud seadmed ja sisustus

1 899 367

82 907

–1 758

1 980 516

–1 808 983

171 533

Pooleliolev vara

4 077 754

3 817 107

–1 392 129

6 502 732

—

6 502 732

Kokku

65 190 083

4 682 113

– 163 171

69 709 025

–33 154 683

36 554 342

„Pooleliolev vara” on vara, mis on tarnitud või osaliselt tarnitud, kuid mille kohta ei ole aasta lõpuks arveid esitatud; see hõlmab ka aasta lõpus veel pooleliolevaid suuri ehitusprojekte. Kui tarnitud vara on vastu võetud ja vastav arve kätte saadud, klassifitseeritakse vastavad varad ümber õigesse rubriiki.

31. detsembril 2009 seisuga on pooleliolevat vara summas 6 502 732 eurot: uue hoone K3 uuringud (2 077 656 eurot) ja hoone K1 remonditööd tervishoiu- ja turvanõuetega vastavusse viimiseks (4 425 076 eurot).

Hoone K1 remonditööd tervishoiu- ja turvanõuetega vastavusse viimiseks paigutati käesoleval aastal rubriiki „Hooned”.

3.3.   Lühiajalised nõuded

| (eurodes) |
| --- |
| | 31. detsember 2009 | 31. detsember 2008 |
| Lühiajalised nõuded, peamiselt seoses töötajate riiklike pensioniõiguste ülekandmisega | 398 142 | 504 166 |
| Muud nõuded, peamiselt seoses palkade ja lähetuskulude ettemaksetega | 367 360 | 335 446 |
| Ettemakstud tasud hoonete üüri- ja IT lepingute eest | 197 446 | 614 114 |
| Saadaolev summa ELi üksustelt (Euroopa Liidu Väljaannete Talitus) | 2 260 | 2 055 |
| Kokku | 965 208 | 1 455 781 |

(eurodes)

31. detsember 2009

31. detsember 2008

Lühiajalised nõuded, peamiselt seoses töötajate riiklike pensioniõiguste ülekandmisega

398 142

504 166

Muud nõuded, peamiselt seoses palkade ja lähetuskulude ettemaksetega

367 360

335 446

Ettemakstud tasud hoonete üüri- ja IT lepingute eest

197 446

614 114

Saadaolev summa ELi üksustelt (Euroopa Liidu Väljaannete Talitus)

2 260

2 055

Kokku

965 208

1 455 781

3.4.   Raha ja selle ekvivalendid

| (eurodes) |
| --- |
| | 31. detsember 2009 | 31. detsember 2008 |
| Avansikonto | 1 000 | 1 000 |
| Arvelduskonto | 1 526 466 | 1 487 625 |
| Kokku | 1 527 466 | 1 488 625 |

(eurodes)

31. detsember 2009

31. detsember 2008

Avansikonto

1 000

1 000

Arvelduskonto

1 526 466

1 487 625

Kokku

1 527 466

1 488 625

3.5.   Töötajate hüvitised

Tulevased pensionimaksekohustused arvutatakse ilma nende tegemise ajal kinnipeetavate maksudeta (vt ka punkt 2.4).

| (eurodes) |
| --- |
| | 31. detsember 2009 | 31. detsember 2008 |
| Brutosumma | 68 741 798 | 63 730 921 |
| Maksumäär (%) | 17,57 | 17,57 |
| Maksud | 12 077 934 | 11 197 523 |
| Pensionikohustuste netosumma | 56 663 864 | 52 533 398 |
| Pensionikohustuste netosumma muutus | 4 130 466 | 10 665 938 |

(eurodes)

31. detsember 2009

31. detsember 2008

Brutosumma

68 741 798

63 730 921

Maksumäär (%)

17,57

17,57

Maksud

12 077 934

11 197 523

Pensionikohustuste netosumma

56 663 864

52 533 398

Pensionikohustuste netosumma muutus

4 130 466

10 665 938

Liikmete pensionikava on kindlaksmääratud hüvitisega kava. Kindlaksmääratud hüvitised on:

| — | üleminekuhüvitis (makstakse kolmeaastase ametiaja lõpus) |
| --- | --- |

—

üleminekuhüvitis (makstakse kolmeaastase ametiaja lõpus)

| — | vanaduspension |
| --- | --- |

—

vanaduspension

| — | invaliidsuspension ja -toetus |
| --- | --- |

—

invaliidsuspension ja -toetus

| — | toitjakaotuspension (makstakse pärast liikme surma, sõltumata sellest, kas see toimub enne või pärast pensionile jäämist) |
| --- | --- |

—

toitjakaotuspension (makstakse pärast liikme surma, sõltumata sellest, kas see toimub enne või pärast pensionile jäämist)

