# Eiropas Savienības C 302/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.302.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 302 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 9. novembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.302.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 302

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 9. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 302/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5958 – GS/TPG/Ontex) (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 302/02 | Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  2
  ) | 2 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2010/C 302/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5958 – GS/TPG/Ontex) (
  1
  )

GS/TPG/Ontex

1

1

2010/C 302/02

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  2
  )

2

2

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 302/03 | Euro maiņas kurss | 3 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2010/C 302/03

Euro maiņas kurss

3

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 302/04 | Pirmais uzaicinājums iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Komisijas Lēmumu C(2010) 7499, ar ko nosaka kritērijus un pasākumus tādu komerciālu demonstrējumu projektu finansēšanai, kuru mērķis ir CO2 uztveršana un ģeoloģiska uzglabāšana videi drošā veidā, kā arī inovatīvu atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju demonstrējumu projektu finansēšanai atbilstīgi sistēmai par siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecību Kopienā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK | 4 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 302/05 | Koncentrācijas paziņojuma atsaukšana (Lieta COMP/M.5913 – CEZ/EPH/MIBRAG Group) (
  1
  ) | 5 |
| 2010/C 302/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5995 – VW/Karmann) (
  1
  ) | 6 |
| 2010/C 302/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems) (
  1
  ) | 7 |
| 2010/C 302/08 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Group/CPD/FIH Group) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 8 |
| 2010/C 302/09 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5983 – Tyco Electronics/ADC Telecommunications) (
  1
  ) | 9 |
| 2010/C 302/10 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5932 – News Corp/BSkyB) (
  1
  ) | 10 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 302/11 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 11 |
| 2010/C 302/12 | Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 16 |
| 2010/C 302/13 | Valsts atbalsts – Vācija – Valsts atbalsts C 22/10 (ex N 701/09) – Atbalsts inovācijas asistentiem (pētniecība un attīstība) – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktu (
  1
  ) | 24 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

2010/C 302/04

Pirmais uzaicinājums iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Komisijas Lēmumu C(2010) 7499, ar ko nosaka kritērijus un pasākumus tādu komerciālu demonstrējumu projektu finansēšanai, kuru mērķis ir CO2 uztveršana un ģeoloģiska uzglabāšana videi drošā veidā, kā arī inovatīvu atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju demonstrējumu projektu finansēšanai atbilstīgi sistēmai par siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecību Kopienā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

2

4

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2010/C 302/05

Koncentrācijas paziņojuma atsaukšana (Lieta COMP/M.5913 – CEZ/EPH/MIBRAG Group) (
  1
  )

CEZ/EPH/MIBRAG Group

1

5

2010/C 302/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5995 – VW/Karmann) (
  1
  )

VW/Karmann

1

6

2010/C 302/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems) (
  1
  )

Renco Group/Body Systems

1

7

2010/C 302/08

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Group/CPD/FIH Group) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

ATP/PFA/Folksam Group/CPD/FIH Group

1

8

2010/C 302/09

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5983 – Tyco Electronics/ADC Telecommunications) (
  1
  )

Tyco Electronics/ADC Telecommunications

1

9

2010/C 302/10

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5932 – News Corp/BSkyB) (
  1
  )

News Corp/BSkyB

1

10

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2010/C 302/11

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

11

2010/C 302/12

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

16

2010/C 302/13

Valsts atbalsts – Vācija – Valsts atbalsts C 22/10 (ex N 701/09) – Atbalsts inovācijas asistentiem (pētniecība un attīstība) – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktu (
  1
  )

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |
| | (2)   Dokuments attiecas uz EEZ, izņemot Līguma I pielikumā minētos produktus |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

(2)   Dokuments attiecas uz EEZ, izņemot Līguma I pielikumā minētos produktus

2

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 9.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5958 – GS/TPG/Ontex)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 302/01

Komisija 2010. gada 30. septembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32010M5958. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32010M5958. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

| 9.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/2

---

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ, izņemot Līguma I pielikumā minētos produktus)

2010/C 302/02

| Lēmuma pieņemšanas datums | 1.3.2010. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | N 636/09 |
| Dalībvalsts | Polija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Pomoc dla sektora leśnictwa – pomoc dla Lasów Państwowych na projekty retencyjne |
| Juridiskais pamats | Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju |
| Pasākuma veids | Individuālais atbalsts |
| Mērķis | Atbalsts mežsaimniecības nozarei |
| Atbalsta veids | Tiešais piešķīrums |
| Budžets | PLN 300 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | 85 % |
| Atbalsta ilgums | 2010.–2015. gads |
| Tautsaimniecības nozares | Mežsaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej |
| ul. Konstruktorska 3A |
| 02-673 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

1.3.2010.

Atbalsts Nr.

N 636/09

Dalībvalsts

Polija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Pomoc dla sektora leśnictwa – pomoc dla Lasów Państwowych na projekty retencyjne

Juridiskais pamats

Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju

Pasākuma veids

Individuālais atbalsts

Mērķis

Atbalsts mežsaimniecības nozarei

Atbalsta veids

Tiešais piešķīrums

Budžets

PLN 300 miljoni

Atbalsta intensitāte

85 %

Atbalsta ilgums

2010.–2015. gads

Tautsaimniecības nozares

Mežsaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej

ul. Konstruktorska 3A

02-673 Warszawa

POLSKA/POLAND

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 9.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/3

---

Euro maiņas kurss (1)

2010. gada 8. novembris

2010/C 302/03

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3917 |
| JPY | Japānas jena | 112,88 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4535 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,86270 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,2940 |
| CHF | Šveices franks | 1,3435 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,0850 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,575 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 274,60 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7093 |
| PLN | Polijas zlots | 3,9193 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2875 |
| TRY | Turcijas lira | 1,9621 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,3770 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3960 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,7880 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7680 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7922 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 549,24 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,5560 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,2939 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3495 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 396,12 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,3038 |
| PHP | Filipīnu peso | 60,058 |
| RUB | Krievijas rublis | 42,8150 |
| THB | Taizemes bāts | 41,267 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,3607 |
| MXN | Meksikas peso | 17,0462 |
| INR | Indijas rūpija | 61,8200 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3917

JPY

Japānas jena

112,88

DKK

Dānijas krona

7,4535

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,86270

SEK

Zviedrijas krona

9,2940

CHF

Šveices franks

1,3435

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,0850

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,575

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

274,60

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7093

PLN

Polijas zlots

3,9193

RON

Rumānijas leja

4,2875

TRY

Turcijas lira

1,9621

AUD

Austrālijas dolārs

1,3770

CAD

Kanādas dolārs

1,3960

HKD

Hongkongas dolārs

10,7880

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7680

SGD

Singapūras dolārs

1,7922

KRW

Dienvidkorejas vona

1 549,24

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,5560

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,2939

HRK

Horvātijas kuna

7,3495

IDR

Indonēzijas rūpija

12 396,12

MYR

Malaizijas ringits

4,3038

PHP

Filipīnu peso

60,058

RUB

Krievijas rublis

42,8150

THB

Taizemes bāts

41,267

BRL

Brazīlijas reāls

2,3607

MXN

Meksikas peso

17,0462

INR

Indijas rūpija

61,8200

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

| 9.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/4 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/4

---

Pirmais uzaicinājums iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Komisijas Lēmumu C(2010) 7499, ar ko nosaka kritērijus un pasākumus tādu komerciālu demonstrējumu projektu finansēšanai, kuru mērķis ir CO2 uztveršana un ģeoloģiska uzglabāšana videi drošā veidā, kā arī inovatīvu atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju demonstrējumu projektu finansēšanai atbilstīgi sistēmai par siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecību Kopienā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

2010/C 302/04

Ar šo tiek paziņots par pirmo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saskaņā ar minēto 2010. gada 3. novembra Lēmumu.

Interesenti tiek aicināti iesniegt priekšlikumus. Sīkākas ziņas par uzaicinājuma termiņu, informācija par uzaicinājuma kārtību un norādījumi kandidātiem par to, kā iesniegt priekšlikumus, ir pieejami attiecīgajā Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē.

http://ec.europa.eu/clima/funding/ner300/index_en.htm

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 9.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/5

---

Koncentrācijas paziņojuma atsaukšana

(Lieta COMP/M.5913 – CEZ/EPH/MIBRAG Group)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 302/05

(Padomes regula (EK) Nr. 139/2004)

Eiropas Komisija 2010. gada 25. oktobrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju starp CEZ, EPH un MIBRAG Group. Pieteikuma iesniedzējs(-i) 2010. gada 3. novembrī informēja Komisiju par šā paziņojuma atsaukšanu.

---

| 9.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/6

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5995 – VW/Karmann)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 302/06

| 1. | Komisija 2010. gada 21. oktobrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Volkswagen AG (“VW”, Vācija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst vienpersonisku kontroli pār maksātnespējīgā uzņēmuma Wilhelm Karmann GmbH (“Karmann”, Vācija) Vācijā izvietotajiem aktīviem, ko veido tehniskās attīstības un metālapstrādes struktūrvienības, iegādājoties aktīvus. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 21. oktobrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Volkswagen AG (“VW”, Vācija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst vienpersonisku kontroli pār maksātnespējīgā uzņēmuma Wilhelm Karmann GmbH (“Karmann”, Vācija) Vācijā izvietotajiem aktīviem, ko veido tehniskās attīstības un metālapstrādes struktūrvienības, iegādājoties aktīvus.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | VW: vieglo automobiļu, vieglo kravas transportlīdzekļu, autobusu, kravas transportlīdzekļu un automobiļu daļu izstrāde, ražošana un pārdošana visā pasaulē, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

VW: vieglo automobiļu, vieglo kravas transportlīdzekļu, autobusu, kravas transportlīdzekļu un automobiļu daļu izstrāde, ražošana un pārdošana visā pasaulē,

| — | Karmann: automobiļu virsbūvju konstruēšana, automobiļu daļu, moduļu un veselu transportlīdzekļu izstrāde un ražošana, ražošanas inženiertehniskās iekārtas, kā arī instrumentu izstrāde un ražošana. |
| --- | --- |

—

Karmann: automobiļu virsbūvju konstruēšana, automobiļu daļu, moduļu un veselu transportlīdzekļu izstrāde un ražošana, ražošanas inženiertehniskās iekārtas, kā arī instrumentu izstrāde un ražošana.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5995 – VW/Karmann uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5995 – VW/Karmann uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

---

| 9.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/7 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/7

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 302/07

| 1. | Komisija 2010. gada 22. oktobrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu un 4. panta 5. punktā noteikto, kuras rezultātā uzņēmums The Renco Group. (“TRG”, ASV), kas ir iesaistīts automobiļu detaļu nozarē ar tam pilnībā piederošu meitas uzņēmumu Inteva Products LLC, iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kontroli pār uzņēmumu Body Systems Inc. (“BSI”, Nīderlande), kas ir Arvin Meritor pilnībā piederošs meitas uzņēmums, iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 22. oktobrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu un 4. panta 5. punktā noteikto, kuras rezultātā uzņēmums The Renco Group. (“TRG”, ASV), kas ir iesaistīts automobiļu detaļu nozarē ar tam pilnībā piederošu meitas uzņēmumu Inteva Products LLC, iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kontroli pār uzņēmumu Body Systems Inc. (“BSI”, Nīderlande), kas ir Arvin Meritor pilnībā piederošs meitas uzņēmums, iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | TRG: automobiļu detaļas, piemēram, durvju ailes, slēdzenes, iekšējās sistēmas un kokpiti, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

TRG: automobiļu detaļas, piemēram, durvju ailes, slēdzenes, iekšējās sistēmas un kokpiti,

| — | BSI: integrētas noņemamo jumtu un durvju sistēmas iebūvēšanai vieglajos automobiļos. |
| --- | --- |

—

BSI: integrētas noņemamo jumtu un durvju sistēmas iebūvēšanai vieglajos automobiļos.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

---

| 9.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/8

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Group/CPD/FIH Group)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 302/08

| 1. | Komisija 2010. gada 29. oktobrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Arbejdsmarkedets Tillægspension (“ATP”, Dānija), Pension forsikringsaktieselskab (“PFA”, Dānija), Folksam ömsesidig livsförsäkring un Folksam ömsesidig sakförsäkring (kopā “Folksam Group”, Zviedrija) un C.P. Dyvig & Co. A/S (“CPD”, Dānija) iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār visu uzņēmumu FIH Erhvervsbank A/S (“FIH”, Dānija), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 29. oktobrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Arbejdsmarkedets Tillægspension (“ATP”, Dānija), Pension forsikringsaktieselskab (“PFA”, Dānija), Folksam ömsesidig livsförsäkring un Folksam ömsesidig sakförsäkring (kopā “Folksam Group”, Zviedrija) un C.P. Dyvig & Co. A/S (“CPD”, Dānija) iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār visu uzņēmumu FIH Erhvervsbank A/S (“FIH”, Dānija), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums ATP: pensiju nodrošināšana, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums ATP: pensiju nodrošināšana,

| — | uzņēmums PFA: pensijas un dzīvības apdrošināšana, |
| --- | --- |

—

uzņēmums PFA: pensijas un dzīvības apdrošināšana,

| — | uzņēmums Folksam Group: dzīvības apdrošināšana un apdrošināšana, kas nav dzīvības apdrošināšana, |
| --- | --- |

—

uzņēmums Folksam Group: dzīvības apdrošināšana un apdrošināšana, kas nav dzīvības apdrošināšana,

| — | uzņēmums CPD: finanšu konsultācijas, uzņēmumu finanšu vadība, apvienošanās un iegādes konsultācijas, kapitāla ieguldījumi, |
| --- | --- |

—

uzņēmums CPD: finanšu konsultācijas, uzņēmumu finanšu vadība, apvienošanās un iegādes konsultācijas, kapitāla ieguldījumi,

| — | uzņēmums FIH: banku pakalpojumi uzņēmumiem, īpašumu finansēšana, strukturētas finanses, kapitāla tirgi, apvienošanās un iegādes konsultācijas un ieguldījumi. |
| --- | --- |

—

uzņēmums FIH: banku pakalpojumi uzņēmumiem, īpašumu finansēšana, strukturētas finanses, kapitāla tirgi, apvienošanās un iegādes konsultācijas un ieguldījumi.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Group/CPD/FIH Group uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Group/CPD/FIH Group uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---

| 9.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/9

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5983 – Tyco Electronics/ADC Telecommunications)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 302/09

| 1. | Komisija 2010. gada 28. oktobrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu un 4. panta 5. punktā noteikto, kuras rezultātā uzņēmums Tyco Electronics Minnesota Inc., kas netieši ir Tyco Electronics (“TE”, ASV) pilnībā piederošs meitas uzņēmums, iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kontroli pār uzņēmumu ADC Telecommunications, Inc. (“ADC”, ASV), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 28. oktobrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu un 4. panta 5. punktā noteikto, kuras rezultātā uzņēmums Tyco Electronics Minnesota Inc., kas netieši ir Tyco Electronics (“TE”, ASV) pilnībā piederošs meitas uzņēmums, iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kontroli pār uzņēmumu ADC Telecommunications, Inc. (“ADC”, ASV), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums TE: elektronisku produktu izstrāde, ražošana un pārdošana klientiem no plaša rūpniecības nozaru loka, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums TE: elektronisku produktu izstrāde, ražošana un pārdošana klientiem no plaša rūpniecības nozaru loka,

| — | uzņēmums ADC: pakalpojumu un produktu izstrāde telekomunikāciju, bezvadu, kabeļu un uzņēmumu tīkliem. |
| --- | --- |

—

uzņēmums ADC: pakalpojumu un produktu izstrāde telekomunikāciju, bezvadu, kabeļu un uzņēmumu tīkliem.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5983 – Tyco Electronics/ADC Telecommunications uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5983 – Tyco Electronics/ADC Telecommunications uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

---

| 9.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/10 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/10

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5932 – News Corp/BSkyB)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 302/10

| 1. | Komisija 2010. gada 3. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums News Corporation (“News Corp”, ASV) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu British Sky Broadcasting Group plc. (“BSkyB”, Apvienotā Karaliste) publiskā izsolē. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 3. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums News Corporation (“News Corp”, ASV) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu British Sky Broadcasting Group plc. (“BSkyB”, Apvienotā Karaliste) publiskā izsolē.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums News Corp: plaša darbības spektra pasaules mēroga plašsaziņas līdzekļu sabiedrība, kas nodarbojas ar izklaides raidījumu, televīzijas programmu veidošanu, laikrakstu izdošanu, informācijas pakalpojumiem un grāmatu izdošanu un veic arī citu darbību, piemēram, vides reklāmu uz ekrāniem, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums News Corp: plaša darbības spektra pasaules mēroga plašsaziņas līdzekļu sabiedrība, kas nodarbojas ar izklaides raidījumu, televīzijas programmu veidošanu, laikrakstu izdošanu, informācijas pakalpojumiem un grāmatu izdošanu un veic arī citu darbību, piemēram, vides reklāmu uz ekrāniem,

| — | uzņēmums BSkyB: TV kanālu vairumtirdzniecības piegāde, maksas TV kanālu mazumtirdzniecības izplatīšana, maksas TV tehnisko pakalpojumu sniegšana un citi pakalpojumi, piemēram, tālruņa pakalojumu mazumtirdzniecība un platjoslas tīklu pakalpojumi. |
| --- | --- |

—

uzņēmums BSkyB: TV kanālu vairumtirdzniecības piegāde, maksas TV kanālu mazumtirdzniecības izplatīšana, maksas TV tehnisko pakalpojumu sniegšana un citi pakalpojumi, piemēram, tālruņa pakalojumu mazumtirdzniecība un platjoslas tīklu pakalpojumi.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5932 – News Corp/BSkyB uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5932 – News Corp/BSkyB uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 9.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/11

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 302/11

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“MOULES DE BOUCHOT DE LA BAIE DU MONT-SAINT-MICHEL”

EK Nr.: FR-PDO-0005-0547-30.03.2006

ACVN ( X ) AĢIN ( )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1.   Atbildīgais departaments dalībvalstī:

| Nosaukums: | Institut national de l’origine et de la qualité |
| --- | --- |
| Adrese: | 51 rue d’Anjou |
| 75008 Paris |
| FRANCE |

Nosaukums:

Institut national de l’origine et de la qualité

Adrese:

51 rue d’Anjou

75008 Paris

FRANCE

Tālr.

+33 0153898000

Fakss

+33 0153898060

E-pasts:

info@inao.gouv.fr

2.   Grupa:

| Nosaukums: | Comité de défense des «Moules de bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel» |
| --- | --- |
| Adrese: | Maison de la baie |
| 35960 Le-Vivier-sur-Mer |
| FRANCE |

Nosaukums:

Comité de défense des «Moules de bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel»

Adrese:

Maison de la baie

35960 Le-Vivier-sur-Mer

FRANCE

Tālr.

+33 0299488615

Fakss

+33 0299488615

E-pasts:

—

Sastāvs:

ražotāji/pārstrādātāji ( X ) citi ( )

3.   Produkta veids:

| 1.7. grupa. | Svaigas zivis, gliemji, vēžveidīgie un to izstrādājumi |
| --- | --- |

1.7. grupa.

Svaigas zivis, gliemji, vēžveidīgie un to izstrādājumi

4.   Specifikācija:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums:

“Moules de Bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel”

4.2.   Apraksts:

Galvenokārt igvātos audzētas dzīvas gliemenes, kas pieder pie Mytilus edulis sugas (ar mazāk nekā 5 % Mytilus galloprovincialis gliemeņu vai galloprovincialis-edulis hibrīdgliemeņu piejaukumu) un kam raksturīga gluda un tumša regulāras formas čaula un dzeltenas krāsas gaļa ar oranžu nokrāsu bez jebkādiem piemaisījumiem vai smilšu graudiņiem. Gaļa pēc konsistences ir krēmīga un kūstoša, un tās garša saldena.

Gliemeņu garums vidēji ir 4 cm vai lielāks, vārītā vai ceptā gaļā ogļhidrātu saturs pārsniedz 4 %, bet minimālais mīkstuma rādītājs ir 120 pēc Lorenca un Skota skalas. Informācija par gliemeņu mērīšanu un pārbaudēm attiecībā uz piederību pie sugas, vidējo garumu un minimālo mīkstuma rādītāju gliemeņu partijām, kas gatavas pārdošanai, ir sniegta 5. punktā, kurā raksturota ražošanas metode.

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals:

Gliemeņu ražošanas ģeogrāfiskais apgabals aptver audzēšanas zonu, kas stiepjas no Mont-Saint-Michel līča grīvas daļas, kura atrodas uz dienvidiem no līnijas, kas savieno Carolles zvanu torni un Chaîne zemesragu, uz rietumiem no Ille un Vilaine/Manche departamentu robežlīnijas, kā arī apgabalu, kurā notiek apstrāde un sagatavošana pārdošanai un kurš aptver Cancale, Cherrueix, Le Vivier-sur-Mer, Mont-Dol, Hirel, Saint-Benoît-des-Ondes un Saint-Méloir-des-Ondes pašvaldību teritorijas.

