# Euroopa Liidu C 303/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.303.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 303 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide9. november 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.303.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 303

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide9. november 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Kontrollikoda |
| 2010/C 303/01 | Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne eelarveaasta 2009 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega | 1 |
| 2010/C 303/02 | Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne kaheksandast, üheksandast ja kümnendast Euroopa Arengufondist (EAF) eelarveaastal 2009 rahastatud tegevuste kohta koos komisjoni vastustega | 243 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

2010/C 303/01

Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne eelarveaasta 2009 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega

1

2010/C 303/02

Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne kaheksandast, üheksandast ja kümnendast Euroopa Arengufondist (EAF) eelarveaastal 2009 rahastatud tegevuste kohta koos komisjoni vastustega

243

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

| 9.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 303/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 303/1

---

Image

Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõigetega 1 ja 4, nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, viimati muudetud nõukogu 17. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1525/2007) artiklitega 129 ja 143 ning nõukogu 18. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 215/2008 (mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finatsmäärust) artiklitega 139 ja 156

võttis Euroopa Liidu Kontrollikoda oma 9. septembri 2010. aasta istungil vastu

AASTAARUANDED

eelarveaasta 2009 kohta.

Aruanded koos institutsioonide vastustega kontrollikoja tähelepanekutele edastati eelarve täitmisele heakskiitu andvatele asutustele ja teistele institutsioonidele.

Kontrollikoja liikmed on:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA, president Maarten B. ENGWIRDA, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan RAMALLO, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN, Karel PINXTEN, Ovidiu ISPIR, Nadejda SANDOLOVA, Michel CRETIN, Harald NOACK, Henri GRETHEN, Eoin O'SHEA, Szabolcs FAZAKAS, Louis GALEA, Ladislav BALKO, Augustyn KUBIK, Milan Martin CVIKL, Rasa BUDBERGYTĖ.

AASTAARUANNE EELARVE TÄITMISE KOHTA

2010/C 303/01

SISUKORD

Üldine sissejuhatus

| 1. peatükk — | Kontrollikoja kinnitav avaldus ja selle aluseks olev teave |
| --- | --- |

1. peatükk —

| 2. peatükk — | Tulud |
| --- | --- |

2. peatükk —

| 3. peatükk — | Põllumajandus ja loodusvarad |
| --- | --- |

3. peatükk —

| 4. peatükk — | Ühtekuuluvus |
| --- | --- |

4. peatükk —

| 5. peatükk — | Teadusuuringud, energeetika ja transport |
| --- | --- |

5. peatükk —

| 6. peatükk — | Välisabi, arengukoostöö ja laienemine |
| --- | --- |

6. peatükk —

| 7. peatükk — | Haridus ja kodakondsus |
| --- | --- |

7. peatükk —

| 8. peatükk — | Majandus- ja rahandusküsimused |
| --- | --- |

8. peatükk —

| 9. peatükk — | Haldus- ja muud kulud |
| --- | --- |

9. peatükk —

| I lisa — | Finantsteave üldeelarve kohta |
| --- | --- |

I lisa —

| II lisa — | Pärast viimast aastaaruannet kontrollikoja poolt vastu võetud eriaruannete loetelu |
| --- | --- |

II lisa —

---

ÜLDINE SISSEJUHATUS

| 0.1. | Euroopa Kontrollikoda on asutamislepingu alusel loodud Euroopa Liidu institutsioon, mille ülesandeks on auditeerida ELi rahalisi vahendeid. ELi välisaudiitorina aitab kontrollikoda parandada ELi finantsjuhtimist ja tegutseb liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana. Lisateavet kontrollikoja kohta on võimalik leida kontrollikoja aasta tegevusaruandest, mis koos konkreetseid teemasid käsitlevate eriaruannete ja arvamustega uute või muudetud õigusaktide kohta on kättesaadav kontrollikoja veebilehel www.eca.europa.eu. |
| --- | --- |

0.1.

Euroopa Kontrollikoda on asutamislepingu alusel loodud Euroopa Liidu institutsioon, mille ülesandeks on auditeerida ELi rahalisi vahendeid. ELi välisaudiitorina aitab kontrollikoda parandada ELi finantsjuhtimist ja tegutseb liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana. Lisateavet kontrollikoja kohta on võimalik leida kontrollikoja aasta tegevusaruandest, mis koos konkreetseid teemasid käsitlevate eriaruannete ja arvamustega uute või muudetud õigusaktide kohta on kättesaadav kontrollikoja veebilehel www.eca.europa.eu.

| 0.2. | Käesoleva dokumendi näol on tegu kontrollikoja 33. aastaaruandega ning see käsitleb eelarveaastat 2009. Kulukohustusi võeti summas 142,5 miljardit eurot ja makseid tehti 118,4 miljardi euro väärtuses (1). Euroopa Arengufonde käsitletakse eraldi aastaaruandes. |
| --- | --- |

0.2.

Käesoleva dokumendi näol on tegu kontrollikoja 33. aastaaruandega ning see käsitleb eelarveaastat 2009. Kulukohustusi võeti summas 142,5 miljardit eurot ja makseid tehti 118,4 miljardi euro väärtuses (1). Euroopa Arengufonde käsitletakse eraldi aastaaruandes.

| 0.3. | ELi üldeelarve võtavad igal aastal vastu nõukogu ja Euroopa Parlament. Kontrollikoja aastaaruanne ning eriaruanded on aluseks eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusele, mille käigus Euroopa Parlament otsustab, kas Euroopa Komisjon on tema vastutada oleva eelarve täitmisega rahuldavalt hakkama saanud. Vastavalt Lissaboni lepingu 1. protokollile saadab kontrollikoda oma aastaaruande sellel aastal esimest korda lisaks nõukogule ja Euroopa Parlamendile samaaegselt ka liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

0.3.

ELi üldeelarve võtavad igal aastal vastu nõukogu ja Euroopa Parlament. Kontrollikoja aastaaruanne ning eriaruanded on aluseks eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusele, mille käigus Euroopa Parlament otsustab, kas Euroopa Komisjon on tema vastutada oleva eelarve täitmisega rahuldavalt hakkama saanud. Vastavalt Lissaboni lepingu 1. protokollile saadab kontrollikoda oma aastaaruande sellel aastal esimest korda lisaks nõukogule ja Euroopa Parlamendile samaaegselt ka liikmesriikide parlamentidele.

| 0.4. | Aruande keskseks osaks on kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse (edaspidi „tehingute korrektsus”) kohta. Aruanne algab kinnitava avaldusega. Suurem osa sellele järgnevast materjalist käsitleb kinnitava avalduse aluseks oleva audititöö tulemusi. |
| --- | --- |

0.4.

Aruande keskseks osaks on kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse (edaspidi „tehingute korrektsus”) kohta. Aruanne algab kinnitava avaldusega. Suurem osa sellele järgnevast materjalist käsitleb kinnitava avalduse aluseks oleva audititöö tulemusi.

| 0.5. | Aruande struktuur on järgmine (2):






  — | 1. peatükis antakse ülevaade auditileidudest: kokkuvõte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja tehingute korrektsust käsitleva kontrollikoja auditi peamistest tulemustest ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide korrektsioonide tegemise funktsiooni analüüs; |
| --- | --- | --- |

0.5.

Aruande struktuur on järgmine (2):

—

1. peatükis antakse ülevaade auditileidudest: kokkuvõte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja tehingute korrektsust käsitleva kontrollikoja auditi peamistest tulemustest ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide korrektsioonide tegemise funktsiooni analüüs;

| — | 2.–9. peatükis esitatakse erihinnangute vormis ELi tulusid ja kulusid käsitlevad üksikasjalikud auditileiud. 2. peatükis käsitletakse ELi eelarve tulude poolt ning 3.–9. peatükis seitset poliitikavaldkondade rühma, mille raames ELi eelarvest tehtavad kulutused heaks kiidetakse ja kajastatakse. Need poliitikavaldkondade rühmad vastavad üldjoontes ELi mitmeaastaseid kulutusi kavandava perioodi 2007–2013 finantsraamistiku rubriikidele. |
| --- | --- |

—

2.–9. peatükis esitatakse erihinnangute vormis ELi tulusid ja kulusid käsitlevad üksikasjalikud auditileiud. 2. peatükis käsitletakse ELi eelarve tulude poolt ning 3.–9. peatükis seitset poliitikavaldkondade rühma, mille raames ELi eelarvest tehtavad kulutused heaks kiidetakse ja kajastatakse. Need poliitikavaldkondade rühmad vastavad üldjoontes ELi mitmeaastaseid kulutusi kavandava perioodi 2007–2013 finantsraamistiku rubriikidele.

| 0.6. | Erihinnangud põhinevad peamiselt tehingute korrektsuse kontrollikojapoolse kontrollimise tulemustel, vastavate tulude või kulude kõige tähtsamate järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjususe hindamisel ning komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsuse kontrollimisel. |
| --- | --- |

0.6.

Erihinnangud põhinevad peamiselt tehingute korrektsuse kontrollikojapoolse kontrollimise tulemustel, vastavate tulude või kulude kõige tähtsamate järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjususe hindamisel ning komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsuse kontrollimisel.

| 0.7. | Dokumendis esitatakse komisjoni (või vajaduse korral teiste ELi institutsioonide ja asutuste) vastused kontrollikoja tähelepanekutele. Kontrollikoja leidude ja järelduste esitamisel on alati arvestatud auditeeritava vastusega. Kontrollikoja kui sõltumatu välisaudiitori ülesanne on esitada oma leiud, teha nende põhjal järeldusi ning anda sellega erapooletu hinnang raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsusele ning tehingute seaduslikkusele ja korrektsusele. |
| --- | --- |

0.7.

Dokumendis esitatakse komisjoni (või vajaduse korral teiste ELi institutsioonide ja asutuste) vastused kontrollikoja tähelepanekutele. Kontrollikoja leidude ja järelduste esitamisel on alati arvestatud auditeeritava vastusega. Kontrollikoja kui sõltumatu välisaudiitori ülesanne on esitada oma leiud, teha nende põhjal järeldusi ning anda sellega erapooletu hinnang raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsusele ning tehingute seaduslikkusele ja korrektsusele.

---

(1)  Üksikasjalikku teavet 2009. aasta eelarve täitmise kohta saab Euroopa Liidu eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande osast B II ja Euroopa Komisjoni eelarve peadirektoraadi eelarveaasta 2009 eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruandest. Üksikasjalikud andmed on esitatud ka käesoleva aruande
  I lisas
  .

(2)  Käesoleva aasta aruande struktuuri on muudetud. 2009. aasta aruanne ei sisalda endiseid peatükke 2 ja 3, mis käsitlesid vastavalt sisekontrolli ning eelarve haldamist; komisjoni sisekontrollisüsteemiga seonduvad tähelepanekud sisalduvad erihinnangutes.

---

1. PEATÜKK

Kinnitav avaldus ja selle aluseks olev teave

SISUKORD

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule – sõltumatu audiitori aruanne

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

Auditileidude ülevaade

Sissejuhatus

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Üldine taustateave

Eelarveaasta 2009 auditileiud

Tehingute korrektsus ja süsteemide mõjusus

Kinnitava avalduse erihinnangute ülesehitus

Eelarveaasta 2009 auditileiud

Võrdlus eelmiste aastate tulemustega

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus

Aasta tegevusaruanded ja peadirektorite avaldused

Komisjoni koondaruanne

Tagasinõude- ja parandusmehhanismid

Sissejuhatus

Komisjoni poolt koos 2009. aasta raamatupidamise aastaaruandega esitatud teave

Järeldus järelevalve- ja kontrollisüsteemide korrektsioonide tegemise võime kohta

| KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE |
| --- |
| | | (1)
   (2) |

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

(1)
   (2)

| | |
| --- | --- |

(3)










   (4)
   (5)
   (6)

| | (3) | (4)
   (5)
   (6) |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

(7)





























































  9. september 2010

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| | (7) |
| --- | --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

| Euroopa Kontrollikoda |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG |

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

AUDITILEIDUDE ÜLEVAADE

Sissejuhatus

| 1.1. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 esitab kontrollikoda Euroopa Parlamendile ja nõukogule avalduse, mis kinnitab raamatupidamiskontode usaldatavust ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Asutamislepingu kohaselt on kontrollikojal samuti õigus lisada kõnealusele avaldusele konkreetne hinnang ELi iga suurema tegevusvaldkonna kohta. |
| --- | --- |

1.1.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287 esitab kontrollikoda Euroopa Parlamendile ja nõukogule avalduse, mis kinnitab raamatupidamiskontode usaldatavust ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Asutamislepingu kohaselt on kontrollikojal samuti õigus lisada kõnealusele avaldusele konkreetne hinnang ELi iga suurema tegevusvaldkonna kohta.

| 1.2. | Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kontrollimise eesmärk on saada piisavaid asjakohaseid tõendeid, mis võimaldavad teha järeldusi selle kohta, millises ulatuses on tulud, kulud, varad ja kohustused nõuetekohaselt kajastatud ning kas raamatupidamise aastaaruanne kajastab kõikides olulistes osades õigesti finantsolukorda 31. detsembri 2009. aasta seisuga ning tehingute tulemusi ja rahavooge lõppenud eelarveaastal (vt punktid 1.6–1.20). |
| --- | --- |

1.2.

Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kontrollimise eesmärk on saada piisavaid asjakohaseid tõendeid, mis võimaldavad teha järeldusi selle kohta, millises ulatuses on tulud, kulud, varad ja kohustused nõuetekohaselt kajastatud ning kas raamatupidamise aastaaruanne kajastab kõikides olulistes osades õigesti finantsolukorda 31. detsembri 2009. aasta seisuga ning tehingute tulemusi ja rahavooge lõppenud eelarveaastal (vt punktid 1.6–1.20).

| 1.3. | 2009. aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute korrektsuse auditeerimise eesmärk on koguda piisavaid ja asjakohaseid otseseid või kaudseid tõendeid, mille põhjal otsustada, kas tehingud on kooskõlas kehtivate eeskirjade või lepinguliste sätetega ning õigesti arvutatud (tulemuste ülevaade on toodud punktides 1.21–1.25 ja üksikasjad 2.–9. peatükis). |
| --- | --- |

1.3.

2009. aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute korrektsuse auditeerimise eesmärk on koguda piisavaid ja asjakohaseid otseseid või kaudseid tõendeid, mille põhjal otsustada, kas tehingud on kooskõlas kehtivate eeskirjade või lepinguliste sätetega ning õigesti arvutatud (tulemuste ülevaade on toodud punktides 1.21–1.25 ja üksikasjad 2.–9. peatükis).

| 1.4. | Kontrollikoda analüüsis komisjoni juhtkonna esitatud teabe, täpsemalt peadirektorite avalduste ja komisjoni talituste aasta tegevusaruannete ning vastava koondaruande usaldusväärsust, et hinnata, kas neis antakse õiglane hinnang finantsjuhtimise kvaliteedile ja eelkõige, kas reservatsioonid on täielikud ja piisavad (vt punktid 1.27–1.28 ja „Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus” 2.–9. peatükis). |
| --- | --- |

1.4.

Kontrollikoda analüüsis komisjoni juhtkonna esitatud teabe, täpsemalt peadirektorite avalduste ja komisjoni talituste aasta tegevusaruannete ning vastava koondaruande usaldusväärsust, et hinnata, kas neis antakse õiglane hinnang finantsjuhtimise kvaliteedile ja eelkõige, kas reservatsioonid on täielikud ja piisavad (vt punktid 1.27–1.28 ja „Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus” 2.–9. peatükis).

| 1.5. | Lisaks vaatas kontrollikoda üle korra, mille alusel esitatakse tagasimaksenõudeid ja finantskorrektsioone ning antakse nende kohta aru (vt punktid 1.32–1.50). |
| --- | --- |

1.5.

Lisaks vaatas kontrollikoda üle korra, mille alusel esitatakse tagasimaksenõudeid ja finantskorrektsioone ning antakse nende kohta aru (vt punktid 1.32–1.50).

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Üldine taustateave

| 1.6. | Kontrollikoda auditeeris eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruannet, mille on koostanud komisjoni peaarvepidaja ning komisjon heaks kiitnud kooskõlas 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikliga 129 (8) ning mille kontrollikoda sai kätte 23. juulil 2010. Raamatupidamise aastaaruanne sisaldab konsolideeritud finantsaruandeid – viimased hõlmavad bilanssi, kus kajastatakse varasid ja kohustusi eelarveaasta lõpus, ja tulemiaruannet – ning konsolideeritud eelarve täitmist kajastavaid aruandeid, mis käsitlevad eelarveaasta tulusid ja kulusid. |
| --- | --- |

1.6.