Pensionikohustuste kalkuleerimist vajavate abisaajate kategooriad on:

| — | aktiivsed liikmed |
| --- | --- |

—

aktiivsed liikmed

| — | üleminekuhüvitist saavad mitteaktiivsed liikmed |
| --- | --- |

—

üleminekuhüvitist saavad mitteaktiivsed liikmed

| — | mitteaktiivsed liikmed pärast üleminekuperioodi (ettemakstud pension) |
| --- | --- |

—

mitteaktiivsed liikmed pärast üleminekuperioodi (ettemakstud pension)

| — | pensionile jäänud liikmed |
| --- | --- |

—

pensionile jäänud liikmed

| — | püsivalt töövõimetud |
| --- | --- |

—

püsivalt töövõimetud

| — | ajutiselt töövõimetud |
| --- | --- |

—

ajutiselt töövõimetud

| — | töötajate lesed |
| --- | --- |

—

töötajate lesed

| — | orvud. |
| --- | --- |

—

orvud.

Pensionikohustuste arvutamise eest vastutab Eurostat, keda metoodika rakendamise ja vastavate kindlustusmatemaatiliste prognooside määratlemisel assisteerib sõltumatu pädev ekspert.

Pensionikohustuste hindamise käigus töödeldakse majandus- ja demograafiliste aspektidega seotud muutujaid. Nendele muutujatele omistatud väärtused võivad põhineda kogutud teabel, nad võivad olla hinnangulised või isegi kokkuleppeliselt kindlaks määratud.

Peamised kindlustusmatemaatilised prognoosid sisaldasid hinnangulist nominaalset diskontomäära (4,1 % detsembris 2009), eeldatavat pikaajalist inflatsiooni (2,3 % detsembris 2009) ja üldist palgatõusu (0 % detsembris 2009). 2008. aasta detsembris olid samade muutujate vastavad väärtused 3,7 %, 1,5 % ja 0,3 %.

Pensionikohustuste kogusumma erinevused 2009. aastal ei ole seotud metoodikamuudatuste ega ühegi teise ebatavalise teguriga; arengule on järgmine seletus:

| (eurodes) |
| --- |
| Pensionikohustuste kogusumma seisuga 31.12.2008 | | 63 730 921 |
| Uute töötajatega kaasnevad muutused kohustustes | | 0 |
| Muutused kohustustes, mis on seotud pideva üldkogumi tunnustega | | 3 958 178 |
| Pideva üldkogumi teenustasud | 5 614 685 | |
| Pideva üldkogumi intressikulud | 2 510 704 | |
| Aasta jooksul makstud pension | –2 977 454 | |
| Perioodi kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum | –1 189 757 | |
| Prognooside muudatustest tulenev kindustusmatemaatiline tulu ja kulu | | 1 052 699 |
| Intressimäär | 3 295 980 | |
| Suremustabel | 0 | |
| Üldine palgatõus | –2 243 281 | |
| Muud muutused kindlustusmatemaatilistes prognoosides | 0 | |
| Metoodika- ja teiste muudatustega kaasnev kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum | | 0 |
| Pensionikohustuste kogusumma seisuga 31.12.2009 | | 68 741 798 |

(eurodes)

Pensionikohustuste kogusumma seisuga 31.12.2008

63 730 921

Uute töötajatega kaasnevad muutused kohustustes

0

Muutused kohustustes, mis on seotud pideva üldkogumi tunnustega

3 958 178

Pideva üldkogumi teenustasud

5 614 685

Pideva üldkogumi intressikulud

2 510 704

Aasta jooksul makstud pension

–2 977 454

Perioodi kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum

–1 189 757

Prognooside muudatustest tulenev kindustusmatemaatiline tulu ja kulu

1 052 699

Intressimäär

3 295 980

Suremustabel

0

Üldine palgatõus

–2 243 281

Muud muutused kindlustusmatemaatilistes prognoosides

0

Metoodika- ja teiste muudatustega kaasnev kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum

0

Pensionikohustuste kogusumma seisuga 31.12.2009

68 741 798

„Teeninduskulud” kajastavad aktiivsetele liikmetele antud ja aasta teenistusega seotud täiendavate pensioniõiguste tegelikku väärtust.

„Intressikulud” tekivad pensionile veel jäämata liikmete vanuse suurenemisest; liikmed on eakamad ning uue hindamiskuupäeva ja oma tulevaste hüvitiste saamise kuupäeva vahelist aega on vähendatud ühe aasta võrra.

„Aasta jooksul makstud pensionid” on seotud aasta jooksul tehtud maksetega ning see on üksikasjalikult esitatud jaos 4.9.

„Kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum” tuleneb järgmise aasta prognoosi eelduse ja tegelikkuses asetleidnu vahest.

3.6.   Muud pikaajalised kohustused

175 000 euro suurune summa kuulub lepingu järgi maksmisele hoone K9 üürilepingu lõpetamisel.