Gliemeņu igvātu uzstādīšanas un uzkrāšanas zonu veido:

| — | jūras teritorijas daļas ar Mont-Saint-Michel līča ūdeņiem, kas piemērotas bioloģiskās ražošanas vispārējai sistēmai un kur nav īpaši strauja transportlīdzekļu satiksme, |
| --- | --- |

—

jūras teritorijas daļas ar Mont-Saint-Michel līča ūdeņiem, kas piemērotas bioloģiskās ražošanas vispārējai sistēmai un kur nav īpaši strauja transportlīdzekļu satiksme,

| — | un grīvas līcis ar plašu teritoriju, kurā sastopamas nogulsnes, kas izveido smalkas smiltis Macoma Balthica vai dzīvnieku izcelsmes smalkas smiltis apakšējos slāņos. |
| --- | --- |

—

un grīvas līcis ar plašu teritoriju, kurā sastopamas nogulsnes, kas izveido smalkas smiltis Macoma Balthica vai dzīvnieku izcelsmes smalkas smiltis apakšējos slāņos.

Šajā vietā gliemenēm ir bagātīgi barības krājumi, kuru specifiku un daudzveidību nosaka:

| — | ļoti plašā grīva, |
| --- | --- |

—

ļoti plašā grīva,

| — | smalko smilšu klājums, kurās veidojas specifiskas bentosa populācijas, |
| --- | --- |

—

smalko smilšu klājums, kurās veidojas specifiskas bentosa populācijas,

| — | mijiedarbība starp straumi, ko izraisa Francijā vislielākā augstuma starpība starp paisumu un bēgumu un to upju plūsmām, kas ietek līcī, |
| --- | --- |

—

mijiedarbība starp straumi, ko izraisa Francijā vislielākā augstuma starpība starp paisumu un bēgumu un to upju plūsmām, kas ietek līcī,

| — | atšķirīgu ekosistēmu savstarpēja pāreja un mijiedarbība, ko veido polderi, dūņu klājumi un jūras purvi. |
| --- | --- |

—

atšķirīgu ekosistēmu savstarpēja pāreja un mijiedarbība, ko veido polderi, dūņu klājumi un jūras purvi.

Zona, kurā notiek apstrāde un sagatavošana pārdošanai, atbilst agrākiem Mytilus kultūru audzēšanas paradumiem, kas apzināti kopš 20. gadsimta piecdesmitajiem gadiem, un tā izvietojas tādu tradicionālo pievedceļu tuvumā, kurus ūdens vai sauszemes transportlīdzekļi izmantoja, lai grīvas lejasdaļā piekļūtu igvātiem.

4.4.   Izcelsmes apliecinājums:

Visiem uzņēmējiem, kuri piedalās “Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel” ražošanas sistēmā, ir jāuzņemas specifikācijā paredzētās saistības, parakstot identifikācijas deklarāciju. Šī deklarācija ļauj apvienot resursus tiem uzņēmējiem, kuri piedalās ar aizsargāto nosaukumu saistītā ražošanas, mazgāšanas, kalibrēšanas un sagatavošanas pārdošanai procesā.

Tiek pieprasīti dažādi reģistri: viens, lai reģistrētu audzēšanas un attīrīšanas praktiskos paņēmienus, otrs, lai kontrolētu gliemeņu daudzumus, kas tiek uzkrāti rezervē jūrā vai baseinā, vēl cits – lai kontrolētu gliemeņu apjomus, ko izmanto mazgāšanas un kalibrēšanas darbību gaitā, un, visbeidzot, reģistrs, lai kontrolētu daudzumus, kas iesaiņoti pārdošanai.

Lai nodrošinātu izsekojamību, gliemenes, kuras paredzēts apzīmēt ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Moules de bouchot de la baie du Mont Saint-Michel”, fiziski nošķir no citām gliemenēm dažādu ražošanas posmu laikā – audzējot, mazgājot un kalibrējot, kā arī sagatavojot pārdošanai.

Katrs iesaiņojums tiek apzīmēts, izmantojot marķēšanas sistēmu, kurā norāda svaru, ražotāja nosaukumu un pārsūtīšanas centra kontaktinformāciju, datumu, kad veikta sagatavošana pārdošanai, un tās kārtas numuru.

Visu šo procedūru uzrauga, veicot analīzes un organoleptiskās pārbaudes, lai nodrošinātu gliemeņu kvalitāti un tipiskumu.

4.5.   Ražošanas metode:

Šīs gliemenes ir igvātos audzētas gliemenes, kas izaudzētas uz vertikāliem mietiem, kuri izvietoti un iedzīti grīvas līča dibenā.

Igvātu apsēšana, izmantojot gliemeņu mazuļu stīgas, katru gadu tiek veikta pēc 31. oktobra, un šajā procesā ir jāievēro noteiktā maksimālā igvātu apsēšanas pakāpe.

Gliemenes audzē audzēšanas zonas ietvaros, pamatojoties uz igvātu koncesijām, kurās norādīta katra vertikālo mietu rinda, bet to izkārtojums un blīvums ir atbilstīgs šim aizsargātajam nosaukumam.

Gliemeņu audzēšana norit vismaz 11 mēnešu pēc kārtas, un no tiem katram igvātam ir paredzēti vismaz astoņi mēneši, skaitot no attiecīgo igvātu apsēšanas brīža, turklāt šis audzēšanas periods nedrīkst pārsniegt 24 mēnešus.

Gliemeņu ražas ievākšanas periods ir noteikts no 15. jūnija līdz 15. februārim nākamajā gadā pēc attiecīgo igvātu apsēšanas un no 15. jūnija līdz 31. jūlijam – tām gliemenēm, kas izaudzētas minimālā 18 mēnešu perioda ietvaros. Pēc ievākšanas gliemenes var novietot rezervē jūrā vai ar noslēgtu tvertņu palīdzību, kurās ierīkotas spraugas, iegremdēt tās nepārpludināmos baseinos, ko piepilda ar jūras ūdeni un ierīko īpašos gliemeņu tīrīšanas un pārsūtīšanas centros.

Kad beidzas iespējamā gliemeņu uzglabāšana rezervē jūrā vai baseinā, tās atdala no ķekariem, nomazgā un izšķiro pārsūtīšanas centros, kas atrodas noteiktajā zonā, kur notiek apstrāde un sagatavošana pārdošanai.

Gliemeņu partijām, kas gatavas pārdošanai vai atlasītas kā paraugi analītiskām pārbaudēm, ir jāsatur mazāk nekā 5 % Mytilus galloprovincialis gliemeņu vai galloprovincialis-edulis hibrīdgliemeņu, kā arī mazāk nekā 20 % gliemeņu, kas nesasniedz 4 cm garumu.

Minimālā mīkstuma rādītāja aprēķināšanas metode ir izklāstīta specifikācijā. Ja konkrēta gliemeņu raža nokļūst ārkārtas laika vai bioloģiskajos apstākļos, ar valsts līmeņa iestādes lēmumu šo gliemeņu mīkstuma rādītāju var samazināt ne vairāk kā par 5 %, salīdzinot ar rādītāju, kas noteikts 4.2. sadaļā iekļautajā produkta aprakstā.

Noteiktajā apstrādes un sagatavošanas zonā pārdošanai sagatavo gliemenes, kas atsūtītas no tā paša pārsūtīšanas centra. Sagatavošanas termiņš nedrīkst pārsniegt 18 stundas pēc gliemeņu mazgāšanas un sijāšanas.

Gliemeņu pārsūtīšanai un laišanai tirdzniecībā izmanto iesaiņojumu ar maksimālo ietilpību 15 kg. Galīgo sagatavošanu pārdošanai nodrošina, iesaiņojot gliemenes vai nu maisos pa 2 līdz 15 kg, vai kārbās pa 0,5 līdz 7 kg.

4.6.   Saikne:

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Pašvaldības, uz kurām attiecas cilmes vietas nosaukums “Moules de bouchots de la baie du Mont-Saint-Michel”, atrodas Mont-Saint-Michel līča piekrastē Normandijas–Bretaņas jūras līča apkaimē.

Mont-Saint-Michel līci, kam raksturīga plaša grīva ar ļoti lēzenu krasta nogāzi un Francijas piekrastē vislielākā augstuma starpība starp paisumu un bēgumu, veido dažādu ekosistēmu mozaīka (polderi, sāļie purvi, dūņu klājumi, estuāri ...), kurā mijiedarbojas sauszemes un jūras vides un robeža starp sauszemi un jūru mainās.

Ūdens masas, kas atgūst šo plašo, bet seklo ūdens klajumu, iestājoties pavasarim, stipri sasilst un liek veidoties smalkai smilšu kārtai vai rada ūdenī spēcīgu duļķainumu. Reiz ieplūdušas līcī, tās aizplūst atpakaļ ļoti lēni, neraugoties uz svārstībām, ko izraisa augstuma starpība starp paisumu un bēgumu un vējš.

Turklāt Mont-Saint-Michel līcim ir tāda īpatnība, ka tajā nav ievērojamu endēmisku Mytilus gliemeņu populāciju. Mytilus galloprovincialis šajā vidē ir tikai niecīga minoritāte, bet Mytilus edulis suga nespēj atražoties.

Tieši šie neatkārtojamie dabas apstākļi lika dažiem šarantiešu profesionāļiem 20. gs. piecdesmito gadu beigās ieviest igvātos Mytilus kultūras. Šie ražotāji, baidoties, ka pārprodukcija varētu kaitēt videi un viņu ieņēmumiem, atbalstīja stingru noteikumu pieņemšanu attiecībā uz igvātu veidošanu. Visbeidzot, Mytilus kultūru audzētāji noteica kārtību gliemeņu ievākšanas uzņēmējdarbības uzsākšanai un slēgšanai, paredzot veikt analītiskas un organoleptiskas pārbaudes, lai nepieļautu pāragru ražas ievākšanu, kamēr gliemenes vēl nav sasniegušas pietiekamu lielumu.

Produkta specifika

Mont-Saint-Michel līča gliemenes pieder Mytilus edulis sugai un tiek audzētas igvātos, taču tās būtiski atšķiras no tās pašas sugas gliemenēm, pat ja tās audzētas ar tādu pašu paņēmienu, tikai citās ūdenstilpnēs – galvenā atšķirība ir tāda, ka gliemene aizņem ievērojamu daļu čaulas, gliemenēm ir paaugstināts ogļhidrātu saturs; tāpat atšķirīga ir arī gliemeņu gaļa, kas ir dzeltenīgi oranžā krāsā, kūstoša un krēmīga, ar pārsvarā saldenu garšu.

Pateicoties šīm īpašībām, Mont-Saint-Michel līča igvātos audzētās gliemenes ir īpašs tirgus produkts, kas izceļas ar augstāku tirgus cenu salīdzinājumā ar citu ražošanas centru piedāvātajiem produktiem.

Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām

20. gadsimta piecdesmitajos gados Mytilus kultūru audzētāji no Aiguillon līča, meklējot jaunas vietas, kas būtu derīgas gliemeņu audzēšanai igvātos, atklāja Mont-Saint-Michel līcī īpaši labvēlīgus apstākļus, pateicoties lēzenajai nogāzei un piemērotajai grīvai, kā arī tradicionālajiem pievedceļiem, ko satiksmei izmantojuši ūdens un sauszemes transportlīdzekļi.

Jūras dziļuma stāvoklis ļāva gliemenēm ļoti lielā mērā izmantot priekšrocības, ko nodrošināja audzēšana igvātos, tas arī izraisīja ūdens masās tādas termiskas un duļķainuma parādības, kas sekmēja barības resursu pārpilnību, un gliemenēm netika dotas nekādas barības piedevas. Citiem vārdiem sakot, ūdens masu ļoti ilgais uzturēšanās laiks līča dziļumā ļāva daudzām fitoplanktona paaudzēm pēc kārtas ilgstoši saglabāt saskari ar gliemenēm un šādi nodrošināt tās ar lieliem barības krājumiem.

Turklāt bagātīgus barības resursus nodrošināja dažādas šā līča ekosistēmas, un tie sekmēja gliemeņu labāku pieņemšanos aizaugumā, kā arī Mont-Saint-Michel līcim specifiskas gliemeņu organoleptiskās īpašības. Šo dažādo resursu vidū svarīga loma ir arī mikroaļģēm, kas peld grīvas dūņu klājumu virspusē, jo varam novērot, ka 96 % silīcija apvalku, kas atklāti Mont-Saint-Michel līča gliemeņu kuņģa saturā, pieder pie četrām kramaļģu sugām, kas kolonizējušas šīs nogulas.

Turklāt ūdens masām piemītošās īpašības, kas nepieļauj Mytilus galloprovincialis klātbūtni un Mytilus edulis vairošanos, ir paglābušas līcī ieaudzētās gliemenes no jebkādas konkurences attiecībā uz dzīves telpu un barību, tādēļ tās var strauji pieaugt augumā.

Visbeidzot, tieši pateicoties daudzveidīgajiem šo resursu apsaimniekošanas un vides saglabāšanas pasākumiem, ko īsteno nozares profesionāļi, minētos resursus var novērtēt augstāk – kā Mont Saint Michel līča igvātos izaudzētas gliemenes.

Tātad Mont-Saint-Michel līča ģeogrāfiskā vide, pateicoties dabiskajām sastāvdaļām, ko saprātīgi izmanto nozares profesionāļi kopš ražošanas uzsākšanas brīža, ļauj piešķirt specifiskas īpašības Mytilus edulis sugas gliemenēm, kas izaudzētas igvātos.

4.7.   Pārbaudes struktūra:

| Nosaukums: | Institut national de l’origine et de la qualité (I.N.A.O.) |
| --- | --- |
| Adrese: | 51 rue d’Anjou |
| 75008 Paris |
| FRANCE |

Nosaukums:

Institut national de l’origine et de la qualité (I.N.A.O.)

Adrese:

51 rue d’Anjou

75008 Paris

FRANCE

Tālr.

+33 0153898000

Fakss

+33 0142255797

E-pasts:

info@inao.gouv.fr

| Nosaukums: | Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (D.G.C.C.R.F.) |
| --- | --- |
| Adrese: | 59 Bd V. Auriol |
| 75703 Paris Cedex 13 |
| FRANCE |

Nosaukums:

Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (D.G.C.C.R.F.)

Adrese:

59 Bd V. Auriol

75703 Paris Cedex 13

FRANCE

Tālr.

+33 0144871717

Fakss

+33 0144973037

E-pasts:

—

4.8.   Marķēšana:

Marķējot gliemenes, kuras apzīmētas ar nosaukumu “Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel”, katra atsevišķā iesaiņojuma vienības marķējumā vienmēr iekļauj aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel”, kas uzrakstīts ar burtiem, kuru izmērs ir vismaz tikpat liels kā vislielākajiem marķējumā lietotajiem burtiem, un norādi “aizsargāts cilmes vietas nosaukums”, kā arī Kopienas logotipu ACVN tieši pirms vai pēc šā nosaukuma, un to starpā nav citu norāžu.

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---

| 9.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/16

---

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 302/12

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret grozījumu pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

GROZĪJUMU PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

GROZĪJUMU PIETEIKUMS SASKAŅĀ AR 9. PANTU

“BEAUFORT”

EK Nr.: FR-PDO-0217-0106-07.07.2009

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1.   Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi:

| — |  | Produkta nosaukums |
| --- | --- | --- |
| — |  | Produkta apraksts |
| — | | Ģeogrāfiskais apgabals |
| — |  | Izcelsmes apliecinājums |
| — |  | Ražošanas metode |
| — |  | Saikne |
| — |  | Marķēšana |
| — |  | Valsts prasības |
| — |  | Citur (precizēt) |

—



Produkta nosaukums

—



Produkta apraksts

—

Image

Ģeogrāfiskais apgabals

—



Izcelsmes apliecinājums

—



Ražošanas metode

—



Saikne

—



Marķēšana

—



Valsts prasības

—



Citur (precizēt)

2.   Grozījuma(-u) veids:

| — |  | Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā |
| --- | --- | --- |
| — | | Grozījumi reģistrēta ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums |
| — |  | Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi |
| — |  | Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts) |

—



Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā

—

Image

Grozījumi reģistrēta ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums

—



Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi

—



Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts)

3.   Grozījums(-i):

3.1.   Ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

ACVN “Beaufort” ģeogrāfiskā apgabala pašvaldību saraksts tiek papildināts ar šādām pašvaldībām vai to daļām: Tours, kas atrodas Savoie, un visa Montsapey (Savoie departamentā), kā arī tās Albertville (Savoie departamentā) daļas, kas atbilst zemes reģistra E2, E3, E4 sadaļām.

Paskaidrojums

Ir saņemti pieprasījumi par iekļaušanu ACVN “Beaufort” ražošanas apgabalā.

Speciālistu komisija ir veikusi izpēti, lai labāk izceltu elementus, kas raksturo ražošanas apgabalu. Šī izpēte ir likusi izveidot kritēriju sistēmu, kas ļauj apmierināt noteiktus iesniegtos pieprasījumus.

“Beaufort” ražošanas apgabalu īsumā var raksturot šādi.

Apgabals atrodas Alpu kalnu vidienē, un ģeoloģiskajā ziņā tam raksturīgas augsnes, kas veidojušās uz kristāliskiem iežiem, taču līdztekus tām sastopamas arī dūņu un nogulumiežu augsnes. Augstkalnu apgabalu atklātā vide un plašās nogāzes ir ļāvušas izveidoties plašiem zālājiem (jeb kalnu ganībām), kuru augstums sniedzas no 1 500 līdz 3 000 metriem virs jūras līmeņa.

Šīs atšķirības augstuma ziņā ļauj nodrošināt to, ka savvaļas zāle pieejama visu vasaru – no jūnija līdz septembrim, un tā ir bagāta ar lopbarības augu sugām.

Cilvēki ir izveidojuši lauksaimnieciskās ražošanas sistēmu, ņemot vērā zemes platību dažādo augstumu virs jūras līmeņa, līdz ar to papildus kalnu ganībām izmantojot arī ieleju zemākās vietas, kuras bieži vien izpļauj vai atvēl slaucamajiem dzīvniekiem noganīšanai. Vasarā gani pārdzen dzīvniekus tā, lai vienmērīgi noganītu uz dažāda augstuma nogāzēm izaugušo zāli.

Tādējādi Beaufort siers ir radies, cilvēkiem piemērojoties šā Ziemeļalpu reģiona dabas izveidotajiem ierobežojumiem.

Visbeidzot, viss šis ražošanas apgabals gan vēstures gaitā, gan arī patlaban izceļas ar to, ka tajā gatavo treknu sildītas un presētas masas sieru.

Liecības par “Beaufort” siera gatavošanu sniedzas līdz pat 17. gadsimtam.

Pēc tam kad bija noskaidrots, ka izraudzītajām teritorijām tiešām piemīt iepriekš minētās īpašības, tika nolemts iekļaut tās “Beaufort” siera ražošanas apgabalā.

3.2.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

Nav būtisku grozījumu, kas būtu jāveic saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 510/2006 paredzēto plānu.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“BEAUFORT”

EK Nr.: FR-PDO-0217-0106-07.07.2009

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1.   Nosaukums:

“Beaufort”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Francija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1.   Produkta veids:

| 1.3. grupa. | Siers |
| --- | --- |

1.3. grupa.

Siers

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

“Beaufort” ir siers, ko izgatavo pēc attiecīgas tehnoloģijas: siera masu uzsilda un presē, par izejvielu izmantojot tikai govs pilnpienu, kuru neatdzesējot sarecina ar himozīnu, iegūto siera recekli sagraiza, uzsilda, presē un pēc tam ievieto sālījumā, vēlāk sāla arī siera rituļa virsu un tad nogatavina vismaz piecus mēnešus. Siera masa ir elastīga un krēmīga, krāsa – no ziloņkaula krāsas līdz bāli dzeltenai, tajā var būt nelieli horizontāli ieplaisājumi un sīks izkliedēts acojums (“irbes acis”). Siera rituļiem ir plakanas puses un nedaudz ieliekti sāni, tie sver no 20 līdz 70 kilogramiem, to diametrs ir no 35 līdz 75 centimetriem, bet augstums svārstās no 11 līdz 16 centimetriem, rituļa garozā ir ierīvētas rievas, tā ir tīra un stingra, tās krāsa ir vienmērīga, no dzeltenas līdz brūnai, pēc pilnīgas izžāvēšanas 100 gramos siera masas ir vismaz 48 % tauku un sausnas saturs sierā nedrīkst būt mazāks par 61 gramu 100 gramos nogatavināta siera masā.

Katra rituļa identifikācijai tam piestiprina zilu kazeīna plāksnīti ar attiecīgās sierotavas informāciju.

Kad sieru pārdod uzreiz pēc sākotnējās iesaiņošanas, siera gabaliem obligāti jābūt ar “Beaufort” raksturīgo garozu; tomēr no garozas var noņemt virsmizu (jeb glemi). Sieru piedāvājot tirgū pēc sarīvēšanas, nosaukumu “Beaufort” lietot aizliegts.