Kontrollikoda auditeeris eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruannet, mille on koostanud komisjoni peaarvepidaja ning komisjon heaks kiitnud kooskõlas 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikliga 129 (8) ning mille kontrollikoda sai kätte 23. juulil 2010. Raamatupidamise aastaaruanne sisaldab konsolideeritud finantsaruandeid – viimased hõlmavad bilanssi, kus kajastatakse varasid ja kohustusi eelarveaasta lõpus, ja tulemiaruannet – ning konsolideeritud eelarve täitmist kajastavaid aruandeid, mis käsitlevad eelarveaasta tulusid ja kulusid.

Eelarveaasta 2009 auditileiud

| 1.7. | Kontrollikoja auditiga ei ilmnenud konsolideeritud finantsaruannetes olulisi väärkajastamisi. Kontrollikoda juhib siiski tähelepanu järgmistele probleemidele, millest kontrollikoda teavitas ka 2008. ja varasematel aastatel: |
| --- | --- |

1.7.

Kontrollikoja auditiga ei ilmnenud konsolideeritud finantsaruannetes olulisi väärkajastamisi. Kontrollikoda juhib siiski tähelepanu järgmistele probleemidele, millest kontrollikoda teavitas ka 2008. ja varasematel aastatel:

| 1.7. | Komisjon tervitab kontrollikoja jätkuvalt positiivset hinnangut raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsusele. |
| --- | --- |

1.7.

| — | peaarvepidajate puuduvad või puudulikud juhtkonna esitatud teavet sisaldavad kirjad seoses mõningate organisatsioonidega, kelle aruanded konsolideeritakse komisjoni omaga (vt punkt 1.8); |
| --- | --- |

—

peaarvepidajate puuduvad või puudulikud juhtkonna esitatud teavet sisaldavad kirjad seoses mõningate organisatsioonidega, kelle aruanded konsolideeritakse komisjoni omaga (vt punkt 1.8);

| — | kohalike finantsjuhtimissüsteemide kinnitamine komisjoni peaarvepidaja poolt (vt punktid 1.9–1.10); |
| --- | --- |

—

kohalike finantsjuhtimissüsteemide kinnitamine komisjoni peaarvepidaja poolt (vt punktid 1.9–1.10);

| — | eelfinantseerimise ja lühiajaliste võlgnevuste käsitlemine aasta jooksul ning tulude ja kulude periodiseerimise käigus (vt punktid 1.11–1.13); |
| --- | --- |

—

eelfinantseerimise ja lühiajaliste võlgnevuste käsitlemine aasta jooksul ning tulude ja kulude periodiseerimise käigus (vt punktid 1.11–1.13);

| — | eeskirjade eiramise tõttu tagasinõutavate summade bilansiväline kajastamine (vt punktid 1.14–1.19). |
| --- | --- |

—

eeskirjade eiramise tõttu tagasinõutavate summade bilansiväline kajastamine (vt punktid 1.14–1.19).

| — | Komisjon on teinud selles valdkonnas edusamme ja rõhutaks, et 2009. aasta raamatupidamise aastaaruandes oli avalikustamine paranenud. Lisa 6 on täiustatud ja laiendatud, et esitada põhjalikum teave tagasimaksmisprotsessi kõigi tahkude kohta. |
| --- | --- |

—

Peaarvepidaja kiri, mis sisaldab juhtkonna esitatud teavet

| 1.8. | Komisjoni peaarvepidaja rõhutas konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet käsitlevas kirjas, mis sisaldab juhtkonna esitatud teavet, et kolme konsolideeritava üksuse peaarvepidajad olid juhtkonna esitatud teavet välja jätnud või muutnud. Eelkõige jäeti esitamata nõutav teave arvestus- ja kohalike süsteemide heakskiitmise kohta (9). |
| --- | --- |

1.8.

Komisjoni peaarvepidaja rõhutas konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet käsitlevas kirjas, mis sisaldab juhtkonna esitatud teavet, et kolme konsolideeritava üksuse peaarvepidajad olid juhtkonna esitatud teavet välja jätnud või muutnud. Eelkõige jäeti esitamata nõutav teave arvestus- ja kohalike süsteemide heakskiitmise kohta (9).

| 1.8. | Komisjon märgib, et kokku 40 kontrollitud üksusest ei esitanud üksnes need kolm üksust juhtkonna seisukohti väljendavates kirjades, mille nad kontrollikojale saatsid, kogu nõutavat teavet. Eelmise aastaga võrreldes on tegemist olulise edasiminekuga. |
| --- | --- |

1.8.

Kohalike finantsjuhtimissüsteemide heakskiitmine
   (10)

| 1.9. | Jätkuvate probleemide tõttu vahekontode haldamisel ja varade arvestamise korras ei olnud komisjoni peaarvepidajal võimalik heaks kiita kahe peadirektoraadi kohalikke süsteeme (11). |
| --- | --- |

1.9.

Jätkuvate probleemide tõttu vahekontode haldamisel ja varade arvestamise korras ei olnud komisjoni peaarvepidajal võimalik heaks kiita kahe peadirektoraadi kohalikke süsteeme (11).

| 1.9. | Nii välissuhete peadirektoraat kui ka õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat tegid tuvastatud puuduste kõrvaldamisel 2009. aastal järjekindlalt edusamme. Peaarvepidaja nõuab täiendavate edusammude tegemist, et saavutada kohalike süsteemide täielik valideerimine. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Enamik peaarvepidaja eelmiste aastate soovitustest on ellu viidud. Järelejäänud probleemid ei avalda 2009. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsusele olulist mõju, kuid nende iseloomu ja tähtsuse tõttu peaks komisjon neile jätkuvalt tähelepanu pöörama. Probleemid puudutavad eelkõige tulude ja kulude periodiseerimise menetluse mõningaid aspekte, eelfinantseerimise tasaarveldamist ja kirjendamist, tehingute kirjendamise õigeaegsust ning andmete ühilduvust kohalike süsteemide ja tekkepõhise arvestuse vahel. |
| --- | --- |

1.10.

Enamik peaarvepidaja eelmiste aastate soovitustest on ellu viidud. Järelejäänud probleemid ei avalda 2009. aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsusele olulist mõju, kuid nende iseloomu ja tähtsuse tõttu peaks komisjon neile jätkuvalt tähelepanu pöörama. Probleemid puudutavad eelkõige tulude ja kulude periodiseerimise menetluse mõningaid aspekte, eelfinantseerimise tasaarveldamist ja kirjendamist, tehingute kirjendamise õigeaegsust ning andmete ühilduvust kohalike süsteemide ja tekkepõhise arvestuse vahel.

Eelfinantseerimine, võlad ning tulude ja kulude periodiseerimine

| 1.11. | Kontrollikoda auditeeris eelfinantseeringute (48 827 miljonit eurot pärast tulude ja kulude periodiseerimist) ja arvete/väljamaksetaotluste (ligikaudu 15 260 miljonit eurot) esinduslikke valimeid. Kontrollikoda tuvastas arvestusvigu, mille finantsmõju ei ole oluline, kuid mida esineb sageli. See viitab vajadusele parandada peamiste arvestusandmete täpsust mõningates peadirektoraatides. Kõige tüüpilisemad vead olid: |
| --- | --- |

1.11.

Kontrollikoda auditeeris eelfinantseeringute (48 827 miljonit eurot pärast tulude ja kulude periodiseerimist) ja arvete/väljamaksetaotluste (ligikaudu 15 260 miljonit eurot) esinduslikke valimeid. Kontrollikoda tuvastas arvestusvigu, mille finantsmõju ei ole oluline, kuid mida esineb sageli. See viitab vajadusele parandada peamiste arvestusandmete täpsust mõningates peadirektoraatides. Kõige tüüpilisemad vead olid:

| 1.11. | Komisjon võtab arvesse seda, et kontrollikoda ei leidnud oma valimite põhjal raamatupidamisarvestust mõjutavaid olulisi vigu. Ta jätkab tööd oma raamatupidamisandmete õigsuse suurendamiseks selliste käimasolevate meetmete kaudu nagu raamatupidamisarvestuse kvaliteedi projekt ja kohalike süsteemide valideerimine. |
| --- | --- |

1.11.

| — | puuduvad või kahekordsed kirjed; |
| --- | --- |

—

puuduvad või kahekordsed kirjed;

| — | valede summade kirjendamine; |
| --- | --- |

—

valede summade kirjendamine;

| — | tehingute kajastamine valel kontol. |
| --- | --- |

—

tehingute kajastamine valel kontol.

| 1.12. | Eelfinantseerimise arvestamisega seoses leidis kontrollikoda ka järgnevaid probleeme: |
| --- | --- |

1.12.

Eelfinantseerimise arvestamisega seoses leidis kontrollikoda ka järgnevaid probleeme:

1.12.

| — | väljamaksmata eelfinantseeritavate summade tasaarveldamine ei toimu alati korrektselt. Paljudel juhtudel tasaarveldamist ei toimunud või kirjendati valed summad. Seetõttu esitati eelfinantseeritavate summade saldo aasta lõpus (väheolulises summas) liiga suurena; |
| --- | --- |

—

väljamaksmata eelfinantseeritavate summade tasaarveldamine ei toimu alati korrektselt. Paljudel juhtudel tasaarveldamist ei toimunud või kirjendati valed summad. Seetõttu esitati eelfinantseeritavate summade saldo aasta lõpus (väheolulises summas) liiga suurena;

| — | Komisjon analüüsib eelrahastamise olukorda talitustes ja võtab vajaduse korral parandusmeetmeid. |
| --- | --- |

—

| — | mõned peadirektoraadid (teadusuuringute valdkond) ei töötle tehtud edusammude ja kaasnenud kulude kohta kättesaadavat teavet ega tasaarvelda vastavat eelfinantseerimist edusammude põhjal, vaid kasutavad kulude ja tulude periodiseerimisel ligikaudseid väärtusi (nt pro rata temporis põhimõtet). |
| --- | --- |

—

mõned peadirektoraadid (teadusuuringute valdkond) ei töötle tehtud edusammude ja kaasnenud kulude kohta kättesaadavat teavet ega tasaarvelda vastavat eelfinantseerimist edusammude põhjal, vaid kasutavad kulude ja tulude periodiseerimisel ligikaudseid väärtusi (nt pro rata temporis põhimõtet).

| — | Komisjon tunnistab, et selles valdkonnas tuleb teha parandusi. Asjaomast probleemi juba lahendatakse selliste algatuste raames nagu raamatupidamisarvestuse kvaliteedi programm ning muud raamatupidamistalituse kesksed suunised ja kontrollid. |
| --- | --- |

—

| 1.13. | Mõned peadirektoraadid ei järginud nõuet registreerida arved ja kuluaruanded viie päeva jooksul (12) pärast nende kättesaamist. |
| --- | --- |

1.13.

Mõned peadirektoraadid ei järginud nõuet registreerida arved ja kuluaruanded viie päeva jooksul (12) pärast nende kättesaamist.

| 1.13. | Peadirektoraadid on võtnud viivituste vähendamiseks meetmed ja on märgata edusamme. Arvete ja kulude hüvitamise taotluste registreerimisel esinevate viivitustega tegeletakse raamatupidamisarvestuse kvaliteedi projekti raames. |
| --- | --- |

1.13.

Tagasimaksenõuete ja finantskorrektsioonide kirjendamine

| 1.14. | Kontrollikoja audit näitab, et finantskorrektsioonide ja tagasimaksenõuete arvnäitajatest aru andmise viisid on komisjoni erinevates talitustes väga erinevad (vt ka punktid 1.37–1.50). |
| --- | --- |

1.14.

Kontrollikoja audit näitab, et finantskorrektsioonide ja tagasimaksenõuete arvnäitajatest aru andmise viisid on komisjoni erinevates talitustes väga erinevad (vt ka punktid 1.37–1.50).

| 1.14. | Komisjon viitab oma vastustele selles küsimuses, mis on esitatud punktides 1.38–1.50. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Mõned talitused esitavad pooleliolevate finantskorrektsioonide arvandmed alles siis, kui lõplikku seisukohta väljendav kiri on koostatud. Teised aga toetuvad arvutustes varasemate andmete põhjal tehtud statistilistele hinnangutele, võttes arvesse isegi selliste summade korrektsioonid, mille kontrollimise ja heakskiitmise menetlus ei ole veel alanud. |
| --- | --- |

1.15.

Mõned talitused esitavad pooleliolevate finantskorrektsioonide arvandmed alles siis, kui lõplikku seisukohta väljendav kiri on koostatud. Teised aga toetuvad arvutustes varasemate andmete põhjal tehtud statistilistele hinnangutele, võttes arvesse isegi selliste summade korrektsioonid, mille kontrollimise ja heakskiitmise menetlus ei ole veel alanud.

| 1.15. | Kõik tagasimaksetega seotud andmed on nüüd avaldatud ühes kohas – konsolideeritud raamatupidamisaruande lisas 6. Üksikasjalikum teave on esitatud punktis „Pooleliolevad finantskorrektsioonid”. Vastavalt arvestuspõhimõtetele ja heale raamatupidamistavale võib komisjon kasutada raamatupidamise aastaaruande koostamisel hinnanguid. See kehtib kulude kohta, mida EL tulevaste, nõuetele vastavust käsitlevate otsuste tõttu tõenäoliselt ei rahasta. Hinnangus võetakse arvesse kõige usaldusväärsemat kättesaadavat teavet. Kuna teatavad korrektsioonid otsustatakse kulu aruandeaasta kohta, on võimalik arvutada keskmine korrektsioon lõpetatud aruandeaasta kohta ja ekstrapoleerida asjaomane protsent hilisemate aruandeaastate peale, mille kontroll on veel pooleli.

  Hinnangu usaldusväärsuse hindamiseks võrreldakse neid varasemate aastate pooleliolevate finantskorrektsioonidega, mille kohta see teave on kättesaadav. |
| --- | --- |

1.15.

Hinnangu usaldusväärsuse hindamiseks võrreldakse neid varasemate aastate pooleliolevate finantskorrektsioonidega, mille kohta see teave on kättesaadav.

| 1.16. | Liikmesriikide poolt ühtekuuluvuspoliitika valdkonna finantskorrektsioonide (tühistamiste ja tagasimaksenõuete) kohta esitatav teave, mis sisaldub finantsaruannete lisas 6, ei ole veel täielik ja usaldusväärne (vt ka punkt 4.31). |
| --- | --- |

1.16.

Liikmesriikide poolt ühtekuuluvuspoliitika valdkonna finantskorrektsioonide (tühistamiste ja tagasimaksenõuete) kohta esitatav teave, mis sisaldub finantsaruannete lisas 6, ei ole veel täielik ja usaldusväärne (vt ka punkt 4.31).

| 1.16. | Konsolideeritud aastaaruande lisas 6 on esitatud teave, mille liikmesriigid esitasid komisjonile 2009. aasta kohta 2010. aasta esimesel poolel. Komisjon kontrollis liikmesriikide andmeid kohapeal ja selgus, et andmete registreerimise ja aruandlussüsteemid ei ole kõigis liikmesriikides veel täiesti usaldusväärsed (vt ka vastused punktidele 1.34 ja 1.36). Komisjon kontrollib kõnealustes andmetes esinevaid vasturääkivusi ja esitab liikmesriikidele parandusettepanekud.

  Komisjon viitab ka vastusele, mille ta andis punktile 4.31. |
| --- | --- |

1.16.

Komisjon viitab ka vastusele, mille ta andis punktile 4.31.

| 1.17. | Sertifitseerimisasutuste töö läbivaatamise ja komisjoni sellekohase analüüsi alusel kordab kontrollikoda oma kahtlusi seoses liikmesriikide nõuete usaldusväärsusega põllumajanduse valdkonnas (Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi võlgnike register) (13) (vt ka punkt 3.54). |
| --- | --- |

1.17.

Sertifitseerimisasutuste töö läbivaatamise ja komisjoni sellekohase analüüsi alusel kordab kontrollikoda oma kahtlusi seoses liikmesriikide nõuete usaldusväärsusega põllumajanduse valdkonnas (Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi võlgnike register) (13) (vt ka punkt 3.54).

| 1.17. | Komisjon sai sertifitseerimisasutustelt (sõltumatud kutselised auditeerimisasutused) raamatupidamisarvestuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks usaldusväärset teavet võlgnike kohta. Komisjon on 2009. eelarveaastaga seoses välja pakkunud korrektsioonid 14,8 miljoni euro ulatuses, tuginedes oma hinnangule vigade kohta, mille sertifitseerimisasutused avastasid oma aruannetes. Avastatud finantsvigadega tegeletakse tavapärase raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Ehkki raamatupidamise aastaaruande lisadest selgub, et komisjoni talitused või liikmesriigid korrigeerivad tõenäoliselt hiljem mõningaid makseid, ei ole neis välja toodud, milliste summade ja kuluvaldkondade suhtes võidakse kohaldada täiendava kontrollimise ning raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlusi (14). |
| --- | --- |

1.18.