3.7.   Riski- ja kulueraldised

Komisjon on Euroopa Kohtule esitanud kaebuse seoses nõukogu 2009. aasta detsembris tehtud otsusega ELi töötajate tasustamise kohandamise kohta (1,85 %), mis on väiksem kui komisjoni esitatud kohandus (3,7 %).

Kontrollikoja töötajatega seotud vaidlusalune summa 650 000 eurot on hinnanguline, ei sisalda makse ning see sisaldab 1,85 protsendilist tõusu perioodil 1. juuli 2009 – 31. detsember 2009.

3.8.   Lühiajalised võlad

| (eurodes) |
| --- |
| | 31. detsember 2009 | 31. detsember 2008 |
| Lühiajalised võlad | 548 543 | 540 605 |
| Mitmesugused võlad seoses palkade ja töötajatega | 425 994 | 427 175 |
| Viitkulud - mitte ELi institutsioonid | 4 161 463 | 5 918 135 |
| Viitkulud - ELi institutsioonid | 874 060 | 753 963 |
| Võlad konsolideeritud ELi üksustele, peamiselt Euroopa Nõukogule ja Euroopa Parlamendile | 18 648 | 107 124 |
| Kokku | 6 028 708 | 7 747 002 |

(eurodes)

31. detsember 2009

31. detsember 2008

Lühiajalised võlad

548 543

540 605

Mitmesugused võlad seoses palkade ja töötajatega

425 994

427 175

Viitkulud - mitte ELi institutsioonid

4 161 463

5 918 135

Viitkulud - ELi institutsioonid

874 060

753 963

Võlad konsolideeritud ELi üksustele, peamiselt Euroopa Nõukogule ja Euroopa Parlamendile

18 648

107 124

Kokku

6 028 708

7 747 002

„Viitvõlad – mitte ELi institutsioonid” sisaldavad aasta lõpus välja võtmata puhkuspäevi, mis on 1 936 117 eurolt 2008. aastal vähenenud 1 799 770 eurole 2009. aastal.

4.   Tulemiaruandele lisatud märkused

4.1.   „Komisjoni poolt teistele asutustele tehtud siirded”: kirje vastab kontrollikoja igakuistele komisjonile esitatud rahastamistaotlustele kontrollikoja pangakonto täiendamiseks.

4.2.   „Tulu haldustegevusest”: jagu koosneb peamiselt liikmete ja personali palgast maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete jaoks tehtud mahaarvamistest.

4.3.   „Muud tegevustulud” tekivad muuhulgas Euroopa Liidu Väljaannete Talituse väljaannete müügist.

4.4.   „Personalikulud” sisaldavad liikmete, koosseisuliste töötajate, lepinguliste töötajate ja ajutiste teenistujate palkasid. Endiste liikmete üleminekutoetused ning liikmete pensionide ja üleminekutoetustega seotud maksud kuuluvad nüüd rubriiki „Pensionikohustuste muutused” (vt 4.9).

4.5.   „Põhivaraga seotud kulud” hõlmavad materiaalse ja immateriaalse põhivara amortisatsiooni.

4.6.   „Muude halduskulude” olulisimad kirjed:

| — | hoonete üürimine ja sellega seotud kulud |
| --- | --- |

—

hoonete üürimine ja sellega seotud kulud

| — | IT ja telekommunikatsioon |
| --- | --- |

—

IT ja telekommunikatsioon

| — | lähetuskulud |
| --- | --- |

—

lähetuskulud

| — | puhastus- ja turvateenused. |
| --- | --- |

—

puhastus- ja turvateenused.

4.7.   „Finantstulud” koosnevad kontrollikoja arvelduskontolt teenitud pangaintressidest.

4.8.   „Finantskulud” on kontrollikoja arvelduskontolt võetud pangatasud.

4.9.   Rubriiki „Pensionikohustuste muutused” kuuluvad kõik kontrollikoja liikmete pensionidega seotud kulud. Kulud hõlmavad aasta jooksul makstud pensione ja üleminekutoetusi ning ka aasta lõpus tehtud kõikide tuleviku pensionimaksete kohustuse kohandust.

Kuna pensionikohustus hõlmab nüüd üleminekutoetuste kulutusi, peaksid aasta jooksul makstud üleminekutoetused samuti kuuluma rubriiki „Pensionimuutused”. Nii see aga 2008. aasta raamatupidamise aastaaruandes esitatud ei olnud; üleminekutoetused (1 095 429 eurot) ja maksetelt mahaarvestatud maksud (– 382 779 eurot) esitati rubriigis „Personalikulud”.