Šā siera ražošanā izmantotais piens drīkst būt iegūts tikai no slaucamo govju ganāmpulkiem, kurus veido vietējo šķirņu govis, proti, Tarine un Abondance, kas atbilst ciltsgrāmatas galvenās sadaļas kritērijiem vai arī ir autentificētas, pamatojoties uz atzītajām fenotipiskajām īpašībām.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

“Beaufort” siera sastāvā ietilpst šādas izejvielas:

| — | nepārstrādāts pilnpiens – vai nu izmantots tūlīt pēc katras slaukšanas reizes, turklāt neatdzesējot, vai arī divu slaukumu piena maisījums: viena slaukuma pienu savāc neatdzesētu divu stundu laikā pēc slaukšanas, bet otra slaukuma piens ir atdzesēts, |
| --- | --- |

—

nepārstrādāts pilnpiens – vai nu izmantots tūlīt pēc katras slaukšanas reizes, turklāt neatdzesējot, vai arī divu slaukumu piena maisījums: viena slaukuma pienu savāc neatdzesētu divu stundu laikā pēc slaukšanas, bet otra slaukuma piens ir atdzesēts,

| — | sarecējušās uzkarsētu sūkalu olbaltumvielās atšķaidīts dabiskais glumenieka himozīns. Vajadzības gadījumā papildus drīkst izmantot tirdzniecībā pieejamo himozīnu, |
| --- | --- |

—

sarecējušās uzkarsētu sūkalu olbaltumvielās atšķaidīts dabiskais glumenieka himozīns. Vajadzības gadījumā papildus drīkst izmantot tirdzniecībā pieejamo himozīnu,

| — | termofilo Lactobacillus ģints pienskābes baktēriju ieraugi. Sūkalu olbaltumvielas, kurām pievienots sagraizītais glumenieks, noder gan šo baktēriju ierauga kultūrām, gan arī himozīna recinātāja iegūšanai, |
| --- | --- |

—

termofilo Lactobacillus ģints pienskābes baktēriju ieraugi. Sūkalu olbaltumvielas, kurām pievienots sagraizītais glumenieks, noder gan šo baktēriju ierauga kultūrām, gan arī himozīna recinātāja iegūšanai,

| — | sāls, ko izmanto pirmajā 24 stundu ilgajā sālīšanā, iegremdējot sālījumā, un pēc tam sālot siera rituļa virsu nogatavināšanas laikā;, |
| --- | --- |

—

sāls, ko izmanto pirmajā 24 stundu ilgajā sālīšanā, iegremdējot sālījumā, un pēc tam sālot siera rituļa virsu nogatavināšanas laikā;,

| — | siera rituļiem piestiprina zilu kazeīna plāksnīti un ar pārtikas tinti uzraksta vajadzīgo informāciju izsekojamības nodrošināšanai. |
| --- | --- |

—

siera rituļiem piestiprina zilu kazeīna plāksnīti un ar pārtikas tinti uzraksta vajadzīgo informāciju izsekojamības nodrošināšanai.

Nekādu citu produktu izmantošana “Beaufort” ražošanā nav atļauta.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

Tarine un Abondance tīršķirnes slaucamo govju barību veido:

| — | ziemas laikā – vismaz 13 kg siena, kam var pievienot 3 kg dehidrētas un sasmalcinātas lucernas. Piebarošana nedrīkst pārsniegt 1/3 pamatbarības vidējās devas svara, ja slaucamo govju ganāmpulkam ir laktācijas periods. Barības sastāvdaļas iegūst no noteiktu sugu un ģenētiski nemodificētu šķirņu augiem, un tām jāatbilst šādām tehniskajām īpašībām: 0,94 UFL, 123 PDIE un 119 PDIN, |
| --- | --- |

—

ziemas laikā – vismaz 13 kg siena, kam var pievienot 3 kg dehidrētas un sasmalcinātas lucernas. Piebarošana nedrīkst pārsniegt 1/3 pamatbarības vidējās devas svara, ja slaucamo govju ganāmpulkam ir laktācijas periods. Barības sastāvdaļas iegūst no noteiktu sugu un ģenētiski nemodificētu šķirņu augiem, un tām jāatbilst šādām tehniskajām īpašībām: 0,94 UFL, 123 PDIE un 119 PDIN,

| — | vasaras laikā – ganību zāle. Ielejās tāda veida piebarošanu kā ziemas laikā var nodrošināt ar 2,5 kg dienā uz katru govi laktācijas periodā, rēķinot vidēji uz visu slaucamo govju ganāmpulku. Kalnu ganībās maksimālā piebarošanas deva ir 1,5 kg dienā uz katru govi laktācijas periodā, rēķinot vidēji uz visu slaucamo govju ganāmpulku, |
| --- | --- |

—

vasaras laikā – ganību zāle. Ielejās tāda veida piebarošanu kā ziemas laikā var nodrošināt ar 2,5 kg dienā uz katru govi laktācijas periodā, rēķinot vidēji uz visu slaucamo govju ganāmpulku. Kalnu ganībās maksimālā piebarošanas deva ir 1,5 kg dienā uz katru govi laktācijas periodā, rēķinot vidēji uz visu slaucamo govju ganāmpulku,

| — | mijoties abiem pamatbarības veidiem, pavasarī un rudenī ir pieļaujams 15 dienu pārejas periods. |
| --- | --- |

—

mijoties abiem pamatbarības veidiem, pavasarī un rudenī ir pieļaujams 15 dienu pārejas periods.

Ārpus apgabala audzētas barības izēdināšana pieļaujama tikai papildu kārtā. Lai vismaz 75 % piena produkcijas iegūtu no apgabalā saražotās lopbarības, vismaz 75 % slaucamo govju ganāmpulka vajadzībām izēdināmā siena un ganību zāles jābūt no ģeogrāfiskā apgabala.

Vismaz 20 % ikgadējo vajadzību pēc siena nodrošina ģeogrāfiskais apgabals.

Pļavas ir ganāmpulku tradicionālās ganības, un tajās nonāk dzīvnieku izkārnījumi. Pļavās, ganībās un kalnu ganībās, ko izmanto “Beaufort” ražošanā, ir aizliegts izkliedēt attīrīšanas staciju dūņas un to produktus.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Ģeogrāfiskajā apgabalā tiek veikta piena ražošana, siera izgatavošana un nogatavināšana vismaz piecu mēnešu laikā.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

Kad sieru pārdod uzreiz pēc sākotnējās iesaiņošanas, siera gabaliem obligāti jābūt ar “Beaufort” raksturīgo garozu; tomēr no garozas var noņemt virsmizu (jeb glemi). Sieru piedāvājot tirgū pēc sarīvēšanas, nosaukumu “Beaufort” lietot aizliegts.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai:

Marķējot siera rituļus, kas apzīmēti ar cilmes vietas nosaukumu “Beaufort”, šo nosaukumu norāda ar burtiem, kuru izmērs ir vismaz divas trešdaļas no šajā marķējumā iekļauto vislielāko burtu izmēra.

Jebkura cita apzīmējuma vai norādes pievienošana šim cilmes vietas nosaukumam ir aizliegta marķējumā, reklāmā, pavadzīmēs vai tirdzniecības dokumentos, izņemot:

| — | konkrēta tirgotāja vai ražotāja zīmolus, |
| --- | --- |

—

konkrēta tirgotāja vai ražotāja zīmolus,

| — | terminus “vasara” un “kalnu kūtiņa”, kuru lietošanu pieļauj turpmāk izklāstītie noteikumi:






  a) | “vasara” – attiecībā uz piena produkciju, kas ražota no jūnija līdz oktobrim ieskaitot, ja to ražošanā ir izmantots kalnu ganībās iegūts piens; |
| --- | --- | --- |

—

terminus “vasara” un “kalnu kūtiņa”, kuru lietošanu pieļauj turpmāk izklāstītie noteikumi:

a)

“vasara” – attiecībā uz piena produkciju, kas ražota no jūnija līdz oktobrim ieskaitot, ja to ražošanā ir izmantots kalnu ganībās iegūts piens;

| b) | “kalnu kūtiņa” – attiecībā uz vasaras produkciju, ko pēc tradicionālām metodēm ražo divas reizes dienā kalnu ganībās ierīkotā mazā sierotavā vairāk nekā 1 500 metru augstumā virs jūras līmeņa, pārstrādājot ne vairāk kā no viena ganāmpulka iegūtu piena produkciju. |
| --- | --- |

b)

“kalnu kūtiņa” – attiecībā uz vasaras produkciju, ko pēc tradicionālām metodēm ražo divas reizes dienā kalnu ganībās ierīkotā mazā sierotavā vairāk nekā 1 500 metru augstumā virs jūras līmeņa, pārstrādājot ne vairāk kā no viena ganāmpulka iegūtu piena produkciju.

Papildus “Beaufort” sieram raksturīgajai zilajai kazeīna plāksnītei uz siera rituļiem, kas iegūti saskaņā ar īpašajiem nosacījumiem par apzīmējuma “kalnu kūtiņa” lietošanu, ir jāpiestiprina papildu kazeīna plāksnīte, kuras apraksts sniegts iepriekšējā punktā. Turklāt ražotājiem, kas izmanto norādi “kalnu kūtiņa”, katru gadu pirms došanās kalnu ganībās ir jāvēršas Valsts cilmes vietu nosaukumu institūtā ar apliecinājumu, ka viņi ievēros iepriekš izklāstītos īpašos ražošanas nosacījumus.

Kad sieru pārdod uzreiz pēc sākotnējās iesaiņošanas, siera gabaliem obligāti jābūt ar “Beaufort” raksturīgo garozu; tomēr no garozas var noņemt virsmizu (jeb glemi).

Sieru piedāvājot tirgū pēc sarīvēšanas, nosaukumu “Beaufort” lietot aizliegts.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

“Beaufort” ražošanas apgabals aptver Beaufortain, Tarentaise un Maurienne kalnu masīvus. Tas daļēji aptver Savoie departamentu un pierobežas apvidu Haute Savoie departamentā.

Piena ražošana, siera izgatavošana un nogatavināšana tiek veikta ģeogrāfiskajā apgabalā, kas aptver turpmāk minēto pašvaldību teritorijas.

| | Savoie departaments | Albertville rajons

  Albertville kantons– Rognaix, La Bâthie, Cevins, Saint-Paul-sur-Isère, Esserts-Blay, Tours-en-Savoie un Albertville pašvaldības daļa, kas atbilst zemes reģistra E2, E3 un E4 sadaļām.

  Ugine kantons– La Giettaz, Flumet, Notre-Dame-de-Bellecombe, Crest-Voland, Cohennoz un Saint-Nicolas-la-Chapelle.

  Beaufort kantons– Beaufort, Hauteluce, Queige un Villard-sur-Doron.

  Bourg-Saint-Maurice kantons– Bourg-Saint-Maurice, Les Chapelles, Montvalezan, Sainte-Foy-Tarentaise, Séez, Tignes, Val-d′Isère un Villaroger.

  Aime kantons– Aime, Bellentre, La Côte-d′Aime, Granier, Landry, Mâcot-la-Plagne, Montgirod, Peisey-Nancroix un Valezan.

  Bozel kantons– Les Allues, Bozel, Brides-les-Bains, Champagny-en-Vanoise, Feissons-sur-Salins, Montagny, La Perrière, Planay, Pralognan-la-Vanoise un Saint-Bon-Tarentaise.

  Moûtiers kantons– Aigueblanche, Les Avanchers-Valmorel, Le Bois, Bonneval, Feissons-sur-Isère, Fontaine-le-Puits, Hautecour, Moûtiers, La Léchère, Notre-Dame-du-Pré, Saint-Jean-de-Belleville, Saint-Marcel, Saint-Martin-de-Belleville, Saint-Oyen, Salins-les-Thermes un Villarlurin. |
| --- | --- | --- |

Savoie departaments

Albertville rajons

Albertville kantons– Rognaix, La Bâthie, Cevins, Saint-Paul-sur-Isère, Esserts-Blay, Tours-en-Savoie un Albertville pašvaldības daļa, kas atbilst zemes reģistra E2, E3 un E4 sadaļām.

Ugine kantons– La Giettaz, Flumet, Notre-Dame-de-Bellecombe, Crest-Voland, Cohennoz un Saint-Nicolas-la-Chapelle.

Beaufort kantons– Beaufort, Hauteluce, Queige un Villard-sur-Doron.

Bourg-Saint-Maurice kantons– Bourg-Saint-Maurice, Les Chapelles, Montvalezan, Sainte-Foy-Tarentaise, Séez, Tignes, Val-d′Isère un Villaroger.

Aime kantons– Aime, Bellentre, La Côte-d′Aime, Granier, Landry, Mâcot-la-Plagne, Montgirod, Peisey-Nancroix un Valezan.

Bozel kantons– Les Allues, Bozel, Brides-les-Bains, Champagny-en-Vanoise, Feissons-sur-Salins, Montagny, La Perrière, Planay, Pralognan-la-Vanoise un Saint-Bon-Tarentaise.

Moûtiers kantons– Aigueblanche, Les Avanchers-Valmorel, Le Bois, Bonneval, Feissons-sur-Isère, Fontaine-le-Puits, Hautecour, Moûtiers, La Léchère, Notre-Dame-du-Pré, Saint-Jean-de-Belleville, Saint-Marcel, Saint-Martin-de-Belleville, Saint-Oyen, Salins-les-Thermes un Villarlurin.

| | Saint-Jean-de-Maurienne rajons

  Aiguebelle kantons: Montsapey.

  La Chambre kantons: La Chambre, La Chapelle, Les Chavannes-en-Maurienne, Montaimont, Montgellafray, Notre-Dame-du-Cruet, Saint-Alban-des-Villards, Saint-Avre, Saint-Colomban-des-Villards, Saint-Etienne-de-Cuines, Saint-François-Longchamp, Sainte-Marie-de-Cuines, Saint-Martin-sur-la-Chambre un Saint-Rémy-de-Maurienne.

  Saint-Jean-de-Maurienne kantons: Albiez-le-Jeune, Albiez-Montrond, Le Châtel, Fontcouverte-la-Toussuire, Hermillon, Jarrier, Montricher-Albanne, Montvernier, Pontamafrey-Montpascal, Saint-Jean-d′Arves, Saint-Jean-de-Maurienne, Saint-Julien-Mont-Denis, Saint-Pancrace, Saint-Sorlin-d′Arves, Villarembert un Villargondran.

  Saint-Michel-de-Maurienne kantons: Orelle, Saint-Martin-d′Arc, Saint-Martin-de-la-Porte, Saint-Michel-de-Maurienne, Valloire un Valmeinier.

  Modane kantons: Aussois, Avrieux, Fourneaux, Freney, Modane, Saint-André un Villarodin-Bourget.

  Lanslebourg-Mont-Cenis kantons: Bessans, Bonneval-sur-Arc, Bramans, Lanslebourg-Mont-Cenis, Lanslevillard, Sollières-Sardières un Termignon. |
| --- | --- |

Saint-Jean-de-Maurienne rajons

Aiguebelle kantons: Montsapey.

La Chambre kantons: La Chambre, La Chapelle, Les Chavannes-en-Maurienne, Montaimont, Montgellafray, Notre-Dame-du-Cruet, Saint-Alban-des-Villards, Saint-Avre, Saint-Colomban-des-Villards, Saint-Etienne-de-Cuines, Saint-François-Longchamp, Sainte-Marie-de-Cuines, Saint-Martin-sur-la-Chambre un Saint-Rémy-de-Maurienne.

Saint-Jean-de-Maurienne kantons: Albiez-le-Jeune, Albiez-Montrond, Le Châtel, Fontcouverte-la-Toussuire, Hermillon, Jarrier, Montricher-Albanne, Montvernier, Pontamafrey-Montpascal, Saint-Jean-d′Arves, Saint-Jean-de-Maurienne, Saint-Julien-Mont-Denis, Saint-Pancrace, Saint-Sorlin-d′Arves, Villarembert un Villargondran.

Saint-Michel-de-Maurienne kantons: Orelle, Saint-Martin-d′Arc, Saint-Martin-de-la-Porte, Saint-Michel-de-Maurienne, Valloire un Valmeinier.

Modane kantons: Aussois, Avrieux, Fourneaux, Freney, Modane, Saint-André un Villarodin-Bourget.

Lanslebourg-Mont-Cenis kantons: Bessans, Bonneval-sur-Arc, Bramans, Lanslebourg-Mont-Cenis, Lanslevillard, Sollières-Sardières un Termignon.

| | Haute-Savoie departaments

  Bonneville rajons

  Sallanches kantons: Praz-sur-Arly pašvaldība.

  Saint-Gervais-les-Bains kantons: Contamines-Montjoie pašvaldības daļa, ko veido četras kalnu ganības, kuras zemes reģistrā apzīmētas šādi: La Roselette, Les Besoëns, Les Tierces un Les Coins. |
| --- | --- |

Haute-Savoie departaments

Bonneville rajons

Sallanches kantons: Praz-sur-Arly pašvaldība.

Saint-Gervais-les-Bains kantons: Contamines-Montjoie pašvaldības daļa, ko veido četras kalnu ganības, kuras zemes reģistrā apzīmētas šādi: La Roselette, Les Besoëns, Les Tierces un Les Coins.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Ar nosaukumu “Beaufort” apzīmētā siera ražošanas apgabala dabas vidi raksturo tā atrašanās kalnu masīvos Alpu iekšējos apgabalos, kuriem ir šādas īpašības:

| — | cieši līdzās izvietoti kristālisku iežu iekšējie kalnu masīvi, kā arī Briançonnaise apgabala nogulumiežu klintis, |
| --- | --- |

—

cieši līdzās izvietoti kristālisku iežu iekšējie kalnu masīvi, kā arī Briançonnaise apgabala nogulumiežu klintis,

| — | daļā teritorijas – ārējie kristālisku iežu kalnu masīvi, kur līdzās cietajiem kristāliskajiem iežiem sastopami mīkstie slānekļa tipa nogulumieži, |
| --- | --- |

—

daļā teritorijas – ārējie kristālisku iežu kalnu masīvi, kur līdzās cietajiem kristāliskajiem iežiem sastopami mīkstie slānekļa tipa nogulumieži,

| — | cietu kaļķakmens klinšu trūkums lielās platībās, |
| --- | --- |

—

cietu kaļķakmens klinšu trūkums lielās platībās,

| — | “maiga” reljefa modelis, ko pārsvarā raksturo dūņu augsnes un kur nav iežu nobiru lielos gabalos; |
| --- | --- |

—

“maiga” reljefa modelis, ko pārsvarā raksturo dūņu augsnes un kur nav iežu nobiru lielos gabalos;

| — | Alpu iekšējiem un pārejas apgabaliem raksturīgais klimats, kas pasargāts no rietumu vēju tiešas ietekmes (nokrišņi pārsvarā retāki un saules gaismas daudz vairāk nekā pārējā Alpu ziemeļu daļā) tāpat kā Mélèze apgabala pierobežā un tuvākajos apvidos. |
| --- | --- |

—

Alpu iekšējiem un pārejas apgabaliem raksturīgais klimats, kas pasargāts no rietumu vēju tiešas ietekmes (nokrišņi pārsvarā retāki un saules gaismas daudz vairāk nekā pārējā Alpu ziemeļu daļā) tāpat kā Mélèze apgabala pierobežā un tuvākajos apvidos.

Konkrētajā reģionā kalnu ganību zālāju klāto platību būtiska daļa atrodas no 1 500 līdz 3 000 m augstumā virs jūras līmeņa (šādā augstumā atrodas Alpu kalnu teritorijas lielākā daļa), un tam raksturīga bagāta divdīgļlapju flora, kas zālājiem piešķir “garšaugiem” raksturīgas nianses. Minētās plašās platības un to izvietojums dažādā augstumā virs jūras līmeņa ir svarīga ar ACVN “Beaufort” apzīmētā siera ražošanas apgabala iezīme.

Kalnu ganību platībās ir izkopti tādi ganīšanas paņēmieni, kas katrs atsevišķi vai visi kopā tādā mērogā nekur citur Alpos nav sastopami, un tie veido neatkārtojamu sistēmu.

Šo organizāciju vispārīgā veidā ir aprakstījis Dibuā (Dubois) (1996) savos darbos ARBOS (1922), BLANCHARD (1938) un REFFAY (1967).

“20. gadsimta sākumā varēja izšķirt divus galvenos lauku saimniecību paveidus:

| — | lielajos kalnos ganu pārziņā apvienoja lielu skaitu piena govju (no 50 līdz vairāk nekā simtam), un tas bija nepieciešams, lai katru dienu ražotu lielu daudzumu siera, kura masu uzsildīja un presēja, |
| --- | --- |

—

lielajos kalnos ganu pārziņā apvienoja lielu skaitu piena govju (no 50 līdz vairāk nekā simtam), un tas bija nepieciešams, lai katru dienu ražotu lielu daudzumu siera, kura masu uzsildīja un presēja,

| — | mazajos kalnos bija ģimenes saimniecības. Slaukšana notika ganu miteklī, bet govju mēsli tika izkliedēti kalnu ganību privātajās platībās, kuras iekultivēja vai nopļāva. Ganāmpulka pārvietošana varēja notikt, lai uzkāptu augstāk kalnā vai lai izmantotu citu kalna nogāzi. Tādēļ tā notika daudz retāk nekā lielajos kalnos. Ganāmpulki bija mazi, bet tika pieskatīti. Ganībās ierīkotajā siernīcā izgatavoja mazos reblochon vai tomme veida sierus. Dažkārt pienu pat piegādāja sierotavām.” |
| --- | --- |

—

mazajos kalnos bija ģimenes saimniecības. Slaukšana notika ganu miteklī, bet govju mēsli tika izkliedēti kalnu ganību privātajās platībās, kuras iekultivēja vai nopļāva. Ganāmpulka pārvietošana varēja notikt, lai uzkāptu augstāk kalnā vai lai izmantotu citu kalna nogāzi. Tādēļ tā notika daudz retāk nekā lielajos kalnos. Ganāmpulki bija mazi, bet tika pieskatīti. Ganībās ierīkotajā siernīcā izgatavoja mazos reblochon vai tomme veida sierus. Dažkārt pienu pat piegādāja sierotavām.”

