# Euroopa Liidu C 350/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.350.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 350 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide22. detsember 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.350.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 350

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide22. detsember 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Regioonide Komitee |
| | Täiskogu 84. istungjärk 14. ja 15. aprillil 2010 |
| 2010/C 350/01 | Regioonide komitee resolutsioon teemal Regioonide Komitee 2010. aasta prioriteedid, mis põhinevad Euroopa Komisjoni õigusloome- ja tööprogrammil | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Regioonide Komitee

Täiskogu 84. istungjärk 14. ja 15. aprillil 2010

2010/C 350/01

Regioonide komitee resolutsioon teemal Regioonide Komitee 2010. aasta prioriteedid, mis põhinevad Euroopa Komisjoni õigusloome- ja tööprogrammil

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Regioonide Komitee

Täiskogu 84. istungjärk 14. ja 15. aprillil 2010

| 22.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 350/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 350/1

---

Regioonide komitee resolutsioon teemal „Regioonide Komitee 2010. aasta prioriteedid, mis põhinevad Euroopa Komisjoni õigusloome- ja tööprogrammil” (1)

POLIITILISED PRIORITEEDID

ELi praegune institutsiooniline ja poliitiline olukord

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | märgib, et 2010. aasta tähistab olulist institutsioonilist muutust Lissaboni lepingu jõustumise ning Euroopa Komisjoni ja Regioonide Komitee uue ametiaja algusega. Uus leping annab Euroopa Liidule sobiva poliitilise ja institutsioonilise raamistiku, kuid praegused väljakutsed nii Euroopa kui ka globaalsel tasandil on näidanud, et poliitiline tahe, visioonid ja arutelu tuleb kiiresti muuta kodanike jaoks käegakatsutavateks tulemusteks; |
| --- | --- |

1.

märgib, et 2010. aasta tähistab olulist institutsioonilist muutust Lissaboni lepingu jõustumise ning Euroopa Komisjoni ja Regioonide Komitee uue ametiaja algusega. Uus leping annab Euroopa Liidule sobiva poliitilise ja institutsioonilise raamistiku, kuid praegused väljakutsed nii Euroopa kui ka globaalsel tasandil on näidanud, et poliitiline tahe, visioonid ja arutelu tuleb kiiresti muuta kodanike jaoks käegakatsutavateks tulemusteks;

| 2. | leiab, et praegused väljakutsed vajavad pikemaajalist poliitilist visiooni, tõhustatud koostööd Euroopa institutsioonide hulgas, Euroopa poliitika suuremat omaksvõttu riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning mitmetasandilise valitsemise põhimõtete tunnustamist; |
| --- | --- |

2.

leiab, et praegused väljakutsed vajavad pikemaajalist poliitilist visiooni, tõhustatud koostööd Euroopa institutsioonide hulgas, Euroopa poliitika suuremat omaksvõttu riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning mitmetasandilise valitsemise põhimõtete tunnustamist;

| 3. | toonitab, et komitee rolli tugevdamine ELi õigusloomeprotsessis eelkõige Lissaboni lepingu jõustumisega talle antud uute volituste kaudu, eriti seoses subsidiaarsusega, on suunatud panuse andmisele paremasse valitsemisse ja ELi õigusloomealase tegevuse tõhustamisse; |
| --- | --- |

3.

toonitab, et komitee rolli tugevdamine ELi õigusloomeprotsessis eelkõige Lissaboni lepingu jõustumisega talle antud uute volituste kaudu, eriti seoses subsidiaarsusega, on suunatud panuse andmisele paremasse valitsemisse ja ELi õigusloomealase tegevuse tõhustamisse;

| 4. | kordab soovi teha tihedat koostööd Euroopa Komisjoniga eesmärgiga tagada kohaliku ja piirkondliku mõõtme arvessevõtmine ELi õigusaktide koostamisel, eelkõige mõjuhindamiste kohaliku ja piirkondliku tundlikkuse suurendamise teel; |
| --- | --- |

4.

kordab soovi teha tihedat koostööd Euroopa Komisjoniga eesmärgiga tagada kohaliku ja piirkondliku mõõtme arvessevõtmine ELi õigusaktide koostamisel, eelkõige mõjuhindamiste kohaliku ja piirkondliku tundlikkuse suurendamise teel;

| 5. | tervitab Euroopa Komisjoni 2010. aasta tööprogrammile lisatud mitmeaastast perspektiivi, mis suurendab prognoositavust, lihtsustab koostööd ja institutsioonidevahelist programmitööd ning võimaldab strateegiliste eesmärkide tõhusat püstitamist; |
| --- | --- |

5.

tervitab Euroopa Komisjoni 2010. aasta tööprogrammile lisatud mitmeaastast perspektiivi, mis suurendab prognoositavust, lihtsustab koostööd ja institutsioonidevahelist programmitööd ning võimaldab strateegiliste eesmärkide tõhusat püstitamist;

| 6. | on mures äärmuslike parteide esilekerkimise pärast ning leiab, et üks oluline viis sellega võidelda on eraldada kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele vahendeid vaesuse, ebavõrdsuse, diskrimineerimise, kultuuridevaheliste konfliktide, korralike eluasemete ning kogukondade, sotsiaalettevõtete ja VKEde finantsvahendite puudusega võitlemiseks, et luua jätkusuutlik heaolu; |
| --- | --- |

6.

on mures äärmuslike parteide esilekerkimise pärast ning leiab, et üks oluline viis sellega võidelda on eraldada kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele vahendeid vaesuse, ebavõrdsuse, diskrimineerimise, kultuuridevaheliste konfliktide, korralike eluasemete ning kogukondade, sotsiaalettevõtete ja VKEde finantsvahendite puudusega võitlemiseks, et luua jätkusuutlik heaolu;

| 7. | jagab Euroopa Komisjoni seisukohta ELi ees seisvatele sotsiaalsetele, majanduslikele ja keskkonnaalastele väljakutsetele vastamise kiireloomulisuse osas; kinnitab oma kavatsust anda panus komisjoni selliste prioriteetsete tegevussuundade edukasse rakendamisse, nagu ELi väljumine praegusest majandus-, finants- ja sotsiaalsest kriisist ning liikumine sotsiaalselt jätkusuutliku ja keskkonnasäästliku taastumise suunas, mis seab esikohale kodanikud ning kinnitab ELi positsiooni globaalse osalejana; kinnitab oma valmisolekut anda panus olemasolevate ELi poliitikainstrumentide kasutamise optimeerimisse, muu hulgas lihtsustamise ja halduskoormuse vähendamise kaudu, mis on Euroopa Komisjoni strateegiliste prioriteetide oluline osa; |
| --- | --- |

7.

jagab Euroopa Komisjoni seisukohta ELi ees seisvatele sotsiaalsetele, majanduslikele ja keskkonnaalastele väljakutsetele vastamise kiireloomulisuse osas; kinnitab oma kavatsust anda panus komisjoni selliste prioriteetsete tegevussuundade edukasse rakendamisse, nagu ELi väljumine praegusest majandus-, finants- ja sotsiaalsest kriisist ning liikumine sotsiaalselt jätkusuutliku ja keskkonnasäästliku taastumise suunas, mis seab esikohale kodanikud ning kinnitab ELi positsiooni globaalse osalejana; kinnitab oma valmisolekut anda panus olemasolevate ELi poliitikainstrumentide kasutamise optimeerimisse, muu hulgas lihtsustamise ja halduskoormuse vähendamise kaudu, mis on Euroopa Komisjoni strateegiliste prioriteetide oluline osa;

I.   Kriisi mõjude vähendamine sotsiaalselt õiglasel ning majanduslikult jätkusuutlikul ja keskkonnasäästlikul viisil

I.a
     
  Tõsine mure finants-, majandus- ja sotsiaalse kriisi ulatuse ja mõju pärast piirkondadele ja linnadele

| 8. | märgib, et vaatamata mõningatele esimestele taastumise märkidele seisab Euroopa majandus ikka veel silmitsi madala nõudlusega ning kodanikud tööhõive ebakindlusega. Mõju linnadele ja piirkondadele on ebaühtlane, mis tähendab, et territoriaalsed erinevused suurenevad. See seab ohtu Euroopa Liidu majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõtte. Ühtekuuluvuspoliitika rolli tugevdamiseks on seega vaja otsustavaid meetmeid; |
| --- | --- |

8.

märgib, et vaatamata mõningatele esimestele taastumise märkidele seisab Euroopa majandus ikka veel silmitsi madala nõudlusega ning kodanikud tööhõive ebakindlusega. Mõju linnadele ja piirkondadele on ebaühtlane, mis tähendab, et territoriaalsed erinevused suurenevad. See seab ohtu Euroopa Liidu majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõtte. Ühtekuuluvuspoliitika rolli tugevdamiseks on seega vaja otsustavaid meetmeid;

| 9. | leiab, et kriisi mõju leevendada aidanud Euroopa majanduse elavdamise kava ei või veel lõpetada. Välja tuleb töötada väljumisstrateegia, et saavutada tasakaal vajaduse vahel hoida riigieelarved kontrolli all ja vältida eelarvete kärpimist, kuni erasektori nõudlus ei ole veel piisavalt suur majandustegevuse säilitamiseks. Väljumisstrateegia peaks keskenduma majanduskasvu uuele kvaliteedile ning võtma vajadusel arvesse SKP näitajast kaugemale vaatamise küsimust; |
| --- | --- |

9.