Kooskõlas EÜ raamatupidamiseeskirjaga nr 14 ning vastavalt allolevas tabelis esitatule tuleb need kaks summat ümber klassifitseerida, et kajastada 2008. aasta andmeid ja tagada nõuetekohane võrreldav teave perioodiks 2008–2009. Ümberklassifitseerimine ei mõjuta lõplikku tulemit ega bilanssi.

| (eurodes) |
| --- |
| | 2009 | 2008. aastal ümber arvestatud | Eelarveaasta 2008 finantsaruanded |
| Muutused liikmete pensionikohustuste netosummas | 4 130 466 | 10 665 938 | 10 665 938 |
| Välja makstud vanaduspensionid | 2 020 586 | 1 750 629 | 1 750 629 |
| Välja makstud toitjakaotuspensionid | 356 249 | 346 908 | 346 908 |
| Välja makstud ajutised hüvitised | 542 642 | 1 095 429 | — |
| Välja makstud invaliidsuspensionid | 57 977 | — | — |
| Aasta jooksul makstud pensionite vahesumma | 2 977 454 | 3 192 966 | 2 097 537 |
| Maksetelt maha arvestatud maksud | – 386 534 | – 382 779 | - |
| Pensionikohustuste muutused | 6 721 386 | 13 476 125 | 12 763 475 |

(eurodes)

2009

2008. aastal ümber arvestatud

Eelarveaasta 2008 finantsaruanded

Muutused liikmete pensionikohustuste netosummas

4 130 466

10 665 938

10 665 938

Välja makstud vanaduspensionid

2 020 586

1 750 629

1 750 629

Välja makstud toitjakaotuspensionid

356 249

346 908

346 908

Välja makstud ajutised hüvitised

542 642

1 095 429

—

Välja makstud invaliidsuspensionid

57 977

—

—

Aasta jooksul makstud pensionite vahesumma

2 977 454

3 192 966

2 097 537

Maksetelt maha arvestatud maksud

– 386 534

– 382 779

-

Pensionikohustuste muutused

6 721 386

13 476 125

12 763 475

5.   Bilansivälised kirjed

5.1.   Tingimuslikud varad

Tarnijad on andnud järgmised pangagarantiid lepinguliste kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks:

| (eurodes) |
| --- |
| | 31. detsember 2009 |
| Reisibüroo | 100 000 |
| K1-hoone renoveerimine | 545 951 |
| K3-hoone projektijuhtimine | 578 000 |
| Ametisõidukite liisimine | 75 000 |
| Kindlustusettevõte | 1 361 |
| Telekommunikatsioon | 20 000 |
| Kokku | 1 320 312 |

(eurodes)

31. detsember 2009

Reisibüroo

100 000

K1-hoone renoveerimine

545 951

K3-hoone projektijuhtimine

578 000

Ametisõidukite liisimine

75 000

Kindlustusettevõte

1 361

Telekommunikatsioon

20 000

Kokku

1 320 312

5.2.   Edaspidise rahastamise kulukohustused

| (eurodes) |
| --- |
| | 31. detsember 2009 |
| Hoonete kasutusrent | 11 683 829 |
| IT-seadmete, autode ja teiste seadmete kasutusrent | 1 001 910 |
| Vahesumma | 12 685 739 |
| Kasutamata assigneeringutele vastavad kulukohustused – täitmata kulukohustused (RAL e. „Reste à liquider”) – pärast 2010. aasta viitvõlgade mahaarvamist | 56 918 665 |
| Kokku | 69 604 404 |

(eurodes)

31. detsember 2009

Hoonete kasutusrent

11 683 829

IT-seadmete, autode ja teiste seadmete kasutusrent

1 001 910

Vahesumma

12 685 739

Kasutamata assigneeringutele vastavad kulukohustused – täitmata kulukohustused (RAL e. „Reste à liquider”) – pärast 2010. aasta viitvõlgade mahaarvamist

56 918 665

Kokku

69 604 404

Täitmata kulukohustustused on eelarvelise raamatupidamisarvestuse element, mis kajastab täitmata kulukohustuste väärtust. Täitmata kulukohustuste väärtus on võetud kulukohustuste ja tehtud maksete vaheline erinevus, mis tekib kulukohustuste võtmise ja vastava makse töötlemise vahele jääva aja tõttu.

Eelmise aastaga võrreldes on täitmata kulukohustused suurenenud ning selle põhjuseks on uue K3-hoone ehitus.

5.3.   Kontrollikoja ehitusprojektid

Kontrollikoda asus oma hoonetesse (hoone „K1”) aastal 1988 ning ostis hooned koos nende aluse maaga aastal 1990 ära. 1999. aastal sõlmis kontrollikoda Luksemburgi riigiga raamlepingu, millega anti kontrollikojale ühe euro eest teise maatüki kasutamise õigus 49 aastaks (ühekordse uuendamise võimalusega) lisahoone (hoone „K2”) ehitamiseks. Teise lisahoone – „K3” – puhul pidid Luksemburgi riik ja kontrollikoda siiski erinevatest projekti rakendamise korraldustest tulenevalt 22. veebruaril 2008 sõlmima uue raamlepingu.