Alpos piena lopkopība saglabājusies tikai ziemeļu daļā, kur ir pietiekami mitrs klimats. Citās Alpu daļās redzam, ka kopš 20. gadsimta sešdesmitajiem gadiem kalnu ganības aizņem aitu vai – mazākā mērā – kazu ganāmpulki.

Pašlaik Beaufort ģeogrāfisko apgabalu joprojām raksturo kalnu ganību plašums un ganību saimniecību lielā nozīme augstkalnu apvidū. Tādēļ no visām Savoie departamenta augstkalnu saimniecībām 92 % veido tieši kalnu ganību saimniecības, kas atrodas šā ģeogrāfiskā apgabala reģionos.

| — | Ganāmpulku pārvietošanos kalnu ganībās lielā augstumā nodrošina, izmantojot pārvietojamu slaukšanas aparātu, tādēļ arī tur vairs nav nepieciešams pārvietot visu saimniecību. Ir izveidojušās divas sistēmas – atsevišķi lielajiem un mazajiem kalniem, un kopumā tām raksturīga pārvietojamo slaukšanas iekārtu esība vai trūkums, un šīs iekārtas pārvieto reizi divās līdz septiņās dienās. Naktsmītnes aplokus apecē, ja atliek laiks. Slaukšana kūtī joprojām bieži notiek Val d’Arly un Maurienne. |
| --- | --- |

—

Ganāmpulku pārvietošanos kalnu ganībās lielā augstumā nodrošina, izmantojot pārvietojamu slaukšanas aparātu, tādēļ arī tur vairs nav nepieciešams pārvietot visu saimniecību. Ir izveidojušās divas sistēmas – atsevišķi lielajiem un mazajiem kalniem, un kopumā tām raksturīga pārvietojamo slaukšanas iekārtu esība vai trūkums, un šīs iekārtas pārvieto reizi divās līdz septiņās dienās. Naktsmītnes aplokus apecē, ja atliek laiks. Slaukšana kūtī joprojām bieži notiek Val d’Arly un Maurienne.

| — | Pārstrāde tieši kalnu ganībās notiek daudz retāk, un tas ir saistāms ar sierotavu attīstību ielejās. Tomēr kalnu ganību sistēmai, salīdzinot ar citām piena lopkopības sistēmām, joprojām lielā mērā ir nepieciešama cilvēka klātbūtne, un tā ļauj saglabāt nelielās saimniecības, kas līdzenumā mūsdienās jau ir izzudušas. |
| --- | --- |

—

Pārstrāde tieši kalnu ganībās notiek daudz retāk, un tas ir saistāms ar sierotavu attīstību ielejās. Tomēr kalnu ganību sistēmai, salīdzinot ar citām piena lopkopības sistēmām, joprojām lielā mērā ir nepieciešama cilvēka klātbūtne, un tā ļauj saglabāt nelielās saimniecības, kas līdzenumā mūsdienās jau ir izzudušas.

Beaufortain un Tarentaise ir vērojama arī intensīvās lopkopības prakse – slaukšanas iekārtu dažkārt pārvieto divreiz dienā, bet uzņemšanas un atpūtas aploki tiek apecēti regulāri. Kalnu ganībās, kurās ir visplašākā augstuma un izvietojuma gamma, ievēro principu par sekošanu augošajai zālei, izmantojot augu valsts sniegtās iespējas.

Kalnu ganību sistēma ir ļāvusi un joprojām ļauj atbrīvot ielejas zemesgabalus, lai tos varētu nopļaut un tādējādi sagādāt barību ziemai. Ielejās atrodas līdzeni un tādēļ pļaušanai īpaši piemēroti zemesgabali.

Šajā līdzsvarotajā pasaulē būtiskas izmaiņas ir radījusi satiksmes ceļu uzlabošana; piena pārstrāde kalnu ganībās tagad notiek reti, jo ir iespējams nogādāt pienu lejup ielejā. Līdz ar to ielejas ir kļuvušas par galvenajām siera ražošanas vietām, izņemot tās kūtiņu siernīcas, kas ražo “Beaufort Chalet d’Alpage”.

Kalnu ganībās izvietotie pagrabi ļauj uzsākt siera nogatavināšanu, bet šo darbu turpina specializēts personāls ielejās.

5.2.   Produkta specifika:

No visiem sieriem, kuru ražošanā izmanto uzsildīšanas un presēšanas tehnoloģiju, “Beaufort” siers izceļas kopš sendienām. Tāpēc, kad 1929. gadā tika veikta lauksaimniecības aptauja, “Beaufort” vārds skaidri izcēlās starp pārējiem Grijēra tipa sieriem. “Mežsaimniecības inspektors precizē, ka Boforā ražoto Grijēra sieru pārdod ar “Beaufort” nosaukumu, nevis vairs vienkārši kā Grijēra sieru, un šis apzīmējums ļauj to pārdot par daudz augstāku cenu”.

Par šādu īpašu situāciju var izlasīt arī lappusēs, kas veltītas Grijēra siera ražošanai Savojā, un šoreiz to rakstījis Bourg-Saint-Maurice sierotavas skolas direktors. Ievadā viņš precizē: “Grijēra sieru ražo tikai Francijā, tādos departamentos kā Est, Jura, Doubs, Haute-Savoie un Savoie, izmantojot daļēji nokrejotu govs pienu”. Viņš vēl piebilst, ka galvenie ražošanas centri Savojā atrodas Albertville un Chambéry rajonā, “kur ražo gandrīz vienīgi Grijēra sieru “Emmental” un “Comté” veidā. Citos Savojas reģionos izgatavo īpašu un ļoti raksturīgu Grijēra sieru “Beaufort”, ko iegūst, lietojot pilnpienu, proti, nenokrejotu pienu, un tas notiek Beaufort, Haute-Tarentaise un Maurienne ielejās. Šāda paveida sieru izgatavo galvenokārt kalnu ganībās augstkalnu reģionos no 1 500 līdz 2 000 m augstumā virs jūras līmeņa (..)”. Tālāk viņš tieši piemin “Beaufort” nosaukumu, rakstot, ka šo kalnu ganību sieru “sauc par “Beaufort””. Beaufortain ražoto Šveices sieru, ko augstu vērtē tūristi, kuru skaits aizvien pieaug, tādēļ to dēvē īpašā vārdā, proti, par “Beaufort”. Tādējādi tas atgūst savu specifiku, pie kuras pieder arī tā izgatavošana kalnu ganībās; šā ražošanas veida izzušanu citos Alpu novados ir veicinājusi sierotavu attīstība.

1945. gadā Dekrēts Nr. 45-1245, kas izveidoja Francijas sieru klasifikāciju, piesaistīja nosaukumu “Beaufort” sieram, kas “ražots tikai no govs piena, to uzsildot, un iegūto masu presējot un sālot, kad garoza jau nožuvusi (..) ražošanas apgabals n nepārsniedz Savoie un Haute Savoie departamenta robežas”.

Patlaban joprojām no citiem sieriem ar sildītu un presētu masu “Beaufort” atšķiras ar šādām pazīmēm:

| — | to izgatavo uzreiz pēc slaukšanas no svaiga pilnpiena, |
| --- | --- |

—

to izgatavo uzreiz pēc slaukšanas no svaiga pilnpiena,

| — | ražošanā izmanto koka veidni, ko dēvē par “rituļa apli”, un ar to siera ritulim ieveido ieliektus sānus, |
| --- | --- |

—

ražošanā izmanto koka veidni, ko dēvē par “rituļa apli”, un ar to siera ritulim ieveido ieliektus sānus,

| — | izmanto tradicionālus pārstrādes paņēmienus (lieto savvaļas ierauga kultūras un sieru ievieto veidnē, kas izklāta ar linaudeklu, un izmanto “Beaufort” siera rituļa veidošanas apli, nodrošinot siera apvēršanu tā presēšanas laikā), |
| --- | --- |

—

izmanto tradicionālus pārstrādes paņēmienus (lieto savvaļas ierauga kultūras un sieru ievieto veidnē, kas izklāta ar linaudeklu, un izmanto “Beaufort” siera rituļa veidošanas apli, nodrošinot siera apvēršanu tā presēšanas laikā),

| — | siera masa izveidojas vai nu pilnīgi bez caurumojuma, vai ar pavisam nelieliem caurumiem. |
| --- | --- |

—

siera masa izveidojas vai nu pilnīgi bez caurumojuma, vai ar pavisam nelieliem caurumiem.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Vides īpatnības, kas aprakstītas 5.1. punktā, ir radījušas ļoti bagātīgu floru un lielu šeit sastopamo augu sugu grupu daudzveidību. Tur atrodami visu veidu pļavu, tīreļu un klajumu fitocenozes, kas izmantojamas augstkalnu noganīšanai.

Kā raksta DORIOZ un citi (2000), “te sastopams desmit dažādu augu kopu, ko veido vairāk nekā 250 līdz 300 augstāko augu sugu. Šī lielā augu valsts daudzveidība izskaidrojama ar augšņu veidu dažādību un to praktisko izmantošanu”(DORIOZ 1995; INRA, 1994). Dažādās augsnes mijas ļoti strauji, pat ik pēc pārdesmit metriem augstuma starpības atkarībā no sniega segas saglabāšanās ilguma, cilmiežiem, ūdenstecēm un ūdens plūsmai pa nogāzēm, kā arī klinšu pārkarēm vienā vai citā tā paša kalna nogāzē (DORIOZ un VAN OORT, 1991). Tik liela dažādība vienā un tajā pašā rajonā un pat vienas dienas lopbarības devā izpaužas kā barības piedāvājuma daudzveidība, ko nodrošina augsnes dažādība: no kaļķainām līdz skābām un no sausām līdz dzestrām augsnēm (LEGROS un citi, 1987; DORIOZ, 1995).

Nesenā pētījumā (BORNARD et BASSIGNANA, 2001a et 2001b), Cemagref no Grenobles izšķir 19 dažādus pļavu paveidus saistībā ar to izmantošanu agronomijā, un tas viss vienkopus atrodas Val d'Aoste. Attiecībā uz dažiem šo pļavu paveidiem autori atzīmē analoģiju, no vienas puses, starp ārējo Ziemeļalpu mitrajām pļavām (BORNARD et DUBOST, 1992, BRAU-NOGUE, 1996) un, no otras puses, starp Francijas Alpu iekšējā dienviddaļā sastopamajām pļavām (JOUGLET, 1999).

Tā, analizējot tendences, salīdzinājumā ar visu Vidusjūras piekrastes floras kopainu, kas plaši pazīstama ar savām smaržām un aromātu valdzinājumu, kalnu ganību flora, kad nokrišņu daudzums ir relatīvi ierobežots, kā tas notiek iekšējos Alpos, patiesi piedāvā lielisku aromātu buķeti, kas izpaužas “Beaufort” ļoti raksturīgajās un tipiskajās garšas īpašībās (DUMONT un ADDA, 1978, BUCHIN un citi, 1999; ASSELIN un citi, 1999. g. izdevumā: DORIOZ un citi, 2000).

Tādēļ daži kalnu ganību pētnieki bieži atzīmē, ka šai videi raksturīgie “sniega ieplaku” kopojumi, ko nodrošina sniega segas ilgstošā saglabāšanās, kā arī tādas zālaugu sugas kā Ligusticum mutellina piešķir sieram īpaši labu kvalitāti (PARTY, 1995).

Ganīšanas sistēmas pamatā ir šīs lielās floras pārbagātības labāko īpašību izmantošana, laižot ganībās vietējo šķirņu Tarine un Abondance govis, kuras gana ar tādiem paņēmieniem, kas izkopti ciešā saiknē ar apkārtējo vidi. 1963. gadā E. QUITTET sniedza šādu aprakstu: “Tarine šķirnei piemīt izcilas īpašības attiecībā uz ilgstošu izturību un piemērošanos dzīves apstākļiem, lielā mērā pateicoties tās dzīvesveidam (vasaras laikā uzturoties kalnu ganībās no 1 500 līdz 2 000 m augstumā). Šīs govis ilgu laiku saglabā labu veselību, neraugoties uz regulāru atnešanos. Tām piemīt spējas ziemā labi izmantot rupju lopbarību, vienlaikus nodrošinot pietiekamu izslaukumu(..)Tarine ir lieliska piena govju šķirne, jo īpaši bargāka klimata apstākļos.”

Tādēļ “silta piena” pārstrāde ļauj saglabāt piena oriģinālās īpašības un lieliski atbilst trekna siera ražošanas vajadzībām, bez piena nokrejošanas un izmantojot savvaļas ierauga kultūras. Izliektas regulējamas stīpas izmantošana ļauj pielāgoties lielajām kalnu ganībās iegūtā piena daudzuma svārstībām, saglabājot siera iekšējo temperatūru presēšanas posmā un stabilizējot rituļa formu (..). Galīgā nogatavināšana vēsā pagrabā ir būtisks posms, lai nodrošinātu siera kvalitāti, tā šobrīd ir vislabāk piemērota klimatiskajiem apstākļiem, kas valda ražošanas vietās, un tā arī pilnībā noder trekna siera izgatavošanas vajadzībām.

Visi ražošanas un pārstrādes praktiskie paņēmieni kopā veido saskanīgu sistēmu, kas atbilst produkta specifikai un ļauj izpausties aromātu daudzveidībai, ko gatavajam produktam nodrošina īpaša sugu sastāva augu valsts.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

http://www.inao.gouv.fr/repository/editeur/pdf/CDCAOP/CDCBeaufort.pdf

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---

| 9.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 302/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 302/24

---

VALSTS ATBALSTS – VĀCIJA

Valsts atbalsts C 22/10 (ex N 701/09)

Atbalsts inovācijas asistentiem (pētniecība un attīstība)

Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 302/13

Ar 2010. gada 29. septembra vēstuli, kas autentiskā valodā pievienota šim kopsavilkumam, Komisija paziņoja Vācijai savu lēmumu uzsākt Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz iepriekšminēto pasākumu.

Piezīmes par pasākumu, attiecībā uz kuru Komisija sāk procedūru, ieinteresētās personas var iesniegt viena mēneša laikā no šā kopsavilkuma un tam pievienotās vēstules publicēšanas dienas, nosūtot tās uz šādu adresi:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des aides d'État |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fakss +32 22961242 |

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des aides d'État

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fakss +32 22961242

Šīs piezīmes paziņos Vācijai. Ieinteresētā persona, kas iesniedz piezīmes, var rakstveidā pieprasīt, lai tās identitāte netiktu atklāta, norādot šāda pieprasījuma iemeslus.

KOPSAVILKUMA TEKSTS

PROCEDŪRA

Ar 2009. gada 17. decembra vēstuli Vācijas iestādes paziņoja Komisijai grozījumu shēmā inovācijas asistentiem Saksijā, ar kuru tika pagarināts termiņš shēmai (N 583/1994), ko sākotnēji pieņēma 1994. gada 19. decembrī saskaņā ar Kopienas 1986. gada pamatnostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai un kuras termiņš pēc tam tika pagarināts 1998. un 2005. gadā.

PASĀKUMA APRAKSTS

Saskaņā ar shēmu atbalstu piešķir darbavietu radīšanai “inovācijas asistentiem”, proti, universitāšu vai citu augstākās izglītības iestāžu absolventiem, kuri ieguvuši vismaz trīs gadu augstāko izglītību, un jauniem pētniekiem no universitātēm un pētniecības organizācijām, kuri tiks nodarbināti MVU. Šos asistentus pieņem darbā vismaz uz 12 mēnešiem jaunizveidotos amatos, un atbalsta darbības laikā tie strādā pie kāda no pētniecības, attīstības un inovācijas tematiem, kas vērsti uz inovatīvām tehnoloģijām vai inovācijas pārvaldību MVU.

Shēmas juridiskais pamats:

| — | 23. un 44. punkts Saksijas 2001. gada 10. aprīļa Budžeta likumā (Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO)) (SächsGVBl. S. 153), kas grozīts ar 2. punktu 2008. gada 12. decembra aktā (SächsGVBl. S. 866). |
| --- | --- |

—

23. un 44. punkts Saksijas 2001. gada 10. aprīļa Budžeta likumā (Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO)) (SächsGVBl. S. 153), kas grozīts ar 2. punktu 2008. gada 12. decembra aktā (SächsGVBl. S. 866).

| — | Saksijas Finanšu ministrijas 2005. gada 27. jūnija vispārīgie administratīvie noteikumi (Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen zur Sächsischen Haushaltsordnung (VwV-SäHO)) (SächsABl. SDr. S. S 226), kas grozīti ar 2006. gada 28. decembraVerwaltungsvorschrift of (SächsABl. 2007 S. 180) un ar 2007. gada 11. decembraVerwaltungsvorschrift (SächsABl. SDr. S. 538). |
| --- | --- |

—

Saksijas Finanšu ministrijas 2005. gada 27. jūnija vispārīgie administratīvie noteikumi (Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen zur Sächsischen Haushaltsordnung (VwV-SäHO)) (SächsABl. SDr. S. S 226), kas grozīti ar 2006. gada 28. decembraVerwaltungsvorschrift of (SächsABl. 2007 S. 180) un ar 2007. gada 11. decembraVerwaltungsvorschrift (SächsABl. SDr. S. 538).

| — | Eiropas Sociālā fonda Saksijas darbības programma, mērķis: kohēzija (Operationelles Programm des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozialfonds (ESF) im Ziel “Konvergenz”) laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, CCI-Nr.: 2007 DE 051 PO 004, 2007. gada 20. jūlijs. |
| --- | --- |

—

Eiropas Sociālā fonda Saksijas darbības programma, mērķis: kohēzija (Operationelles Programm des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozialfonds (ESF) im Ziel “Konvergenz”) laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, CCI-Nr.: 2007 DE 051 PO 004, 2007. gada 20. jūlijs.

Shēmas budžets ir 30 miljoni euro, un to īstenos līdz 2015. gada 31. decembrim. Piešķīrēja iestāde ir Saksijas federālās zemes attīstības banka Sächsische Aufbaubank – Förderbank – (SAB) Drēzdenē.

Atbalsta saņēmēji ir MVU, kuru darbības struktūra (Betriebsstätte) atrodas Saksijā. Atbalsts tiek piešķirts tiešas dotācijas veidā. To piešķirs uz laiku, kas nepārsniedz 36 mēnešus: pirmajos 24 mēnešos saņēmējs var saņemt līdz 50 %, bet pēdējos 12 mēnešos – tikai 25 % no algu izmaksām. Atbalsta kopējā summa nedrīkst pārsniegt EUR 62 500 vienai personai. Vienam uzņēmumam parasti var sniegt atbalstu divām inovācijas asistentu amata vietām. Paziņotā shēma netiks apvienota ar atbalstu, kas saņemts no citiem avotiem, lai segtu tās pašas izmaksas.

NOVĒRTĒJUMS

Lai gan atbalsta summa bija neliela, Vācija nepārprotami atteicās ievērot de minimis regulas (1) noteikumus un īstenot to kā de minimis pasākumu, kas izslēgts no LESD 107. panta 1. punkta darbības jomas un tādējādi nav valsts atbalsts. Turklāt Vācijas iestādes ierosināja, ka pasākums būtu jāvērtē tieši saskaņā ar Līgumu.

Komisija apšauba, vai šī shēma būtu vērtējama tieši saskaņā ar Līgumu un nav 2006. gada nostādņu par atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai (2) darbības jomā, kas būtu piemērots juridiskais pamats, lai novērtētu shēmas saderību ar iekšējo tirgu, un vai rezultātā to nevajadzētu vērtēt saskaņā ar VGAR nodarbinātības atbalsta noteikumiem (3).

PAI nostādnes

Saskaņā ar PAI nostādņu 5.1. iedaļu atbalsts un tādējādi arī nodarbinātības izmaksu samazināšana ir tieši saistīta ar konkrētu pētniecības un attīstības projektu, ko īsteno uzņēmums, un tādējādi tika noteiktas attiecināmās izmaksas. Tomēr shēmā ir paredzēta personāla pagaidu un pastāvīga nodarbinātība, kas neaprobežojas ar konkrētiem pētniecības un attīstības projektiem, un neskaidrā formulējumā ir ietverta atsauce uz vispārīgu pētniecības un attīstības darbību, nenosakot konkrētu iznākumu.

PAI nostādņu 5.7. iedaļā paredzēti noteikumi augsti kvalificēta personāla nodarbināšanai uz laiku. Cita starpā tajā ir paredzēta iespēja, ka tikai pētniecības organizācija vai lielais uzņēmums minēto personālu deleģē MVU, kas saņem atbalstu. Paziņotajā pasākumā ir paredzēta nevis šāda personāla deleģēšana, bet pieņemšana darbā uz laiku ar iespēju pieņemt pastāvīgā darbā, piemēram, nesen augstskolu beigušos, kuriem nav darba.