Ehkki raamatupidamise aastaaruande lisadest selgub, et komisjoni talitused või liikmesriigid korrigeerivad tõenäoliselt hiljem mõningaid makseid, ei ole neis välja toodud, milliste summade ja kuluvaldkondade suhtes võidakse kohaldada täiendava kontrollimise ning raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlusi (14).

| 1.18. | Finantsmääruse kohaselt võib komisjon kontrollida kõiki kulusid mitu aastat pärast kulu tegeliku tekkimise aastat. Raamatupidamisaruanne ei tohiks tähendada, et lähiaastatel tehtavate kontrollide tõttu on kõik asjaomased kulud veel heaks kiitmata. Vastasel juhul loetaks kõik eelarvelised kulud ajutiseks, kuni neid on tagantjärele kontrollitud või kuni on möödunud asjaomane aegumistähtaeg. Kui võimalike tagasimaksete summad on mõõdetavad, avaldatakse need konsolideeritud raamatupidamisaruande lisas 6.

  Põllumajanduse valdkonnas tehakse raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist käsitlev otsus ligikaudu kuus kuud pärast kõnealuse aruandeaasta lõppu ning komisjon teeb selle kaudu kindlaks kulude summa, mis hüvitatakse asjaomase aasta ELi eelarvest. See, et liikmesriigid võivad hiljem teha nõuetele vastavust käsitlevate otsuste kaudu finantskorrektsioone, ei sea raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist käsitleva otsuse rolli kahtluse alla. Raamatupidamisaruande lisas avaldatakse kulude summa, mida EL selliste nõuetele vastavust käsitlevate otsuste alusel tõenäoliselt ei rahasta. |
| --- | --- |

1.18.

Põllumajanduse valdkonnas tehakse raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist käsitlev otsus ligikaudu kuus kuud pärast kõnealuse aruandeaasta lõppu ning komisjon teeb selle kaudu kindlaks kulude summa, mis hüvitatakse asjaomase aasta ELi eelarvest. See, et liikmesriigid võivad hiljem teha nõuetele vastavust käsitlevate otsuste kaudu finantskorrektsioone, ei sea raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist käsitleva otsuse rolli kahtluse alla. Raamatupidamisaruande lisas avaldatakse kulude summa, mida EL selliste nõuetele vastavust käsitlevate otsuste alusel tõenäoliselt ei rahasta.

| 1.19. | Arvestades tagasinõudmis- ja finantskorrektsioonimehhanismide keerukust, neis käsitletavate elementide erinevust ja vajadust esitada teave läbipaistval ja ühtlustatud viisil (vt ka punktid 1.37–1.50), peaks komisjon täiustama oma finantsaruandluse juhiseid tulu kajastamise ja tingimuslike varade kohta, et kehtestada arvestus- ja andmete esitamise nõuded. |
| --- | --- |

1.19.

Arvestades tagasinõudmis- ja finantskorrektsioonimehhanismide keerukust, neis käsitletavate elementide erinevust ja vajadust esitada teave läbipaistval ja ühtlustatud viisil (vt ka punktid 1.37–1.50), peaks komisjon täiustama oma finantsaruandluse juhiseid tulu kajastamise ja tingimuslike varade kohta, et kehtestada arvestus- ja andmete esitamise nõuded.

| 1.19. | Komisjon järgib oma raamatupidamiseeskirjades, eeskätt eeskirjades 2, 4 ja 10, sätestatud avalikustamisnõudeid.

  Rahvusvahelistes standardites puuduvad üldised juhised sellise spetsiifilise, raamatupidamisega mitteseotud avalikustamise kohta. Sellest hoolimata on komisjon kontrollikoja märkusi arvesse võttes asjaomase teabe esitamist parandanud. |
| --- | --- |

1.19.

Rahvusvahelistes standardites puuduvad üldised juhised sellise spetsiifilise, raamatupidamisega mitteseotud avalikustamise kohta. Sellest hoolimata on komisjon kontrollikoja märkusi arvesse võttes asjaomase teabe esitamist parandanud.

Galileo varade üleandmine

| 1.20. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühise määrusega (15) anti 2008. aasta juulis kõik Galileo programmi raames loodud, arendatud või omandatud varad ametlikult liidu omandisse. Sõlmitud üleandmislepinguid ei ole aga veel täiel määral täidetud. Kõiki praeguseks kantud kulusid (ca 2 000 miljonit eurot) käsitletakse teadusuuringutega seotud kuludena. 2009. aasta bilanssi see ei mõjuta, kuid komisjon peaks jätkama jõupingutusi tagamaks, et kogu vajalik teave oleks varade üleandmise hetkel kättesaadav, et tagada varade mõjus kaitse. |
| --- | --- |

1.20.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühise määrusega (15) anti 2008. aasta juulis kõik Galileo programmi raames loodud, arendatud või omandatud varad ametlikult liidu omandisse. Sõlmitud üleandmislepinguid ei ole aga veel täiel määral täidetud. Kõiki praeguseks kantud kulusid (ca 2 000 miljonit eurot) käsitletakse teadusuuringutega seotud kuludena. 2009. aasta bilanssi see ei mõjuta, kuid komisjon peaks jätkama jõupingutusi tagamaks, et kogu vajalik teave oleks varade üleandmise hetkel kättesaadav, et tagada varade mõjus kaitse.

| 1.20. | Loodavate varade üleandmine ei alga kavakohaselt enne orbiidi kontrollimise etapi lõpetamist, mis peaks toimuma 2012. aastal. Komisjon teeb juba tihedat koostööd Euroopa Kosmoseagentuuriga (ESA), et tagada sujuva üleandmise kindlustamiseks kogu vajaliku raamatupidamisalase ja tehnilise teabe kättesaadavus varade üleandmise ajal. |
| --- | --- |

1.20.

Tehingute korrektsus ja süsteemide mõjusus

Kinnitava avalduse erihinnangute ülesehitus

| 1.21. | Kontrollikoda esitab erihinnangud 2. peatükis tulude kohta ja 3.–9. peatükis tegevuspõhisel eelarvestamisel põhinevate poliitikavaldkondade rühmade kohta (vt
  tabel 1.1
  ). Iga erihinnang sisaldab sissejuhatust, tehingute korrektsust ja süsteemide mõjusust puudutavaid leide ja järeldusi ning varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmeid. |
| --- | --- |

1.21.

Kontrollikoda esitab erihinnangud 2. peatükis tulude kohta ja 3.–9. peatükis tegevuspõhisel eelarvestamisel põhinevate poliitikavaldkondade rühmade kohta (vt
  tabel 1.1
  ). Iga erihinnang sisaldab sissejuhatust, tehingute korrektsust ja süsteemide mõjusust puudutavaid leide ja järeldusi ning varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmeid.

Tabel 1.1 –   Kulutuste jagunemine 2009. aastal aastaaruande peatükkide kaupa

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Jaod (J) ja jaotised (JT)
   (33)
  vastavad 2009. aasta eelarve liigendusele ja on rühmitatud kontrollikoja aastaaruande peatükkide kaupa | 2009. aastal tehtud masked
   (34)
   (35) |
| Aastaaruande peatükid |
| Põllumajandus ja loodusvarad | 56 318 |
| Põllumajandus ja maaelu areng (JT.05)
  Keskkond (JT.07)
  Kalandus ja merendus (JT.11)
  Tervise- ja tarbijakaitse (JT.17) | |
| Ühtekuuluvus | 35 467 |
| Tööhõive ja sotsiaalküsimused (JT.04)
  Regionaalpoliitika (JT.13) | |
| Teadusuuringud, energeetika ja transport | 7 966 |
| Teadusuuringud (JT.08)
  Energeetika ja transport (JT.06)
  Infoühiskond ja meedia (JT.09)
  Otsene teadustegevus (JT.10) | |
| Välisabi, areng ja laienemine | 6 596 |
| Välissuhted (JT.19)
  Areng ja suhted AKV riikidega (JT.21)
  Laienemine (JT.22)
  Humanitaarabi (JT.23) | |
| Haridus ja kodakondsus | 2 153 |
| Haridus ja kultuur (JT.15)
  Teabevahetus (JT.16)
  Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala (JT.18) | |
| Majandus- ja rahandusvaldkond | 732 |
| Majandus- ja rahandusvaldkond (JT.01)
  Ettevõtlus (JT.02)
  Konkurents (JT.03)
  Siseturg (JT.12)
  Kaubandus (JT.20) | |
| Halduskulud | 9 129 |
| Parlament (J. I)
  Nõukogu (J. II)
  Komisjon (J. III)
  Euroopa Kohus (J. IV)
  Kontrollikoda (J. V)
  Majandus- ja Sotsiaalkomitee (J. VI)
  Regioonide Komitee (J. VII)
  Euroopa Ombudsman (J. VIII)
  Euroopa Andmekaitseinspektor (J. IX) | |
| Kokku | 118 361 |

(miljonit eurot)

Jaod (J) ja jaotised (JT)
   (33)
  vastavad 2009. aasta eelarve liigendusele ja on rühmitatud kontrollikoja aastaaruande peatükkide kaupa

2009. aastal tehtud masked
   (34)
   (35)

Aastaaruande peatükid

Põllumajandus ja loodusvarad

56 318

Põllumajandus ja maaelu areng (JT.05)

Keskkond (JT.07)

Kalandus ja merendus (JT.11)

Tervise- ja tarbijakaitse (JT.17)

Ühtekuuluvus

35 467

Tööhõive ja sotsiaalküsimused (JT.04)

Regionaalpoliitika (JT.13)

Teadusuuringud, energeetika ja transport

7 966

Teadusuuringud (JT.08)

Energeetika ja transport (JT.06)

Infoühiskond ja meedia (JT.09)

Otsene teadustegevus (JT.10)

Välisabi, areng ja laienemine

6 596

Välissuhted (JT.19)

Areng ja suhted AKV riikidega (JT.21)

Laienemine (JT.22)

Humanitaarabi (JT.23)

Haridus ja kodakondsus

2 153

Haridus ja kultuur (JT.15)

Teabevahetus (JT.16)

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala (JT.18)

Majandus- ja rahandusvaldkond

732

Majandus- ja rahandusvaldkond (JT.01)

Ettevõtlus (JT.02)

Konkurents (JT.03)

Siseturg (JT.12)

Kaubandus (JT.20)

Halduskulud

9 129

Parlament (J. I)

Nõukogu (J. II)

Komisjon (J. III)

Euroopa Kohus (J. IV)

Kontrollikoda (J. V)

Majandus- ja Sotsiaalkomitee (J. VI)

Regioonide Komitee (J. VII)

Euroopa Ombudsman (J. VIII)

Euroopa Andmekaitseinspektor (J. IX)

Kokku

118 361

Eelarveaasta 2009 auditileiud

| 1.22. | Tulude (16) (117 285 miljonit eurot), kõigi poliitikavaldkondade rühmade kulukohustuste ning haldus- ja muude kulude (9 129 miljonit eurot) poliitikavaldkondade rühma maksete puhul on kontrollikoja hinnangul vigade finantsmõju kogusummadest alla 2 % (vt
  tabel 1.2
  ) ning järelevalve- ja kontrollisüsteemid mõjusad (vt ka punktid 2.33–2.38 ja 9.28–9.29). |
| --- | --- |

1.22.

Tulude (16) (117 285 miljonit eurot), kõigi poliitikavaldkondade rühmade kulukohustuste ning haldus- ja muude kulude (9 129 miljonit eurot) poliitikavaldkondade rühma maksete puhul on kontrollikoja hinnangul vigade finantsmõju kogusummadest alla 2 % (vt
  tabel 1.2
  ) ning järelevalve- ja kontrollisüsteemid mõjusad (vt ka punktid 2.33–2.38 ja 9.28–9.29).

| 1.23. | Põllumajanduse ja loodusvarade (56 318 miljonit eurot), teadusuuringute, energeetika ja transpordi (7 966 miljonit eurot), välisabi, arengukoostöö ja laienemise (6 596 miljonit eurot) ning hariduse ja kodakondsuse (2 153 miljonit eurot (17)) poliitikavaldkondade rühmade puhul on kontrollikoja hinnangul kõige tõenäolisem veamäär vahemikus 2–5 % tehtud maksetest, kuid ühtekuuluvuse poliitikavaldkondade rühma (tõendatud kulusid hüvitatud 23 081 miljoni euro väärtuses) kõige tõenäolisem veamäär on üle 5 % (vt punktid 3.70, 4.34, 5.45, 6.51 ja 7.18 ning
  tabel 1.2
  ). Nende poliitikavaldkondade rühmade (18) järelevalve- ja kontrollisüsteemid on kontrollikoja hinnangul osaliselt mõjusad (vt punktid 3.71–3.72, 4.36, 5.46–5.48, 6.52 ja 7.19). |
| --- | --- |

1.23.

Põllumajanduse ja loodusvarade (56 318 miljonit eurot), teadusuuringute, energeetika ja transpordi (7 966 miljonit eurot), välisabi, arengukoostöö ja laienemise (6 596 miljonit eurot) ning hariduse ja kodakondsuse (2 153 miljonit eurot (17)) poliitikavaldkondade rühmade puhul on kontrollikoja hinnangul kõige tõenäolisem veamäär vahemikus 2–5 % tehtud maksetest, kuid ühtekuuluvuse poliitikavaldkondade rühma (tõendatud kulusid hüvitatud 23 081 miljoni euro väärtuses) kõige tõenäolisem veamäär on üle 5 % (vt punktid 3.70, 4.34, 5.45, 6.51 ja 7.18 ning
  tabel 1.2
  ). Nende poliitikavaldkondade rühmade (18) järelevalve- ja kontrollisüsteemid on kontrollikoja hinnangul osaliselt mõjusad (vt punktid 3.71–3.72, 4.36, 5.46–5.48, 6.52 ja 7.19).

| 1.23. | Põllumajanduse ja loodusvarade puhul on komisjon seisukohal, et veamäär on kontrollikoja osutatud vahemiku alumises osas, kinnitades seega varasemate aastate tulemusi. Kontrollikoja tuvastatud ohud on komisjonile teada ja ta tegeleb nendega; seda tõendavad põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi iga-aastases tegevusaruandes esitatud reservatsioonid.

  Lisaks sellele tagab vastavuskontroll, et ELi eelarvega seotud ohtudega tegeletakse piisavalt. Hariduse ja kodakondsuse poliitikavaldkondade rühma kohta märgib komisjon, et raamatupidamiskontode sulgemisel on veamäär veidi üle 2 %.


  Eelmaksete kuhjumise vältimiseks oma bilansis tegi komisjon 2010. aasta mais finantsmääruse muutmise ettepaneku, et tagada ettemaksete ja vahemaksete õigeaegsem kontrollimine ning heakskiitmine.


  Teadusuuringute, energeetika ja transpordi poliitikavaldkondade rühma puhul tervitab komisjon positiivset suundumust kontrollikoja täheldatud vigade arvu vähenemises. See tulemus on kooskõlas komisjoni enda leidudega.


  Välisabi, arengukoostööd ja laienemist hõlmava poliitikavaldkondade rühma puhul tervitab komisjon selliste tehingute sageduse suurenemist võrreldes 2008. ja 2007. aasta andmetega, mis kontrollikoja hinnangu kohaselt on täiesti korrektsed (83 %).


  Ühtekuuluvuse valdkonnas täheldati veamäära olulist vähenemist võrreldes eelmiste aastatega. Nagu kontrollikoja aruande lisas 4.1 märgiti, vähenes vigade sagedus ka eelmisel kolmel aastal – kontrollikoja 2007. aasta aruandes nimetatud 54 protsendilt 36 protsendile käesoleval aastal (vt ka vastused punktidele 1.26 ja 4.34). |
| --- | --- |

1.23.

Lisaks sellele tagab vastavuskontroll, et ELi eelarvega seotud ohtudega tegeletakse piisavalt. Hariduse ja kodakondsuse poliitikavaldkondade rühma kohta märgib komisjon, et raamatupidamiskontode sulgemisel on veamäär veidi üle 2 %.

Eelmaksete kuhjumise vältimiseks oma bilansis tegi komisjon 2010. aasta mais finantsmääruse muutmise ettepaneku, et tagada ettemaksete ja vahemaksete õigeaegsem kontrollimine ning heakskiitmine.