Luksemburgi riik müüs kahe eelmainitud lisahoonega seotud kaks maatükki kontrollikojale sümboolse ühe euro suuruse hinnaga. Kui kontrollikoda peaks tulevikus kaaluma mõne oma hoone loovutamist kolmandale osapoolele, mis ei ole ühenduse asutus või institutsioon, tagastab kontrollikoda maatüki riigi omandisse sümboolse ühe euro suuruse hinna eest; samuti on riigil võimalik osta kõnealune hoone sõltumatu eksperdi määratud hinnaga. Kui Luksemburgi riik seda õigust kasutada ei soovi, annab see maatüki kasutusõiguse hoone ostjale.

Luksemburgis on kontorihoonete kasutusajaks 15 aastat, pärast mida tuleb need kehtivate tervise-, turva- ja keskkonnastandardite täitmiseks moderniseerida. Nõutavaid tervise- ja turvastandarditega seotud ehitustöid tehti K1-hoones viimased kaks aastat. Kuigi ehitustööd võib juba üldiselt lõpetatuks lugeda, kinnitatakse hoone lõplik vastuvõtmine ametlikult 2010. aastal. K2-hoone võeti kasutusele 2003. aasta novembris ning seetõttu on tal kasutusluba („autorisation d'exploitation”), mis kehtib kuni 2018. aastani.

K3-hoone ehitustööd algasid märtsis 2010. Rahastamise esimene 55 miljoni euro suurune osamakse sisaldus 2009. aasta eelarves. Osa sellest osamaksest kasutati ära 2009. aastal ning allesjäänud osa kirjendati täitmata kulukohustuste rubriiki (vt punkt 5.2). Allesjäänud osa katab ehitusettevõtetega sõlmitud lepinguid, mis allkirjastatakse 2010. aastal. Pärast avatud hanget sõlmis kontrollikoda 15. juunil 2009 konsortsiumiga teenuslepingu seoses K3-hoone ehituse projektijuhtimisega. Muu hulgas on projektijuhi kohustus kontrollikoja nimel viia läbi hanked ja sõlmida lepingud ehitusettevõtetega, teha ehitustööde üle järelevalvet ning kontrollida vastavaid arveid enne nende väljamaksmist. Kui arved on kontrollitud ja kontrollikoja vastutavate talituste poolt väljamaksmiseks kinnitatud, on projektijuhi kohustus need ehitusettevõtetele välja maksta. Eelnevalt mainitud kontekstis võtab projektijuht ehitusettevõtete ees finantskohustused. Vastukaaluks sellele sätestatakse kontrollikoja ja projektijuhi vahelises lepingus, et kontrollikojal peavad eelarve raames olema piisavad vahendid, katmaks projektijuhi otseseid kulukohustusi ehitusettevõtete ees. Selle tagamiseks on kontrollikoda kohaliku pangaga sõlminud usalduslepingu ja hoiab seal eelarvepädeva institutsiooni poolt eraldatud vahendeid. Liidu finantshuvid on samaaegselt usalduslepingu kasutusest tulenevalt kaitstud.

5.4.   Võimalikud kohtuvaidlused

Puuduvad.

Teave eelarveaasta 2009 eelarve kohta

A.   Eelarve täitmise tulemuse arvutamine

Aasta eelarve täitmise tulemus arvutatakse eelarve täitmise arvnäitajate alusel. Eelarveaasta 2009 eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas nr C120, 7. mail 2010.

2009

| (eurodes) |
| --- |
| Eelarveaasta kulukohustuste maksed | – 112 158 034 |
| Ülekannetega seotud maksed | –10 765 996 |
| Sihtotstarbeliste tuludega seotud assigneeringute maksed | –81 640 |
| Aasta jooksul laekunud sama aasta sissenõudekorraldused | 18 395 817 |
| Aasta jooksul laekunud eelmiste aastate sissenõudekorraldused | 418 209 |
| Eelmiste aastate sissenõudekorralduste korrigeerimine | –99 |
| Järgmisesse aastasse üle kantud maksete assigneeringud | –61 670 191 |
| Eelmistest aastatest üle kantud assigneeringud | 12 300 284 |
| Sihtotstarbeliste tulude ülekandmisega seotud korrigeerimine | 340 212 |
| Eelarve täitmise tulemus | – 153 221 438 |

(eurodes)

Eelarveaasta kulukohustuste maksed

– 112 158 034

Ülekannetega seotud maksed

–10 765 996

Sihtotstarbeliste tuludega seotud assigneeringute maksed

–81 640

Aasta jooksul laekunud sama aasta sissenõudekorraldused

18 395 817

Aasta jooksul laekunud eelmiste aastate sissenõudekorraldused

418 209

Eelmiste aastate sissenõudekorralduste korrigeerimine

–99

Järgmisesse aastasse üle kantud maksete assigneeringud

–61 670 191

Eelmistest aastatest üle kantud assigneeringud

12 300 284

Sihtotstarbeliste tulude ülekandmisega seotud korrigeerimine

340 212

Eelarve täitmise tulemus

– 153 221 438

Esialgse ja lõpliku eelarve vahel ei tehtud täiendusi ega vähendusi.