Tāpēc Komisija apšauba, vai paziņotā shēma atbilst PAI nostādnēm.

Nodarbinātības atbalsts

VGAR 15. pantā paredzēts ieguldījumu un nodarbinātības atbalsts MVU. Atbalsta atļautā intensitāte ir 20 % no attiecināmajām izmaksām maziem uzņēmumiem un 10 % – vidējiem uzņēmumiem. Paziņotā atbalsta intensitāte pārsniedz paredzētās robežvērtības.

Saskaņā ar paziņoto shēmu paredzētās algu izmaksas būtu attiecināmas trīs gadus, savukārt VGAR noteiktais ilgums ir ne vairāk ka divi gadi.

VGAR noteikts, ka algu izmaksas var segt vienīgi tādā apjomā, kas attiecas uz darba vietām, kuras izveidotas tieši ieguldījumu projekta rezultātā. No informācijas, ko līdz šim ir nosūtījusi Vācija, varētu secināt, ka saskaņā ar paziņoto shēmu inovācijas asistenti nebūs saistīti ar ieguldījumu projektu.

Šo iemeslu dēļ Komisija apšauba, ka paziņotajā shēmā ir ievēroti VGAR 15. pantā noteiktie kritēriji.

Saskaņā ar VGAR 40. pantu ir atļauts atbalsts nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju pieņemšanai darbā VGAR 2. panta 18. punkta nozīmē. Saskaņā ar VGAR 40. pantu atbalsts, kas atbilst 50 % no algu izmaksām, ir atļauts vienīgi laiku, kas nepārsniedz 12 mēnešus, un tajā ir paredzēti papildu nosacījumi. Īpaši attiecībā uz atbalstu, kas ilgst 36 mēnešus, un uz elementiem, kas ietverti nelabvēlīgākā situācijā esoša darba ņēmēja definīcijā, Komisijai ir šaubas par to, vai pasākuma struktūra un apjoms atbilst VGAR nosacījumiem.

Novērtējums tieši saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu

Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ Komisijai pēc tam, kad tā veikusi pasākuma provizorisku novērtējumu, ir šaubas par to, vai paziņoto atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ņemot vērā PAI nostādnes vai VGAR.

Tā kā paziņotais pasākums ir gan PAI nostādņu, gan VGAR darbības jomā, Komisijai, īstenojot savu rīcības brīvību saistībā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ir saistoši abi šie teksti. Šajā posmā Komisija uzskata, ka Vācija nav izvirzījusi pārliecinošus argumentus, lai atkārtoti pēc saviem ieskatiem lemtu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

Saskaņā ar 14. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 659/1999 jebkuru nelikumīgu atbalstu var atgūt no tā saņēmēja.

VĒSTULES TEKSTS

“Die Kommission hat für die oben genannte Maßnahme beschlossen, aus den im Folgenden dargestellten Gründen das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 108 Absatz 2 des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union (nachstehend ‚AEUV‘ genannt) zu eröffnen.

1.   VERFAHREN

| (1) | Deutschland meldete mit Schreiben vom 17. Dezember 2009, das am selben Tag registriert wurde, bei der Kommission gemäß Artikel 108 Absatz 3 AEUV die Änderung einer Regelung für Innovationsassistenten in Sachsen an. Die Kommission forderte mit Schreiben vom 17. Februar 2010 ergänzende Informationen an. Mit Schreiben vom 19. Februar 2010, das am selben Tag registriert wurde, beantragte Deutschland eine Verlängerung der Antwortfrist, die die Kommission mit Schreiben vom 25. Februar 2010 gewährte. |
| --- | --- |

(1)

Deutschland meldete mit Schreiben vom 17. Dezember 2009, das am selben Tag registriert wurde, bei der Kommission gemäß Artikel 108 Absatz 3 AEUV die Änderung einer Regelung für Innovationsassistenten in Sachsen an. Die Kommission forderte mit Schreiben vom 17. Februar 2010 ergänzende Informationen an. Mit Schreiben vom 19. Februar 2010, das am selben Tag registriert wurde, beantragte Deutschland eine Verlängerung der Antwortfrist, die die Kommission mit Schreiben vom 25. Februar 2010 gewährte.

| (2) | Am 24. März 2010 fand ein Treffen zwischen Vertretern Deutschlands und der Kommission statt. Mit Schreiben vom 12. April 2010, das am selben Tag registriert wurde, beantragte Deutschland eine weitere Verlängerung der Antwortfrist, die die Kommission mit Schreiben vom 19. April 2010 gewährte. Mit Schreiben vom 12. Mai 2010, das am selben Tag registriert wurde, erteilte Deutschland zusätzliche Auskünfte. Mit Schreiben vom 14. Juni 2010 forderte die Kommission weitere Informationen an, die Deutschland mit Schreiben vom 12. Juli 2010, das am selben Tag registriert wurde, erteilte. Am 23. Juli 2010 übermittelte die Kommission ein Schreiben an den sächsischen Ministerpräsidenten. |
| --- | --- |

(2)

Am 24. März 2010 fand ein Treffen zwischen Vertretern Deutschlands und der Kommission statt. Mit Schreiben vom 12. April 2010, das am selben Tag registriert wurde, beantragte Deutschland eine weitere Verlängerung der Antwortfrist, die die Kommission mit Schreiben vom 19. April 2010 gewährte. Mit Schreiben vom 12. Mai 2010, das am selben Tag registriert wurde, erteilte Deutschland zusätzliche Auskünfte. Mit Schreiben vom 14. Juni 2010 forderte die Kommission weitere Informationen an, die Deutschland mit Schreiben vom 12. Juli 2010, das am selben Tag registriert wurde, erteilte. Am 23. Juli 2010 übermittelte die Kommission ein Schreiben an den sächsischen Ministerpräsidenten.

2.   BESCHREIBUNG DER MASSNAHME

2.1   Ursprüngliche Beihilferegelung

| (3) | Die ursprüngliche Beihilferegelung wurde am 19. Dezember 1994 (4) (N 583/94) nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1986 (5) angenommen. |
| --- | --- |

(3)

Die ursprüngliche Beihilferegelung wurde am 19. Dezember 1994 (4) (N 583/94) nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1986 (5) angenommen.

| (4) | Die erste Verlängerung der ursprünglichen Regelung wurde von der Kommission am 3. März 1998 nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1996 (6) angenommen (N 493/97). Eine weitere Verlängerung wurde am 26. Januar 2005 (7) ebenfalls nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1996 genehmigt (N 550/04) und lief am 31. Dezember 2009 aus. |
| --- | --- |

(4)

Die erste Verlängerung der ursprünglichen Regelung wurde von der Kommission am 3. März 1998 nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1996 (6) angenommen (N 493/97). Eine weitere Verlängerung wurde am 26. Januar 2005 (7) ebenfalls nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1996 genehmigt (N 550/04) und lief am 31. Dezember 2009 aus.

2.2   In Rede stehende Beihilferegelung

| (5) | Ziel der Regelung ist nach Angaben Deutschlands die ‚Schaffung und Sicherung zukunftsfähiger Arbeitsplätze durch die Erhöhung der Innovations- und Wettbewerbsfähigkeit von kleinen und mittleren Unternehmen (KMU) (8) der gewerblichen Wirtschaft [...] und die Erhöhung der beruflichen Mobilität zwischen Wissenschaft und Wirtschaft‘. Deutschland zufolge soll die Regelung die Innovationskapazität von KMU verbessern und zu stärkerem wirtschaftlichem Wachstum, höherer Wettbewerbsfähigkeit von KMU und mehr Beschäftigung führen, womit ein Beitrag zur Umsetzung der Strategie von Lissabon geleistet werde. Deutschland begründet die geplante Verlängerung damit, dass die Zahl der Unternehmen, die Innovationsassistenten beschäftigen, weiter erhöht werden müsse, da die Assistenten aller Voraussicht nach zu einer stärkeren Beteiligung von KMU an FuEuI-Vorhaben Sachsen und damit zur Verringerung des Unterschieds zu den westdeutschen Bundesländern beitragen würden. |
| --- | --- |

(5)

Ziel der Regelung ist nach Angaben Deutschlands die ‚Schaffung und Sicherung zukunftsfähiger Arbeitsplätze durch die Erhöhung der Innovations- und Wettbewerbsfähigkeit von kleinen und mittleren Unternehmen (KMU) (8) der gewerblichen Wirtschaft [...] und die Erhöhung der beruflichen Mobilität zwischen Wissenschaft und Wirtschaft‘. Deutschland zufolge soll die Regelung die Innovationskapazität von KMU verbessern und zu stärkerem wirtschaftlichem Wachstum, höherer Wettbewerbsfähigkeit von KMU und mehr Beschäftigung führen, womit ein Beitrag zur Umsetzung der Strategie von Lissabon geleistet werde. Deutschland begründet die geplante Verlängerung damit, dass die Zahl der Unternehmen, die Innovationsassistenten beschäftigen, weiter erhöht werden müsse, da die Assistenten aller Voraussicht nach zu einer stärkeren Beteiligung von KMU an FuEuI-Vorhaben Sachsen und damit zur Verringerung des Unterschieds zu den westdeutschen Bundesländern beitragen würden.

| (6) | Deutschland zufolge haben die FuE-Tätigkeiten von Unternehmen in Sachsen als Folge der Planwirtschaft und des Transformationsprozesses noch immer kein den westdeutschen Bundesländern vergleichbares Niveau erreicht. So liege der Anteil von Beschäftigten, die in einem Unternehmen mit mehr als 250 Mitarbeitern tätig sind, in den westdeutschen Ländern bei 31 %, in Sachsen hingegen bei nur 22 %. Die wirtschaftliche Struktur des KMU-Sektors in Sachsen erweise sich als eine wesentliche Beschränkung bei der Gewinnung und Umsetzung neuer Forschungsergebnisse, was u. a. zurückzuführen sei auf geringere Möglichkeiten der Eigenfinanzierung von FuE, schlechtere Fremdfinanzierungskonditionen, höhere Eingangsbarrieren wegen des höheren Fixkostenanteils und der bei einem Misserfolg von Innovationsprojekten schwerer wiegenden existentiellen Konsequenzen, begrenztere Möglichkeiten für die Einstellung qualifizierten Personals aufgrund der erforderlichen Gehaltszahlungen und die fehlende Kapazität, um sich überhaupt mit FuE befassen zu können. Insgesamt arbeiteten in Deutschland etwa 81 % des FuE-Personals der Wirtschaft in Großunternehmen mit über 500 Beschäftigten. In Sachsen liege dieser Anteil bei lediglich etwa 33 %. Die relative Schwäche der sächsischen Wirtschaft zeigt sich Deutschland zufolge auch bei der Wahl des Arbeitsortes hochqualifizierter Personen. So habe Sachsen von den erwerbstätigen akademischen Nachwuchskräften des Prüfungsjahrgangs 2005 unter Berücksichtigung von Zu- und Abwanderungen einen Schwund von über 21 % zu verzeichnen gehabt. Bei den klassischen technischen Studiengängen wie der Elektrotechnik und dem Maschinenbau sowie bei den Wirtschaftsingenieuren habe der Saldo für Fachhochschulabsolventen sogar bei – 36 % und für Universitätsabsolventen bei – 41 % gelegen. Sachsen liege mit einer FuE-Intensität in der Wirtschaft von 1,07 % des BIP weit hinter dem erfolgreichsten Bundesland, das 3 % erreicht, zurück. Pro 1 000 Erwerbspersonen habe Sachsens Wirtschaft im Jahr 2005 4,3 FuE-Beschäftigte aufgewiesen, der deutsche Durchschnitt habe bei 7,5 gelegen. Aus Sachsen seien 2008 nur 2,0 % aller Patentanmeldungen in Deutschland gekommen. Ferner bestehe ein großes Produktivitätsgefälle: Die Produktivität in Sachsen liege um mehr als 20 % unter dem deutschen Durchschnitt und sogar unter dem Schnitt der ostdeutschen Länder. |
| --- | --- |

(6)

Deutschland zufolge haben die FuE-Tätigkeiten von Unternehmen in Sachsen als Folge der Planwirtschaft und des Transformationsprozesses noch immer kein den westdeutschen Bundesländern vergleichbares Niveau erreicht. So liege der Anteil von Beschäftigten, die in einem Unternehmen mit mehr als 250 Mitarbeitern tätig sind, in den westdeutschen Ländern bei 31 %, in Sachsen hingegen bei nur 22 %. Die wirtschaftliche Struktur des KMU-Sektors in Sachsen erweise sich als eine wesentliche Beschränkung bei der Gewinnung und Umsetzung neuer Forschungsergebnisse, was u. a. zurückzuführen sei auf geringere Möglichkeiten der Eigenfinanzierung von FuE, schlechtere Fremdfinanzierungskonditionen, höhere Eingangsbarrieren wegen des höheren Fixkostenanteils und der bei einem Misserfolg von Innovationsprojekten schwerer wiegenden existentiellen Konsequenzen, begrenztere Möglichkeiten für die Einstellung qualifizierten Personals aufgrund der erforderlichen Gehaltszahlungen und die fehlende Kapazität, um sich überhaupt mit FuE befassen zu können. Insgesamt arbeiteten in Deutschland etwa 81 % des FuE-Personals der Wirtschaft in Großunternehmen mit über 500 Beschäftigten. In Sachsen liege dieser Anteil bei lediglich etwa 33 %. Die relative Schwäche der sächsischen Wirtschaft zeigt sich Deutschland zufolge auch bei der Wahl des Arbeitsortes hochqualifizierter Personen. So habe Sachsen von den erwerbstätigen akademischen Nachwuchskräften des Prüfungsjahrgangs 2005 unter Berücksichtigung von Zu- und Abwanderungen einen Schwund von über 21 % zu verzeichnen gehabt. Bei den klassischen technischen Studiengängen wie der Elektrotechnik und dem Maschinenbau sowie bei den Wirtschaftsingenieuren habe der Saldo für Fachhochschulabsolventen sogar bei – 36 % und für Universitätsabsolventen bei – 41 % gelegen. Sachsen liege mit einer FuE-Intensität in der Wirtschaft von 1,07 % des BIP weit hinter dem erfolgreichsten Bundesland, das 3 % erreicht, zurück. Pro 1 000 Erwerbspersonen habe Sachsens Wirtschaft im Jahr 2005 4,3 FuE-Beschäftigte aufgewiesen, der deutsche Durchschnitt habe bei 7,5 gelegen. Aus Sachsen seien 2008 nur 2,0 % aller Patentanmeldungen in Deutschland gekommen. Ferner bestehe ein großes Produktivitätsgefälle: Die Produktivität in Sachsen liege um mehr als 20 % unter dem deutschen Durchschnitt und sogar unter dem Schnitt der ostdeutschen Länder.

| (7) | Was die besondere Form der Regelung und die festgelegten Voraussetzungen angeht, macht Deutschland geltend, eine Beschränkung auf Innovationsassistenten aus Forschungseinrichtungen oder großen Unternehmen mit mehrjähriger Berufserfahrung laufe dem Ziel der Regelung zuwider, dass möglichst viele Innovationsassistenten eingestellt werden. Im Rahmen der Regelung sollten Berufsanfänger unmittelbar im Anschluss an ihr Studium eingestellt werden, damit das aktuellste, gerade an den Hochschulen gelehrte Wissen in die KMU gelange. Die Innovationsassistenten sollten die begünstigten KMU dabei unterstützen, ihre Innovationskapazität zu verbessern und überhaupt FuE-Tätigkeiten aufzunehmen. Die Einstellung hochqualifizierten Personals mit mehrjähriger Berufserfahrung würde dagegen weit über das Ziel der in Rede stehenden Regelung hinausgehen und sei vielmehr für KMU geeignet, die im Innovationsprozess bereits weiter fortgeschritten sind. |
| --- | --- |

(7)

Was die besondere Form der Regelung und die festgelegten Voraussetzungen angeht, macht Deutschland geltend, eine Beschränkung auf Innovationsassistenten aus Forschungseinrichtungen oder großen Unternehmen mit mehrjähriger Berufserfahrung laufe dem Ziel der Regelung zuwider, dass möglichst viele Innovationsassistenten eingestellt werden. Im Rahmen der Regelung sollten Berufsanfänger unmittelbar im Anschluss an ihr Studium eingestellt werden, damit das aktuellste, gerade an den Hochschulen gelehrte Wissen in die KMU gelange. Die Innovationsassistenten sollten die begünstigten KMU dabei unterstützen, ihre Innovationskapazität zu verbessern und überhaupt FuE-Tätigkeiten aufzunehmen. Die Einstellung hochqualifizierten Personals mit mehrjähriger Berufserfahrung würde dagegen weit über das Ziel der in Rede stehenden Regelung hinausgehen und sei vielmehr für KMU geeignet, die im Innovationsprozess bereits weiter fortgeschritten sind.

2.2.1   Innovationsassistenten

| (8) | Gefördert werden soll die Schaffung von Stellen für ‚Innovationsassistenten‘. Zu verstehen sind darunter Absolventen von Hochschulen, Fachhochschulen und Berufsakademien, die ein mindestens dreijähriges Studium abgeschlossen haben, sowie junge Forscher von Hochschulen und Forschungseinrichtungen, die von KMU beschäftigt werden. |
| --- | --- |

(8)

Gefördert werden soll die Schaffung von Stellen für ‚Innovationsassistenten‘. Zu verstehen sind darunter Absolventen von Hochschulen, Fachhochschulen und Berufsakademien, die ein mindestens dreijähriges Studium abgeschlossen haben, sowie junge Forscher von Hochschulen und Forschungseinrichtungen, die von KMU beschäftigt werden.

| (9) | Für die Assistenten müssen neue Stellen geschaffen werden, d. h., sie dürfen nicht andere Mitarbeiter ersetzen. Während des Förderzeitraums müssen sie an einem Thema im Bereich FuEuI mit innovativem, technologieorientiertem Inhalt oder im Innovationsmanagement innerhalb des KMU arbeiten. |
| --- | --- |

(9)

Für die Assistenten müssen neue Stellen geschaffen werden, d. h., sie dürfen nicht andere Mitarbeiter ersetzen. Während des Förderzeitraums müssen sie an einem Thema im Bereich FuEuI mit innovativem, technologieorientiertem Inhalt oder im Innovationsmanagement innerhalb des KMU arbeiten.

| (10) | Die Assistenten werden für einen Zeitraum von mindestens 12 Monaten eingestellt. Eine den Gepflogenheiten entsprechende Probezeit ist zulässig. |
| --- | --- |

(10)

Die Assistenten werden für einen Zeitraum von mindestens 12 Monaten eingestellt. Eine den Gepflogenheiten entsprechende Probezeit ist zulässig.

2.2.2   Rechtsgrundlage

| (11) | Folgende Vorschriften bilden die Rechtsgrundlage der Regelung: |
| --- | --- |

(11)

Folgende Vorschriften bilden die Rechtsgrundlage der Regelung:

| (12) | §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO) vom 10. April 2001 (SächsGVBl. S. 153), zuletzt geändert durch Artikel 2 des Gesetzes vom 12. Dezember 2008 (SächsGVBl. S. 866); |
| --- | --- |

(12)

§§ 23 und 44 der Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO) vom 10. April 2001 (SächsGVBl. S. 153), zuletzt geändert durch Artikel 2 des Gesetzes vom 12. Dezember 2008 (SächsGVBl. S. 866);

| (13) | Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen zur Sächsischen Haushaltsordnung (VwV-SäHO) vom 27. Juni 2005 (SächsABl. SDr. S. 226), geändert durch die Verwaltungsvorschrift vom 28. Dezember 2006 (SächsABl. 2007 S. 180) und die Verwaltungsvorschrift vom 11. Dezember 2007 (SächsABl. SDr. S. 538); |
| --- | --- |

(13)

Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen zur Sächsischen Haushaltsordnung (VwV-SäHO) vom 27. Juni 2005 (SächsABl. SDr. S. 226), geändert durch die Verwaltungsvorschrift vom 28. Dezember 2006 (SächsABl. 2007 S. 180) und die Verwaltungsvorschrift vom 11. Dezember 2007 (SächsABl. SDr. S. 538);

| (14) | Operationelles Programm des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozialfonds (ESF) im Ziel ‚Konvergenz‘ in der Förderperiode 2007-2013, CCI-Nr.: 2007 DE 051 PO 004, Fassung vom 20. Juli 2007. |
| --- | --- |

(14)

Operationelles Programm des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozialfonds (ESF) im Ziel ‚Konvergenz‘ in der Förderperiode 2007-2013, CCI-Nr.: 2007 DE 051 PO 004, Fassung vom 20. Juli 2007.

2.2.3   Haushaltsmittel, Laufzeit und Bewilligungsbehörde

| (15) | Die für die Regelung bis zum 31. Dezember 2015 angesetzten Haushaltsmittel belaufen sich auf 30 Mio. EUR. |
| --- | --- |

(15)

Die für die Regelung bis zum 31. Dezember 2015 angesetzten Haushaltsmittel belaufen sich auf 30 Mio. EUR.

| (16) | Bewilligungsbehörde ist die Sächsische Aufbaubank (SAB) in Dresden. |
| --- | --- |

(16)

Bewilligungsbehörde ist die Sächsische Aufbaubank (SAB) in Dresden.