Teadusuuringute, energeetika ja transpordi poliitikavaldkondade rühma puhul tervitab komisjon positiivset suundumust kontrollikoja täheldatud vigade arvu vähenemises. See tulemus on kooskõlas komisjoni enda leidudega.

Välisabi, arengukoostööd ja laienemist hõlmava poliitikavaldkondade rühma puhul tervitab komisjon selliste tehingute sageduse suurenemist võrreldes 2008. ja 2007. aasta andmetega, mis kontrollikoja hinnangu kohaselt on täiesti korrektsed (83 %).

Ühtekuuluvuse valdkonnas täheldati veamäära olulist vähenemist võrreldes eelmiste aastatega. Nagu kontrollikoja aruande lisas 4.1 märgiti, vähenes vigade sagedus ka eelmisel kolmel aastal – kontrollikoja 2007. aasta aruandes nimetatud 54 protsendilt 36 protsendile käesoleval aastal (vt ka vastused punktidele 1.26 ja 4.34).

| 1.24. | Majandus- ja rahandusküsimuste poliitikavaldkondade rühma (732 miljonit eurot) kõige tõenäolisem veamäär on kontrollikoja hinnangul alla 2 % kogumaksetest (vt punkt 8.30 ja
  tabel 1.2
  ) ning järelevalve- ja kontrollisüsteemid osaliselt mõjusad (vt punkt 8.31). |
| --- | --- |

1.24.

Majandus- ja rahandusküsimuste poliitikavaldkondade rühma (732 miljonit eurot) kõige tõenäolisem veamäär on kontrollikoja hinnangul alla 2 % kogumaksetest (vt punkt 8.30 ja
  tabel 1.2
  ) ning järelevalve- ja kontrollisüsteemid osaliselt mõjusad (vt punkt 8.31).

| 1.25. | Kontrollikoja hinnangul on maksed tervikuna oluliselt vigadest mõjutatud (kontrollikoja hinnanguline kõige tõenäolisem veamäär on vahemikus 2–5 %) ning maksete järelevalve- ja kontrollisüsteemid üldiselt osaliselt mõjusad. |
| --- | --- |

1.25.

Kontrollikoja hinnangul on maksed tervikuna oluliselt vigadest mõjutatud (kontrollikoja hinnanguline kõige tõenäolisem veamäär on vahemikus 2–5 %) ning maksete järelevalve- ja kontrollisüsteemid üldiselt osaliselt mõjusad.

| 1.25. | Komisjon tervitab seda üldhinnangut. Ta märgib, et kõigi peatükkide kohta arvutatud üldine veamäär on viimastel aastatel, sealhulgas 2009. aastal, oluliselt vähenenud. Komisjon jätkab oma püüdlusi, et vähendada vigadest mõjutatud tehingute arvu. |
| --- | --- |

1.25.

Tabel 1.2 –   Kokkuvõte 2009. aasta leidudest tehingute korrektsuse kohta

| Erihinnangud | Tulud või tegevuskulud

  (miljonit eurot) | Aastaaruande punktid | Järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimine | Veamäära vahemik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tulud | 117 285 | 2.33-2.34 | | |
| Põllumajandus ja loodusvarad | 56 318 | 3.71-3.73 | | |
| Ühtekuuluvus | 35 467 | 4.34-4.36 | (36) | (37) |
| Teadusuuringud, energeetika ja transport | 7 966 | 5.45-5.46 | | |
| Välisabi, areng ja laienemine | 6 596 | 6.51-6.52 | | |
| Haridus ja kodakondsus | 2 153 | 7.18-7.19 | (38) | |
| Majandus- ja rahandusvaldkond | 732 | 8.30-8.31 | | |
| Haldus- ja muud kulud | 9 129 | 9.28-9.29 | | |
| Eeltoodud tabelis esitatakse vastavates peatükkides ära toodud järelevalve- ja kontrollisüsteemide üldhinnangute kokkuvõte ja antakse ülevaade kontrollikoja substantiivse kontrollimise tulemustest. Tabelis tuuakse välja põhielemendid, kuid selles pole võimalik esitada kõiki asjakohaseid üksikasju (eelkõige järelevalve- ja kontrollisüsteemide puudusi ja vealiike). Üksikasjadega saab tutvuda aruande osas, kus käsitletakse kontrollikoja auditi lähenemisviisi aluseks olevat metoodikat (vt
  lisa 1.1
  , punktid 3–18).

  Selgitus:

  Järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimine | Mõjus |
| | Osaliselt mõjus () |
| | Ei ole mõjus |

Erihinnangud

Tulud või tegevuskulud

(miljonit eurot)

Aastaaruande punktid

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimine

Veamäära vahemik

Tulud

117 285

2.33-2.34

Põllumajandus ja loodusvarad

56 318

3.71-3.73

Ühtekuuluvus

35 467

4.34-4.36

(36)

(37)

Teadusuuringud, energeetika ja transport

7 966

5.45-5.46

Välisabi, areng ja laienemine

6 596

6.51-6.52

Haridus ja kodakondsus

2 153

7.18-7.19

(38)

Majandus- ja rahandusvaldkond

732

8.30-8.31

Haldus- ja muud kulud

9 129

9.28-9.29

Eeltoodud tabelis esitatakse vastavates peatükkides ära toodud järelevalve- ja kontrollisüsteemide üldhinnangute kokkuvõte ja antakse ülevaade kontrollikoja substantiivse kontrollimise tulemustest. Tabelis tuuakse välja põhielemendid, kuid selles pole võimalik esitada kõiki asjakohaseid üksikasju (eelkõige järelevalve- ja kontrollisüsteemide puudusi ja vealiike). Üksikasjadega saab tutvuda aruande osas, kus käsitletakse kontrollikoja auditi lähenemisviisi aluseks olevat metoodikat (vt
  lisa 1.1
  , punktid 3–18).

Selgitus:

Järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimine

Mõjus

Osaliselt mõjus ()

Ei ole mõjus

Veamäära vahemik ()

| | Alla 2 % (allpool olulisuse läve) |
| --- | --- |
| | Vahemikus 2–5 % |
| | Üle 5 % |

Alla 2 % (allpool olulisuse läve)

Vahemikus 2–5 %

Üle 5 %

Võrdlus eelmiste aastate tulemustega

| 1.26. | Kontrollikoja auditi tulemused näitavad, et võrreldes 2008. aastaga on kontrollikoja hinnanguline kõige tõenäolisem veamäär põllumajanduse ja loodusvarade poliitikavaldkondade rühma maksete puhul kasvanud (19) ning ühtekuuluvuse poliitikavaldkondade rühma maksete puhul oluliselt alanenud (20). Kokkuvõttes kinnitab see kontrollikoja hinnangulise kõige tõenäolisema veamäära jätkuvat alanemist viimastel aastatel maksete puhul tervikuna. |
| --- | --- |

1.26.

Kontrollikoja auditi tulemused näitavad, et võrreldes 2008. aastaga on kontrollikoja hinnanguline kõige tõenäolisem veamäär põllumajanduse ja loodusvarade poliitikavaldkondade rühma maksete puhul kasvanud (19) ning ühtekuuluvuse poliitikavaldkondade rühma maksete puhul oluliselt alanenud (20). Kokkuvõttes kinnitab see kontrollikoja hinnangulise kõige tõenäolisema veamäära jätkuvat alanemist viimastel aastatel maksete puhul tervikuna.

| 1.26. | Komisjon tervitab kontrollikoja positiivset hinnangut üldise olukorra paranemisele aastate jooksul. Veamäära suur vähenemine ühtekuuluvuse valdkonnas 2009. aastal ületab väikest suurenemist põllumajanduse valdkonnas ja üldine olukord on sellest tulenevalt palju parem.

  Põllumajanduse ja loodusvarade puhul leiab komisjon, et veamäär kõigub jätkuvalt 2 % ümber. Ühtekuuluvuse valdkonnas tundub, et vea alampiiri vähenemine 11 protsendilt 3 protsendile kinnitab ajavahemiku 2007–2013 õigusraamistikus tugevdatud kontrollisätete tõhusust ning komisjoni järelevalvefunktsiooni, sealhulgas maksete peatamise ja finantskorrektsioonide menetluste tugevdamisele suunatud komisjoni 2008. aasta tegevuskava esimest mõju. Maksete peatamine võib viidata kompromissile eelarve täielikul täitmisel.


  Komisjon jätkab oma püüdlusi, et tagada veamäära edasine vähenemine. |
| --- | --- |

1.26.

Põllumajanduse ja loodusvarade puhul leiab komisjon, et veamäär kõigub jätkuvalt 2 % ümber. Ühtekuuluvuse valdkonnas tundub, et vea alampiiri vähenemine 11 protsendilt 3 protsendile kinnitab ajavahemiku 2007–2013 õigusraamistikus tugevdatud kontrollisätete tõhusust ning komisjoni järelevalvefunktsiooni, sealhulgas maksete peatamise ja finantskorrektsioonide menetluste tugevdamisele suunatud komisjoni 2008. aasta tegevuskava esimest mõju. Maksete peatamine võib viidata kompromissile eelarve täielikul täitmisel.

Komisjon jätkab oma püüdlusi, et tagada veamäära edasine vähenemine.

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus

Aasta tegevusaruanded ja peadirektorite avaldused

| 1.27. | Kõik peadirektorid teatasid oma aasta tegevusaruandes, et nad on saanud piisava kindluse selle kohta, et neile eraldatud ressursse kasutati selleks ettenähtud eesmärkidel ning nende kehtestatud sisekontrollid tagasid tehingute korrektsuse. 2009. aastal avalduse esitanud peamistest peadirektoraatidest ja talitustest oli siiski 13 esitanud ühe või enama reservatsiooni, mis suuremalt jaolt viitavad alustehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvatele puudustele (21). |
| --- | --- |

1.27.

Kõik peadirektorid teatasid oma aasta tegevusaruandes, et nad on saanud piisava kindluse selle kohta, et neile eraldatud ressursse kasutati selleks ettenähtud eesmärkidel ning nende kehtestatud sisekontrollid tagasid tehingute korrektsuse. 2009. aastal avalduse esitanud peamistest peadirektoraatidest ja talitustest oli siiski 13 esitanud ühe või enama reservatsiooni, mis suuremalt jaolt viitavad alustehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvatele puudustele (21).

| 1.28. | Kontrollikoda leidis, et peadirektorite avaldused ja aasta tegevusaruanded annavad finantsjuhtimisele õiglase hinnangu üksnes seoses tulude valdkonna tehingute korrektsusega ning järgmiste poliitikavaldkondade rühmadega: ühtekuuluvus; teadusuuringud, energeetika ja transport; haridus ja kodakondsus; majandus- ja rahandusküsimused ning haldus- ja muud kulud (vt punktid 2.32, 4.33, 5.44, 7.17, 8.29 ja 9.11). Välisabi, arengukoostöö ja laienemise poliitikavaldkondade rühmale andsid humanitaarabi, laienemise ja välistegevuse peadirektoraadid õiglase hinnangu (vt punkt 6.49); koostöötalituse EuropeAid peadirektoraat andis aga tehingute korrektsusega seotud finantsjuhtimisele ainult osaliselt õiglase hinnangu (vt punkt 6.50). Põllumajanduse ja loodusvarade poliitikavaldkondade rühma puhul leidis kontrollikoda, et peadirektorite avaldused ja aasta tegevusaruanded annavad tehingute korrektsust puudutavale finantsjuhtimisele ainult osaliselt õiglase hinnangu (vt punktid 3.66–3.69). |
| --- | --- |

1.28.

Kontrollikoda leidis, et peadirektorite avaldused ja aasta tegevusaruanded annavad finantsjuhtimisele õiglase hinnangu üksnes seoses tulude valdkonna tehingute korrektsusega ning järgmiste poliitikavaldkondade rühmadega: ühtekuuluvus; teadusuuringud, energeetika ja transport; haridus ja kodakondsus; majandus- ja rahandusküsimused ning haldus- ja muud kulud (vt punktid 2.32, 4.33, 5.44, 7.17, 8.29 ja 9.11). Välisabi, arengukoostöö ja laienemise poliitikavaldkondade rühmale andsid humanitaarabi, laienemise ja välistegevuse peadirektoraadid õiglase hinnangu (vt punkt 6.49); koostöötalituse EuropeAid peadirektoraat andis aga tehingute korrektsusega seotud finantsjuhtimisele ainult osaliselt õiglase hinnangu (vt punkt 6.50). Põllumajanduse ja loodusvarade poliitikavaldkondade rühma puhul leidis kontrollikoda, et peadirektorite avaldused ja aasta tegevusaruanded annavad tehingute korrektsust puudutavale finantsjuhtimisele ainult osaliselt õiglase hinnangu (vt punktid 3.66–3.69).

| 1.28. | Komisjon väljendab heameelt oma talituste iga-aastaste tegevusaruannete kvaliteedile antud hinnangu paranemise üle.

  Samal ajal kui kontrollikoda avaldab igal aastal auditi järeldusotsuse raamatupidamiskontode aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, keskendub peadirektori arvamus sellele, kas raha on kasutatud ettenähtud eesmärgil, võttes arvesse kontrolli mitmeaastast kestust ning selle tõhusust vigade avastamisel ja parandamisel. Peadirektorid esitavad juhtkonna arvamuse, mis põhineb teabel, mis hõlmab komisjoni auditeid, kontrollikoja aruandeid ja tähelepanekuid ning vajaduse korral liikmesriikide kontrollide tulemusi.


  Vt ka komisjoni vastused sektoreid käsitlevates peatükkides. |
| --- | --- |

1.28.

Samal ajal kui kontrollikoda avaldab igal aastal auditi järeldusotsuse raamatupidamiskontode aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, keskendub peadirektori arvamus sellele, kas raha on kasutatud ettenähtud eesmärgil, võttes arvesse kontrolli mitmeaastast kestust ning selle tõhusust vigade avastamisel ja parandamisel. Peadirektorid esitavad juhtkonna arvamuse, mis põhineb teabel, mis hõlmab komisjoni auditeid, kontrollikoja aruandeid ja tähelepanekuid ning vajaduse korral liikmesriikide kontrollide tulemusi.

Vt ka komisjoni vastused sektoreid käsitlevates peatükkides.

Komisjoni koondaruanne

| 1.29. | Koondaruande vastuvõtmisega võtab komisjon poliitilise vastutuse (22) peadirektorite poolt teostatava Euroopa Liidu eelarve täitmise rakendamise eest (23). Kõnealune koondaruanne on esimene, mis võeti vastu praeguse komisjoni volituste ajal. Komisjon tõdeb, et „selleks et tagada tehingute seaduslikkus ja korrektsus ning saada selle alusel märkusteta kinnitav avaldus”, jätkas komisjon 2009. aastal kontrollimehhanismide tõhustamist, saavutades selles positiivseid tulemusi. |
| --- | --- |

1.29.

Koondaruande vastuvõtmisega võtab komisjon poliitilise vastutuse (22) peadirektorite poolt teostatava Euroopa Liidu eelarve täitmise rakendamise eest (23). Kõnealune koondaruanne on esimene, mis võeti vastu praeguse komisjoni volituste ajal. Komisjon tõdeb, et „selleks et tagada tehingute seaduslikkus ja korrektsus ning saada selle alusel märkusteta kinnitav avaldus”, jätkas komisjon 2009. aastal kontrollimehhanismide tõhustamist, saavutades selles positiivseid tulemusi.

| 1.30. | Komisjon tunnistab, et teatavaid valdkondi on vaja täiustada, ja pakub probleemide lahendamiseks välja muu hulgas järgmised meetmed:






  — | rahastamiskavade ülesehituse edasine täiustamine, et tugevdada haldus- ja kontrollimehhanisme; |
| --- | --- | --- |

1.30.