leiab, et kriisi mõju leevendada aidanud Euroopa majanduse elavdamise kava ei või veel lõpetada. Välja tuleb töötada väljumisstrateegia, et saavutada tasakaal vajaduse vahel hoida riigieelarved kontrolli all ja vältida eelarvete kärpimist, kuni erasektori nõudlus ei ole veel piisavalt suur majandustegevuse säilitamiseks. Väljumisstrateegia peaks keskenduma majanduskasvu uuele kvaliteedile ning võtma vajadusel arvesse SKP näitajast kaugemale vaatamise küsimust;

| 10. | on veendunud, et ulatuslikum ühtekuuluvus on vajalik mitte ainult solidaarsuse nimel, vaid see on kõigi Euroopa kodanike huvides. ELi liikmesriikide tugeva ja kasvava vastastikuse majandusliku sõltuvuse tõttu kannatavad piisava nõudluse puudumisel ELi siseturul nii tugevad kui ka nõrgad ELi majandused; |
| --- | --- |

10.

on veendunud, et ulatuslikum ühtekuuluvus on vajalik mitte ainult solidaarsuse nimel, vaid see on kõigi Euroopa kodanike huvides. ELi liikmesriikide tugeva ja kasvava vastastikuse majandusliku sõltuvuse tõttu kannatavad piisava nõudluse puudumisel ELi siseturul nii tugevad kui ka nõrgad ELi majandused;

| 11. | leiab seetõttu, et majanduspoliitika suurem kooskõlastamine ELi tasandil, nagu lepiti kokku 2010. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogul, on äärmiselt oluline eeltingimus mitte üksnes kriisi ületamiseks, finantsturgude reguleerimise tugevdamiseks, spekulatsioonide vähendamiseks ja riigieelarvete kontrolli all hoidmiseks, vaid ka püsiva majanduskasvu saavutamiseks vajalike struktuurireformide elluviimiseks; |
| --- | --- |

11.

leiab seetõttu, et majanduspoliitika suurem kooskõlastamine ELi tasandil, nagu lepiti kokku 2010. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogul, on äärmiselt oluline eeltingimus mitte üksnes kriisi ületamiseks, finantsturgude reguleerimise tugevdamiseks, spekulatsioonide vähendamiseks ja riigieelarvete kontrolli all hoidmiseks, vaid ka püsiva majanduskasvu saavutamiseks vajalike struktuurireformide elluviimiseks;

| 12. | toonitab, et kriisiga võitlemise strateegiad peaksid põhinema kooskõlastatud ja integreeritud poliitikakujundamisel, milles osalevad kõik valitsustasandid ning kus võetakse asjakohaselt arvesse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid; |
| --- | --- |

12.

toonitab, et kriisiga võitlemise strateegiad peaksid põhinema kooskõlastatud ja integreeritud poliitikakujundamisel, milles osalevad kõik valitsustasandid ning kus võetakse asjakohaselt arvesse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid;

| 13. | tervitab Euroopa Komisjoni pühendumist kokkuleppe saavutamisele strateegiliste algatuste osas finantsturgude tõhusa järelevalve ja reguleerimise korraldamiseks; |
| --- | --- |

13.

tervitab Euroopa Komisjoni pühendumist kokkuleppe saavutamisele strateegiliste algatuste osas finantsturgude tõhusa järelevalve ja reguleerimise korraldamiseks;

| 14. | on veendunud, et eelkõige on küsimus üldise stabiilse õigusraamistiku loomises, et taastada õiguse ülimuslikkus teatud finantsturgudel osalejate kuritahtliku tegutsemise ees; |
| --- | --- |

14.

on veendunud, et eelkõige on küsimus üldise stabiilse õigusraamistiku loomises, et taastada õiguse ülimuslikkus teatud finantsturgudel osalejate kuritahtliku tegutsemise ees;

I.b
     
  Euroopa Komisjoni Euroopa 2020. aasta strateegia Regioonide Komitee seisukohast

I.b.1
     
  Tugevad ja nõrgad küljed

| 15. | tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjoni Euroopa 2020. aasta strateegia vastab mõningatele ELi linnade ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kesksetele nõudmistele, sedastades, et a) linnad ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad olema uue strateegia kujundamise ja elluviimise alalised partnerid, b) Regioonide Komitee tuleb koostöösse tihedamalt kaasata, c) majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõõde peavad olema asetatud samale tasemele, d) strateegia peaks olema piisavalt paindlik selleks, et kohaneda vastavalt eri lähtepositsioonidele, ning e) majanduskasvust peavad kasu saama kõik ELi osad – see tugevdaks territoriaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

15.

tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjoni Euroopa 2020. aasta strateegia vastab mõningatele ELi linnade ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kesksetele nõudmistele, sedastades, et a) linnad ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad olema uue strateegia kujundamise ja elluviimise alalised partnerid, b) Regioonide Komitee tuleb koostöösse tihedamalt kaasata, c) majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõõde peavad olema asetatud samale tasemele, d) strateegia peaks olema piisavalt paindlik selleks, et kohaneda vastavalt eri lähtepositsioonidele, ning e) majanduskasvust peavad kasu saama kõik ELi osad – see tugevdaks territoriaalset ühtekuuluvust;

| 16. | väljendab siiski kahetsust, et komisjoni ettepanekus ei käsitleta mõningaid teisi Regioonide Komitee tõstatatud olulisi küsimusi, nimelt a) kuidas kohustada liikmesriikide valitsusi täitma uue strateegia lubadusi, b) milline peaks olema kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll väljapakutud suurprojektide kujundamisel ja rakendamisel, c) millised peaksid olema SKPd täiendavad näitajad edusammude hindamiseks ning kuidas integreerida need uue strateegia juhtimisse; |
| --- | --- |

16.

väljendab siiski kahetsust, et komisjoni ettepanekus ei käsitleta mõningaid teisi Regioonide Komitee tõstatatud olulisi küsimusi, nimelt a) kuidas kohustada liikmesriikide valitsusi täitma uue strateegia lubadusi, b) milline peaks olema kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll väljapakutud suurprojektide kujundamisel ja rakendamisel, c) millised peaksid olema SKPd täiendavad näitajad edusammude hindamiseks ning kuidas integreerida need uue strateegia juhtimisse;

| 17. | toetab kavatsust keskenduda Euroopa 2020. aasta strateegias väiksemale arvule prioriteetidele ning nõustub vajadusega siduda uue strateegia alane aruandlus stabiilsuse ja kasvu pakti alase aruandlusega. Vahendid ise tuleb aga selgelt lahus hoida ja säilitada EKP sõltumatus; |
| --- | --- |

17.

toetab kavatsust keskenduda Euroopa 2020. aasta strateegias väiksemale arvule prioriteetidele ning nõustub vajadusega siduda uue strateegia alane aruandlus stabiilsuse ja kasvu pakti alase aruandlusega. Vahendid ise tuleb aga selgelt lahus hoida ja säilitada EKP sõltumatus;

| 18. | kavatseb otsustavalt tõstatada nimetatud küsimused arutelul, millega valmistutakse ELi uue strateegia kohta lõpliku otsuse tegemiseks, ning loodab, et juunis kohtuval Euroopa Ülemkogul arvestatakse nõuetekohaselt Regioonide Komitee poolt ELi piirkondade ja linnade nimel esitatud ettepanekutega; |
| --- | --- |

18.

kavatseb otsustavalt tõstatada nimetatud küsimused arutelul, millega valmistutakse ELi uue strateegia kohta lõpliku otsuse tegemiseks, ning loodab, et juunis kohtuval Euroopa Ülemkogul arvestatakse nõuetekohaselt Regioonide Komitee poolt ELi piirkondade ja linnade nimel esitatud ettepanekutega;

I.b.2
     
  Euroopa 2020. aasta strateegia suurprojektide edendamine

| 19. | tervitab Euroopa Komisjoni kavatsust rakendada Euroopa 2020. aasta strateegiat konkreetsetes suurprojektides; rõhutab, et vaja on nii ELi ja selle liikmesriikide kui ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ühiseid jõupingutusi. Seepärast peaks EL kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi veelgi innustama nende eesmärkide poole püüdlema, tehes ambitsioonikaid pikaajalisi investeeringuid haridusse, koolitusse, teadusuuringutesse ja uuendustegevusse; leiab, et kvaliteetsetel infrastruktuuridel, ühistranspordivõrgustikel ja energiatõhusatesse tehnoloogiatesse investeerimisel põhinevate kvaliteetsete avalike teenuste arendamine väärib eraldi suurprojekti; |
| --- | --- |

19.

tervitab Euroopa Komisjoni kavatsust rakendada Euroopa 2020. aasta strateegiat konkreetsetes suurprojektides; rõhutab, et vaja on nii ELi ja selle liikmesriikide kui ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ühiseid jõupingutusi. Seepärast peaks EL kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi veelgi innustama nende eesmärkide poole püüdlema, tehes ambitsioonikaid pikaajalisi investeeringuid haridusse, koolitusse, teadusuuringutesse ja uuendustegevusse; leiab, et kvaliteetsetel infrastruktuuridel, ühistranspordivõrgustikel ja energiatõhusatesse tehnoloogiatesse investeerimisel põhinevate kvaliteetsete avalike teenuste arendamine väärib eraldi suurprojekti;

Digitaalne tegevuskava

| 20. | ootab uut Euroopa digitaalset tegevuskava ning tunnistab selle paljusid mõjusid CO2-vähese majanduse, avalike teenuste ja kõrgema elukvaliteedi vallas; rõhutab digitaalse tegevuskava tohutut potentsiaali sotsiaalse kaasatuse ning maapiirkondade ja äärealade ühendamise jaoks; |
| --- | --- |

20.