B.   Eelarve täitmise tulemuse ja majandustulemi võrdlemine

2009

| (eurodes) |
| --- |
| Eelarveaasta tulemiaruanne | –2 056 723 |
| Kohaldus seoses artiklitega, mis sisalduvad tulemis, kuid mitte eelarve täitmise tulemuses | –83 729 389 |
| Viitvõlgade muutus seisuga eelmise aasta lõpp ja käesoleva aasta lõpp | 1 322 190 |
| Komisjonilt saadud rahalised vahendid | – 104 484 524 |
| Maksmata arvete erinevused aasta lõpus | –1 755 403 |
| Materiaalse ja immateriaalse põhivara soetamine (-) | 3 393 154 |
| Eraldiste muutus | 7 371 386 |
| Väärtuse languse muutus | –1 790 |
| Käesoleva aasta sissenõudekorraldused, mis ei ole veel laekunud | – 395 270 |
| Ülekannetega seotud maksed | 10 765 996 |
| Muud | 326 |
| Vahetuskursi erinevused | 54 546 |
| Kohaldus seoses artiklitega, mis sisalduvad eelarve täitmise tulemuses, kuid mitte tulemis | –67 435 326 |
| Soetatud vara (aasta jooksul tehtud maksed) | –5 466 001 |
| Eelmiste aastate sissenõudekorraldused, mis aasta jooksul laekusid | 418 209 |
| Järgmisesse aastasse üle kantud maksete assigneeringud | –61 670 191 |
| Eelmisest aastast üle kantud, kuid kasutamata maksete assigneerinute tühistamine | 1 534 289 |
| Sihtotstarbeliste tulude ülekandmisega seotud korrigeerimine | 340 212 |
| Pensionimaksed (kirjendatakse eelarvesse, kuid debiteeritakse eraldistest) | –2 590 920 |
| Muud | – 924 |
| Eelarve täitmise tulemus | – 153 221 438 |

(eurodes)

Eelarveaasta tulemiaruanne

–2 056 723

Kohaldus seoses artiklitega, mis sisalduvad tulemis, kuid mitte eelarve täitmise tulemuses

–83 729 389

Viitvõlgade muutus seisuga eelmise aasta lõpp ja käesoleva aasta lõpp

1 322 190

Komisjonilt saadud rahalised vahendid

– 104 484 524

Maksmata arvete erinevused aasta lõpus

–1 755 403

Materiaalse ja immateriaalse põhivara soetamine (-)

3 393 154

Eraldiste muutus

7 371 386

Väärtuse languse muutus

–1 790

Käesoleva aasta sissenõudekorraldused, mis ei ole veel laekunud

– 395 270

Ülekannetega seotud maksed

10 765 996

Muud

326

Vahetuskursi erinevused

54 546

Kohaldus seoses artiklitega, mis sisalduvad eelarve täitmise tulemuses, kuid mitte tulemis

–67 435 326

Soetatud vara (aasta jooksul tehtud maksed)

–5 466 001

Eelmiste aastate sissenõudekorraldused, mis aasta jooksul laekusid

418 209

Järgmisesse aastasse üle kantud maksete assigneeringud

–61 670 191

Eelmisest aastast üle kantud, kuid kasutamata maksete assigneerinute tühistamine

1 534 289

Sihtotstarbeliste tulude ülekandmisega seotud korrigeerimine

340 212

Pensionimaksed (kirjendatakse eelarvesse, kuid debiteeritakse eraldistest)

–2 590 920

Muud

– 924

Eelarve täitmise tulemus

– 153 221 438

Sõltumatu kinnitav aruanne

Euroopa Kontrollikoja juhtkonnale

Kontrollisime, et Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Kontrollikojale (edaspidi kontrollikoda) eraldatud rahalisi vahendeid kasutati ettenähtud eesmärgil ning eelarvevahendite käsutajate poolt paika pandud kontrollimenetlused annavad vajaliku garantii, et finantstehingud vastavad kohaldatavatele eeskirjadele ja määrustele perioodil 1. jaanuar – 31. detsember 2009 eraldatud ja kasutatud finantsressursside osas.