Komisjon tunnistab, et teatavaid valdkondi on vaja täiustada, ja pakub probleemide lahendamiseks välja muu hulgas järgmised meetmed:

—

rahastamiskavade ülesehituse edasine täiustamine, et tugevdada haldus- ja kontrollimehhanisme;

| — | toetuskavade täiendav lihtsustamine, mis ei takistaks poliitikaeesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

—

toetuskavade täiendav lihtsustamine, mis ei takistaks poliitikaeesmärkide saavutamist;

| — | asjakohaste võrdlusarvude kehtestamine komisjoni riskijuhtimise hindamiseks (aktsepteeritavad riskimäärad), milles on täielikult arvestatud kontrollidega seotud kulusid ja neist saadavat kasu; |
| --- | --- |

—

asjakohaste võrdlusarvude kehtestamine komisjoni riskijuhtimise hindamiseks (aktsepteeritavad riskimäärad), milles on täielikult arvestatud kontrollidega seotud kulusid ja neist saadavat kasu;

| — | aastakokkuvõtete tähelepanelik jälgimine, et neil oleks kinnitava avalduse saamisel senisest suurem roll; |
| --- | --- |

—

aastakokkuvõtete tähelepanelik jälgimine, et neil oleks kinnitava avalduse saamisel senisest suurem roll;

| — | iga-aastaste tegevusaruannete edasine täiustamine, kuna tegevusaruanded on komisjoni kõrgema juhtkonna jaoks peamine vahend, mille kaudu antakse aru volinike kolleegiumile, ning on peamiseks aluseks kinnitava avalduse andmisel. |
| --- | --- |

—

iga-aastaste tegevusaruannete edasine täiustamine, kuna tegevusaruanded on komisjoni kõrgema juhtkonna jaoks peamine vahend, mille kaudu antakse aru volinike kolleegiumile, ning on peamiseks aluseks kinnitava avalduse andmisel.

| 1.31. | Järgmised kontrollikoja poolt varem täheldatud probleemid on jäänud lahenduseta: |
| --- | --- |

1.31.

Järgmised kontrollikoja poolt varem täheldatud probleemid on jäänud lahenduseta:

1.31.

| — | mitmes valdkonnas tuleks reservatsioonide ulatust või katvust laiendada (vt punktid 3.67–3.68, 6.50 ning
  lisa 3.3
  ja
  lisa 6.3
  ) (24); |
| --- | --- |

—

mitmes valdkonnas tuleks reservatsioonide ulatust või katvust laiendada (vt punktid 3.67–3.68, 6.50 ning
  lisa 3.3
  ja
  lisa 6.3
  ) (24);

| — | Komisjoni kohustus (finantsmääruse artikli 28a alusel) on seada sisse kulutõhusad kontrollisüsteemid, st süsteemid, mille raames „toimub õige kontroll õigel ajal”. Iga-aastaste tegevusaruannete kinnitavates avaldustes võetakse arvesse selliste süsteemide suutlikkust avastada ja parandada programmi kestel vigu, et vähendada avastamata jääkviga programmitöö perioodi lõpus. Nagu märgiti regionaalpoliitika peadirektori 2009. aasta tegevusaruandes, näitas ERFi programmitöö perioodi 1994–1999 analüüs, et avastamata vigade oht on oluliselt vähenenud.

  Komisjon on väljendanud rahulolu, et volitatud eelarvevahendite käsutajate koostatud tegevuskavad on puuduste kõrvaldamiseks ja tuvastatud ohtude vähendamiseks piisavad.


  Põllumajanduse valdkonnaga seoses leiab komisjon, et põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektori 2009. aasta tegevusaruandes 2. telje alla kuuluvate maaelu arengu meetmete ning Bulgaaria ja Rumeenia ühtsete haldus- ja kontrollisüsteemidega seoses esitatud reservatsioonid on ammendavad ja et nende võimalikku mõju on asjakohaselt kajastatud nimetatud aruande punktides 3.2.1 ja 3.2.2. Kreeka puhul õigustasid eelmistel aastatel esitatud reservatsiooni asjaolud, mis võivad kahjustada komisjoni mainet ja mis tulenesid ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi ebapiisavast rakendamisest Kreekas, mitte puudustest tulenevast finantsriskist ELi eelarvele, mis on alati olnud kaetud Kreekale vastavuskontrolli abil määratud finantskorrektsioonidega. Reservatsiooni tühistamine oli täiesti õigustatud, kuna Kreeka täitis oma tegevuskava, mis nägi ette puuduste kõrvaldamise 2008. aasta lõpuks, ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi tõhusat toimimist kontrollitakse järjepidevalt.


  Välisabi, arengukoostöö ja laienemise valdkondade puhul tervitab komisjon kontrollikoja kinnitust, et kõik sellesse poliitikavaldkondade rühma kuuluvad peadirektoraadid on parandanud oma iga-aastastes tegevusaruannetes esitatud andmete täpsust (vt punkt 6.51).


  Komisjon leiab, et peadirektorid esitasid oma 2009. aasta tegevusaruannetes reservatsioonid või jätsid need esitamata kooskõlas komisjoni sisesuunistega, ning reservatsioonides käsitleti nõuetekohaselt programmide loomupäraseid riske. |
| --- | --- |

—

Komisjon on väljendanud rahulolu, et volitatud eelarvevahendite käsutajate koostatud tegevuskavad on puuduste kõrvaldamiseks ja tuvastatud ohtude vähendamiseks piisavad.

Põllumajanduse valdkonnaga seoses leiab komisjon, et põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektori 2009. aasta tegevusaruandes 2. telje alla kuuluvate maaelu arengu meetmete ning Bulgaaria ja Rumeenia ühtsete haldus- ja kontrollisüsteemidega seoses esitatud reservatsioonid on ammendavad ja et nende võimalikku mõju on asjakohaselt kajastatud nimetatud aruande punktides 3.2.1 ja 3.2.2. Kreeka puhul õigustasid eelmistel aastatel esitatud reservatsiooni asjaolud, mis võivad kahjustada komisjoni mainet ja mis tulenesid ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi ebapiisavast rakendamisest Kreekas, mitte puudustest tulenevast finantsriskist ELi eelarvele, mis on alati olnud kaetud Kreekale vastavuskontrolli abil määratud finantskorrektsioonidega. Reservatsiooni tühistamine oli täiesti õigustatud, kuna Kreeka täitis oma tegevuskava, mis nägi ette puuduste kõrvaldamise 2008. aasta lõpuks, ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi tõhusat toimimist kontrollitakse järjepidevalt.

Välisabi, arengukoostöö ja laienemise valdkondade puhul tervitab komisjon kontrollikoja kinnitust, et kõik sellesse poliitikavaldkondade rühma kuuluvad peadirektoraadid on parandanud oma iga-aastastes tegevusaruannetes esitatud andmete täpsust (vt punkt 6.51).

Komisjon leiab, et peadirektorid esitasid oma 2009. aasta tegevusaruannetes reservatsioonid või jätsid need esitamata kooskõlas komisjoni sisesuunistega, ning reservatsioonides käsitleti nõuetekohaselt programmide loomupäraseid riske.

| — | liikmesriikide andmed tagasimaksenõuete ja tühistamiste kohta puuduvad täielikult või osaliselt (vt punktid 1.16, 3.54 ja 4.31) (25); |
| --- | --- |

—

liikmesriikide andmed tagasimaksenõuete ja tühistamiste kohta puuduvad täielikult või osaliselt (vt punktid 1.16, 3.54 ja 4.31) (25);

| — | Põllumajanduse kohta vt vastus punktile 1.17.

  Ühtekuuluvuse kohta vt vastused punktile 1.16. |
| --- | --- |

—

Ühtekuuluvuse kohta vt vastused punktile 1.16.

| — | finantskorrektsioonimehhanismid ei ole veel täiel määral mõjusad (vt punktid 1.37–1.50) (26). |
| --- | --- |

—

finantskorrektsioonimehhanismid ei ole veel täiel määral mõjusad (vt punktid 1.37–1.50) (26).

| — | Vt vastused punktidele 1.38–1.50. |
| --- | --- |

—

Tagasinõude- ja parandusmehhanismid

Sissejuhatus

| 1.32. | ELi eelarve täitmisel peab komisjon tagama mõjusa ja tõhusa sisekontrolli, et saavutada järgmised eesmärgid: aruandluse usaldusväärsus, varade ja teabe säilivuse tagamine, pettuste ja rikkumiste ennetamine ja tuvastamine ning tehingute korrektsusega seotud riskide haldamine, võttes arvesse programmide mitmeaastast iseloomu ja asjaomaste maksete laadi (27). |
| --- | --- |

1.32.

ELi eelarve täitmisel peab komisjon tagama mõjusa ja tõhusa sisekontrolli, et saavutada järgmised eesmärgid: aruandluse usaldusväärsus, varade ja teabe säilivuse tagamine, pettuste ja rikkumiste ennetamine ja tuvastamine ning tehingute korrektsusega seotud riskide haldamine, võttes arvesse programmide mitmeaastast iseloomu ja asjaomaste maksete laadi (27).

| 1.32. | Komisjon peab tagama tõhusa ja mõjusa sisekontrolli ning leiab, et nii tagasimaksed kui ka finantskorrektsioonid aitavad kaitsta liidu finantshuve (vt vastus punktile 1.50). |
| --- | --- |

1.32.

| 1.33. | Komisjonil on lõppvastutus selle tagamisel, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid annavad piisava kindluse selle kohta, et vigu raamatupidamisaruannete aluseks olevates tehingutes ennetatakse või need tuvastatakse ja korrigeeritakse. Samuti on komisjoni ülesanne tagada, et komisjoni enda juhtkonnale, sidusrühmadele ja välisaudiitoritele on kättesaadav usaldusväärne teave. |
| --- | --- |

1.33.

Komisjonil on lõppvastutus selle tagamisel, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid annavad piisava kindluse selle kohta, et vigu raamatupidamisaruannete aluseks olevates tehingutes ennetatakse või need tuvastatakse ja korrigeeritakse. Samuti on komisjoni ülesanne tagada, et komisjoni enda juhtkonnale, sidusrühmadele ja välisaudiitoritele on kättesaadav usaldusväärne teave.

| 1.34. | Valesti makstud summad nõutakse tagasi (28). Tegelikkuses: |
| --- | --- |

1.34.

Valesti makstud summad nõutakse tagasi (28). Tegelikkuses:

1.34.

| — | saab komisjon toetusesaajatelt maksed tagasi nõuda ainult neil juhtudel, mil ta haldab kulusid otse (nt suurema osa teadusuuringute, energeetika ja transpordi poliitikavaldkondade rühma kulude puhul). |
| --- | --- |

—

saab komisjon toetusesaajatelt maksed tagasi nõuda ainult neil juhtudel, mil ta haldab kulusid otse (nt suurema osa teadusuuringute, energeetika ja transpordi poliitikavaldkondade rühma kulude puhul).

| — | kulude puhul, mida hallatakse koostöös liikmesriikidega (nt suurem osa põllumajanduse ja loodusvarade ning ühtekuuluvuse poliitikavaldkondade rühmade kuludest), detsentraliseeritult (nt laienemise valdkond) või kaudselt tsentraliseeritud halduse abil (nt hariduse ja kodakondsuse poliitikavaldkondade rühm), on vastutus valesti makstud summade tagasinõudmise eest delegeeritud liikmesriikidele või kolmandatele riikidele. Ühiselt hallatavate kulude puhul (nt humanitaarabi valdkond) sätestatakse korrektsioonimehhanismid rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingutes. Juhtudel, kui ELi kuluprogrammide eeskirju on valesti kohaldatud, võib siiski ka komisjon finantskorrektsioone teha (vt punkt 1.40). |
| --- | --- |

—

kulude puhul, mida hallatakse koostöös liikmesriikidega (nt suurem osa põllumajanduse ja loodusvarade ning ühtekuuluvuse poliitikavaldkondade rühmade kuludest), detsentraliseeritult (nt laienemise valdkond) või kaudselt tsentraliseeritud halduse abil (nt hariduse ja kodakondsuse poliitikavaldkondade rühm), on vastutus valesti makstud summade tagasinõudmise eest delegeeritud liikmesriikidele või kolmandatele riikidele. Ühiselt hallatavate kulude puhul (nt humanitaarabi valdkond) sätestatakse korrektsioonimehhanismid rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingutes. Juhtudel, kui ELi kuluprogrammide eeskirju on valesti kohaldatud, võib siiski ka komisjon finantskorrektsioone teha (vt punkt 1.40).

| — | Komisjon on teinud suuri jõupingutusi, et parandada tagasimakseid ning liikmesriikide poolt ühtekuuluvusprogrammidesse ülekantud tühistatud toetusi käsitlevate andmete kvaliteeti, kontrollides andmeid ning tehes finantskorrektsioonide registreerimise ja aruandlussüsteemide kohapealseid auditeid liikmesriikides. Aastatel 2008 ja 2009 kontrollis komisjon süsteeme 19 liikmesriigis. Üldiselt ei ole nende süsteemide toimimine kõigis liikmesriikides veel täiesti usaldusväärne, kuid tõendid viitavad sellele, et süsteemide kvaliteet paraneb ja eelmiste aastatega võrreldes võib täheldada teatavaid edusamme. Komisjon on sõnastanud asjakohased soovitused ja tagab nende soovituste järgimise kontrolli. Ta tagab, et ajavahemiku 2000–2006 programmide lõpetamisel on teave täielik.

  Ajavahemiku 2007–2013 jaoks on olemas tagasimaksete aruande esitamise tüüpmenetlus ja komisjon eeldab, et see aruandlusmenetlus parandab veelgi tema käsutuses oleva teabe kvaliteeti. Samuti nõutakse liikmesriikidelt ELi audititest tulenevate finantskorrektsioonide eristamist. |
| --- | --- |

—

Ajavahemiku 2007–2013 jaoks on olemas tagasimaksete aruande esitamise tüüpmenetlus ja komisjon eeldab, et see aruandlusmenetlus parandab veelgi tema käsutuses oleva teabe kvaliteeti. Samuti nõutakse liikmesriikidelt ELi audititest tulenevate finantskorrektsioonide eristamist.

| 1.35. | Kontrollikoja audit on mitmel aastal keskendunud sellele, kuidas komisjon oma järelevalvefunktsiooni täidab ning mainitud korrektsioonimehhanisme rakendab. Samuti on kontrollikoda uurinud, mil määral esitavad riiklikud ametiasutused ja rahvusvahelised organisatsioonid komisjonile tehtud finantskorrektsioonide ja tagasimaksenõuete kohta paikapidavat teavet. |
| --- | --- |

1.35.

Kontrollikoja audit on mitmel aastal keskendunud sellele, kuidas komisjon oma järelevalvefunktsiooni täidab ning mainitud korrektsioonimehhanisme rakendab. Samuti on kontrollikoda uurinud, mil määral esitavad riiklikud ametiasutused ja rahvusvahelised organisatsioonid komisjonile tehtud finantskorrektsioonide ja tagasimaksenõuete kohta paikapidavat teavet.

| 1.36. | Kontrollikoda on korduvalt märkinud, et andmed selle kohta, mil määral saab järelevalve- ja kontrollisüsteemide abil korrektsioone teha, on liikmesriikide tasemel paranenud, kuid ei ole veel usaldusväärsed ja täielikud, eriti ühtekuuluvuse valdkonnas (29). Komisjon esitab siiski oma tegevuse kohta usaldusväärseid andmeid. Alates 2005. aasta eelarvele heakskiidu andmise menetlusest on Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ja liikmesriike üles kutsunud tegema vajalikke täiendusi olemasoleva teabe täielikkuse ja täpsuse tagamiseks, eesmärgiga esitada usaldusväärset tõendusmaterjali, mille põhjal kontrollikoda saaks hinnata ELi kulutuste mitmeaastaste korrektsioonimehhanismide mõjusust. |
| --- | --- |

1.36.

Kontrollikoda on korduvalt märkinud, et andmed selle kohta, mil määral saab järelevalve- ja kontrollisüsteemide abil korrektsioone teha, on liikmesriikide tasemel paranenud, kuid ei ole veel usaldusväärsed ja täielikud, eriti ühtekuuluvuse valdkonnas (29). Komisjon esitab siiski oma tegevuse kohta usaldusväärseid andmeid. Alates 2005. aasta eelarvele heakskiidu andmise menetlusest on Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ja liikmesriike üles kutsunud tegema vajalikke täiendusi olemasoleva teabe täielikkuse ja täpsuse tagamiseks, eesmärgiga esitada usaldusväärset tõendusmaterjali, mille põhjal kontrollikoda saaks hinnata ELi kulutuste mitmeaastaste korrektsioonimehhanismide mõjusust.

| 1.36. | Kontrollikoda on oma 2005. aasta aruandest alates tunnistanud konsolideeritud raamatupidamisaruannete lisades tagasimaksete kohta avaldatud teabe kvaliteedi ja ulatuse järkjärgulist paranemist. Komisjon on sisse seadnud enda kontrollitegevusel põhinevate finantskorrektsioonide kohta usaldusväärsete andmete esitamise korra, nagu kontrollikoda märkis oma 2008. aasta aruandes (punkt 1.16).

  Ühtekuuluvuse valdkonnas ja liikmesriikide poolt pärast nende kontrolli- ja audititegevust tehtud finantskorrektsioonide puhul sõltub komisjon liikmesriikide esitatud teabe kvaliteedist.