ootab uut Euroopa digitaalset tegevuskava ning tunnistab selle paljusid mõjusid CO2-vähese majanduse, avalike teenuste ja kõrgema elukvaliteedi vallas; rõhutab digitaalse tegevuskava tohutut potentsiaali sotsiaalse kaasatuse ning maapiirkondade ja äärealade ühendamise jaoks;

Tööstuspoliitika, teadusuuringud ja innovatsioon

| 21. | toonitab, et loovus ja innovatsioon on majanduskasvu, investeeringute ja uute töökohtade peamised edendajad, ning on seetõttu veendunud, et pikaajalised investeeringud haridusse, koolitusse, ümberõppesse ja teadusuuringutesse on peamine viis säilitada majandusareng ning võidelda töötusega; |
| --- | --- |

21.

toonitab, et loovus ja innovatsioon on majanduskasvu, investeeringute ja uute töökohtade peamised edendajad, ning on seetõttu veendunud, et pikaajalised investeeringud haridusse, koolitusse, ümberõppesse ja teadusuuringutesse on peamine viis säilitada majandusareng ning võidelda töötusega;

| 22. | toetab strateegia väljatöötamist kooskõlastamise ja koostöö suurendamiseks ühelt poolt teadusuuringute ja innovatsiooni ning teiselt poolt info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate vahel; |
| --- | --- |

22.

toetab strateegia väljatöötamist kooskõlastamise ja koostöö suurendamiseks ühelt poolt teadusuuringute ja innovatsiooni ning teiselt poolt info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate vahel;

| 23. | kinnitab oma kindlat usku ELi teadusuuringute raamprogrammi, struktuurifondide ja teiste avaliku sektori rahastamismehhanismide vahelise sünergia potentsiaali teadus- ja arendustegevuse investeeringute võimendamiseks ning teadmistepõhise tööhõive loomiseks kohalikul ja piirkondlikul tasandil; seab prioriteediks toetada eri rahastamisallikate (avalik ja erasektor) koostööd, et edendada uuendustegevust ja juhtrolli tehnoloogias; |
| --- | --- |

23.

kinnitab oma kindlat usku ELi teadusuuringute raamprogrammi, struktuurifondide ja teiste avaliku sektori rahastamismehhanismide vahelise sünergia potentsiaali teadus- ja arendustegevuse investeeringute võimendamiseks ning teadmistepõhise tööhõive loomiseks kohalikul ja piirkondlikul tasandil; seab prioriteediks toetada eri rahastamisallikate (avalik ja erasektor) koostööd, et edendada uuendustegevust ja juhtrolli tehnoloogias;

| 24. | rõhutab vajadust kõigi valitsustasandite kooskõlastatud tegevuse järele VKEde toetamiseks, et tagada tugevamad sidemed alus- ja rakendusuuringute vahel; tervitab meetmeid, mille eesmärk on loovuse ja uuendustegevuse algatuste käivitamine ja toetamine, eriti neid, mis on suunatud ülikoolide ja ettevõtete koostööle; |
| --- | --- |

24.

rõhutab vajadust kõigi valitsustasandite kooskõlastatud tegevuse järele VKEde toetamiseks, et tagada tugevamad sidemed alus- ja rakendusuuringute vahel; tervitab meetmeid, mille eesmärk on loovuse ja uuendustegevuse algatuste käivitamine ja toetamine, eriti neid, mis on suunatud ülikoolide ja ettevõtete koostööle;

Noorte liikuvus

| 25. | usub kindlalt, et investeerimine noortesse eelkõige hariduse, koolituse ning vabatahtliku ja vahetustegevuse kaudu on ülitähtis, et saavutada ELi eesmärgid noorte tööalase konkurentsivõime ja sotsiaalse kaasatuse osas ning tagada Euroopa identiteet ja kodanikuaktiivsus; |
| --- | --- |

25.

usub kindlalt, et investeerimine noortesse eelkõige hariduse, koolituse ning vabatahtliku ja vahetustegevuse kaudu on ülitähtis, et saavutada ELi eesmärgid noorte tööalase konkurentsivõime ja sotsiaalse kaasatuse osas ning tagada Euroopa identiteet ja kodanikuaktiivsus;

| 26. | toetab täielikult Euroopa 2020. aasta strateegias esitatud peamist eesmärki vähendada koolist väljalangenute osakaalu praeguselt 15 protsendilt 10 protsendini; |
| --- | --- |

26.

toetab täielikult Euroopa 2020. aasta strateegias esitatud peamist eesmärki vähendada koolist väljalangenute osakaalu praeguselt 15 protsendilt 10 protsendini;

Uued oskused ja töökohad

| 27. | kutsub üles pöörama erilist tähelepanu töötusega võitlemisele, aidates kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel tõhusalt kasutada Euroopa Sotsiaalfondi, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ja kõigi muude olemasolevate allikate vahendeid töökohtade loomise stimuleerimiseks, VKEde toetamiseks ja keskkonnahoidlike uuenduste innustamiseks; |
| --- | --- |

27.

kutsub üles pöörama erilist tähelepanu töötusega võitlemisele, aidates kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel tõhusalt kasutada Euroopa Sotsiaalfondi, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ja kõigi muude olemasolevate allikate vahendeid töökohtade loomise stimuleerimiseks, VKEde toetamiseks ja keskkonnahoidlike uuenduste innustamiseks;

| 28. | nõuab võrdseid tööhõivevõimalusi ja erilise tähelepanu pööramist potentsiaalsele panusele, mille võivad anda väärtuslike teadmiste ja kogemustega eakamad töötajad tasakaalustatud töökeskkonna saavutamiseks ning samuti toote- ja süsteemiuuenduseks; |
| --- | --- |

28.

nõuab võrdseid tööhõivevõimalusi ja erilise tähelepanu pööramist potentsiaalsele panusele, mille võivad anda väärtuslike teadmiste ja kogemustega eakamad töötajad tasakaalustatud töökeskkonna saavutamiseks ning samuti toote- ja süsteemiuuenduseks;

| 29. | tervitab komisjoni pühendumist ettepaneku esitamisele tööajadirektiivi läbivaatamise kohta; |
| --- | --- |

29.

tervitab komisjoni pühendumist ettepaneku esitamisele tööajadirektiivi läbivaatamise kohta;

Sotsiaalne kaasatus

| 30. | toonitab, et võitlus sotsiaalse kaasatuse eest peab sisaldama nii eriti haavatavatele rühmadele ja piirkondadele kui ka üldiselt majanduse toetamisele suunatud meetmeid, pöörates laiemat tähelepanu tööalasele konkurentsivõimele, turvalisele paindlikkusele ja dünaamilisele majandusele; |
| --- | --- |

30.

toonitab, et võitlus sotsiaalse kaasatuse eest peab sisaldama nii eriti haavatavatele rühmadele ja piirkondadele kui ka üldiselt majanduse toetamisele suunatud meetmeid, pöörates laiemat tähelepanu tööalasele konkurentsivõimele, turvalisele paindlikkusele ja dünaamilisele majandusele;

| 31. | rõhutab, kui oluline on tõhustada jõupingutusi, et vähendada allpool riiklikku vaesuspiiri elavate Euroopa elanike osakaalu 25 % võrra vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegias esitatud peamisele eesmärgile; rõhutab, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega ei ole võimalik võidelda valitsusväliseid organisatsioone, sotsiaalpartnereid, kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning vaesuses elavate inimestega tegelevaid töötajaid kaasamata. Seepärast tervitab komitee soojalt alt-üles koostöö võimalusi, mida pakub vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta 2010, mille eesmärk on uuendada pühendumist solidaarsusele, sotsiaalsele õiglusele ja suuremale kaasatusele; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, kui oluline on tõhustada jõupingutusi, et vähendada allpool riiklikku vaesuspiiri elavate Euroopa elanike osakaalu 25 % võrra vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegias esitatud peamisele eesmärgile; rõhutab, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega ei ole võimalik võidelda valitsusväliseid organisatsioone, sotsiaalpartnereid, kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning vaesuses elavate inimestega tegelevaid töötajaid kaasamata. Seepärast tervitab komitee soojalt alt-üles koostöö võimalusi, mida pakub vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta 2010, mille eesmärk on uuendada pühendumist solidaarsusele, sotsiaalsele õiglusele ja suuremale kaasatusele;

Ressursitõhus Euroopa

| 32. | pöörab Euroopa 2020. aasta strateegia valguses erilist tähelepanu ELi säästva arengu strateegia tugevdamisele. Komitee annab panuse arutellu mõlema strateegia vahelise sünergia suurendamise üle ning selle üle, kuidas täiustada nimetatud kahe strateegia rakendamis- ja järelevalveprotsesse; |
| --- | --- |

32.

pöörab Euroopa 2020. aasta strateegia valguses erilist tähelepanu ELi säästva arengu strateegia tugevdamisele. Komitee annab panuse arutellu mõlema strateegia vahelise sünergia suurendamise üle ning selle üle, kuidas täiustada nimetatud kahe strateegia rakendamis- ja järelevalveprotsesse;

| 33. | võtab endale kohustuse anda panus seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi tulevasse kujundamisse ning toetada ELi keskkonnapoliitikat, mis edendab loodusvarade tõhusamat kasutamist ja ELi kodanike kõrget elukvaliteeti ning võtab arvesse kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi; |
| --- | --- |

33.

võtab endale kohustuse anda panus seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi tulevasse kujundamisse ning toetada ELi keskkonnapoliitikat, mis edendab loodusvarade tõhusamat kasutamist ja ELi kodanike kõrget elukvaliteeti ning võtab arvesse kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi;

| 34. | ootab, et komisjon esitab 2011. aasta alguses energiatõhususe tegevuskava; on pühendunud energiatõhusust ning uusi ja taastuvaid energialiike edendavatele ELi meetmetele, eelkõige ELi uue energiatehnoloogia strateegia 2010–2014 kontekstis; leiab, et energiavarustuse kindlus Euroopa Liidus on olulise tähtsusega, ning pöörab seepärast erilist tähelepanu energiavõrkude vastastikusele seotusele; |
| --- | --- |