2.2.4   Beihilfeempfänger und Beihilfebetrag

| (17) | Beihilfeempfänger im Rahmen der Regelung sind KMU mit Betriebsstätte in Sachsen. |
| --- | --- |

(17)

Beihilfeempfänger im Rahmen der Regelung sind KMU mit Betriebsstätte in Sachsen.

| (18) | Die Beihilfe hat die Form eines Direktzuschusses. Sie wird für höchstens 36 Monate gewährt. Während der ersten 24 Monate kann der Begünstigte bis zu 50 % der Lohnkosten erhalten, während der letzten 12 Monate nur 25 %. Insgesamt darf der Beihilfebetrag 62 500 EUR je Person nicht übersteigen. |
| --- | --- |

(18)

Die Beihilfe hat die Form eines Direktzuschusses. Sie wird für höchstens 36 Monate gewährt. Während der ersten 24 Monate kann der Begünstigte bis zu 50 % der Lohnkosten erhalten, während der letzten 12 Monate nur 25 %. Insgesamt darf der Beihilfebetrag 62 500 EUR je Person nicht übersteigen.

| (19) | Je Unternehmen sind zwei Stellen für Innovationsassistenten förderfähig. Werden nachstehende Voraussetzungen erfüllt, können im Rahmen der Regelung Beihilfen für weitere Innovationsassistenten gewährt werden: Erstens müssen die ursprünglich eingestellten Innovationsassistenten einen langfristigen Vertrag erhalten, und zweitens muss das jeweilige KMU nachweisen, dass pro neuem Innovationsassistenten, für den Fördergelder fließen, eine neue Stelle im Produktionsbereich geschaffen wird. Sonst kann ein KMU erst nach Ablauf eines Zeitraums von 24 Monaten nach dem Ende der Beschäftigung des letzten Innovationsassistenten, für den eine Beihilfe gewährt wurde, weitere Innovationsassistenten einstellen. |
| --- | --- |

(19)

Je Unternehmen sind zwei Stellen für Innovationsassistenten förderfähig. Werden nachstehende Voraussetzungen erfüllt, können im Rahmen der Regelung Beihilfen für weitere Innovationsassistenten gewährt werden: Erstens müssen die ursprünglich eingestellten Innovationsassistenten einen langfristigen Vertrag erhalten, und zweitens muss das jeweilige KMU nachweisen, dass pro neuem Innovationsassistenten, für den Fördergelder fließen, eine neue Stelle im Produktionsbereich geschaffen wird. Sonst kann ein KMU erst nach Ablauf eines Zeitraums von 24 Monaten nach dem Ende der Beschäftigung des letzten Innovationsassistenten, für den eine Beihilfe gewährt wurde, weitere Innovationsassistenten einstellen.

2.2.5   Kumulierung

| (20) | Deutschland hat erklärt, dass die Beihilfen im Rahmen der angemeldeten Regelung nicht mit Zuwendungen anderer Stellen zur Deckung derselben Kosten kumuliert werden. |
| --- | --- |

(20)

Deutschland hat erklärt, dass die Beihilfen im Rahmen der angemeldeten Regelung nicht mit Zuwendungen anderer Stellen zur Deckung derselben Kosten kumuliert werden.

3.   WÜRDIGUNG

3.1   Vorliegen einer staatlichen Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV

| (21) | Gemäß Artikel 107 Absatz 1 AEUV sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen und den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen, mit dem Binnenmarkt unvereinbar. |
| --- | --- |

(21)

Gemäß Artikel 107 Absatz 1 AEUV sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen und den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen, mit dem Binnenmarkt unvereinbar.

| (22) | Die Maßnahme gilt als staatliche Beihilfe, wenn folgende Kriterien erfüllt sind: i) Die Maßnahme muss eine staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Förderung sein, ii) dem Unternehmen muss daraus ein wirtschaftlicher Vorteil erwachsen, iii) der Vorteil muss selektiv sein und iv) die Maßnahme verfälscht den Wettbewerb oder droht ihn zu verfälschen und beeinträchtigt den Handel zwischen Mitgliedstaaten. Es liegt eine staatliche Beihilfe vor, wenn die Voraussetzungen des Artikels 107 Absatz 1 AEUV kumulativ erfüllt sind. |
| --- | --- |

(22)

Die Maßnahme gilt als staatliche Beihilfe, wenn folgende Kriterien erfüllt sind: i) Die Maßnahme muss eine staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Förderung sein, ii) dem Unternehmen muss daraus ein wirtschaftlicher Vorteil erwachsen, iii) der Vorteil muss selektiv sein und iv) die Maßnahme verfälscht den Wettbewerb oder droht ihn zu verfälschen und beeinträchtigt den Handel zwischen Mitgliedstaaten. Es liegt eine staatliche Beihilfe vor, wenn die Voraussetzungen des Artikels 107 Absatz 1 AEUV kumulativ erfüllt sind.

| (23) | Die angemeldete Maßnahme wurde von der sächsischen Landesregierung als Beihilferegelung angenommen. Die Sächsische Aufbaubank wurde mit der Zahlung von Direktzuschüssen beauftragt, die Zahlungen aus staatlichen Mitteln darstellen. Da die Bank an die von der sächsischen Landesregierung verabschiedete Rechtsgrundlage gebunden ist, ist die Maßnahme dem Staat zuzurechnen. |
| --- | --- |

(23)

Die angemeldete Maßnahme wurde von der sächsischen Landesregierung als Beihilferegelung angenommen. Die Sächsische Aufbaubank wurde mit der Zahlung von Direktzuschüssen beauftragt, die Zahlungen aus staatlichen Mitteln darstellen. Da die Bank an die von der sächsischen Landesregierung verabschiedete Rechtsgrundlage gebunden ist, ist die Maßnahme dem Staat zuzurechnen.

| (24) | Die angemeldete Maßnahme sieht vor, dass eine begrenzte Anzahl von Unternehmen um einen Teil der Lohnkosten entlastet wird, die sie normalerweise selbst tragen müssten. |
| --- | --- |

(24)

Die angemeldete Maßnahme sieht vor, dass eine begrenzte Anzahl von Unternehmen um einen Teil der Lohnkosten entlastet wird, die sie normalerweise selbst tragen müssten.

| (25) | Förderfähig im Rahmen der Regelung sind Unternehmen aus allen Wirtschaftszweigen. Fast alle, wenn nicht gar sämtliche Wirtschaftzweige unterliegen dem Wettbewerb. Da die finanzielle Förderung durch den Staat die Stellung der begünstigten Unternehmen im Vergleich zur Stellung derjenigen ihrer Wettbewerber, die mangels Betriebsstätte in Sachsen nicht förderfähig sind, stärken könnte, droht die Regelung den Wettbewerb zu verfälschen. Da zudem die Erzeugnisse begünstigter Unternehmen innerhalb der EU gehandelt werden oder gehandelt werden können, ist die Beihilfe geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen. |
| --- | --- |

(25)

Förderfähig im Rahmen der Regelung sind Unternehmen aus allen Wirtschaftszweigen. Fast alle, wenn nicht gar sämtliche Wirtschaftzweige unterliegen dem Wettbewerb. Da die finanzielle Förderung durch den Staat die Stellung der begünstigten Unternehmen im Vergleich zur Stellung derjenigen ihrer Wettbewerber, die mangels Betriebsstätte in Sachsen nicht förderfähig sind, stärken könnte, droht die Regelung den Wettbewerb zu verfälschen. Da zudem die Erzeugnisse begünstigter Unternehmen innerhalb der EU gehandelt werden oder gehandelt werden können, ist die Beihilfe geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen.

| (26) | In Anbetracht der relativ geringen Beihilfebeträge (höchstens 62 500 EUR je Assistent in drei Jahren und zwei Assistenten pro Unternehmen) forderte die Kommission Deutschland auf, in Erwägung zu ziehen, die Maßnahme derart umzugestalten, dass sie unter die De-minimis-Verordnung (9) fallen würde. In diesem Fall könnte davon ausgegangen werden, dass der Wettbewerb nicht verfälscht und/oder der Handel nicht beeinträchtigt würde. Deutschland wies diese Möglichkeit jedoch mit der Begründung ausdrücklich zurück, dass der dadurch entstehende hohe Verwaltungsaufwand für die KMU zu geringer allgemeiner Akzeptanz der Regelung führen würde. Die angestrebten positiven Auswirkungen auf die Innovationskapazität der KMU würden ausbleiben. |
| --- | --- |

(26)

In Anbetracht der relativ geringen Beihilfebeträge (höchstens 62 500 EUR je Assistent in drei Jahren und zwei Assistenten pro Unternehmen) forderte die Kommission Deutschland auf, in Erwägung zu ziehen, die Maßnahme derart umzugestalten, dass sie unter die De-minimis-Verordnung (9) fallen würde. In diesem Fall könnte davon ausgegangen werden, dass der Wettbewerb nicht verfälscht und/oder der Handel nicht beeinträchtigt würde. Deutschland wies diese Möglichkeit jedoch mit der Begründung ausdrücklich zurück, dass der dadurch entstehende hohe Verwaltungsaufwand für die KMU zu geringer allgemeiner Akzeptanz der Regelung führen würde. Die angestrebten positiven Auswirkungen auf die Innovationskapazität der KMU würden ausbleiben.

| (27) | Daher stellt die angemeldete Regelung eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV dar. |
| --- | --- |

(27)

Daher stellt die angemeldete Regelung eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV dar.

3.2   Anmeldungt der Beihilfe

| (28) | Deutschland hat die Verlängerung und Änderung der Regelung vor der Durchführung angemeldet und somit die Stillhalteklausel des Artikels 108 Absatz 3 AEUV eingehalten. |
| --- | --- |

(28)

Deutschland hat die Verlängerung und Änderung der Regelung vor der Durchführung angemeldet und somit die Stillhalteklausel des Artikels 108 Absatz 3 AEUV eingehalten.

| (29) | Was die mit der Entscheidung N 550/04 genehmigte Beihilferegelung angeht, stellt die Kommission jedoch fest, dass Deutschland anscheinend seiner Pflicht nicht nachgekommen ist, diese Regelung durch zweckdienliche Maßnahmen so zu ändern, dass sie ab dem 1. Januar 2008 mit dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation von 2006 (10) (nachstehend ‚FuEuI-Gemeinschaftsrahmen‘) vereinbar ist. Die Kommission wird dies im Rahmen eines gesonderten Verfahrens näher prüfen. |
| --- | --- |

(29)

Was die mit der Entscheidung N 550/04 genehmigte Beihilferegelung angeht, stellt die Kommission jedoch fest, dass Deutschland anscheinend seiner Pflicht nicht nachgekommen ist, diese Regelung durch zweckdienliche Maßnahmen so zu ändern, dass sie ab dem 1. Januar 2008 mit dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation von 2006 (10) (nachstehend ‚FuEuI-Gemeinschaftsrahmen‘) vereinbar ist. Die Kommission wird dies im Rahmen eines gesonderten Verfahrens näher prüfen.

3.3   Vereinbarkeit der Maßnahme

| (30) | Nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV kann die Kommission staatliche Beihilfen für mit dem Binnenmarkt vereinbar erklären, wenn sie die Entwicklung gewisser Wirtschaftszweige oder Wirtschaftsgebiete fördern, soweit sie die Handelsbedingungen nicht in einer Weise verändern, die dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft. |
| --- | --- |

(30)

Nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV kann die Kommission staatliche Beihilfen für mit dem Binnenmarkt vereinbar erklären, wenn sie die Entwicklung gewisser Wirtschaftszweige oder Wirtschaftsgebiete fördern, soweit sie die Handelsbedingungen nicht in einer Weise verändern, die dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft.

| (31) | Die Kommission verfügt im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 AEUV über einen weiten Beurteilungsspielraum (11). Daher hat sie in Leitlinien und Mitteilungen Kriterien für die Vereinbarkeit bestimmter Arten von Beihilfen mit dem Binnenmarkt nach Artikel 107 Absatz 3 AEUV festgelegt. Nach ständiger Rechtsprechung ist die Kommission im Bereich der Beihilfenkontrolle an die von ihr herausgegebenen Leitlinien und Mitteilungen gebunden, soweit diese nicht von den Regeln des AEUV abweichen und sie von den Mitgliedstaaten akzeptiert sind (12). |
| --- | --- |

(31)

Die Kommission verfügt im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 AEUV über einen weiten Beurteilungsspielraum (11). Daher hat sie in Leitlinien und Mitteilungen Kriterien für die Vereinbarkeit bestimmter Arten von Beihilfen mit dem Binnenmarkt nach Artikel 107 Absatz 3 AEUV festgelegt. Nach ständiger Rechtsprechung ist die Kommission im Bereich der Beihilfenkontrolle an die von ihr herausgegebenen Leitlinien und Mitteilungen gebunden, soweit diese nicht von den Regeln des AEUV abweichen und sie von den Mitgliedstaaten akzeptiert sind (12).

| (32) | Daher ist zunächst zu prüfen, ob die angemeldete Beihilfe in den Geltungsbereich einer bzw. mehrerer dieser Leitlinien oder Mitteilungen fällt und als mit dem Binnenmarkt vereinbar gelten kann, weil sie alle darin festgelegten Voraussetzungen für die Vereinbarkeit erfüllt. Die in Rede stehende Maßnahme kann unter den FuEuI-Rahmen fallen. Sie kann auch unter die in der Allgemeinen Gruppenfreistellungsverordnung aus dem Jahr 2008 (nachstehend ‚AGVO‘ genannt) (13) enthaltenen Regeln für allgemeine Beschäftigungs- und Ausbildungsbeihilfen fallen. Nach Erwägungsgrund 7 dieser AGVO sollten die Mitgliedstaaten unbeschadet der AGVO weiterhin die Möglichkeit haben, Beihilfen anzumelden, mit denen unter die AGVO fallende Ziele verfolgt werden. Bei der rechtlichen Würdigung solcher Beihilfen stützt sich die Kommission insbesondere auf die AGVO sowie auf die Kriterien, die in spezifischen, von der Kommission angenommenen Leitlinien oder Gemeinschaftsrahmen festgelegt sind, sofern die betreffende Beihilfemaßnahme unter solche spezifischen Regelungen fällt. Aus diesem Erwägungsgrund ergibt sich, dass die in der AGVO festgelegten Kriterien zur rechtlichen Würdigung angemeldeter Beihilfen ebenfalls als Leitlinien oder Mitteilung dienen können. |
| --- | --- |

(32)

Daher ist zunächst zu prüfen, ob die angemeldete Beihilfe in den Geltungsbereich einer bzw. mehrerer dieser Leitlinien oder Mitteilungen fällt und als mit dem Binnenmarkt vereinbar gelten kann, weil sie alle darin festgelegten Voraussetzungen für die Vereinbarkeit erfüllt. Die in Rede stehende Maßnahme kann unter den FuEuI-Rahmen fallen. Sie kann auch unter die in der Allgemeinen Gruppenfreistellungsverordnung aus dem Jahr 2008 (nachstehend ‚AGVO‘ genannt) (13) enthaltenen Regeln für allgemeine Beschäftigungs- und Ausbildungsbeihilfen fallen. Nach Erwägungsgrund 7 dieser AGVO sollten die Mitgliedstaaten unbeschadet der AGVO weiterhin die Möglichkeit haben, Beihilfen anzumelden, mit denen unter die AGVO fallende Ziele verfolgt werden. Bei der rechtlichen Würdigung solcher Beihilfen stützt sich die Kommission insbesondere auf die AGVO sowie auf die Kriterien, die in spezifischen, von der Kommission angenommenen Leitlinien oder Gemeinschaftsrahmen festgelegt sind, sofern die betreffende Beihilfemaßnahme unter solche spezifischen Regelungen fällt. Aus diesem Erwägungsgrund ergibt sich, dass die in der AGVO festgelegten Kriterien zur rechtlichen Würdigung angemeldeter Beihilfen ebenfalls als Leitlinien oder Mitteilung dienen können.

3.3.1   Würdigung auf der Grundlage des FuEuI-Rahmens

3.3.1.1   Geltungsbereich

| (33) | Der FuEuI-Rahmen gilt laut seinem Abschnitt 2.1 für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation. Im selben Abschnitt ist festgehalten, dass Personalkosten bei zahlreichen der unter den Gemeinschaftsrahmen fallenden Maßnahmen zwar beihilfefähig sind und außerdem eine Maßnahme über Beihilfen für das Ausleihen von hochqualifiziertem Personal eingeführt wurde, dass allgemeine Beschäftigungsbeihilfen für Forscher jedoch weiterhin unter die einschlägigen Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen fallen. |
| --- | --- |

(33)

Der FuEuI-Rahmen gilt laut seinem Abschnitt 2.1 für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation. Im selben Abschnitt ist festgehalten, dass Personalkosten bei zahlreichen der unter den Gemeinschaftsrahmen fallenden Maßnahmen zwar beihilfefähig sind und außerdem eine Maßnahme über Beihilfen für das Ausleihen von hochqualifiziertem Personal eingeführt wurde, dass allgemeine Beschäftigungsbeihilfen für Forscher jedoch weiterhin unter die einschlägigen Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen fallen.

| (34) | Die angemeldete Beihilfe, deren ausdrücklicher Zweck es ist, Innovationen in KMU zu fördern und die berufliche Mobilität zwischen Wissenschaft und Wirtschaft zu erhöhen, fällt daher in den Geltungsbereich sowohl des FuEuI-Rahmens als auch einschlägiger Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen. |
| --- | --- |

(34)

Die angemeldete Beihilfe, deren ausdrücklicher Zweck es ist, Innovationen in KMU zu fördern und die berufliche Mobilität zwischen Wissenschaft und Wirtschaft zu erhöhen, fällt daher in den Geltungsbereich sowohl des FuEuI-Rahmens als auch einschlägiger Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen.

| (35) | Dem FuEuI-Rahmen zufolge sind Personalkosten vor allem dann förderfähig, wenn das begünstigte Unternehmen bestimmte FuE-Vorhaben durchführt (Abschnitt 5.1.4 FuEuI-Rahmen) oder wenn es beabsichtigt, hochqualifiziertes Personal von einer anderen Einrichtung auszuleihen (Abschnitt 5.7 FuEuI-Rahmen). |
| --- | --- |

(35)

Dem FuEuI-Rahmen zufolge sind Personalkosten vor allem dann förderfähig, wenn das begünstigte Unternehmen bestimmte FuE-Vorhaben durchführt (Abschnitt 5.1.4 FuEuI-Rahmen) oder wenn es beabsichtigt, hochqualifiziertes Personal von einer anderen Einrichtung auszuleihen (Abschnitt 5.7 FuEuI-Rahmen).

3.3.1.2   Würdigung als Beihilfe für FuEuI-Vorhaben

| (36) | Abschnitt 5.1 des FuEuI-Rahmens zufolge müssen Beihilfen, einschließlich Beihilfen in Form eines Zuschusses zu Personalkosten, unmittelbar mit einem konkreten, von einem Unternehmen durchgeführten FuE-Vorhaben in Verbindung stehen. Abschnitt 5.1.4 des Rahmens erlaubt die Förderung von Personalkosten für Forscher, Techniker und sonstige Personen, soweit diese mit dem Forschungsvorhaben beschäftigt sind, wobei die Beihilfeintensität je nach Art der Forschung (Grundlagenforschung, industrielle Forschung oder experimentelle Entwicklung) zwischen 25 und 100 % liegen kann. |
| --- | --- |

(36)

Abschnitt 5.1 des FuEuI-Rahmens zufolge müssen Beihilfen, einschließlich Beihilfen in Form eines Zuschusses zu Personalkosten, unmittelbar mit einem konkreten, von einem Unternehmen durchgeführten FuE-Vorhaben in Verbindung stehen. Abschnitt 5.1.4 des Rahmens erlaubt die Förderung von Personalkosten für Forscher, Techniker und sonstige Personen, soweit diese mit dem Forschungsvorhaben beschäftigt sind, wobei die Beihilfeintensität je nach Art der Forschung (Grundlagenforschung, industrielle Forschung oder experimentelle Entwicklung) zwischen 25 und 100 % liegen kann.

| (37) | Mit der zu würdigenden Regelung soll jedoch die befristete oder unbefristete Beschäftigung von Personal, das keinem bestimmten FuE-Vorhaben zugeordnet ist, finanziell gefördert werden. Im Entwurf der Rechtsgrundlage der Regelung wird lediglich verlangt, dass die im Rahmen der Regelung eingestellte Person an einem Thema aus dem Bereich Forschung und Entwicklung mit technologieorientiertem Inhalt oder im Innovationsmanagement innerhalb des KMU arbeitet. |
| --- | --- |

(37)

Mit der zu würdigenden Regelung soll jedoch die befristete oder unbefristete Beschäftigung von Personal, das keinem bestimmten FuE-Vorhaben zugeordnet ist, finanziell gefördert werden. Im Entwurf der Rechtsgrundlage der Regelung wird lediglich verlangt, dass die im Rahmen der Regelung eingestellte Person an einem Thema aus dem Bereich Forschung und Entwicklung mit technologieorientiertem Inhalt oder im Innovationsmanagement innerhalb des KMU arbeitet.

| (38) | Beim derzeitigen Verfahrensstand ist die Kommission der Auffassung, dass diese vage Aufgabenbeschreibung für die im Rahmen der Regelung eingestellten Mitarbeiter eine auch nur teilweise Zuordnung der Tätigkeiten der Innovationsassistenten zu spezifischen Forschungsvorhaben nicht erlaubt. Daher geht die Kommission beim derzeitigen Stand davon aus, dass die Beschäftigungskosten im Rahmen der Regelung nicht als förderfähige Kosten nach Abschnitt 5.1.4 des FuEuI-Rahmens angesehen werden können. |
| --- | --- |

(38)

Beim derzeitigen Verfahrensstand ist die Kommission der Auffassung, dass diese vage Aufgabenbeschreibung für die im Rahmen der Regelung eingestellten Mitarbeiter eine auch nur teilweise Zuordnung der Tätigkeiten der Innovationsassistenten zu spezifischen Forschungsvorhaben nicht erlaubt. Daher geht die Kommission beim derzeitigen Stand davon aus, dass die Beschäftigungskosten im Rahmen der Regelung nicht als förderfähige Kosten nach Abschnitt 5.1.4 des FuEuI-Rahmens angesehen werden können.

| (39) | Aus diesen Gründen hegt die Kommission Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Abschnitts 5.1 des FuEuI-Rahmens erfüllt. |
| --- | --- |

(39)

Aus diesen Gründen hegt die Kommission Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Abschnitts 5.1 des FuEuI-Rahmens erfüllt.