  Komisjon on teinud viimastel aastatel märkimisväärseid jõupingutusi, et parandada tagasimaksete ning liikmesriikide poolt ühtekuuluvusprogrammidesse ülekantud tühistatud toetusi käsitlevate andmete kvaliteeti. Ta on nõudnud, et liikmesriigid esitaksid tühistatud toetuste ja tagasimaksete kohta kumulatiivseid ja aastaandmeid, kuigi see läheb õigusnormidest kaugemale. Samuti on ta suhteliselt heade tulemustega kontrollinud kohapeal liikmesriikide korrektsioonide registreerimise ja aruandlussüsteeme. Täiustamisvajaduse kindlakstegemise korral on komisjon sõnastanud asjakohased soovitused ja tagab nende soovituste järgimise kontrolli. |
| --- | --- |

1.36.

Ühtekuuluvuse valdkonnas ja liikmesriikide poolt pärast nende kontrolli- ja audititegevust tehtud finantskorrektsioonide puhul sõltub komisjon liikmesriikide esitatud teabe kvaliteedist.

Komisjon on teinud viimastel aastatel märkimisväärseid jõupingutusi, et parandada tagasimaksete ning liikmesriikide poolt ühtekuuluvusprogrammidesse ülekantud tühistatud toetusi käsitlevate andmete kvaliteeti. Ta on nõudnud, et liikmesriigid esitaksid tühistatud toetuste ja tagasimaksete kohta kumulatiivseid ja aastaandmeid, kuigi see läheb õigusnormidest kaugemale. Samuti on ta suhteliselt heade tulemustega kontrollinud kohapeal liikmesriikide korrektsioonide registreerimise ja aruandlussüsteeme. Täiustamisvajaduse kindlakstegemise korral on komisjon sõnastanud asjakohased soovitused ja tagab nende soovituste järgimise kontrolli.

Komisjoni poolt koos 2009. aasta raamatupidamise aastaaruandega esitatud teave

| 1.37. | 2009. aasta raamatupidamise aastaaruande lisades on komisjon eelkirjeldatud tähelepanekutele vastanud, esitades varasemast täpsemat teavet tagasimaksenõuete ja finantskorrektsioonide kohta (30). Komisjon on teabe liigitanud vastavalt sellele, millisesse etappi on tagasinõudmis- või finantskorrektsiooni tegemise menetlus jõudnud („pooleli”, „kinnitatud” või „lõpule viidud” – vt punkt 1.42); samuti vastavalt kuluvaldkonnale; programmiperioodile, kui see on asjakohane; ja mõnel juhul vastavalt asjassepuutuvatele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

1.37.

2009. aasta raamatupidamise aastaaruande lisades on komisjon eelkirjeldatud tähelepanekutele vastanud, esitades varasemast täpsemat teavet tagasimaksenõuete ja finantskorrektsioonide kohta (30). Komisjon on teabe liigitanud vastavalt sellele, millisesse etappi on tagasinõudmis- või finantskorrektsiooni tegemise menetlus jõudnud („pooleli”, „kinnitatud” või „lõpule viidud” – vt punkt 1.42); samuti vastavalt kuluvaldkonnale; programmiperioodile, kui see on asjakohane; ja mõnel juhul vastavalt asjassepuutuvatele liikmesriikidele.

| 1.38. | Kontrollikoja tervitab mainitud teabe esitamist, kuid soovib siiski märkida, et liikmesriikide poolt ühtekuuluvuse kohta esitatud andmete ja summade esitluslaadi ning järjepidevusega seotud puudused tuleb lahendada ja et esitatud teabe tõlgendamisse tuleb hoolikalt suhtuda (vt ka punktid 1.14–1.19 ja alljärgnev). |
| --- | --- |

1.38.

Kontrollikoja tervitab mainitud teabe esitamist, kuid soovib siiski märkida, et liikmesriikide poolt ühtekuuluvuse kohta esitatud andmete ja summade esitluslaadi ning järjepidevusega seotud puudused tuleb lahendada ja et esitatud teabe tõlgendamisse tuleb hoolikalt suhtuda (vt ka punktid 1.14–1.19 ja alljärgnev).

| 1.38. | Konsolideeritud raamatupidamisaruande lisa 6 on 2009. aasta aruande puhul läbi vaadatud. Komisjon on andmete esitust parandanud, et vastata sidusrühmade nõudmistele. |
| --- | --- |

1.38.

Korrektsioonimehhanismide erinev rõhuasetus ja mõju

| 1.39. | Valesti makstud summade tagasinõudmine ELi kuluprogrammide toetusesaajatelt ja muud finantskorrektsioonid erinevad üksteisest oluliselt oma rõhuasetuse ja mõju poolest. Tagasimaksenõuetega korrigeeritakse eeskirjade vastaselt tehtud kulutusi: põhimõtteliselt maksavad valesti makstud summad tagasi toetusesaajad, mistõttu võib tagasinõudmist käsitleda kui teatavat vigade parandamise mehhanismi (31). |
| --- | --- |

1.39.

Valesti makstud summade tagasinõudmine ELi kuluprogrammide toetusesaajatelt ja muud finantskorrektsioonid erinevad üksteisest oluliselt oma rõhuasetuse ja mõju poolest. Tagasimaksenõuetega korrigeeritakse eeskirjade vastaselt tehtud kulutusi: põhimõtteliselt maksavad valesti makstud summad tagasi toetusesaajad, mistõttu võib tagasinõudmist käsitleda kui teatavat vigade parandamise mehhanismi (31).

| 1.39. | Komisjon on kohustatud järgima erinevaid korrektsioonide tegemise tavasid, mida näevad ette erinevad õiguslikud alused ja haldusviisid. Eelarve täitmise korral koostöös liikmesriikidega on peamine vastutus selgelt liikmesriikidel ja komisjonil on õigus teha finantskorrektsioone üksnes juhul, kui liikmesriigid on jätnud võtmata üksikute või süsteemsete puuduste kõrvaldamiseks vajalikud meetmed. Seda selgitatakse konsolideeritud raamatupidamisaruande lisas 6. |
| --- | --- |

1.39.

| 1.40. | Finantskorrektsioonid (sealhulgas põllumajanduskulude kontrollimine ja heakskiitmine) on aga peamiselt suunatud juhtimissüsteemide puudustele. Nendega tühistatakse toetused liikmesriikidele või kolmandatele riikidele, kes ei suuda tagada ELi eeskirjade õiget kohaldamist. Selliste korrektsioonide finantstagajärjed jäävad tavaliselt vastava riigi maksumaksjate, mitte valesti kohaldatud kuluprogrammist toetust saanute kanda. Finantskorrektsioonid aitavad kaitsta ELi finantshuve, kuid neid ei saa ei teoorias ega praktikas pidada vahendiks, mille abil korrigeerida valesti tehtud üksikmakseid. |
| --- | --- |

1.40.

Finantskorrektsioonid (sealhulgas põllumajanduskulude kontrollimine ja heakskiitmine) on aga peamiselt suunatud juhtimissüsteemide puudustele. Nendega tühistatakse toetused liikmesriikidele või kolmandatele riikidele, kes ei suuda tagada ELi eeskirjade õiget kohaldamist. Selliste korrektsioonide finantstagajärjed jäävad tavaliselt vastava riigi maksumaksjate, mitte valesti kohaldatud kuluprogrammist toetust saanute kanda. Finantskorrektsioonid aitavad kaitsta ELi finantshuve, kuid neid ei saa ei teoorias ega praktikas pidada vahendiks, mille abil korrigeerida valesti tehtud üksikmakseid.

| 1.40. | Ühtekuuluvuse puhul on finantskorrektsioon mehhanism, mis on mõeldud sellise põhjendamatu kulu korrigeerimiseks, mida EL rahastab ja mis avaldab seega ELi eelarvele negatiivset mõju.

  Liikmesriigid peaksid alusetult makstud summad abisaajatelt tagasi nõudma. Tagasimakse saavutatakse selliselt, et abisaaja maksab asjaomased summad tagasi või tagasimaksmisele kuuluvad summad tasaarveldatakse samale abisaajale tulevikus tehtavate maksetega.


  Kui ELi kontrolli tulemusena tehakse kindlaks abisaajale alusetult makstud summad, peab liikmesriik algatama asjaomase abisaaja vastu sissenõudmismenetluse. Isegi kui abisaajale ei saa tagasimaksenõuet esitada, sest finantskorrektsioon on seotud üksnes liikmesriigi haldus- ja kontrollisüsteemi puudustega, mitte alusetult makstud summadega, on need korrektsioonid siiski oluline vahend, mille abil täiustada liikmesriigi süsteemi ja seega ennetada alusetute maksete tegemist abisaajatele või avastada alusetult makstud summad ja need tagasi nõuda.


  Põllumajanduses on vastavuskontrolli eesmärk jätta ELi vahenditest rahastamata kulud, mida ei ole tehtud kooskõlas ELi eeskirjadega. See ei ole siiski mehhanism, mille abil tagasi nõuda abisaajale tehtud alusetud maksed – viimane on finantsmääruse artikli 53b lõike 2 punktis c ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 9 lõike 1 punkti a alapunktis iii määratletud põhimõtte kohaselt, millega nähakse ette eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega, ainult liikmesriikide kohustus.


  Komisjon leiab seepärast, et teatavaid finantskorrektsioone saab käsitada vigade parandamise mehhanismina, kuivõrd asjaomased summad nõutakse lõplikelt abisaajatelt tagasi. |
| --- | --- |

1.40.

Liikmesriigid peaksid alusetult makstud summad abisaajatelt tagasi nõudma. Tagasimakse saavutatakse selliselt, et abisaaja maksab asjaomased summad tagasi või tagasimaksmisele kuuluvad summad tasaarveldatakse samale abisaajale tulevikus tehtavate maksetega.

Kui ELi kontrolli tulemusena tehakse kindlaks abisaajale alusetult makstud summad, peab liikmesriik algatama asjaomase abisaaja vastu sissenõudmismenetluse. Isegi kui abisaajale ei saa tagasimaksenõuet esitada, sest finantskorrektsioon on seotud üksnes liikmesriigi haldus- ja kontrollisüsteemi puudustega, mitte alusetult makstud summadega, on need korrektsioonid siiski oluline vahend, mille abil täiustada liikmesriigi süsteemi ja seega ennetada alusetute maksete tegemist abisaajatele või avastada alusetult makstud summad ja need tagasi nõuda.

Põllumajanduses on vastavuskontrolli eesmärk jätta ELi vahenditest rahastamata kulud, mida ei ole tehtud kooskõlas ELi eeskirjadega. See ei ole siiski mehhanism, mille abil tagasi nõuda abisaajale tehtud alusetud maksed – viimane on finantsmääruse artikli 53b lõike 2 punktis c ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 9 lõike 1 punkti a alapunktis iii määratletud põhimõtte kohaselt, millega nähakse ette eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega, ainult liikmesriikide kohustus.

Komisjon leiab seepärast, et teatavaid finantskorrektsioone saab käsitada vigade parandamise mehhanismina, kuivõrd asjaomased summad nõutakse lõplikelt abisaajatelt tagasi.

| 1.41. | Ehkki komisjon teeb finantsaruannete lisades vahet tagasimaksenõuetel ja finantskorrektsioonidel, ei too ta muudes dokumentides, nagu näiteks koondaruandes, piisavalt selgelt välja nende kahe mehhanismi erinevusi. Peaaegu 90 % komisjoni esitatud 2009. aasta kinnitatud summadest (ca 2 900 miljonit eurot 3 319 miljoni euro suurusest kogusummast) ja peaaegu 80 % lõpuleviidud korrektsioonidest (ca 1 400 miljonit eurot 1 843 miljoni euro suurusest kogusummast) on seotud finantskorrektsioonidega, mille kulud kannavad tavaliselt riikide maksumaksjad, kuid neid selgitavad kommentaarid on mõnikord sõnastatud nii, nagu oleksid need täielikult või peamiselt tagasimaksenõuded. |
| --- | --- |

1.41.

Ehkki komisjon teeb finantsaruannete lisades vahet tagasimaksenõuetel ja finantskorrektsioonidel, ei too ta muudes dokumentides, nagu näiteks koondaruandes, piisavalt selgelt välja nende kahe mehhanismi erinevusi. Peaaegu 90 % komisjoni esitatud 2009. aasta kinnitatud summadest (ca 2 900 miljonit eurot 3 319 miljoni euro suurusest kogusummast) ja peaaegu 80 % lõpuleviidud korrektsioonidest (ca 1 400 miljonit eurot 1 843 miljoni euro suurusest kogusummast) on seotud finantskorrektsioonidega, mille kulud kannavad tavaliselt riikide maksumaksjad, kuid neid selgitavad kommentaarid on mõnikord sõnastatud nii, nagu oleksid need täielikult või peamiselt tagasimaksenõuded.

| 1.41. | Komisjon märgib, et kontrollikoja viidatud finantskorrektsioonide üldine osatähtsus on üldjoontes kooskõlas eelarveosaga, mida täidetakse koostöös liikmesriikidega, ning asjaoluga, et see valdkond vastutab suure osa kontrollikoja avastatud vigade eest. Kontrollikoja rõhutatud erinevusi tagasimaksete ja finantskorrektsioonide vahel on juba aruannetes kajastatud ja neid võetakse arvesse tulevastes iga-aastastes tegevusaruannetes.

  ELi raamatupidamise aastaaruandes kajastatakse õiglaselt komisjoni järelevalvefunktsioonist tulenevate finantskorrektsioonide summat.


  Finantskorrektsioonidena kajastatud summad näitavad, et komisjon on võtnud meetmeid ELi eelarve kaitsmiseks alusetult makstud summade eest. Märkuste eesmärk on selgitada menetlust, mida komisjon seda tehes kasutab. Asjaomased summad nõutakse lõpuks abisaajatelt tagasi liikmesriikide algatatud sissenõudmismenetluste kaudu, kuna liikmesriikide huvides on need summad võimalikult kiiresti tagasi nõuda.


  Komisjon viitab ka oma vastustele, mille ta andis punktidele 1.36 ja 1.40. |
| --- | --- |

1.41.

ELi raamatupidamise aastaaruandes kajastatakse õiglaselt komisjoni järelevalvefunktsioonist tulenevate finantskorrektsioonide summat.

Finantskorrektsioonidena kajastatud summad näitavad, et komisjon on võtnud meetmeid ELi eelarve kaitsmiseks alusetult makstud summade eest. Märkuste eesmärk on selgitada menetlust, mida komisjon seda tehes kasutab. Asjaomased summad nõutakse lõpuks abisaajatelt tagasi liikmesriikide algatatud sissenõudmismenetluste kaudu, kuna liikmesriikide huvides on need summad võimalikult kiiresti tagasi nõuda.

Komisjon viitab ka oma vastustele, mille ta andis punktidele 1.36 ja 1.40.

Korrektsioonimehhanismide eri etapid

| 1.42. | Komisjon esitab andmed protsessi kolme põhietapi kohta:






  — | Korrektsioon on pooleli, kui tagasimaksenõude või finantskorrektsiooni kindlaksmääramine ja heakskiitmine on alles käimas (nt õigus- või ärakuulamismenetluse kaudu komisjonis ja/või liikmesriigis). |
| --- | --- | --- |

1.42.

Komisjon esitab andmed protsessi kolme põhietapi kohta:

—

Korrektsioon on pooleli, kui tagasimaksenõude või finantskorrektsiooni kindlaksmääramine ja heakskiitmine on alles käimas (nt õigus- või ärakuulamismenetluse kaudu komisjonis ja/või liikmesriigis).

| — | Korrektsioon on kinnitatud / vastav otsus tehtud, kui tagasimaksenõude või finantskorrektsiooni summa on kindlaks määratud ja heakskiidetud (nt komisjoni otsusega või liikmesriigiga sõlmitud lepinguga). |
| --- | --- |

—

Korrektsioon on kinnitatud / vastav otsus tehtud, kui tagasimaksenõude või finantskorrektsiooni summa on kindlaks määratud ja heakskiidetud (nt komisjoni otsusega või liikmesriigiga sõlmitud lepinguga).

| — | Korrektsioon on lõpule viidud, kui tagasimaksenõude või finantskorrektsiooni summa on reaalselt tagasi saadud (nt tagasimakstav summa on komisjonile laekunud või liikmesriik on maksetaotlustest vastava summa maha arvanud). |
| --- | --- |

—

Korrektsioon on lõpule viidud, kui tagasimaksenõude või finantskorrektsiooni summa on reaalselt tagasi saadud (nt tagasimakstav summa on komisjonile laekunud või liikmesriik on maksetaotlustest vastava summa maha arvanud).

| 1.43. | Komisjoni teatel puudutab ühtekuuluvuse poliitikavaldkondade rühma korrektsioonimehhanismide eri etappide kohta esitatud teave üksnes neid tagasimaksenõudeid ja finantskorrektsioone, mille kohta komisjon on korralduse andnud. |
| --- | --- |

1.43.