34.

ootab, et komisjon esitab 2011. aasta alguses energiatõhususe tegevuskava; on pühendunud energiatõhusust ning uusi ja taastuvaid energialiike edendavatele ELi meetmetele, eelkõige ELi uue energiatehnoloogia strateegia 2010–2014 kontekstis; leiab, et energiavarustuse kindlus Euroopa Liidus on olulise tähtsusega, ning pöörab seepärast erilist tähelepanu energiavõrkude vastastikusele seotusele;

| 35. | uurib hoolikalt kliimamuutusi käsitlevate kehtivate ELi õigusaktide kohalikke ja piirkondlikke aspekte, eelkõige 2008. aasta kliima- ja energiapaketi rakendamist kõrvuti neile järgnenud täiendavate õigusaktidega; sellega seoses uurib ka biomassi säästva kasutamise küsimust ning liikumist suurema energiatõhususe suunas eelkõige eluasemesektoris; |
| --- | --- |

35.

uurib hoolikalt kliimamuutusi käsitlevate kehtivate ELi õigusaktide kohalikke ja piirkondlikke aspekte, eelkõige 2008. aasta kliima- ja energiapaketi rakendamist kõrvuti neile järgnenud täiendavate õigusaktidega; sellega seoses uurib ka biomassi säästva kasutamise küsimust ning liikumist suurema energiatõhususe suunas eelkõige eluasemesektoris;

| 36. | pakub võimalust edendada tihedas koostöös Euroopa Komisjoniga linnapeade pakti algatust, et saavutada ELi 2020. aasta eesmärgid kohalikul ja piirkondlikul tasandil; taotleb seepärast pakti laiendamist piirkondlikele osalejatele; |
| --- | --- |

36.

pakub võimalust edendada tihedas koostöös Euroopa Komisjoniga linnapeade pakti algatust, et saavutada ELi 2020. aasta eesmärgid kohalikul ja piirkondlikul tasandil; taotleb seepärast pakti laiendamist piirkondlikele osalejatele;

| 37. | püüab saavutada Euroopa ja riigi tasandi osalejate suuremat tunnustust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulisele rollile kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel ning kutsub üles tunnustama nende rolli käimasolevates ÜRO kliimamuutuste alastes läbirääkimistes; |
| --- | --- |

37.

püüab saavutada Euroopa ja riigi tasandi osalejate suuremat tunnustust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulisele rollile kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel ning kutsub üles tunnustama nende rolli käimasolevates ÜRO kliimamuutuste alastes läbirääkimistes;

| 38. | arvestades vajadust struktuurifondide parema suunamise järele energiavaldkonna investeeringutesse piirkondliku arengu kontekstis, jätkab võimaluste uurimist tagada piirkondlike programmide parem kooskõlastamine ja sidusus riigi ja Euroopa tasandi suunistega; |
| --- | --- |

38.

arvestades vajadust struktuurifondide parema suunamise järele energiavaldkonna investeeringutesse piirkondliku arengu kontekstis, jätkab võimaluste uurimist tagada piirkondlike programmide parem kooskõlastamine ja sidusus riigi ja Euroopa tasandi suunistega;

| 39. | jätkab majandus- ja kliimapoliitika meetmete täiendava sünergia uurimist ning uurib siinkohal võimalusi Euroopa Investeerimispanga rolli suurendamiseks keskkonnahoidliku tehnoloogia, infrastruktuuri ja energiajulgeoleku rahastamisel kohalikul ja piirkondlikul tasandil kogu ELis; |
| --- | --- |

39.

jätkab majandus- ja kliimapoliitika meetmete täiendava sünergia uurimist ning uurib siinkohal võimalusi Euroopa Investeerimispanga rolli suurendamiseks keskkonnahoidliku tehnoloogia, infrastruktuuri ja energiajulgeoleku rahastamisel kohalikul ja piirkondlikul tasandil kogu ELis;

| 40. | toetab täielikult info- ja kommunikatsioonitehnoloogia täielikku rakendamist energiatõhususe suurendamise jõupingutustes ning jätkab koos Euroopa Komisjoni ja teiste sidusrühmadega tööd sellise praktilise juhise koostamise ja levitamisega, kus selgitatakse, kuidas kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad täiel määral rakendada info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaid oma kliimamuutuste kavades; |
| --- | --- |

40.

toetab täielikult info- ja kommunikatsioonitehnoloogia täielikku rakendamist energiatõhususe suurendamise jõupingutustes ning jätkab koos Euroopa Komisjoni ja teiste sidusrühmadega tööd sellise praktilise juhise koostamise ja levitamisega, kus selgitatakse, kuidas kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad täiel määral rakendada info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaid oma kliimamuutuste kavades;

| 41. | kordab taas, et merenduspoliitika vajab integreeritud, terviklikku, valdkondadeülest lähenemisviisi mereala ruumilisele planeerimisele; rõhutab veelgi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste väga olulist rolli kõnealuses poliitikas nii rahastajate kui ka asutustena, kes saavad kõige paremini korraldada harmoonilist kooseksisteerimist ja merekasutust; tuletab seepärast meelde vajadust luua integreeritud merenduspoliitika jaoks lihtsustatud finantssüsteem, ühendades kõik merendusküsimused Euroopa rannikualade ja saarte fondi raames; |
| --- | --- |

41.

kordab taas, et merenduspoliitika vajab integreeritud, terviklikku, valdkondadeülest lähenemisviisi mereala ruumilisele planeerimisele; rõhutab veelgi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste väga olulist rolli kõnealuses poliitikas nii rahastajate kui ka asutustena, kes saavad kõige paremini korraldada harmoonilist kooseksisteerimist ja merekasutust; tuletab seepärast meelde vajadust luua integreeritud merenduspoliitika jaoks lihtsustatud finantssüsteem, ühendades kõik merendusküsimused Euroopa rannikualade ja saarte fondi raames;

| 42. | tunnistab vajadust merepiirkondade kasutamisega seonduvate poliitikavaldkondade parema kooskõlastamise järele ning kutsub seepärast üles looma kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning asjaomaseid sidusrühmi ühendava Euroopa merendusfoorumi, mis oleks vahend vastutuse jagamiseks ja heade tavade levitamiseks; |
| --- | --- |

42.

tunnistab vajadust merepiirkondade kasutamisega seonduvate poliitikavaldkondade parema kooskõlastamise järele ning kutsub seepärast üles looma kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning asjaomaseid sidusrühmi ühendava Euroopa merendusfoorumi, mis oleks vahend vastutuse jagamiseks ja heade tavade levitamiseks;

| 43. | osaleb ühise kalanduspoliitika käimasolevas reformis ning ootab võimalust anda oma panus, kui komisjon esitab 2010. aasta jooksul oma reformiettepanekud, ning rõhutab, kui oluline on tagada, et tulevane ühine kalanduspoliitika keskenduks kalavarude jätkuvusele, võttes samas arvesse ka ELi rannikualade ja väikesemahuliste kalandusettevõtete vajadusi; |
| --- | --- |

43.

osaleb ühise kalanduspoliitika käimasolevas reformis ning ootab võimalust anda oma panus, kui komisjon esitab 2010. aasta jooksul oma reformiettepanekud, ning rõhutab, kui oluline on tagada, et tulevane ühine kalanduspoliitika keskenduks kalavarude jätkuvusele, võttes samas arvesse ka ELi rannikualade ja väikesemahuliste kalandusettevõtete vajadusi;

| 44. | võtab endale kohustuse osaleda aktiivselt arutelus ühise põllumajanduspoliitika tuleviku üle pärast 2013. aastat; on vastu igasugusele katsele ühise põllumajanduspoliitika lammutamiseks või liikmesriikide tasandile tagasiviimisele; soovitab tungivalt tugevdada sünergiat maaelu arengu poliitika ja teiste ELi poliitikavaldkondade, eriti ühtekuuluvuspoliitika vahel, kuna maapiirkondade arengu mitmekesisus annab 27-liikmelise ELi ühtekuuluvuse seisukohast põhjust muretsemiseks; |
| --- | --- |

44.

võtab endale kohustuse osaleda aktiivselt arutelus ühise põllumajanduspoliitika tuleviku üle pärast 2013. aastat; on vastu igasugusele katsele ühise põllumajanduspoliitika lammutamiseks või liikmesriikide tasandile tagasiviimisele; soovitab tungivalt tugevdada sünergiat maaelu arengu poliitika ja teiste ELi poliitikavaldkondade, eriti ühtekuuluvuspoliitika vahel, kuna maapiirkondade arengu mitmekesisus annab 27-liikmelise ELi ühtekuuluvuse seisukohast põhjust muretsemiseks;

| 45. | on seisukohal, et uus ühine põllumajanduspoliitika pärast 2013. aastat peaks seetõttu võimaldama maapiirkondadel tulla toime väljakutsetega, millega nad praegu vastastikku seisavad, nt piirkondlikud erinevused sissetulekutes ning majandus- ja sotsiaalsuutlikkuses, madalad tööhõivemäärad, juurdepääsetavusega seotud probleemid, tehnoloogiline mahajäämus, demograafilised muutused ja elanikkonna vähenemine, maal asuvate alade sihtotstarbe järkjärguline muutmine jne; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et uus ühine põllumajanduspoliitika pärast 2013. aastat peaks seetõttu võimaldama maapiirkondadel tulla toime väljakutsetega, millega nad praegu vastastikku seisavad, nt piirkondlikud erinevused sissetulekutes ning majandus- ja sotsiaalsuutlikkuses, madalad tööhõivemäärad, juurdepääsetavusega seotud probleemid, tehnoloogiline mahajäämus, demograafilised muutused ja elanikkonna vähenemine, maal asuvate alade sihtotstarbe järkjärguline muutmine jne;

| 46. | väljendab kahetsust selle üle, et komisjon ei aseta piisavat rõhku toetusmeetmetele põllumajandussektorit tabanud praeguse kriisi ajal; |
| --- | --- |