Raamatupidamine ja dokumentide arhiveerimine ning asjakohaste kontrollimenetluste kasutuselevõtmine ja rakendamine on kontrollikoja juhtkonna ülesanne. Meie ülesanne on esitada läbiviidud kontrolli põhjal audiitori arvamus.

Viisime kontrolli läbi kooskõlas „Commission de surveillance du secteur financier” heakskiidetud rahvusvahelise standardiga kindluse andmise kohta „Kindlustandvad tööd, mis ei ole eelmiste perioodide finantsaruannete auditid või ülevaated” (ISAE 3000). Standardis nõutakse, et me kavandaksime ja viiksime kontrolli läbi nii, et kontrollikoja raamatupidamist olulisel määral mõjutav ressursside väärkasutus avastatakse piisava kindlusega. Peamiselt oli meie ülesandeks uurida valimipõhise kontrollimise abil tõendusmaterjali, mis toetas järgnevaid väiteid:

| — | kontrollikojale eraldatud vahendeid kasutati ettenähtud eesmärgil; |
| --- | --- |

—

kontrollikojale eraldatud vahendeid kasutati ettenähtud eesmärgil;

| — | kehtestatud kontrollimenetlused annavad vajaliku garantii finantstehingute vastavuse kohta kohaldatavatele eeskirjadele ja määrustele. |
| --- | --- |

—

kehtestatud kontrollimenetlused annavad vajaliku garantii finantstehingute vastavuse kohta kohaldatavatele eeskirjadele ja määrustele.

Kontrollikriteeriumidena kasutati järgmisi eeskirju ja määruseid:

| — | nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve (edaspidi eelarve) suhtes kohaldatavat finantsmäärust (edaspidi finantsmäärus); |
| --- | --- |

—

nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve (edaspidi eelarve) suhtes kohaldatavat finantsmäärust (edaspidi finantsmäärus);

| — | komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (edaspidi rakenduseeskirjad); |
| --- | --- |

—

komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (edaspidi rakenduseeskirjad);

| — | Euroopa Kontrollikoja 12. ja 19. juuli 2007. aasta otsus nr 36/2007, mis puudutab kontrollikoja eelarve täitmise sise-eeskirju. Need sätted on osa aluslepingutes sätestatud menetlustest või nendest tulenevatest lepingutest, mis puudutavad eelarve täitmisega seotud tegevust. |
| --- | --- |

—

Euroopa Kontrollikoja 12. ja 19. juuli 2007. aasta otsus nr 36/2007, mis puudutab kontrollikoja eelarve täitmise sise-eeskirju. Need sätted on osa aluslepingutes sätestatud menetlustest või nendest tulenevatest lepingutest, mis puudutavad eelarve täitmisega seotud tegevust.

Täpsemalt on kriteeriumidena kasutatud järgmisi sise-eeskirjade artikleid:

| — | Artikkel 7 – „Allkirjad” – „Kõik osapooled, kes osalevad nende tehingute ettevalmistamisel, järelevalves ja registreerimisel, mille abil määratakse kindlaks ja nõutakse sisse tulusid või võetakse kulukohustusi ja tehakse makseid, peavad tehtud töö allkirjastama ja dateerima”. |
| --- | --- |

—

Artikkel 7 – „Allkirjad” – „Kõik osapooled, kes osalevad nende tehingute ettevalmistamisel, järelevalves ja registreerimisel, mille abil määratakse kindlaks ja nõutakse sisse tulusid või võetakse kulukohustusi ja tehakse makseid, peavad tehtud töö allkirjastama ja dateerima”.

| — | Artikkel 9 – „Ehitusprojektid” – „Enne, kui kontrollikoda kiidab heaks sellist projekti puudutava lepingulise kohustuse, peab vastutav üksus esitama selgitava dokumendi, milles näidatakse, et projekt on kooskõlas finantsraamistikuga”. |
| --- | --- |

—

Artikkel 9 – „Ehitusprojektid” – „Enne, kui kontrollikoda kiidab heaks sellist projekti puudutava lepingulise kohustuse, peab vastutav üksus esitama selgitava dokumendi, milles näidatakse, et projekt on kooskõlas finantsraamistikuga”.

| — | Artikkel 16 – „Maksete tegemine” – „Peaarvepidaja täidab finantsmääruse artiklis 80 määratletud maksekorraldused pärast seda, kui ta on kontrollinud rakenduseeskirjade artikli 103 lõikes 1 ja artiklis 104 kirjeldatud kohustuslikke andmeid”. |
| --- | --- |

—

Artikkel 16 – „Maksete tegemine” – „Peaarvepidaja täidab finantsmääruse artiklis 80 määratletud maksekorraldused pärast seda, kui ta on kontrollinud rakenduseeskirjade artikli 103 lõikes 1 ja artiklis 104 kirjeldatud kohustuslikke andmeid”.