Komisjoni teatel puudutab ühtekuuluvuse poliitikavaldkondade rühma korrektsioonimehhanismide eri etappide kohta esitatud teave üksnes neid tagasimaksenõudeid ja finantskorrektsioone, mille kohta komisjon on korralduse andnud.

| 1.44. | Seoses eelmainituga juhitakse tähelepanu asjaolule, et ühtekuuluvuse poliitikavaldkondade rühma puhul viidi ainult 20 protsenti (476 miljonit eurot) 2009. aastal kinnitatud korrektsioonidest (2 411 miljonit eurot) lõpule samal aastal. Kui see lisada lõpuleviimata korrektsioonidele, mis pärinevad varasematest aastatest, on 2009. aasta lõpu seisuga lõpuleviimata korrektsioonide summa kokku 2 332 miljonit eurot. Juhul, kui liikmesriigid ei esita järgmistel aastatel täiendavaid kuludeklaratsioone, viiakse järelejäänud korrektsioonid lõpule alles programmide sulgemisel (32). |
| --- | --- |

1.44.

Seoses eelmainituga juhitakse tähelepanu asjaolule, et ühtekuuluvuse poliitikavaldkondade rühma puhul viidi ainult 20 protsenti (476 miljonit eurot) 2009. aastal kinnitatud korrektsioonidest (2 411 miljonit eurot) lõpule samal aastal. Kui see lisada lõpuleviimata korrektsioonidele, mis pärinevad varasematest aastatest, on 2009. aasta lõpu seisuga lõpuleviimata korrektsioonide summa kokku 2 332 miljonit eurot. Juhul, kui liikmesriigid ei esita järgmistel aastatel täiendavaid kuludeklaratsioone, viiakse järelejäänud korrektsioonid lõpule alles programmide sulgemisel (32).

| 1.44. | Raamatupidamise aastaaruandes esitatakse üksikasjalik teave kinnitatud, tehtud ja tulevaste finantskorrektsioonide kohta ning selgitatakse põhjuseid, miks tuleb teha veel olulisi korrektsioone.

  Nagu kontrollikoda õigesti märgib, tehakse viimastest aastatest tulenevad finantskorrektsioonid peamiselt programmi lõpetamisel, kui on saavutatud õigusnormides sätestatud vahemaksete ülempiir. Programmi käigus kinnitatud finantskorrektsioone võib teha ka järgnevate maksenõuete kaudu. Seepärast on teataval aastal kinnitatud finantskorrektsioonide summat ja samal aastal tehtud finantskorrektsioonide summat raske otseselt seostada.


  Üldiselt tehakse programmi käigus kinnitatud finantskorrektsioonid järgnevate maksenõuete kaudu. Kuna enamiku ajavahemikuga 2000–2006 seotud programmide puhul võib olla maksete ülempiir juba saavutatud, on vältimatu, et abikõlbmatute kulude mahaarvamist kajastatakse üksnes lõpetamisdokumentides, mille liikmesriik peab esitama 2010. aastal.


  Niipea kui komisjon saab tõendusmaterjali korrektsiooni tegemise kohta abikõlbmatute kulude mahaarvamise näol lõppmaksest, kajastab ta selle tehtud finantskorrektsioonina. Üksikasjalik teave finantskorrektsioonide tegemise kohta on esitatud konsolideeritud raamatupidamisaruande lisas 6.


  Isegi kui komisjoni raamatupidamissüsteemis ei saa jälgida kõiki üksikuid finantskorrektsioone, vaid üksnes selliseid, mis avaldavad ELi toetusele finantsmõju, kajastatakse finantskorrektsioonid tehtud korrektsioonidena komisjoni 2010. aasta aruandes, kui on tõendatud, et need tehti 2010. aastal.


  Asjaomaste korrektsioonide iseloomu ja/või suuruse tõttu on need arvud eri programmide ja fondide puhul väga erinevad. |
| --- | --- |

1.44.

Nagu kontrollikoda õigesti märgib, tehakse viimastest aastatest tulenevad finantskorrektsioonid peamiselt programmi lõpetamisel, kui on saavutatud õigusnormides sätestatud vahemaksete ülempiir. Programmi käigus kinnitatud finantskorrektsioone võib teha ka järgnevate maksenõuete kaudu. Seepärast on teataval aastal kinnitatud finantskorrektsioonide summat ja samal aastal tehtud finantskorrektsioonide summat raske otseselt seostada.

Üldiselt tehakse programmi käigus kinnitatud finantskorrektsioonid järgnevate maksenõuete kaudu. Kuna enamiku ajavahemikuga 2000–2006 seotud programmide puhul võib olla maksete ülempiir juba saavutatud, on vältimatu, et abikõlbmatute kulude mahaarvamist kajastatakse üksnes lõpetamisdokumentides, mille liikmesriik peab esitama 2010. aastal.

Niipea kui komisjon saab tõendusmaterjali korrektsiooni tegemise kohta abikõlbmatute kulude mahaarvamise näol lõppmaksest, kajastab ta selle tehtud finantskorrektsioonina. Üksikasjalik teave finantskorrektsioonide tegemise kohta on esitatud konsolideeritud raamatupidamisaruande lisas 6.

Isegi kui komisjoni raamatupidamissüsteemis ei saa jälgida kõiki üksikuid finantskorrektsioone, vaid üksnes selliseid, mis avaldavad ELi toetusele finantsmõju, kajastatakse finantskorrektsioonid tehtud korrektsioonidena komisjoni 2010. aasta aruandes, kui on tõendatud, et need tehti 2010. aastal.

Asjaomaste korrektsioonide iseloomu ja/või suuruse tõttu on need arvud eri programmide ja fondide puhul väga erinevad.

Korrektsioonimehhanismide mõju kohta aastate lõikes ei ole saadaval usaldusväärset teavet

| 1.45. | Kui korrektsioonimehhanismide varasema mõju kohta oleks saadaval usaldusväärset teavet, oleks põhimõtteliselt võimalik prognoosida samade mehhanismide kohaldamise tõenäolist mõju tulevikus. Mõnikord on ka vääralt oletatud, et tagasimaksenõudeid ja korrektsioone võib kontrollikoja veaprognoosidega võrrelda või nende alusel koguni ellu viia. |
| --- | --- |

1.45.

Kui korrektsioonimehhanismide varasema mõju kohta oleks saadaval usaldusväärset teavet, oleks põhimõtteliselt võimalik prognoosida samade mehhanismide kohaldamise tõenäolist mõju tulevikus. Mõnikord on ka vääralt oletatud, et tagasimaksenõudeid ja korrektsioone võib kontrollikoja veaprognoosidega võrrelda või nende alusel koguni ellu viia.

| 1.45. | Komisjon on märganud, et kontrollikoja aastaaruandes avaldatud veamäär (eriti ühtekuuluvuse puhul) on vahel teisendatud absoluutsummaks, mida on seejärel võrreldud tagasimaksete ja korrektsioonide summadega. Komisjon ei ole sellega nõus.

  Komisjon on korduvalt kinnitanud, et mitmeaastaste programmide suhtes kohaldatakse mitmeaastaseid kontrollisüsteeme ja et paljud vead, mille kontrollikoda teataval aastal avastas, oleks komisjoni süsteem avastanud ja parandanud järgnevatel aastatel. Seda saab tõendada, arvutades jääkvea määrad programmi lõpetamise ajal; need on olnud madalamad kui programmi rakendamisperioodil.


  Komisjon möönab, et tema enda arvutatud vea võrdlemine kontrollikoja kinnitava avalduse veamääradega, mis on seotud iga-aastase tehingute kontrolliga, ei ole lihtne. |
| --- | --- |

1.45.

Komisjon on korduvalt kinnitanud, et mitmeaastaste programmide suhtes kohaldatakse mitmeaastaseid kontrollisüsteeme ja et paljud vead, mille kontrollikoda teataval aastal avastas, oleks komisjoni süsteem avastanud ja parandanud järgnevatel aastatel. Seda saab tõendada, arvutades jääkvea määrad programmi lõpetamise ajal; need on olnud madalamad kui programmi rakendamisperioodil.

Komisjon möönab, et tema enda arvutatud vea võrdlemine kontrollikoja kinnitava avalduse veamääradega, mis on seotud iga-aastase tehingute kontrolliga, ei ole lihtne.

| 1.46. | Korrektsioonimehhanismide mõju kohta aastate lõikes aga usaldusväärset teavet saadaval ei ole. Finantsaruannete lisades ei ole tagasinõutud summad süstemaatiliselt aastatega seotud, ja mõnel juhul on eelnenud aastate kuhjunud korrektsioonid kindlaks määratud ja kirjendatud parajasti käimasoleval eelarveaastal. |
| --- | --- |

1.46.

Korrektsioonimehhanismide mõju kohta aastate lõikes aga usaldusväärset teavet saadaval ei ole. Finantsaruannete lisades ei ole tagasinõutud summad süstemaatiliselt aastatega seotud, ja mõnel juhul on eelnenud aastate kuhjunud korrektsioonid kindlaks määratud ja kirjendatud parajasti käimasoleval eelarveaastal.

| 1.46. | Nagu kontrollikoda ise märkis punktis 1.44, rakendatakse enamik ühtekuuluvuse valdkonna finantskorrektsioone, mis on programmitöö perioodi 2000–2006 nii hilises etapis heaks kiidetud, programmi lõpetades, mitte aastal, millal finantskorrektsioon tehti või kinnitati. See kajastab koostöös hallatud programmide puhul korrektsioonide tegemise mitmeaastast süsteemi.

  Kui liikmesriigi tasandil tehakse kindlaks kontrollisüsteemide puudused, kuid liikmesriik neid ise ei kõrvalda, võib lisaks teha kindlasummalisi korrektsioone, mis ei ole seotud konkreetse põhjendamatu kulu või konkreetse aastaga.


  Seepärast ei ole finantskorrektsiooni ja sellega seotud kulu aastat võimalik otseselt seostada.


  Struktuurifonde rakendatakse mitmeaastase raamistiku alusel. Kui finantskorrektsiooni ei ole registreeritud N aastal, registreeritakse see N+1 aastal, ilma et see mõjutaks menetluse usaldusväärsust; menetluse põhieesmärk on tagada alusetult tehtud maksete korrigeerimine. Selline aastatevaheline kompenseerimine programmitöö perioodi vältel on vajalik, et anda finantskorrektsioonide kohta õiget, läbipaistvat ja täielikku kumulatiivset teavet.


  Raamatupidamisaruande lisades esitatakse sellest hoolimata teave konkreetsel aastal kinnitatud ja tehtud finantskorrektsioonide kohta, sealhulgas kumulatiivne teave.


  Põllumajanduse valdkonnas (EAGF ja EAFRD) on finantskorrektsioonid seevastu seotud konkreetse aruandeaasta kuludega ja see seos avalikustatakse igas komisjoni nõuetele vastavust käsitlevas otsuses. |
| --- | --- |

1.46.

Kui liikmesriigi tasandil tehakse kindlaks kontrollisüsteemide puudused, kuid liikmesriik neid ise ei kõrvalda, võib lisaks teha kindlasummalisi korrektsioone, mis ei ole seotud konkreetse põhjendamatu kulu või konkreetse aastaga.

Seepärast ei ole finantskorrektsiooni ja sellega seotud kulu aastat võimalik otseselt seostada.

Struktuurifonde rakendatakse mitmeaastase raamistiku alusel. Kui finantskorrektsiooni ei ole registreeritud N aastal, registreeritakse see N+1 aastal, ilma et see mõjutaks menetluse usaldusväärsust; menetluse põhieesmärk on tagada alusetult tehtud maksete korrigeerimine. Selline aastatevaheline kompenseerimine programmitöö perioodi vältel on vajalik, et anda finantskorrektsioonide kohta õiget, läbipaistvat ja täielikku kumulatiivset teavet.

Raamatupidamisaruande lisades esitatakse sellest hoolimata teave konkreetsel aastal kinnitatud ja tehtud finantskorrektsioonide kohta, sealhulgas kumulatiivne teave.

Põllumajanduse valdkonnas (EAGF ja EAFRD) on finantskorrektsioonid seevastu seotud konkreetse aruandeaasta kuludega ja see seos avalikustatakse igas komisjoni nõuetele vastavust käsitlevas otsuses.

| 1.47. | Peale selle võivad paljude korrektsioonimehhanismide tsüklid väldata aastaid ning muutused tegurites, mis mõjutavad paljude järelevalve- ja kontrollisüsteemide võimet korrektsioone teha (õigus- ja organisatoorne raamistik; tagasinõudmise korra üksikasjad; projektide liik, suurus ja kestus jne) võivad mõju avaldada võimele hinnata tõenäolist mõju tulevikus. |
| --- | --- |

1.47.

Peale selle võivad paljude korrektsioonimehhanismide tsüklid väldata aastaid ning muutused tegurites, mis mõjutavad paljude järelevalve- ja kontrollisüsteemide võimet korrektsioone teha (õigus- ja organisatoorne raamistik; tagasinõudmise korra üksikasjad; projektide liik, suurus ja kestus jne) võivad mõju avaldada võimele hinnata tõenäolist mõju tulevikus.

| 1.48. | Lõpuks tuleks meenutada, et komisjoni korrektsioonimehhanismid seisnevad enamasti teist tüüpi finantskorrektsioonides kui tagasimaksenõuded (vt punktid 1.39 ja 1.40) |
| --- | --- |

1.48.

Lõpuks tuleks meenutada, et komisjoni korrektsioonimehhanismid seisnevad enamasti teist tüüpi finantskorrektsioonides kui tagasimaksenõuded (vt punktid 1.39 ja 1.40)

| 1.48. | Vt vastus punktile 1.39. |
| --- | --- |

1.48.

Järeldus järelevalve- ja kontrollisüsteemide korrektsioonide tegemise võime kohta

| 1.49. | Komisjon on 2009. aastal astunud samme ELi eelarve suhtes kohaldatavate korrektsioonimehhanismide kohta esitatava teabe koguse suurendamiseks ja kvaliteedi parandamiseks. Selline arengusuund on positiivne. Komisjoni esitatav teave ei ole aga veel täiesti usaldusväärne, kuna komisjon ei saa liikmesriikidelt alati usaldusväärseid andmeid. Lisaks tuleks kaaluda finantsaruandluse juhiste täpsustamist seoses kajastatava teabe iseloomu ja käsitlusviisiga. Mõne kuluvaldkonna kohta ei esita komisjon teavet, mis koondaks järgmisi andmeid: aasta, mil vastav makse tehti; aasta, mil sellega seotud viga avastati ning aasta, mil tulenenud finantskorrektsioon aruande lisades avaldati. |
| --- | --- |

1.49.

Komisjon on 2009. aastal astunud samme ELi eelarve suhtes kohaldatavate korrektsioonimehhanismide kohta esitatava teabe koguse suurendamiseks ja kvaliteedi parandamiseks. Selline arengusuund on positiivne. Komisjoni esitatav teave ei ole aga veel täiesti usaldusväärne, kuna komisjon ei saa liikmesriikidelt alati usaldusväärseid andmeid. Lisaks tuleks kaaluda finantsaruandluse juhiste täpsustamist seoses kajastatava teabe iseloomu ja käsitlusviisiga. Mõne kuluvaldkonna kohta ei esita komisjon teavet, mis koondaks järgmisi andmeid: aasta, mil vastav makse tehti; aasta, mil sellega seotud viga avastati ning aasta, mil tulenenud finantskorrektsioon aruande lisades avaldati.

| 1.49. | Vt vastused punktidele 1.19, 1.40 ja 1.46.

  Maksete, vigade ja kontrollikoja soovituste kohaselt tehtud finantskorrektsioonide võrdlemine ei ole võimalik, kui kulude deklareerimise süsteem on mitmeaastase perioodi vältel kumulatiivne või kui vahel süsteeme korrigeeritakse (vt ka vastus punktile 1.50). |
| --- | --- |

1.49.