46.

väljendab kahetsust selle üle, et komisjon ei aseta piisavat rõhku toetusmeetmetele põllumajandussektorit tabanud praeguse kriisi ajal;

| 47. | leiab, et kliimamuutuste mõõde tuleks energiatarbimise ja kasvuhoonegaaside tootmise vähendamise eesmärgil lisada põllumajanduse valdkonda, nt pakkudes põllumajandustootjatele asjakohaseid stiimuleid. Toetada tuleks ühtsete toidustrateegiate väljatöötamist ning piirkondi tuleks julgustada arendama ja edendama kohalikult toodetud toiduaineid ja toiduainetega seotud tooteid seal, kus taolised kavad aitavad vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid; |
| --- | --- |

47.

leiab, et kliimamuutuste mõõde tuleks energiatarbimise ja kasvuhoonegaaside tootmise vähendamise eesmärgil lisada põllumajanduse valdkonda, nt pakkudes põllumajandustootjatele asjakohaseid stiimuleid. Toetada tuleks ühtsete toidustrateegiate väljatöötamist ning piirkondi tuleks julgustada arendama ja edendama kohalikult toodetud toiduaineid ja toiduainetega seotud tooteid seal, kus taolised kavad aitavad vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid;

| 48. | leiab, et ülemäärane turukontsentratsioon toidukaupade jaemüügis või tootmises võib kahjustada nii põllumajandustootjaid kui ka tarbijaid. EL peab tegutsema iga kord, kui on tõendeid turujõu kuritarvitamisest toiduainete tootmise ahelas, et tagada kõigile osalejatele õiglane kohtlemine; |
| --- | --- |

48.

leiab, et ülemäärane turukontsentratsioon toidukaupade jaemüügis või tootmises võib kahjustada nii põllumajandustootjaid kui ka tarbijaid. EL peab tegutsema iga kord, kui on tõendeid turujõu kuritarvitamisest toiduainete tootmise ahelas, et tagada kõigile osalejatele õiglane kohtlemine;

| 49. | peab kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmist eriti tähtsaks maapiirkondade säästva arengu seisukohast ning pooldab mõlema instrumendi – nii kaitstud päritolunimetuste (KPN) kui ka kaitstud geograafilise tähise (KGT) – säilitamist ning kutsub Euroopa Komisjoni üles määratlema vajalikud vahendid kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste süsteemi alla kuuluva tootmise juhtimiseks; |
| --- | --- |

49.

peab kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmist eriti tähtsaks maapiirkondade säästva arengu seisukohast ning pooldab mõlema instrumendi – nii kaitstud päritolunimetuste (KPN) kui ka kaitstud geograafilise tähise (KGT) – säilitamist ning kutsub Euroopa Komisjoni üles määratlema vajalikud vahendid kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste süsteemi alla kuuluva tootmise juhtimiseks;

I.c
     
  Euroopa poliitikavaldkondade seoste puudumise kõrvaldamine

Transport

| 50. | tervitab Euroopa Komisjoni algatust anda uus tõuge üleeuroopalisele transpordivõrgule (TEN-T) ja ootab rõõmuga komisjoni ettepanekut 2009. aasta rohelisele raamatule järgnevate üleeuroopalise transpordivõrgu läbivaadatud suuniste kohta; rõhutab, et kohaliku ja piirkondliku tasandi mureküsimusi tuleb arvesse võtta ning kohaliku, piirkondliku ja liikmesriigi tasandi planeerimisinstrumendid tuleb kooskõlastada Euroopa raamistikus tagamaks, et üleeuroopalised transpordivõrgud aitaksid parandada kõigi Euroopa piirkondade juurdepääsetavust, suurendades kogu Euroopa transpordisüsteemi tõhusust ja jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

50.

tervitab Euroopa Komisjoni algatust anda uus tõuge üleeuroopalisele transpordivõrgule (TEN-T) ja ootab rõõmuga komisjoni ettepanekut 2009. aasta rohelisele raamatule järgnevate üleeuroopalise transpordivõrgu läbivaadatud suuniste kohta; rõhutab, et kohaliku ja piirkondliku tasandi mureküsimusi tuleb arvesse võtta ning kohaliku, piirkondliku ja liikmesriigi tasandi planeerimisinstrumendid tuleb kooskõlastada Euroopa raamistikus tagamaks, et üleeuroopalised transpordivõrgud aitaksid parandada kõigi Euroopa piirkondade juurdepääsetavust, suurendades kogu Euroopa transpordisüsteemi tõhusust ja jätkusuutlikkust;

| 51. | kordab oma toetust komisjoni poliitilistele eesmärkidele püüelda senisest integreerituma, ohutuma ja turvalisema, tehnoloogiapõhisema ja keskkonnasäästlikuma Euroopa transpordisüsteemi poole ning ootab suure huviga 2010. aasta transpordipoliitika valge raamatu avaldamist. Valges raamatus määratakse kindlaks Euroopa transpordipoliitika põhisuunad aastakümnendiks 2010–2020; |
| --- | --- |

51.

kordab oma toetust komisjoni poliitilistele eesmärkidele püüelda senisest integreerituma, ohutuma ja turvalisema, tehnoloogiapõhisema ja keskkonnasäästlikuma Euroopa transpordisüsteemi poole ning ootab suure huviga 2010. aasta transpordipoliitika valge raamatu avaldamist. Valges raamatus määratakse kindlaks Euroopa transpordipoliitika põhisuunad aastakümnendiks 2010–2020;

| 52. | palub tagada asjakohased, subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas olevad järelmeetmed linnalise liikumiskeskkonna tegevuskavale; |
| --- | --- |

52.

palub tagada asjakohased, subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas olevad järelmeetmed linnalise liikumiskeskkonna tegevuskavale;

II.   Kodanikke esikohale tõstev kava

II.a
     
  Ühtekuuluvuspoliitika

| 53. | väljendab kahetsust selle üle, et Euroopa Komisjoni järgmise koosseisu poliitiliste suuniste prioriteetides ei kajastata piisavalt ühtekuuluvuspoliitika olulisust vaatamata kõnealuse poliitikavaldkonna rahalisele ja poliitilisele osakaalule. Ühtekuuluvuspoliitika aitab oluliselt kaasa ELi majandusarengule ja tema sotsiaalmudeli tugevdamisele; kutsub üles võtma tugeva ja ambitsioonika kohustuse ühtekuuluvuspoliitika toetamiseks ELi eelarve läbivaatamise protsessis, vältides selle mis tahes kujul tagasiviimist liikmesriikide tasandile, et konsolideerida nimetatud olulist poliitikavaldkonda selle peaeesmärgi ümber: majanduslike ja sotsiaalsete erinevuste vähendamine ELi vähim arenenud piirkondade ja ülejäänud ELi vahel ning kõigi Euroopa piirkondade tasakaalustatud areng, võimaldades kõigile ELi kodanikele vaatamata nende elukohale võrdset ligipääsu Euroopa integratsiooni pakutavatele võimalustele; |
| --- | --- |

53.

väljendab kahetsust selle üle, et Euroopa Komisjoni järgmise koosseisu poliitiliste suuniste prioriteetides ei kajastata piisavalt ühtekuuluvuspoliitika olulisust vaatamata kõnealuse poliitikavaldkonna rahalisele ja poliitilisele osakaalule. Ühtekuuluvuspoliitika aitab oluliselt kaasa ELi majandusarengule ja tema sotsiaalmudeli tugevdamisele; kutsub üles võtma tugeva ja ambitsioonika kohustuse ühtekuuluvuspoliitika toetamiseks ELi eelarve läbivaatamise protsessis, vältides selle mis tahes kujul tagasiviimist liikmesriikide tasandile, et konsolideerida nimetatud olulist poliitikavaldkonda selle peaeesmärgi ümber: majanduslike ja sotsiaalsete erinevuste vähendamine ELi vähim arenenud piirkondade ja ülejäänud ELi vahel ning kõigi Euroopa piirkondade tasakaalustatud areng, võimaldades kõigile ELi kodanikele vaatamata nende elukohale võrdset ligipääsu Euroopa integratsiooni pakutavatele võimalustele;

| 54. | rõhutab vajadust tunnustada ühtekuuluvuspoliitikat kui täieõiguslikku arengupoliitikat ja mitte kui valdkondlike poliitikate kogumit. Kuigi ei ole kahtlust, et ühtekuuluvuspoliitika peaks ja hakkabki kaasa aitama ELi 2020. aasta strateegia eesmärkidele, on tegemist poliitikavaldkonnaga, mis on suunatud sellele, et aidata ära kasutada kõigi piirkondade väga erinevat arengupotentsiaali, säilitades seejuures piisava paindlikkuse eri piirkondades esinevate väga mitmesuguste väljakutsete ja tingimustega kohanemiseks; peab vajalikuks ajavahemiku 2007–2013 struktuurifondide vahendite sihtotstarbelise eraldamise analüüsimist enne vahendite sihtotstarbelise eraldamise uuendamist seoses uue strateegiaga; sellega seoses on arvamusel, et kuna ühtekuuluvuspoliitika on sätestatud aluslepingus, ei tuleks seda pidada vaid ELi strateegiate lihtsaks finantsvahendiks; |
| --- | --- |