3.3.1.3   Würdigung als Beihilfe für das Ausleihen hochqualifizierten Personals nach dem FuEuI-Rahmen

| (40) | In Abschnitt 5.7 des FuEuI-Rahmens werden die Voraussetzungen im Zusammenhang mit dem Ausleihen hochqualifizierten Personals festgelegt. So darf das ausgeliehene Personal kein anderes Personal ersetzen, sondern ist in einer neu geschaffenen Funktion in dem begünstigten Unternehmen zu beschäftigen und muss zuvor wenigstens zwei Jahre in der Forschungseinrichtung oder dem Großunternehmen, die bzw. das das Personal ausleiht, beschäftigt gewesen sein. |
| --- | --- |

(40)

In Abschnitt 5.7 des FuEuI-Rahmens werden die Voraussetzungen im Zusammenhang mit dem Ausleihen hochqualifizierten Personals festgelegt. So darf das ausgeliehene Personal kein anderes Personal ersetzen, sondern ist in einer neu geschaffenen Funktion in dem begünstigten Unternehmen zu beschäftigen und muss zuvor wenigstens zwei Jahre in der Forschungseinrichtung oder dem Großunternehmen, die bzw. das das Personal ausleiht, beschäftigt gewesen sein.

| (41) | Ferner muss das abgeordnete Personal innerhalb des KMU, das die Beihilfe erhält, im Bereich FuEuI arbeiten. Förderfähig sind sämtliche Personalkosten für das Ausleihen und die Beschäftigung hochqualifizierten Personals einschließlich der Kosten für das Einschalten einer Vermittlungseinrichtung sowie einer Mobilitätszulage für das abgeordnete Personal. Die Beihilfehöchstintensität beträgt 50 % der förderfähigen Kosten über einen Zeitraum von höchstens drei Jahren je Unternehmen und ausgeliehener Person. |
| --- | --- |

(41)

Ferner muss das abgeordnete Personal innerhalb des KMU, das die Beihilfe erhält, im Bereich FuEuI arbeiten. Förderfähig sind sämtliche Personalkosten für das Ausleihen und die Beschäftigung hochqualifizierten Personals einschließlich der Kosten für das Einschalten einer Vermittlungseinrichtung sowie einer Mobilitätszulage für das abgeordnete Personal. Die Beihilfehöchstintensität beträgt 50 % der förderfähigen Kosten über einen Zeitraum von höchstens drei Jahren je Unternehmen und ausgeliehener Person.

| (42) | Die angemeldete Maßnahme sieht die Abordnung solchen Personals nicht vor. Vielmehr sollen befristete Einstellungen mit Aussicht auf unbefristete Übernahme erfolgen. Die Definition der Innovationsassistenten als Absolventen von Hochschulen, Fachhochschulen oder Berufsakademien, die ein mindestens dreijähriges Studium abgeschlossen haben, sowie als junge Forscher von Hochschulen und Forschungseinrichtungen entspricht nicht der in Abschnitt 2.2 Buchstabe k des FuEuI-Rahmens festgelegten Definition hochqualifizierten Personals als ‚Forscher, Ingenieure, Designer und Marketingspezialisten mit Universitätsabschluss und wenigstens fünf Jahren einschlägiger Berufserfahrung‘, wozu auch eine Promotionstätigkeit gerechnet werden kann. |
| --- | --- |

(42)

Die angemeldete Maßnahme sieht die Abordnung solchen Personals nicht vor. Vielmehr sollen befristete Einstellungen mit Aussicht auf unbefristete Übernahme erfolgen. Die Definition der Innovationsassistenten als Absolventen von Hochschulen, Fachhochschulen oder Berufsakademien, die ein mindestens dreijähriges Studium abgeschlossen haben, sowie als junge Forscher von Hochschulen und Forschungseinrichtungen entspricht nicht der in Abschnitt 2.2 Buchstabe k des FuEuI-Rahmens festgelegten Definition hochqualifizierten Personals als ‚Forscher, Ingenieure, Designer und Marketingspezialisten mit Universitätsabschluss und wenigstens fünf Jahren einschlägiger Berufserfahrung‘, wozu auch eine Promotionstätigkeit gerechnet werden kann.

| (43) | Angesichts dieser offenkundigen Unterschiede hegt die Kommission Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Abschnitts 5.7 des FuEuI-Rahmens erfüllt. |
| --- | --- |

(43)

Angesichts dieser offenkundigen Unterschiede hegt die Kommission Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Abschnitts 5.7 des FuEuI-Rahmens erfüllt.

3.3.2   Würdigung als Beschäftigungsbeihilfe nach der AGVO

| (44) | Die AGVO hat das in Abschnitt 2.1 des FuEuI-Rahmens als einschlägige Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen genannte Instrument ersetzt. Daher ist zu prüfen, ob die angemeldete Beihilfe in den Geltungsbereich der AGVO fällt und ob gegebenenfalls die darin festgelegten Kriterien erfüllt sind. |
| --- | --- |

(44)

Die AGVO hat das in Abschnitt 2.1 des FuEuI-Rahmens als einschlägige Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen genannte Instrument ersetzt. Daher ist zu prüfen, ob die angemeldete Beihilfe in den Geltungsbereich der AGVO fällt und ob gegebenenfalls die darin festgelegten Kriterien erfüllt sind.

3.3.2.1   Geltungsbereich

| (45) | Der in ihrem Artikel 1 abgesteckte Geltungsbereich der AGVO umfasst unter Buchstabe b auch Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU. Die angemeldete Regelung fällt als Beschäftigungsbeihilfe für KMU somit in den Geltungsbereich der AGVO. |
| --- | --- |

(45)

Der in ihrem Artikel 1 abgesteckte Geltungsbereich der AGVO umfasst unter Buchstabe b auch Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU. Die angemeldete Regelung fällt als Beschäftigungsbeihilfe für KMU somit in den Geltungsbereich der AGVO.

| (46) | Die Voraussetzungen für die Vereinbarkeit werden in Bezug auf Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU in Artikel 15 und in Bezug auf Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer in Artikel 40 der AGVO dargelegt. |
| --- | --- |

(46)

Die Voraussetzungen für die Vereinbarkeit werden in Bezug auf Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU in Artikel 15 und in Bezug auf Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer in Artikel 40 der AGVO dargelegt.

3.3.2.2   Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU

| (47) | Artikel 15 der AGVO regelt Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU. Die Beihilfeintensität darf bei kleineren Unternehmen 20 % der beihilfefähigen Kosten und bei mittleren Unternehmen 10 % der beihilfefähigen Kosten nicht überschreiten. Die geschätzten Lohnkosten für direkt durch ein Investitionsvorhaben geschaffene Arbeitsplätze sind über einen Zeitraum von zwei Jahren förderfähig. |
| --- | --- |

(47)

Artikel 15 der AGVO regelt Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU. Die Beihilfeintensität darf bei kleineren Unternehmen 20 % der beihilfefähigen Kosten und bei mittleren Unternehmen 10 % der beihilfefähigen Kosten nicht überschreiten. Die geschätzten Lohnkosten für direkt durch ein Investitionsvorhaben geschaffene Arbeitsplätze sind über einen Zeitraum von zwei Jahren förderfähig.

| (48) | Die Kommission stellt fest, dass erstens die angemeldete Beihilfeintensität in den beiden ersten Jahren 50 und im dritten Jahr 25 % der Lohnkosten beträgt, was die erlaubten Werte überschreitet. |
| --- | --- |

(48)

Die Kommission stellt fest, dass erstens die angemeldete Beihilfeintensität in den beiden ersten Jahren 50 und im dritten Jahr 25 % der Lohnkosten beträgt, was die erlaubten Werte überschreitet.

| (49) | Zweitens wären die Lohnkosten im Rahmen der angemeldeten Regelung über drei Jahre förderfähig, während nach der AGVO höchstens zwei Förderjahre zulässig sind. |
| --- | --- |

(49)

Zweitens wären die Lohnkosten im Rahmen der angemeldeten Regelung über drei Jahre förderfähig, während nach der AGVO höchstens zwei Förderjahre zulässig sind.

| (50) | Drittens sind der AGVO zufolge Lohnkosten nur insoweit förderfähig, wie sie sich auf direkt durch ein Investitionsvorhaben geschaffene Arbeitsplätze beziehen. Die bisher von Deutschland übermittelten Angaben deuten darauf hin, dass im Rahmen der angemeldeten Regelung kein direkter Zusammenhang zwischen den Innovationsassistenten und einem Investitionsvorhaben besteht. |
| --- | --- |

(50)

Drittens sind der AGVO zufolge Lohnkosten nur insoweit förderfähig, wie sie sich auf direkt durch ein Investitionsvorhaben geschaffene Arbeitsplätze beziehen. Die bisher von Deutschland übermittelten Angaben deuten darauf hin, dass im Rahmen der angemeldeten Regelung kein direkter Zusammenhang zwischen den Innovationsassistenten und einem Investitionsvorhaben besteht.

| (51) | Aus diesen Gründen ist die Kommission beim derzeitigen Stand der Auffassung, dass die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Artikel 15 der AGVO nicht erfüllt. |
| --- | --- |

(51)

Aus diesen Gründen ist die Kommission beim derzeitigen Stand der Auffassung, dass die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Artikel 15 der AGVO nicht erfüllt.

3.3.2.3   Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer

| (52) | Artikel 40 der AGVO regelt Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer. |
| --- | --- |

(52)

Artikel 40 der AGVO regelt Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer.

| (53) | Der Begriff des ‚benachteiligten Arbeitnehmers‘ wird in Artikel 2 Absatz 18 der AGVO näher bestimmt. Die Kommission stellt beim derzeitigen Stand fest, dass die Beihilferegelung nicht auf die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer beschränkt zu sein scheint. Sie zweifelt daher, ob diese Voraussetzung erfüllt ist und fordert Deutschland auf, klarzustellen, ob die Regelung auf benachteiligte Arbeitnehmer beschränkt ist. |
| --- | --- |

(53)

Der Begriff des ‚benachteiligten Arbeitnehmers‘ wird in Artikel 2 Absatz 18 der AGVO näher bestimmt. Die Kommission stellt beim derzeitigen Stand fest, dass die Beihilferegelung nicht auf die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer beschränkt zu sein scheint. Sie zweifelt daher, ob diese Voraussetzung erfüllt ist und fordert Deutschland auf, klarzustellen, ob die Regelung auf benachteiligte Arbeitnehmer beschränkt ist.

| (54) | Nach Artikel 40 der AGVO ist eine Beihilfeintensität von 50 % der Lohnkosten zulässig. Die Kommission stellt fest, dass die in Rede stehende Regelung diese Voraussetzung erfüllt. |
| --- | --- |

(54)

Nach Artikel 40 der AGVO ist eine Beihilfeintensität von 50 % der Lohnkosten zulässig. Die Kommission stellt fest, dass die in Rede stehende Regelung diese Voraussetzung erfüllt.

| (55) | Nach Artikel 40 der AGVO sind die Lohnkosten jedoch nur über einen Zeitraum von höchstens 12 Monaten beihilfefähig. Da die angemeldete Regelung einen Förderzeitraum von bis zu 36 Monaten vorsieht, ist diese Voraussetzung nicht erfüllt. |
| --- | --- |

(55)

Nach Artikel 40 der AGVO sind die Lohnkosten jedoch nur über einen Zeitraum von höchstens 12 Monaten beihilfefähig. Da die angemeldete Regelung einen Förderzeitraum von bis zu 36 Monaten vorsieht, ist diese Voraussetzung nicht erfüllt.

| (56) | Nach Artikel 40 der AGVO muss die Einstellung eines Innovationsassistenten ferner einen Nettozuwachs an Beschäftigten im Vergleich zur durchschnittlichen Beschäftigtenzahl in den vorausgegangenen zwölf Monaten zur Folge haben oder aber die Stelle sollte im Anschluss an das freiwillige Ausscheiden, die Invalidisierung, den Eintritt in den Ruhestand aus Altersgründen, die freiwillige Reduzierung der Arbeitszeit oder die rechtmäßige Entlassung eines Mitarbeiters wegen Fehlverhaltens und nicht infolge des Abbaus von Arbeitsplätzen frei geworden sein. Da im Rahmen der Regelung neue Stellen für die Assistenten geschaffen werden müssen, d. h., die Assistenten keine anderen Mitarbeiter ersetzen dürfen, ist diese Voraussetzung erfüllt. |
| --- | --- |

(56)

Nach Artikel 40 der AGVO muss die Einstellung eines Innovationsassistenten ferner einen Nettozuwachs an Beschäftigten im Vergleich zur durchschnittlichen Beschäftigtenzahl in den vorausgegangenen zwölf Monaten zur Folge haben oder aber die Stelle sollte im Anschluss an das freiwillige Ausscheiden, die Invalidisierung, den Eintritt in den Ruhestand aus Altersgründen, die freiwillige Reduzierung der Arbeitszeit oder die rechtmäßige Entlassung eines Mitarbeiters wegen Fehlverhaltens und nicht infolge des Abbaus von Arbeitsplätzen frei geworden sein. Da im Rahmen der Regelung neue Stellen für die Assistenten geschaffen werden müssen, d. h., die Assistenten keine anderen Mitarbeiter ersetzen dürfen, ist diese Voraussetzung erfüllt.

| (57) | Schließlich schreibt Artikel 40 der AGVO vor, dass der benachteiligte Arbeitnehmer — außer bei rechtmäßiger Entlassung wegen Fehlverhaltens — Anspruch hat auf eine dauerhafte Beschäftigung über den Mindestzeitraum, der in den einschlägigen einzelstaatlichen Rechtsvorschriften oder in Tarifvereinbarungen über Beschäftigungsverträge niedergelegt ist. Der Kommission liegen beim derzeitigen Stand keine ausreichenden Informationen vor, um feststellen zu können, ob diese Voraussetzung erfüllt ist. |
| --- | --- |

(57)

Schließlich schreibt Artikel 40 der AGVO vor, dass der benachteiligte Arbeitnehmer — außer bei rechtmäßiger Entlassung wegen Fehlverhaltens — Anspruch hat auf eine dauerhafte Beschäftigung über den Mindestzeitraum, der in den einschlägigen einzelstaatlichen Rechtsvorschriften oder in Tarifvereinbarungen über Beschäftigungsverträge niedergelegt ist. Der Kommission liegen beim derzeitigen Stand keine ausreichenden Informationen vor, um feststellen zu können, ob diese Voraussetzung erfüllt ist.

| (58) | Zuvorderst deswegen, weil der Förderzeitraum im Rahmen der Regelung 12 Monate je Innovationsassistenten überschreitet und die Regelung nicht auf Personen beschränkt ist, die der Begriffsbestimmung eines ‚benachteiligten Arbeitnehmers‘ nach Artikel 2 Absatz 18 der AGVO entsprechen, hegt die Kommission beim derzeitigen Stand Zweifel, ob alle Voraussetzungen des Artikels 40 der AGVO erfüllt sind. |
| --- | --- |

(58)

Zuvorderst deswegen, weil der Förderzeitraum im Rahmen der Regelung 12 Monate je Innovationsassistenten überschreitet und die Regelung nicht auf Personen beschränkt ist, die der Begriffsbestimmung eines ‚benachteiligten Arbeitnehmers‘ nach Artikel 2 Absatz 18 der AGVO entsprechen, hegt die Kommission beim derzeitigen Stand Zweifel, ob alle Voraussetzungen des Artikels 40 der AGVO erfüllt sind.

3.3.3   Würdigung unmittelbar auf der Grundlage von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV

| (59) | Deutschland zufolge sollte die angemeldete Beihilfe unmittelbar auf der Grundlage von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV gewürdigt und von den im FuEuI-Rahmen und in der AGVO festgelegten Voraussetzungen abgesehen werden. |
| --- | --- |

(59)

Deutschland zufolge sollte die angemeldete Beihilfe unmittelbar auf der Grundlage von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV gewürdigt und von den im FuEuI-Rahmen und in der AGVO festgelegten Voraussetzungen abgesehen werden.

| (60) | Nach vorläufiger Prüfung stellt die Kommission fest, dass die angemeldete Maßnahme in den Geltungsbereich sowohl des FuEuI-Rahmens als auch der AGVO zu fallen scheint. |
| --- | --- |

(60)

Nach vorläufiger Prüfung stellt die Kommission fest, dass die angemeldete Maßnahme in den Geltungsbereich sowohl des FuEuI-Rahmens als auch der AGVO zu fallen scheint.

| (61) | Daher ist die Kommission beim derzeitigen Stand der Auffassung, dass sie bei der Nutzung ihres Beurteilungsspielraums im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV aus den in den Erwägungsgründen 31 ff. dargelegten Gründen diese beiden Texte heranzuziehen hat. |
| --- | --- |

(61)

Daher ist die Kommission beim derzeitigen Stand der Auffassung, dass sie bei der Nutzung ihres Beurteilungsspielraums im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV aus den in den Erwägungsgründen 31 ff. dargelegten Gründen diese beiden Texte heranzuziehen hat.

| (62) | Wenn zwingende Gründe vorliegen, kann die Kommission ihren Beurteilungsspielraum jedoch erneut nutzen, sofern sie sich innerhalb der vom AEUV und den allgemeinen Rechtsgrundsätzen abgesteckten Grenzen und insbesondere des Gleichbehandlungsgrundsatzes bewegt, wie er vom Gerichtshof ausgelegt wurde (14). Dazu ist in der Regel die Eröffnung eines förmlichen Prüfverfahrens erforderlich, damit alle Beteiligten Stellung nehmen können. |
| --- | --- |

(62)

Wenn zwingende Gründe vorliegen, kann die Kommission ihren Beurteilungsspielraum jedoch erneut nutzen, sofern sie sich innerhalb der vom AEUV und den allgemeinen Rechtsgrundsätzen abgesteckten Grenzen und insbesondere des Gleichbehandlungsgrundsatzes bewegt, wie er vom Gerichtshof ausgelegt wurde (14). Dazu ist in der Regel die Eröffnung eines förmlichen Prüfverfahrens erforderlich, damit alle Beteiligten Stellung nehmen können.

| (63) | In diesem Zusammenhang darf die Kommission Beihilfen der Rechtsprechung des Gerichtshofs zufolge als mit dem Binnenmarkt vereinbar erklären, wenn sie einem Ziel von gemeinsamem Interesse dienen (15), zur Erreichung dieses Ziels notwendig sind (16) und die Handelsbedingungen nicht in einer Weise verändern, die dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft. |
| --- | --- |

(63)

In diesem Zusammenhang darf die Kommission Beihilfen der Rechtsprechung des Gerichtshofs zufolge als mit dem Binnenmarkt vereinbar erklären, wenn sie einem Ziel von gemeinsamem Interesse dienen (15), zur Erreichung dieses Ziels notwendig sind (16) und die Handelsbedingungen nicht in einer Weise verändern, die dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft.

3.3.3.1   Ziel von gemeinsamem Interesse

| (64) | Mit der Maßnahme wird das Ziel verfolgt, Innovationen zu fördern und Arbeitsplätze zu schaffen. Diese Ziele wurden jedoch auch im FuEuI-Rahmen und in der AGVO als Ziele von gemeinsamem Interesse anerkannt. |
| --- | --- |

(64)

Mit der Maßnahme wird das Ziel verfolgt, Innovationen zu fördern und Arbeitsplätze zu schaffen. Diese Ziele wurden jedoch auch im FuEuI-Rahmen und in der AGVO als Ziele von gemeinsamem Interesse anerkannt.