| — | Artikkel 23.1 – „Assigneeringute ümberpaigutamine” – „Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 kirjendatakse assigneeringud sihtotstarbelistena jagude ja peatükkide kaupa; peatükid jaotatakse omakorda artikliteks ja punktideks”. |
| --- | --- |

—

Artikkel 23.1 – „Assigneeringute ümberpaigutamine” – „Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 kirjendatakse assigneeringud sihtotstarbelistena jagude ja peatükkide kaupa; peatükid jaotatakse omakorda artikliteks ja punktideks”.

| — | Artikkel 23.2 – „Assigneeringute ümberpaigutamine” – „Kõikides ümberpaigutamise taotlustes tuleb selgitada, miks assigneeringutest ei piisa. Ümberpaigutamise taotlusele peab alla kirjutama vastutav direktor”. |
| --- | --- |

—

Artikkel 23.2 – „Assigneeringute ümberpaigutamine” – „Kõikides ümberpaigutamise taotlustes tuleb selgitada, miks assigneeringutest ei piisa. Ümberpaigutamise taotlusele peab alla kirjutama vastutav direktor”.

| — | Artikkel 24 – „Assigneeringute ülekanded” – „Vastutav eelarvevahendite käsutaja peab koostama loetelu, milles on ära toodud kulukohustuste saldo; saldot korrigeeritakse eelarvekontodel, võttes arvesse tühistatavad assigneeringud ja näidates ära ülekantavad assigneeringud”. |
| --- | --- |

—

Artikkel 24 – „Assigneeringute ülekanded” – „Vastutav eelarvevahendite käsutaja peab koostama loetelu, milles on ära toodud kulukohustuste saldo; saldot korrigeeritakse eelarvekontodel, võttes arvesse tühistatavad assigneeringud ja näidates ära ülekantavad assigneeringud”.

| — | Artikkel 26 – „Vara inventarinimestikud” – „Materiaalse põhivara inventarinimestik tuleb säilitada andmebaasis”. |
| --- | --- |

—

Artikkel 26 – „Vara inventarinimestikud” – „Materiaalse põhivara inventarinimestik tuleb säilitada andmebaasis”.

| — | Artikkel 27 – „Minimaalsed juhtimis- ja sisekontrollimenetlused” – „Juhtimis- ja sisekontrollimenetlused koostatakse eelarvevahendite käsutajate poolt kooskõlas kontrollikoja vastu võetud minimaalsete sisekontrollistandarditega. Iga eelarvetehingut käsitleb (...) eelkontrolli eest vastutav isik. (...) Kui eelkontrolli eest vastutav isik leiab, et kõnealune tehing vastab rakenduseeskirjade artikli 47 lõike 3 nõuetele, kiidab ta selle heaks ning dokumenteerib heakskiitmisotsuse”. |
| --- | --- |

—

Artikkel 27 – „Minimaalsed juhtimis- ja sisekontrollimenetlused” – „Juhtimis- ja sisekontrollimenetlused koostatakse eelarvevahendite käsutajate poolt kooskõlas kontrollikoja vastu võetud minimaalsete sisekontrollistandarditega. Iga eelarvetehingut käsitleb (...) eelkontrolli eest vastutav isik. (...) Kui eelkontrolli eest vastutav isik leiab, et kõnealune tehing vastab rakenduseeskirjade artikli 47 lõike 3 nõuetele, kiidab ta selle heaks ning dokumenteerib heakskiitmisotsuse”.

Oleme seisukohal, et läbiviidud kontroll annab meile piisava aluse arvamuse esitamiseks.

Käesolevas aruandes kirjeldatud audititööle tuginedes võime öelda, et kontrolli käigus ei ilmnenud midagi sellist, mis näitaks, et kõigis olulistes aspektides ja tuginedes eelkirjeldatud kriteeriumidele:

| a) | kontrollikojale eraldatud vahendeid ei oleks kasutatud ettenähtud eesmärgil, |
| --- | --- |

a)

kontrollikojale eraldatud vahendeid ei oleks kasutatud ettenähtud eesmärgil,

| b) | kehtestatud kontrollimenetlused ei annaks vajaliku garantiid finantstehingute vastavuse kohta kohaldatavatele eeskirjadele ja määrustele. |
| --- | --- |

b)

kehtestatud kontrollimenetlused ei annaks vajaliku garantiid finantstehingute vastavuse kohta kohaldatavatele eeskirjadele ja määrustele.

Meie aruanne on koostatud ainult selle esimeses lõigus määratletud eesmärgil ning teie teavitamiseks ja seda ei tohi kasutada ühelgi teisel eesmärgil ega edastada muudele osapooltele, välja arvatud avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 29. juuni 2010

PricewaterhouseCoopers SARL

esindaja

Marianne WEYDERT

---