54.

rõhutab vajadust tunnustada ühtekuuluvuspoliitikat kui täieõiguslikku arengupoliitikat ja mitte kui valdkondlike poliitikate kogumit. Kuigi ei ole kahtlust, et ühtekuuluvuspoliitika peaks ja hakkabki kaasa aitama ELi 2020. aasta strateegia eesmärkidele, on tegemist poliitikavaldkonnaga, mis on suunatud sellele, et aidata ära kasutada kõigi piirkondade väga erinevat arengupotentsiaali, säilitades seejuures piisava paindlikkuse eri piirkondades esinevate väga mitmesuguste väljakutsete ja tingimustega kohanemiseks; peab vajalikuks ajavahemiku 2007–2013 struktuurifondide vahendite sihtotstarbelise eraldamise analüüsimist enne vahendite sihtotstarbelise eraldamise uuendamist seoses uue strateegiaga; sellega seoses on arvamusel, et kuna ühtekuuluvuspoliitika on sätestatud aluslepingus, ei tuleks seda pidada vaid ELi strateegiate lihtsaks finantsvahendiks;

| 55. | rõhutab Lissaboni lepinguga üheks Euroopa Liidu poliitiliseks eesmärgiks ja regionaalpoliitika uueks mõõtmeks muutunud territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõtte rakendamise vajadust; tuletab meelde, et kõnealust eesmärki tuleb edendada kõigis poliitikavaldkondades, ning palub komisjonil, et komitee oleks süstemaatiliselt kaasatud territoriaalse mõju hindamisse õigusaktide ettepanekute koostamise eelses järgus; sellega seoses kutsub komisjoni uuesti üles esitama valge raamatu territoriaalse ühtekuuluvuse kohta; |
| --- | --- |

55.

rõhutab Lissaboni lepinguga üheks Euroopa Liidu poliitiliseks eesmärgiks ja regionaalpoliitika uueks mõõtmeks muutunud territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõtte rakendamise vajadust; tuletab meelde, et kõnealust eesmärki tuleb edendada kõigis poliitikavaldkondades, ning palub komisjonil, et komitee oleks süstemaatiliselt kaasatud territoriaalse mõju hindamisse õigusaktide ettepanekute koostamise eelses järgus; sellega seoses kutsub komisjoni uuesti üles esitama valge raamatu territoriaalse ühtekuuluvuse kohta;

| 56. | juhib tähelepanu sellele, et piirkondlik koostöö on esmatähtis territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi saavutamiseks; sellepärast tuletab meelde, et uuel õigusvahendil – Euroopa territoriaalse koostöö rühmitusel (ETKR) – on suur potentsiaal kodanike elu kvaliteedi parandamiseks, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konkurentsivõime tõstmiseks ning ühtekuuluvuse suurendamiseks piirialadel. Regioonide Komitee koostab 2010. aasta jooksul omaalgatusliku arvamuse, milles antakse hinnang ETKRi senisele toimimisele ning tehakse ettepanekud selle tõhustamiseks ETKRi reguleeriva määruse eesseisva läbivaatamise abil; |
| --- | --- |

56.

juhib tähelepanu sellele, et piirkondlik koostöö on esmatähtis territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi saavutamiseks; sellepärast tuletab meelde, et uuel õigusvahendil – Euroopa territoriaalse koostöö rühmitusel (ETKR) – on suur potentsiaal kodanike elu kvaliteedi parandamiseks, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konkurentsivõime tõstmiseks ning ühtekuuluvuse suurendamiseks piirialadel. Regioonide Komitee koostab 2010. aasta jooksul omaalgatusliku arvamuse, milles antakse hinnang ETKRi senisele toimimisele ning tehakse ettepanekud selle tõhustamiseks ETKRi reguleeriva määruse eesseisva läbivaatamise abil;

| 57. | seoses territoriaalse koostöö ja ELi poliitika rakendamisega kohalikul ja piirkondlikul tasandil kasvab järjest enam makropiirkondade tähtsus. Seda arvestades palub komitee komisjonil koostada roheline raamat makropiirkondade rolli ja ülesannete kohta; |
| --- | --- |

57.

seoses territoriaalse koostöö ja ELi poliitika rakendamisega kohalikul ja piirkondlikul tasandil kasvab järjest enam makropiirkondade tähtsus. Seda arvestades palub komitee komisjonil koostada roheline raamat makropiirkondade rolli ja ülesannete kohta;

II.b
     
  Rahvatervis ja tarbijakaitse

| 58. | leiab, et ELi struktuurifonde tuleks järjest enam kasutada tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks kogu Euroopas. Et tagada struktuurifondide suurem tõhusus tervisealase ebavõrdsuse vähendamisel, toetab komitee tervena elatud aastate näitajaid või tervislike eluviiside olulisust arvestavaid lähenemisviise; |
| --- | --- |

58.

leiab, et ELi struktuurifonde tuleks järjest enam kasutada tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks kogu Euroopas. Et tagada struktuurifondide suurem tõhusus tervisealase ebavõrdsuse vähendamisel, toetab komitee tervena elatud aastate näitajaid või tervislike eluviiside olulisust arvestavaid lähenemisviise;

| 59. | palub Euroopa Komisjonil vaadata läbi ettepanek farmaatsiatoodete kohta, et tagada inimtervise kaitse kõrge tase. Kõnealuse poliitikavaldkonna keskmes peaks olema uue ravimiga ravimisest saadava kasu tõestamine võrreldes juba olemasolevate ravimitega. Samuti meenutab komitee vajadust tugevdada koostööd kohalike ja piirkondlike ravimiohutuse järelevalve võrgustikega; |
| --- | --- |

59.

palub Euroopa Komisjonil vaadata läbi ettepanek farmaatsiatoodete kohta, et tagada inimtervise kaitse kõrge tase. Kõnealuse poliitikavaldkonna keskmes peaks olema uue ravimiga ravimisest saadava kasu tõestamine võrreldes juba olemasolevate ravimitega. Samuti meenutab komitee vajadust tugevdada koostööd kohalike ja piirkondlike ravimiohutuse järelevalve võrgustikega;

| 60. | palub Euroopa Komisjonil aidata tugevdada tarbijakaitset, edendades ühishagide kasutamist, ning julgustab komisjoni tugevdama tarbijakaitse eeskirjade tõhusat jõustamist. Ent ühishagide esitamine USA eeskujul ja tarbijakaitse täielik ühtlustamine lükatakse liiga kaugele minevate algatustena tagasi; |
| --- | --- |

60.

palub Euroopa Komisjonil aidata tugevdada tarbijakaitset, edendades ühishagide kasutamist, ning julgustab komisjoni tugevdama tarbijakaitse eeskirjade tõhusat jõustamist. Ent ühishagide esitamine USA eeskujul ja tarbijakaitse täielik ühtlustamine lükatakse liiga kaugele minevate algatustena tagasi;

II.c
     
  Üldhuviteenused ja konkurents

| 61. | kordab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on võtmeroll üldhuviteenuste pakkumisel; märgib sellega seoses komisjoni presidendi võetud kohustust esitada teatis üldhuviteenuste kvaliteediraamistiku kohta; |
| --- | --- |

61.

kordab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on võtmeroll üldhuviteenuste pakkumisel; märgib sellega seoses komisjoni presidendi võetud kohustust esitada teatis üldhuviteenuste kvaliteediraamistiku kohta;

II.d
     
  Vabadus, turvalisus ja õigus

| 62. | kinnitab uuesti, et teeb jõupingutusi suurendamaks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala edasisse arendamisse, eelkõige seoses Stockholmi programmi rakendamisega, mille eest omavalitsused vastutavad; |
| --- | --- |

62.

kinnitab uuesti, et teeb jõupingutusi suurendamaks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala edasisse arendamisse, eelkõige seoses Stockholmi programmi rakendamisega, mille eest omavalitsused vastutavad;

| 63. | toetab püüdlusi integratsioonialase ühtse lähenemisviisi ning Euroopa ühise varjupaigaala saavutamise poole; tervitab komisjoni pühendumust suurendamaks Euroopa Liidu jõupingutusi ebaseadusliku sisserändega tegelemiseks ning soovitab pöörata erilist tähelepanu piirihaldusele, mis on eriti tähtis paljude ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks; |
| --- | --- |

63.

toetab püüdlusi integratsioonialase ühtse lähenemisviisi ning Euroopa ühise varjupaigaala saavutamise poole; tervitab komisjoni pühendumust suurendamaks Euroopa Liidu jõupingutusi ebaseadusliku sisserändega tegelemiseks ning soovitab pöörata erilist tähelepanu piirihaldusele, mis on eriti tähtis paljude ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks;

| 64. | kinnitab taas põhiõiguste ja -vabaduste kaitse ja edendamise suurt tähtsust terrorismi ja vägivaldse radikaliseerumise vastu võitlemisel ning rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste märkimisväärset osa selles; |
| --- | --- |

64.

kinnitab taas põhiõiguste ja -vabaduste kaitse ja edendamise suurt tähtsust terrorismi ja vägivaldse radikaliseerumise vastu võitlemisel ning rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste märkimisväärset osa selles;

| 65. | tunnistab Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 24 põhinevat kodanikualgatust kui olulist uut vahendit, et innustada kodanikke demokraatlikuks osalemiseks Euroopa projektis, ning kohustub ise järgima aktiivselt kõnealuse vahendi rakendamist tagamaks, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võiksid täieõiguslikult täita oma osa vahendi pakutavate võimaluste ärakasutamisel; |
| --- | --- |