3.3.3.2   Notwendigkeit der Beihilfe

| (65) | Um festzustellen, ob eine Beihilfe notwendig ist, prüft die Kommission in ihrer ständigen Praxis insbesondere, ob das Beihilfeinstrument geeignet ist, das im gemeinsamen Interesse liegende Ziel zu verwirklichen, d. h., das Marktversagen zu beheben (17). Bei der Würdigung der Notwendigkeit einer Beihilfe prüft die Kommission in erster Linie folgende Fragen (18):






  a) | Ist die Beihilfe das geeignete Mittel? |
| --- | --- | --- |

(65)

Um festzustellen, ob eine Beihilfe notwendig ist, prüft die Kommission in ihrer ständigen Praxis insbesondere, ob das Beihilfeinstrument geeignet ist, das im gemeinsamen Interesse liegende Ziel zu verwirklichen, d. h., das Marktversagen zu beheben (17). Bei der Würdigung der Notwendigkeit einer Beihilfe prüft die Kommission in erster Linie folgende Fragen (18):

a)

Ist die Beihilfe das geeignete Mittel?

| b) | Hat sie einen Anreizeffekt, d. h., ändert sie das Verhalten von Unternehmen? |
| --- | --- |

b)

Hat sie einen Anreizeffekt, d. h., ändert sie das Verhalten von Unternehmen?

| c) | Ist die Beihilfe verhältnismäßig, d. h., könnte dieselbe Verhaltensänderung auch mit weniger Beihilfen erreicht werden? |
| --- | --- |

c)

Ist die Beihilfe verhältnismäßig, d. h., könnte dieselbe Verhaltensänderung auch mit weniger Beihilfen erreicht werden?

| (66) | Deutschland argumentiert im vorliegenden Fall, es sei notwendig, KMU bei der Ausarbeitung von FuE-Vorhaben, die im Rahmen konkreter FuE-Regelungen in Sachsen förderfähig sein könnten, zu unterstützen. Die Innovationsassistenten würden grundlegende Ideen für potenzielle FuE-Vorhaben einbringen. Hochschulabsolventen seien dazu besser geeignet und außerdem kostengünstiger als im Rahmen des FuEuI-Rahmens förderfähiges ausgeliehenes hochqualifiziertes Personal. Zugleich werde die Beschäftigung und besonders die Beschäftigung junger Absolventen in der Region gefördert, so dass eine einzige Maßnahme beiden Zielen diene: der Intensivierung von FuE-Tätigkeiten und der Schaffung von Arbeitsplätzen. Da die geförderten KMU dem verarbeitenden Gewerbe angehörten, sei starker Handel innerhalb der EU zu erwarten, doch könnte die Verfälschung des Wettbewerbs, soweit sie dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft, aufgrund des begrenzten Beihilfebetrags (in der Regel höchstens 125 000 EUR je KMU über einen Zeitraum von drei Jahren) außer Acht gelassen werden. |
| --- | --- |

(66)

Deutschland argumentiert im vorliegenden Fall, es sei notwendig, KMU bei der Ausarbeitung von FuE-Vorhaben, die im Rahmen konkreter FuE-Regelungen in Sachsen förderfähig sein könnten, zu unterstützen. Die Innovationsassistenten würden grundlegende Ideen für potenzielle FuE-Vorhaben einbringen. Hochschulabsolventen seien dazu besser geeignet und außerdem kostengünstiger als im Rahmen des FuEuI-Rahmens förderfähiges ausgeliehenes hochqualifiziertes Personal. Zugleich werde die Beschäftigung und besonders die Beschäftigung junger Absolventen in der Region gefördert, so dass eine einzige Maßnahme beiden Zielen diene: der Intensivierung von FuE-Tätigkeiten und der Schaffung von Arbeitsplätzen. Da die geförderten KMU dem verarbeitenden Gewerbe angehörten, sei starker Handel innerhalb der EU zu erwarten, doch könnte die Verfälschung des Wettbewerbs, soweit sie dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft, aufgrund des begrenzten Beihilfebetrags (in der Regel höchstens 125 000 EUR je KMU über einen Zeitraum von drei Jahren) außer Acht gelassen werden.

| (67) | Deutschland hat die geltend gemachte besondere Lage Sachsens bislang nicht hinreichend mit Vergleichszahlen aus anderen ostdeutschen Bundesländern oder anderen EU-Regionen in ähnlicher Lage untermauert. In der in den Erwägungsgründen 6 und 7 beschriebenen Situation befinden sich, in mehr oder minder starkem Maße, die meisten Regionen in den neuen Mitgliedstaaten, die von der Planwirtschaft auf die Marktwirtschaft umgestellt haben. |
| --- | --- |

(67)

Deutschland hat die geltend gemachte besondere Lage Sachsens bislang nicht hinreichend mit Vergleichszahlen aus anderen ostdeutschen Bundesländern oder anderen EU-Regionen in ähnlicher Lage untermauert. In der in den Erwägungsgründen 6 und 7 beschriebenen Situation befinden sich, in mehr oder minder starkem Maße, die meisten Regionen in den neuen Mitgliedstaaten, die von der Planwirtschaft auf die Marktwirtschaft umgestellt haben.

| (68) | Die Kommission ist daher der Auffassung, dass die von Deutschland im Rahmen der vorläufigen Prüfung der Maßnahme übermittelten und in den Erwägungsgründen 6 und 7 dargelegten Angaben bislang keinen zwingenden Grund für eine Würdigung der Regelung unmittelbar auf der Grundlage von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV bilden. |
| --- | --- |

(68)

Die Kommission ist daher der Auffassung, dass die von Deutschland im Rahmen der vorläufigen Prüfung der Maßnahme übermittelten und in den Erwägungsgründen 6 und 7 dargelegten Angaben bislang keinen zwingenden Grund für eine Würdigung der Regelung unmittelbar auf der Grundlage von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV bilden.

| (69) | Beim derzeitigen Stand ist die Kommission der Auffassung, dass die von Deutschland verfolgten Ziele auch mittels solcher staatlicher Beihilfen erreichbar sind, die die im FuEuI-Rahmen und in der AGVO niedergelegten Voraussetzungen erfüllen. So könnte Deutschland insbesondere folgende Beihilfen gewähren: De-minimis-Beihilfen je KMU in Höhe von bis zu 200 000 EUR, Beihilfen im Rahmen des FuEuI-Rahmens für konkrete FuE-Vorhaben und die Ausleihung hochqualifizierten Personals, Beschäftigungsbeihilfen über einen Zeitraum von bis zu zwei Jahren, sofern die Beschäftigung mit einem konkreten Investitionsvorhaben in Zusammenhang steht, und Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer über einen Zeitraum von bis zu 12 Monaten. |
| --- | --- |

(69)

Beim derzeitigen Stand ist die Kommission der Auffassung, dass die von Deutschland verfolgten Ziele auch mittels solcher staatlicher Beihilfen erreichbar sind, die die im FuEuI-Rahmen und in der AGVO niedergelegten Voraussetzungen erfüllen. So könnte Deutschland insbesondere folgende Beihilfen gewähren: De-minimis-Beihilfen je KMU in Höhe von bis zu 200 000 EUR, Beihilfen im Rahmen des FuEuI-Rahmens für konkrete FuE-Vorhaben und die Ausleihung hochqualifizierten Personals, Beschäftigungsbeihilfen über einen Zeitraum von bis zu zwei Jahren, sofern die Beschäftigung mit einem konkreten Investitionsvorhaben in Zusammenhang steht, und Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer über einen Zeitraum von bis zu 12 Monaten.

| (70) | Die Kommission vertritt beim derzeitigen Stand daher die Auffassung, dass die von Deutschland unterbreiteten Elemente unzureichend sind und Deutschland nicht nachgewiesen hat, dass die im Rahmen der Regelung zu erfüllenden Voraussetzungen vom FuEuI-Rahmen und der AGVO abweichen müssen. |
| --- | --- |

(70)

Die Kommission vertritt beim derzeitigen Stand daher die Auffassung, dass die von Deutschland unterbreiteten Elemente unzureichend sind und Deutschland nicht nachgewiesen hat, dass die im Rahmen der Regelung zu erfüllenden Voraussetzungen vom FuEuI-Rahmen und der AGVO abweichen müssen.

3.3.3.3   Gewichtung der Auswirkungen auf die Handelsbedingungen und das gemeinsame Interesse

| (71) | Die Kommission hat die Vorschriften im FuEuI-Rahmen und in der AGVO jeweils so gestaltet, dass die nach diesen allgemeinen Vorschriften genehmigten Beihilfen die Handelsbedingungen nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verändern. |
| --- | --- |

(71)

Die Kommission hat die Vorschriften im FuEuI-Rahmen und in der AGVO jeweils so gestaltet, dass die nach diesen allgemeinen Vorschriften genehmigten Beihilfen die Handelsbedingungen nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verändern.

| (72) | Nach Prüfung der verfügbaren Informationen scheint die angemeldete Regelung eine Betriebsbeihilfe in Form eines Lohnkostenzuschusses in Höhe von 50 % über einen Zeitraum von drei Jahren darzustellen. Betriebsbeihilfen verfälschen Wettbewerb und Handel in der Regel stärker als Investitionsbeihilfen. Die Beihilfeintensität liegt mit 50 % relativ hoch, und die Laufzeit von drei Jahren ist verhältnismäßig lang. Trotz des begrenzten Gesamtbeihilfebetrags je gefördertem KMU hat die Kommission beim derzeitigen Stand Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Handelsbedingungen nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verändern würde. |
| --- | --- |

(72)

Nach Prüfung der verfügbaren Informationen scheint die angemeldete Regelung eine Betriebsbeihilfe in Form eines Lohnkostenzuschusses in Höhe von 50 % über einen Zeitraum von drei Jahren darzustellen. Betriebsbeihilfen verfälschen Wettbewerb und Handel in der Regel stärker als Investitionsbeihilfen. Die Beihilfeintensität liegt mit 50 % relativ hoch, und die Laufzeit von drei Jahren ist verhältnismäßig lang. Trotz des begrenzten Gesamtbeihilfebetrags je gefördertem KMU hat die Kommission beim derzeitigen Stand Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Handelsbedingungen nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verändern würde.

| (73) | Auf der Grundlage von Abschnitt 3.3.3.2 kann die Kommission beim derzeitigen Stand daher nicht den Schluss ziehen, dass die angeblichen positiven Folgen der Maßnahme die eventuell verursachten Verfälschungen überwiegen. |
| --- | --- |

(73)

Auf der Grundlage von Abschnitt 3.3.3.2 kann die Kommission beim derzeitigen Stand daher nicht den Schluss ziehen, dass die angeblichen positiven Folgen der Maßnahme die eventuell verursachten Verfälschungen überwiegen.

4.   ZUSAMMENFASSUNG DER ZUM AUSDRUCK GEBRACHTEN ZWEIFEL

| (74) | Aus den vorstehend dargelegten Gründen hegt die Kommission nach einer vorläufigen Prüfung der Maßnahme Zweifel, ob die angemeldete Beihilfe auf der Grundlage entweder des FuEuI-Rahmens oder der AGVO als mit Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV vereinbar angesehen werden kann. |
| --- | --- |

(74)

Aus den vorstehend dargelegten Gründen hegt die Kommission nach einer vorläufigen Prüfung der Maßnahme Zweifel, ob die angemeldete Beihilfe auf der Grundlage entweder des FuEuI-Rahmens oder der AGVO als mit Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV vereinbar angesehen werden kann.

| (75) | Die Kommission zweifelt daran, dass die Innovationsassistenten die Voraussetzungen der Abschnitte 5.1 und 5.7 des FuEuI-Rahmens bezüglich Beschäftigungsbeihilfen erfüllen. |
| --- | --- |

(75)

Die Kommission zweifelt daran, dass die Innovationsassistenten die Voraussetzungen der Abschnitte 5.1 und 5.7 des FuEuI-Rahmens bezüglich Beschäftigungsbeihilfen erfüllen.

| (76) | Die Kommission hegt auch Zweifel, ob Beihilfeintensitäten für FuE-Tätigkeiten unmittelbar auf Lohnkostenzuschüsse für Innovationsassistenten angewendet werden können, deren Beschäftigung nicht, wie in Abschnitt 5.1 des FuEuI-Rahmens gefordert, mit einem konkreten FuE-Vorhaben in Zusammenhang steht. |
| --- | --- |

(76)

Die Kommission hegt auch Zweifel, ob Beihilfeintensitäten für FuE-Tätigkeiten unmittelbar auf Lohnkostenzuschüsse für Innovationsassistenten angewendet werden können, deren Beschäftigung nicht, wie in Abschnitt 5.1 des FuEuI-Rahmens gefordert, mit einem konkreten FuE-Vorhaben in Zusammenhang steht.

| (77) | Ferner zweifelt die Kommission an der Vereinbarkeit der Maßnahme mit Abschnitt 5.7 des FuEuI-Rahmens, vor allem in Bezug auf die befristete/unbefristete Einstellung anstelle einer Ausleihung von Personal und aufgrund der Tatsache, dass die Definition der Innovationsassistenten im Rahmen der Regelung die Voraussetzungen nicht erfüllt, um als hochqualifiziertes Personal im Sinne von Abschnitt 2.2 Buchstabe k des FuEuI-Rahmens gelten zu können. |
| --- | --- |

(77)

Ferner zweifelt die Kommission an der Vereinbarkeit der Maßnahme mit Abschnitt 5.7 des FuEuI-Rahmens, vor allem in Bezug auf die befristete/unbefristete Einstellung anstelle einer Ausleihung von Personal und aufgrund der Tatsache, dass die Definition der Innovationsassistenten im Rahmen der Regelung die Voraussetzungen nicht erfüllt, um als hochqualifiziertes Personal im Sinne von Abschnitt 2.2 Buchstabe k des FuEuI-Rahmens gelten zu können.

| (78) | Des Weiteren zweifelt die Kommission daran, dass die Maßnahme die Voraussetzungen der Artikel 15 (Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU) und 40 (Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer) der AGVO erfüllt. |
| --- | --- |

(78)

Des Weiteren zweifelt die Kommission daran, dass die Maßnahme die Voraussetzungen der Artikel 15 (Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU) und 40 (Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer) der AGVO erfüllt.

| (79) | Bezüglich Artikel 15 beziehen sich die Zweifel der Kommission besonders auf den Förderzeitraum, die Beihilfeintensität und den Zusammenhang mit einem Investitionsvorhaben. |
| --- | --- |

(79)

Bezüglich Artikel 15 beziehen sich die Zweifel der Kommission besonders auf den Förderzeitraum, die Beihilfeintensität und den Zusammenhang mit einem Investitionsvorhaben.

| (80) | Bezüglich Artikel 40 betreffen die Zweifel vor allem den Förderzeitraum und das Fehlen einer ersichtlichen Beschränkung der Regelung auf benachteiligte Arbeitnehmer im Sinne von Artikel 2 Absatz 18 der AGVO. Ferner liegen der Kommission keine ausreichenden Informationen vor, um feststellen zu können, ob der Anspruch auf eine dauerhafte Beschäftigung über den Mindestzeitraum, der in den einschlägigen einzelstaatlichen Rechtsvorschriften oder in Tarifvereinbarungen über Beschäftigungsverträge niedergelegt ist, gewährleistet wird. |
| --- | --- |

(80)

Bezüglich Artikel 40 betreffen die Zweifel vor allem den Förderzeitraum und das Fehlen einer ersichtlichen Beschränkung der Regelung auf benachteiligte Arbeitnehmer im Sinne von Artikel 2 Absatz 18 der AGVO. Ferner liegen der Kommission keine ausreichenden Informationen vor, um feststellen zu können, ob der Anspruch auf eine dauerhafte Beschäftigung über den Mindestzeitraum, der in den einschlägigen einzelstaatlichen Rechtsvorschriften oder in Tarifvereinbarungen über Beschäftigungsverträge niedergelegt ist, gewährleistet wird.

| (81) | Da Deutschland nicht ausreichend begründet hat, weshalb die angemeldete Beihilfe nicht in den Geltungsbereich des FuEuI-Rahmens und der AGVO fallen sollte, ist die Kommission verpflichtet, bei der Nutzung ihres Beurteilungsspielraums im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV diese beiden Texte als Grundlage heranzuziehen. Beim derzeitigen Sachstand geht die Kommission davon aus, dass Deutschland keine zwingenden Gründe dafür angeführt hat, dass die Kommission ihren Beurteilungsspielraum im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV erneut nutzen sollte. |
| --- | --- |

(81)

Da Deutschland nicht ausreichend begründet hat, weshalb die angemeldete Beihilfe nicht in den Geltungsbereich des FuEuI-Rahmens und der AGVO fallen sollte, ist die Kommission verpflichtet, bei der Nutzung ihres Beurteilungsspielraums im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV diese beiden Texte als Grundlage heranzuziehen. Beim derzeitigen Sachstand geht die Kommission davon aus, dass Deutschland keine zwingenden Gründe dafür angeführt hat, dass die Kommission ihren Beurteilungsspielraum im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV erneut nutzen sollte.

| (82) | Die vorläufige Prüfung der angemeldeten Maßnahme lässt den Schluss nicht zu, dass die Maßnahme mit dem Binnenmarkt vereinbar ist, so dass die Kommission alle erforderlichen Anhörungen vornehmen und hierzu das Verfahren nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV einleiten muss. |
| --- | --- |

(82)

Die vorläufige Prüfung der angemeldeten Maßnahme lässt den Schluss nicht zu, dass die Maßnahme mit dem Binnenmarkt vereinbar ist, so dass die Kommission alle erforderlichen Anhörungen vornehmen und hierzu das Verfahren nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV einleiten muss.

5.   BESCHLUSS

| (83) | Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. |
| --- | --- |

(83)

Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln.

| (84) | Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen unter Umständen vom Empfänger zurückzufordern sind. |
| --- | --- |

(84)

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen unter Umständen vom Empfänger zurückzufordern sind.

| (85) | Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von dem Vorgang in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.” |
| --- | --- |

(85)

Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von dem Vorgang in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.”

---

(1)  Komisijas 2006. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 379, 28.12.2006., 5. lpp.).

1

de minimis

(2)  Kopienas nostādnes par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai, (OV C 323, 30.12.2006., 1. lpp).

2

(3)  Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula), (OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp).

3

(4)  ABl. C 395 vom 31.12.1994, S. 14.

4

(5)  ABl. C 83 vom 11.4.1986, S. 2.

5

(6)  ABl. C 45 vom 17.2.1996, S. 5.

6

(7)  ABl. C 95 vom 20.4.2005, S. 9.

7

(8)  Im Sinne der KMU-Definition in der Empfehlung der Kommission vom 6. Mai 2003 betreffend die Definition der Kleinstunternehmen sowie der kleinen und mittleren Unternehmen (ABl. L 124 vom 20.5.2003, S. 36).

8

(9)  Verordnung (EG) Nr. 1998/2006 der Kommission vom 15. Dezember 2006 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf De-minimis-Beihilfen (ABl. L 379 vom 28.12.2006, S. 5).

9

(10)  ABl. C 323 vom 30.12.2006, S. 1.

10

(11)  Rechtssache C-142/87, Belgien/Kommission, Slg. 1990, I-959, Randnr. 56, und Rechtssache C-39/94, SFEI und andere/La Poste und andere, Slg. 1996, I-3547, Randnr. 36.

11

Belgien/Kommission

SFEI und andere/La Poste und andere

(12)  Rechtssache C-313/90, CIRFS und andere/Kommission, Slg. 1993, I-1125, Randnr. 36, Rechtssache C-311/94, IJssel-Vliet, Slg. 1996, I-5023, Randnr. 43, und Rechtssache C-351/98, Spanien/Kommission, Slg. 2002, I-8031, Randnr. 53.

12

CIRFS und andere/Kommission

IJssel-Vliet

(13)  Verordnung (EG) Nr. 800/2008 der Kommission vom 6. August 2008 zur Erklärung der Vereinbarkeit bestimmter Gruppen von Beihilfen mit dem Gemeinsamen Markt in Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag (allgemeine Gruppenfreistellungsverordnung) (ABl. L 214 vom 9.8.2008, S. 3).

13

(14)  Siehe insbesondere Urteil des Gerichtshofs vom 24. März 1993, Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS)/Kommission (C-313/90, Sgl. 1993, I-1125).

14

(15)  Urteil des Gerichts vom 14. Januar 2009, Kronoply/Kommission (T-162/06, Slg. S. II-1, insbesondere Randnrn. 65, 66, 74 und 75).

15

(16)  Urteil des Gerichts vom 7. Juni 2001, Agrana Zucker und Stärke / Kommission (T-187/99, Slg. II-1587, Randnr. 74), Urteil des Gerichts vom 14. Mai 2002, Graphischer Maschinenbau/Kommission (T-126/99, Slg. II-2427, Randnrn. 41-43), Urteil des Gerichtshofs vom 15. April 2008, Nuova Agricast (Rechtssache C-390/06, Slg. I-2577, Randnrn. 68-69).

16

(17)  Gemeinschaftsrahmen für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation, Abschnitt 1.3 (ABl. C 323 vom 30.12.2006, S. 1), Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Umweltschutzbeihilfen, Randnummer 1.3 (ABl. C 82 vom 1.4.2008, S. 1).

17

(18)  Gemeinschaftsrahmen für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation, Abschnitt 1.3 (ABl. C 323 vom 30.12.2006, S. 1), Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Umweltschutzbeihilfen, Randnummer 1.3 (ABl. C 82 vom 1.4.2008, S. 1).

18

---