65.

tunnistab Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 24 põhinevat kodanikualgatust kui olulist uut vahendit, et innustada kodanikke demokraatlikuks osalemiseks Euroopa projektis, ning kohustub ise järgima aktiivselt kõnealuse vahendi rakendamist tagamaks, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võiksid täieõiguslikult täita oma osa vahendi pakutavate võimaluste ärakasutamisel;

II.e
     
  Kodanikukaitse

| 66. | rõhutab, et EL peab seadma esikohale tõhusa abi andmise korduvalt loodusõnnetustest tabatud kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele nende endi ennetusmeetmete väljatöötamise ja elluviimise protsessis; lisaks märgib, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on sageli kogemustest saadud vajalikud teadmised, ent puududa võib ennetusmeetmete rahastus; sellega seoses toetab Euroopa Komisjoni jõupingutusi võtmaks konkreetseid meetmeid Lissaboni lepingus sisalduva solidaarsusklausli rakendamiseks, luues uue raamistiku ELi kiirreageerimissuutlikkusele, ent väljendab kahetsust selle üle, et rohelise raamatu esitamise tõttu võib komisjon asjatult viivitada uue raamistiku vastuvõtmist; samas toetab Euroopa Parlamendi üleskutset Euroopa Liidu Solidaarsusfondi reguleeriva määruse läbivaatamiseks, et loodusõnnetuste põhjustatud probleeme saaks lahendada senisest paindlikumalt ja tõhusamalt; |
| --- | --- |

66.

rõhutab, et EL peab seadma esikohale tõhusa abi andmise korduvalt loodusõnnetustest tabatud kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele nende endi ennetusmeetmete väljatöötamise ja elluviimise protsessis; lisaks märgib, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on sageli kogemustest saadud vajalikud teadmised, ent puududa võib ennetusmeetmete rahastus; sellega seoses toetab Euroopa Komisjoni jõupingutusi võtmaks konkreetseid meetmeid Lissaboni lepingus sisalduva solidaarsusklausli rakendamiseks, luues uue raamistiku ELi kiirreageerimissuutlikkusele, ent väljendab kahetsust selle üle, et rohelise raamatu esitamise tõttu võib komisjon asjatult viivitada uue raamistiku vastuvõtmist; samas toetab Euroopa Parlamendi üleskutset Euroopa Liidu Solidaarsusfondi reguleeriva määruse läbivaatamiseks, et loodusõnnetuste põhjustatud probleeme saaks lahendada senisest paindlikumalt ja tõhusamalt;

II.f
     
  Bioloogiline mitmekesisus

| 67. | omistab 2010. aastal erilist tähtsust ÜRO rahvusvahelisele bioloogilise mitmekesisuse aastale ning ELi ja rahvusvaheliste 2020. aasta eesmärkide väljatöötamisele bioloogilise mitmekesisuse vallas; kutsub eriti üles lisama ELi bioloogilise mitmekesisuse 2020. aasta poliitilisse paketti jõulised uued meetmed, et parandada bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja taastamise eesmärkide integreerimist ELi transpordi-, maaelu arengu, energia-, põllumajandus-, merendus- ja turismipoliitikasse; nõuab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivsemat osalemist poliitikameetmete kujundamisel ja rakendamisel; samuti toetab seda, et bioloogilist mitmekesisust käsitleva konventsiooni COP 10 kohtumisel 2010. aasta oktoobris otsustatakse sellise rahvusvahelise strateegia kasuks, milles viidatakse selgesõnaliselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võtmerollile võitluses bioloogilise mitmekesisuse hävimise vastu; |
| --- | --- |

67.

omistab 2010. aastal erilist tähtsust ÜRO rahvusvahelisele bioloogilise mitmekesisuse aastale ning ELi ja rahvusvaheliste 2020. aasta eesmärkide väljatöötamisele bioloogilise mitmekesisuse vallas; kutsub eriti üles lisama ELi bioloogilise mitmekesisuse 2020. aasta poliitilisse paketti jõulised uued meetmed, et parandada bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja taastamise eesmärkide integreerimist ELi transpordi-, maaelu arengu, energia-, põllumajandus-, merendus- ja turismipoliitikasse; nõuab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivsemat osalemist poliitikameetmete kujundamisel ja rakendamisel; samuti toetab seda, et bioloogilist mitmekesisust käsitleva konventsiooni COP 10 kohtumisel 2010. aasta oktoobris otsustatakse sellise rahvusvahelise strateegia kasuks, milles viidatakse selgesõnaliselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võtmerollile võitluses bioloogilise mitmekesisuse hävimise vastu;

II.g
     
  Kultuur

| 68. | tervitab Euroopa Komisjoni hiljutist ettepanekut meetme kohta Euroopa kultuuripärandi märgise loomiseks ning meenutab komisjonile, et Regioonide Komitee liikmed tegelevad aktiivselt Euroopa keele- ja kultuuripärandi edendamise ja kaitsmisega; |
| --- | --- |

68.

tervitab Euroopa Komisjoni hiljutist ettepanekut meetme kohta Euroopa kultuuripärandi märgise loomiseks ning meenutab komisjonile, et Regioonide Komitee liikmed tegelevad aktiivselt Euroopa keele- ja kultuuripärandi edendamise ja kaitsmisega;

II.h
     
  Sport

| 69. | tervitab spordi lisamist ELi pädevusvaldkondade hulka Lissaboni lepingus; toetab 2012. aastal käivitatava spordiprogrammi koostamist Euroopa Komisjoni poolt ning rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist osa spordi potentsiaali ärakasutamisel sotsiaalse integreerimise ja tervisliku eluviisi elemendina; |
| --- | --- |

69.

tervitab spordi lisamist ELi pädevusvaldkondade hulka Lissaboni lepingus; toetab 2012. aastal käivitatava spordiprogrammi koostamist Euroopa Komisjoni poolt ning rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist osa spordi potentsiaali ärakasutamisel sotsiaalse integreerimise ja tervisliku eluviisi elemendina;

III.   Välistegevuse kava

| 70. | rõhutab oma jätkuvat pühendumust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli tugevdamisele ELi laienemisel ning kordab, et ühinemiseelse abi rahastamisvahendit on vaja täiustada vastavalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vajadustele abi saavates riikides; |
| --- | --- |

70.

rõhutab oma jätkuvat pühendumust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli tugevdamisele ELi laienemisel ning kordab, et ühinemiseelse abi rahastamisvahendit on vaja täiustada vastavalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vajadustele abi saavates riikides;

| 71. | jätkab tulemuslikku koostööd Lääne-Balkani kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajatega Lääne-Balkaniga tegeleva töörühma ning Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühise nõuandekomitee raames; teatab, et 2010. aastal moodustatakse Euroopa Liidu ja Horvaatia ühine nõuandekomitee; jätkab tööd Euroopa Liidu ja Türgi ühise nõuandekomitee moodustamise eesmärgil, et luua asjakohane raamistik ühinemisläbirääkimistele, suurendades muu hulgas nähtavust ja ühist vastutust; |
| --- | --- |

71.

jätkab tulemuslikku koostööd Lääne-Balkani kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajatega Lääne-Balkaniga tegeleva töörühma ning Euroopa Liidu ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ühise nõuandekomitee raames; teatab, et 2010. aastal moodustatakse Euroopa Liidu ja Horvaatia ühine nõuandekomitee; jätkab tööd Euroopa Liidu ja Türgi ühise nõuandekomitee moodustamise eesmärgil, et luua asjakohane raamistik ühinemisläbirääkimistele, suurendades muu hulgas nähtavust ja ühist vastutust;

| 72. | juhib tähelepanu 2010. aasta jaanuaris toimunud Euroopa – Vahemere piirkonna kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM) loomisele. Assambleesse kuuluvad 84 kohalikku ja piirkondlikku esindajat EList ja tema 16st Vahemere piirkonnas asuvast partnerriigist ning selle eesmärk on lisada Euroopa ja Vahemere piirkonna koostöösse piirkondlik mõõde, eelkõige parimate tavade vastastikuse tutvustamise ja uute koostööprojektide käivitamise kaudu; kutsub Vahemere Liitu üles andma ARLEMile alalise vaatleja staatuse; |
| --- | --- |

72.

juhib tähelepanu 2010. aasta jaanuaris toimunud Euroopa – Vahemere piirkonna kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM) loomisele. Assambleesse kuuluvad 84 kohalikku ja piirkondlikku esindajat EList ja tema 16st Vahemere piirkonnas asuvast partnerriigist ning selle eesmärk on lisada Euroopa ja Vahemere piirkonna koostöösse piirkondlik mõõde, eelkõige parimate tavade vastastikuse tutvustamise ja uute koostööprojektide käivitamise kaudu; kutsub Vahemere Liitu üles andma ARLEMile alalise vaatleja staatuse;

| 73. | kordab oma tugevat toetust idapartnerluse territoriaalse ja riiklikust tasandist allpool oleva mõõtme arendamisele ning toetab parimate tavade tutvustamist avaliku halduse reformimise vallas; |
| --- | --- |

73.

kordab oma tugevat toetust idapartnerluse territoriaalse ja riiklikust tasandist allpool oleva mõõtme arendamisele ning toetab parimate tavade tutvustamist avaliku halduse reformimise vallas;

| 74. | rõhutab oma soovi osaleda aktiivselt põhjamõõtme poliitika kujundamisel ning edendada suhteid põhjamõõtmesse kuuluvate partnerriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsustega; |
| --- | --- |

74.

rõhutab oma soovi osaleda aktiivselt põhjamõõtme poliitika kujundamisel ning edendada suhteid põhjamõõtmesse kuuluvate partnerriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsustega;

| 75. | tuletab meelde oma eesmärki suurendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemist arengukoostöös ja edendada poliitilist dialoogi suurendamaks kohaliku ja piirkondliku mõõtme kaasamist arengukoostööstrateegiate määratlemisse, rakendamisse ja hindamisse; teatab, et korraldab 2010. aasta teisel poolaastal teise detsentraliseeritud koostöö konverentsi, mille eesmärk on lihtsustada kogemuste vahetust ja poliitilist dialoogi ELi ja arengumaade kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning ELi institutsioonide vahel; |
| --- | --- |

75.

tuletab meelde oma eesmärki suurendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemist arengukoostöös ja edendada poliitilist dialoogi suurendamaks kohaliku ja piirkondliku mõõtme kaasamist arengukoostööstrateegiate määratlemisse, rakendamisse ja hindamisse; teatab, et korraldab 2010. aasta teisel poolaastal teise detsentraliseeritud koostöö konverentsi, mille eesmärk on lihtsustada kogemuste vahetust ja poliitilist dialoogi ELi ja arengumaade kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning ELi institutsioonide vahel;

| 76. | uuendab oma kavatsust luua koostöös Euroopa Komisjoniga detsentraliseeritud arengukoostöö veebiportaal, mis hõlmaks muu hulgas detsentraliseeritud koostöö atlast, börsi ja e-raamatukogu kõigi osalejate pakutavate poliitikameetmete ja programmide kohta; |
| --- | --- |

76.

uuendab oma kavatsust luua koostöös Euroopa Komisjoniga detsentraliseeritud arengukoostöö veebiportaal, mis hõlmaks muu hulgas detsentraliseeritud koostöö atlast, börsi ja e-raamatukogu kõigi osalejate pakutavate poliitikameetmete ja programmide kohta;

| 77. | kinnitab taas oma toetust aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele ja abi tõhususe kavale; tõstes esile kohalike ja piirkondlike algatuste loodavat lisaväärtust kõnealuste eesmärkide saavutamise seisukohast, kutsub üles suurendama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemist töö jagamisel ning parandama meetmete kooskõlastamist kõigi osalejate vahel; |
| --- | --- |

77.

kinnitab taas oma toetust aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele ja abi tõhususe kavale; tõstes esile kohalike ja piirkondlike algatuste loodavat lisaväärtust kõnealuste eesmärkide saavutamise seisukohast, kutsub üles suurendama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemist töö jagamisel ning parandama meetmete kooskõlastamist kõigi osalejate vahel;

| 78. | uuendab oma pühendumust kohaliku ja piirkondliku demokraatia edendamisele Euroopas ja kolmandates riikides ning rõhutab oma kavatsust saada Regioonide Komitee valimiste vaatlemise pädevusele rahvusvahelist tunnustust; |
| --- | --- |

78.

uuendab oma pühendumust kohaliku ja piirkondliku demokraatia edendamisele Euroopas ja kolmandates riikides ning rõhutab oma kavatsust saada Regioonide Komitee valimiste vaatlemise pädevusele rahvusvahelist tunnustust;

IV.   ELi vahendite optimeerimine

IV.a
     
  Valitsemistava ja parem õigusloome

| 79. | rõhutab mitmetasandilise valitsemise tugevdamise olulisust, et kõik valitsustasandid oleksid kaasatud ELi poliitika kujundamisse ja rakendamisse; juhib taas tähelepanu sellele, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete järgmine õigusloomeprotsessis on tõhusa ja demokraatliku mitmetasandilise valitsemise nurgakivi; |
| --- | --- |

79.

rõhutab mitmetasandilise valitsemise tugevdamise olulisust, et kõik valitsustasandid oleksid kaasatud ELi poliitika kujundamisse ja rakendamisse; juhib taas tähelepanu sellele, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete järgmine õigusloomeprotsessis on tõhusa ja demokraatliku mitmetasandilise valitsemise nurgakivi;

| 80. | on arvamusel, et parem õigusloome ja halduskoormuse vähendamine hoogustavad majanduskasvu ja töökohtade loomist; kavatseb aidata kaasa õiguskeskkonna parandamisele, ELi õigustiku lihtsustamisele ning konsulteerimise tõhustamisele ja mõju hindamise meetodite tugevdamisele; jälgib ka edaspidi lähedalt halduskoormust käsitleva sõltumatute huvirühmade kõrgetasemelise töörühma tööd, omistades erilist tähtsust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vajadustele ja neile avaldatavale mõjule; |
| --- | --- |

80.

on arvamusel, et parem õigusloome ja halduskoormuse vähendamine hoogustavad majanduskasvu ja töökohtade loomist; kavatseb aidata kaasa õiguskeskkonna parandamisele, ELi õigustiku lihtsustamisele ning konsulteerimise tõhustamisele ja mõju hindamise meetodite tugevdamisele; jälgib ka edaspidi lähedalt halduskoormust käsitleva sõltumatute huvirühmade kõrgetasemelise töörühma tööd, omistades erilist tähtsust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vajadustele ja neile avaldatavale mõjule;

IV.b
     
  Euroopa asjadest teavitamine

| 81. | kinnitab taas oma pühendumust edendada ja julgustada demokraatlikku osalemist Euroopa integratsiooniprotsessis komitee liikmete ja nende tegevuse kaudu oma koduvaldades, -linnades ja -piirkondades. Kohaliku ja piirkondliku tasandi poliitikutel on kahel põhjusel esmatähtis osa Euroopa Liidu kujundamises: esiteks tagavad nad, et ELi õigusaktide koostamisel arvestatakse laiaulatuslikult territoriaalse mõõtmega, ning teiseks peavad nad dialoogi oma kaaskodanikega Euroopa integratsiooni loodava lisaväärtuse üle; kinnitab uuesti, et tal on peamine vastutus tõhusalt teavitada neist kahest ülesandest; |
| --- | --- |

81.

kinnitab taas oma pühendumust edendada ja julgustada demokraatlikku osalemist Euroopa integratsiooniprotsessis komitee liikmete ja nende tegevuse kaudu oma koduvaldades, -linnades ja -piirkondades. Kohaliku ja piirkondliku tasandi poliitikutel on kahel põhjusel esmatähtis osa Euroopa Liidu kujundamises: esiteks tagavad nad, et ELi õigusaktide koostamisel arvestatakse laiaulatuslikult territoriaalse mõõtmega, ning teiseks peavad nad dialoogi oma kaaskodanikega Euroopa integratsiooni loodava lisaväärtuse üle; kinnitab uuesti, et tal on peamine vastutus tõhusalt teavitada neist kahest ülesandest;

| 82. | rõhutab sellega seoses iga-aastase ürituse „Open Days” suurt tähtsust, kuna see pakub piirkondadele ja linnadele suurepärase võimaluse tutvustada häid tavasid ühtekuuluvuse, piirkondliku konkurentsivõime ja territoriaalse koostöö tugevdamise vallas ning avaldada mõju ELi institutsioonides ja liikmesriikides peetavatele poliitilistele aruteludele; |
| --- | --- |

82.

rõhutab sellega seoses iga-aastase ürituse „Open Days” suurt tähtsust, kuna see pakub piirkondadele ja linnadele suurepärase võimaluse tutvustada häid tavasid ühtekuuluvuse, piirkondliku konkurentsivõime ja territoriaalse koostöö tugevdamise vallas ning avaldada mõju ELi institutsioonides ja liikmesriikides peetavatele poliitilistele aruteludele;

| 83. | väljendab valmisolekut ühineda Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukogu jõupingutustega edendamaks Euroopa Komisjoni 2010. aasta tööprogrammis ära toodud kolme peamist teabevahetusalast prioriteeti, milleks on majanduslik elavdamine ja majanduskasvu taastamine, kliimamuutuste ja energiaküsimustega tegelemine ning Lissaboni lepingu rakendamise lihtsustamine; juhib tähelepanu võtmerollile, mis Regioonide Komiteel on kõnealuse kolme prioriteedi elluviimisel; |
| --- | --- |

83.

väljendab valmisolekut ühineda Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukogu jõupingutustega edendamaks Euroopa Komisjoni 2010. aasta tööprogrammis ära toodud kolme peamist teabevahetusalast prioriteeti, milleks on majanduslik elavdamine ja majanduskasvu taastamine, kliimamuutuste ja energiaküsimustega tegelemine ning Lissaboni lepingu rakendamise lihtsustamine; juhib tähelepanu võtmerollile, mis Regioonide Komiteel on kõnealuse kolme prioriteedi elluviimisel;

| 84. | palub komitee presidendil edastada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile, nõukogule, praegusele eesistujariigile Hispaaniale ning eesistujariikide kolmiku (2010–2011) partneritele Belgiale ja Ungarile. |
| --- | --- |

84.

palub komitee presidendil edastada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile, nõukogule, praegusele eesistujariigile Hispaaniale ning eesistujariikide kolmiku (2010–2011) partneritele Belgiale ja Ungarile.

Brüssel, 15. aprill 2010

Regioonide Komitee
  esimene asepresident

Ramón Luis Valcárcel SISO

---

(1)  Käesolev resolutsioon kuulub Regioonide Komitee 14.–15. aprillil 2010. aastal toimunud täiskogu 84. istungjärgul vastuvõetud dokumentide hulka. Sama istungjärgu arvamused on juba avaldatud 27. augusti 2010. aasta Euroopa Liidu Teatajas C 232.

1

Euroopa Liidu Teatajas

---