Maksete, vigade ja kontrollikoja soovituste kohaselt tehtud finantskorrektsioonide võrdlemine ei ole võimalik, kui kulude deklareerimise süsteem on mitmeaastase perioodi vältel kumulatiivne või kui vahel süsteeme korrigeeritakse (vt ka vastus punktile 1.50).

| 1.50. | Väärtuselt kujutab suurem osa korrektsioone endast selliseid finantskorrektsioone, mis on tehtud liikmesriikide või kolmandate riikide arvel, mitte tagasimakseid neilt abisaajatelt, kellele on ELi toetust valesti makstud. Sellele vastupidiselt on kontrollikoja kontrollidega avastatud vead enamasti seotud summadega, mida abisaajad on valesti taotlenud või mis on neile valesti välja makstud. Seda arvesse võttes leiab kontrollikoda, et ei ole otstarbekas võrrelda kontrollikoja veamäära prognoose komisjoni esitatud andmetega finantskorrektsioonide ja tagasimaksenõuete kohta. |
| --- | --- |

1.50.

Väärtuselt kujutab suurem osa korrektsioone endast selliseid finantskorrektsioone, mis on tehtud liikmesriikide või kolmandate riikide arvel, mitte tagasimakseid neilt abisaajatelt, kellele on ELi toetust valesti makstud. Sellele vastupidiselt on kontrollikoja kontrollidega avastatud vead enamasti seotud summadega, mida abisaajad on valesti taotlenud või mis on neile valesti välja makstud. Seda arvesse võttes leiab kontrollikoda, et ei ole otstarbekas võrrelda kontrollikoja veamäära prognoose komisjoni esitatud andmetega finantskorrektsioonide ja tagasimaksenõuete kohta.

| 1.50. | Otsese halduse raames parandab komisjon vigu selliselt, et esitab tagasimaksenõude (sissenõudekorraldus või järgmisest maksest mahaarvamine) või nõuab parandatud kuluaruande esitamist.

  Enamikku ELi eelarvest (ligikaudu 80 %) täidetakse koostöös liikmesriikidega ja liikmesriikidel lasub esmane vastutus komisjonile deklareeritud kulude korrektsuse tagamise ning seega eeskirjade eiramise avastamise ja kõrvaldamise eest. Eelarve täitmise korral koostöös liikmesriikidega vastutab komisjon ka selle eest, et liikmesriikide ametiasutuste sisseseatud süsteemid on tõhusad; vastasel juhul võib komisjon määrata finantskorrektsioonid. Kohaldatavate õigusaktidega ettenähtud finantskorrektsioonide süsteem on seega selline, et komisjon esitab tagasimaksenõuded liikmesriikidele, kes omakorda peavad nõudma alusetult makstud summad tagasi abisaajatelt. Kui finantskorrektsioonid on seotud süsteemsete puudustega, põhinevad need siiski tavaliselt kindlatel või ekstrapoleeritud määradel, mitte abisaajate tasandil kindlakstehtud vigadel.


  Seepärast tuleb eristada järgmist teavet:







  — | ELi kontrollide ja auditite järel tehtud finantskorrektsioonidega seotud teave, mis on täielik ja usaldusväärne, kuid mida süsteemsete puuduste korral ei saa otseselt seostada abisaajatele tehtud maksetes esinevate vigadega ega tingimata ka konkreetse aastaga; |
| --- | --- | --- |

1.50.

Enamikku ELi eelarvest (ligikaudu 80 %) täidetakse koostöös liikmesriikidega ja liikmesriikidel lasub esmane vastutus komisjonile deklareeritud kulude korrektsuse tagamise ning seega eeskirjade eiramise avastamise ja kõrvaldamise eest. Eelarve täitmise korral koostöös liikmesriikidega vastutab komisjon ka selle eest, et liikmesriikide ametiasutuste sisseseatud süsteemid on tõhusad; vastasel juhul võib komisjon määrata finantskorrektsioonid. Kohaldatavate õigusaktidega ettenähtud finantskorrektsioonide süsteem on seega selline, et komisjon esitab tagasimaksenõuded liikmesriikidele, kes omakorda peavad nõudma alusetult makstud summad tagasi abisaajatelt. Kui finantskorrektsioonid on seotud süsteemsete puudustega, põhinevad need siiski tavaliselt kindlatel või ekstrapoleeritud määradel, mitte abisaajate tasandil kindlakstehtud vigadel.

Seepärast tuleb eristada järgmist teavet:

—

ELi kontrollide ja auditite järel tehtud finantskorrektsioonidega seotud teave, mis on täielik ja usaldusväärne, kuid mida süsteemsete puuduste korral ei saa otseselt seostada abisaajatele tehtud maksetes esinevate vigadega ega tingimata ka konkreetse aastaga;

| — | teave, mille liikmesriigid esitavad komisjonile tühistatud toetuste ja põhjendamatute kulude tagasimaksmise kohta: kui põllumajanduse valdkonnas on kättesaadav teave piisav (vt vastus punktile 1.17), siis ühtekuuluvuse valdkonnas käsitleti struktuurimeetmete valdkonna 2008. aasta tegevuskavas spetsiaalselt asjaomaste andmete kvaliteeti ja täielikkust. Selle tulemusena on 2009. aasta andmed, mille liikmesriigid esitasid komisjonile 2010. aasta esimesel poolel, kvaliteetsemad ja täielikumad. |
| --- | --- |

—

teave, mille liikmesriigid esitavad komisjonile tühistatud toetuste ja põhjendamatute kulude tagasimaksmise kohta: kui põllumajanduse valdkonnas on kättesaadav teave piisav (vt vastus punktile 1.17), siis ühtekuuluvuse valdkonnas käsitleti struktuurimeetmete valdkonna 2008. aasta tegevuskavas spetsiaalselt asjaomaste andmete kvaliteeti ja täielikkust. Selle tulemusena on 2009. aasta andmed, mille liikmesriigid esitasid komisjonile 2010. aasta esimesel poolel, kvaliteetsemad ja täielikumad.

Komisjon möönab, et finantskorrektsioonide andmete võrdlemine kontrollikoja kinnitava avalduse veamääradega, mis on asutamislepingu kohaselt seotud tehingute valimi iga-aastase kontrolliga, ei ole asjakohane. Eespool viidatud finantskorrektsioonide eri liikide tõttu ei ole ühtekuuluvuse valdkonnas võimalik finantskorrektsiooni ja sellega seotud kulu aastat otseselt seostada. Finantskorrektsioonide mõju saab siiski selgelt kindlaks teha, kui arvutada jääkvea määrad pärast programmi lõpetamist. Näiteks regionaalpoliitika peadirektoraadi tehtud ja lõplikult 2010. aasta jaanuaris valminud mittestatistiline programmide lõpetamise audiitorkontroll 1994.–1999. aasta ERFi programmide valimi üle viitab siiski sellele, et programmide lõpetamisel on pärast kõikide finantskorrektsioonide tegemist üldine vearisk oluliselt vähenenud.

Komisjon tagab liidu finantshuvide kaitse, rakendades haldus- ja kontrollisüsteeme ning menetlusi, mis on sätestatud finants- ja valdkondlikes määrustes, mille seadusandja võttis vastu, et ennetada, avastada ja parandada ELi eelarvet kahjustavaid vigu.

---

(1)  Konsolideeritud finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet (sealhulgas segmendiaruandlust).

(2)  Konsolideeritud eelarve täitmise aruanne sisaldab lisaks aruandele eelarvepõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

(3)  Euroopa institutsioonide ja asutuste tasandil hõlmab juhtkond institutsioonide liikmeid, ametite direktoreid, eelarvevahendite volitatud ja edasivolitatud käsutajaid, peaarvepidajaid ning finants-, auditi- ja kontrolliüksuste juhtivtöötajaid. Liikmes- ja abisaajariikide tasandil hõlmab juhtkond eelarvevahendite käsutajaid, peaarvepidajaid ning makseasutuste, akrediteerimisasutuste ja rakendusasutuste juhtivtöötajaid.

(4)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjade koostamisel lähtuti Rahvusvahelise Audiitorite Föderatsiooni välja antud rahvusvahelistest avaliku sektori arvestusstandarditest (IPSAS) või nende puudumisel Rahvusvahelise Raamatupidamise Standardite Nõukogu välja antud rahvusvahelistest arvestusstandarditest (IAS)/rahvusvahelistest finantsaruandluse standarditest (IFRS). Vastavalt 2005. aastast kehtivale praktikale ja kooskõlas finantsmäärusega koostati 2009. eelarveaasta konsolideeritud finantsaruanded komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjade alusel, milles kohandatakse tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtted Euroopa Liidule omase keskkonnaga, eelarve täitmise konsolideeritud aruanded aga põhinevad jätkuvalt eelkõige raha liikumisel.

(5)  Enne, kui institutsioonid raamatupidamise aastaaruanded vastu võtavad, allkirjastatakse need peaarvepidajate poolt, kes seeläbi tõendavad, et neil on piisav kindlus selle kohta, et aruanded annavad institutsiooni finantsolukorrast õige ja õiglase ülevaate (finantsmääruse artikkel 61).

(6)  Raamatupidamise aastaaruanded koostatakse asjakohaste direktorite poolt ja saadetakse komisjoni peaarvepidajale koos haldusnõukogu vastava otsusega. Lisaks allkirjastatakse need vastavate peaarvepidajate poolt, kes seeläbi tõendavad, et neil on piisav kindlus selle kohta, et aruanded annavad asutuse finantsolukorrast õige ja õiglase ülevaate (finantsmääruse artikkel 61).

(7)  Vastavalt rahvusvahelisele auditeerimise standardile 700 „Arvamuse kujundamine ja aruandlus finantsaruannete kohta” (RAS 700, punkt 35) on väljendid „kajastab õiglaselt kõigis olulistes osades” ja „annab õige ja õiglase ülevaate” samatähenduslikud.

(8)  Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1), viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1525/2007 (ELT L 343, 27.12.2007, lk 9), näeb ette, et lõplik raamatupidamise aastaaruanne saadetakse hiljemalt järgneva eelarveaasta 31. juulil.

(9)  Välispiiridel tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur, Euroopa Politseikolledž ja Innovatiivse meditsiini algatuse ühisettevõte.

(10)  Paljud peadirektoraadid kasutavad finantsjuhtimises ja liidese kaudu keskraamatupidamissüsteemi (ABAC) saadetavate tehingute tegemisel oma kohalikke IT-süsteeme. Finantsmääruse artikli 61 lõike 1e kohaselt peab peaarvepidaja neid süsteeme kontrollima, et hinnata nende nõuetekohast toimimist.

(11)  Välissuhete peadirektoraat ning õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat.

(12)  Nagu ette nähtud komisjoni peaarvepidaja sise-eeskirjades kuupäevaga 10.7.2009.

(13)  Vt 2006. aasta aastaaruande punkt 5.61, 2007. aasta aastaaruande punkt 5.44 ja 2008. aasta aastaaruande punkt 5.56.

(14)  Vt 2002. aasta aastaaruande punktid 1.10 ja 1.11; 2003. aasta aastaaruande punkt 1.11; 2004. aasta aastaaruande punktid 1.12 ja 1.13; 2005. aasta aastaaruande punkt 1.57; 2006. aasta aastaaruande punkt 1.34 ja 2007. aasta aastaaruande punkt 1.28.

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008, 9. juuli 2008, Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta (ELT L 196, 24.7.2008, lk 1).

(16)  Tulude auditi ulatuse kohta vt punktid 2.7–2.14.

(17)  Sellest 1 881 miljonit eurot on seotud ettemaksetega ja 272 miljonit eurot vahe- ja lõppmaksetega. Viimased puudutavad sulgemisi ja tasaarveldusi, mis on seotud kuludega summas 1 399 miljonit eurot, mille aluseks olevad tegevused/projektid käivitati enamasti 2004. ja 2005. aastal, kuid kiideti komisjoni poolt heaks alles 2009. aastal (vt punktid 7.8 ja 7.19).

(18)  Ühtekuuluvuse rühma puhul on suurem osa süsteeme puudutavast tööst seotud uue perioodiga ning seisnes süsteemide nõuetele vastavuse kontrollimises. Töö põhjal anti hinnang „pooleldi vastavuses”.

(19)  Vt käesoleva aruande punktid 3.18–3.19 ja
  lisa 3.1
  „Põllumajanduse ja loodusvarade valdkonna tehingute kontrolli tulemused” ning 2008. aasta aastaaruande punktid 5.13–5.14 ja lisa 5.1 osa 1 „Tehingute valimipõhise kontrollimise põhiosad”.

(20)  Vt käesoleva aruande punktid 4.17–4.19 ja
  lisa 4.1
  „Ühtekuuluvusvaldkonna tehingute kontrolli tulemused” ning 2008. aasta aastaaruande punktid 6.16–6.17 ja lisa 6.1 osa 1 „Tehingute valimipõhise kontrollimise põhiosad”.

(21)  Reservatsioonide koguarv tõusis 2009. aastal 15-lt (2008) 20-le.

(22)  Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 317.

(23)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale „Komisjoni 2009. aasta haldustegevuse koondaruanne”, KOM(2010) 281 lõplik, 2.6.2010.

(24)  Vt ka 2008. aasta aastaaruande punkt 2.15.

(25)  Vt ka 2008. aasta aastaaruande punktid 1.16–1.17.

(26)  Vt ka 2008. aasta aastaaruande punkt 2.17.

(27)  Finantsmääruse artikkel 28a.

(28)  Finantsmääruse artikli 71 lõige 3.

(29)  Üldine tähelepanek mitmesuguste võlgnevuste kohta 2002., 2003. ja 2004. aasta aastaaruannetes. Eritähelepanekud 2005. aasta aastaaruande punktides 6.36–6.41, 2006. aasta aastaaruande punktides 2.26–2.30, 2007. aasta aastaaruande punktides 1.29–1.31 ja 7.39 ning 2008. aasta aastaaruande punktides 1.16–1.17 ja punktis 2.16(c).

(30)  Vt Euroopa Liidu eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruanne – finantsaruannete lisa 6.

(31)  Põllumajanduses kohaldatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1290/2005 (ELT L 209, 11.8.2005, lk 1). Selle kohaselt nõutakse 50 % kõigist põhjendamatult makstud summadest, mida liikmesriigid ei ole abisaajatelt nelja (kohtumenetluse puhul kaheksa) aasta jooksul tagasi saanud, automaatselt sisse riigi eelarvest (nn 50/50-reegel) (vt punktid 3.50 ja 3.51). Liikmesriigid on kohustatud tagasinõudmisprotsessi jätkama ja kandma tagasimakstud summad ELi eelarvesse.

(32)  2009. aastal oli enamiku programmiperioodi 2000–2006 rakenduskavade puhul juba saavutatud piirmäär, mille kohaselt tuleb 95 % kuludest deklareerida enne programmi sulgemist.

(33)  Üldeelarve III jao eelarvejaotisi 14 ja 24–31, mis on peamiselt seotud halduskuludega, käsitletakse 9. peatüki Euroopa Komisjoni puudutavas osas.

(34)  Halduskulusid ei näidata koos vastava poliitikavaldkondade rühmaga, vaid käsitletakse eraldi pealkirja all. See põhjustab erinevusi 3.–8. peatükis toodud summadest.

(35)  Iga poliitikavaldkondade rühma puhul auditeeritud kulutusi täpsustatakse 3.–8. peatüki osas „Auditi ulatus ja lähenemisviis”.

(36)  Suurem osa süsteemidele keskendunud tööst on seotud uue perioodiga ja seisnes süsteemide õiguslikele nõuetele vastavuse kontrollimises. Töö tulemusel anti hinnang „osaliselt vastavuses” (vt punkt 4.36).

(37)  Vahe- ja lõppmaksed, millega hüvitati kinnitatud kulud summas 23 081 miljonit eurot (vt punkt 4.15).

(38)  Järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamiseks vaadati läbi komisjoni programmide ja projektide lõpetamise süsteem (vt punkt 7.19).

(39)  Süsteemid liigitatakse „osaliselt mõjusaks”, kui hinnangu kohaselt mõned kontrollivahendid töötavad asjakohaselt, teised aga mitte. Sellest tulenevalt ei pruugi nad tervikuna tagada raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute veamäära piiramist vastuvõetavale tasemele.

(40)  Kontrollikoda on jaganud veamäära (vt
  lisa 1.1
  , punktid 8–12) kolme suurusjärku. Neid suurusjärke ei saa tõlgendada usaldusvahemikuna (statistilises mõttes).

LISA 1.1

AUDITI LÄHENEMISVIIS JA METOODIKA

1. OSA –   Auditi lähenemisviis ja metoodika seoses raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsusega

| 1. | Selleks et otsustada, kas konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest ja konsolideeritud eelarve täitmise aruannetest, (1) kajastab kõigis olulistes osades õiglaselt Euroopa Liidu finantsolukorda ning tehinguid ja rahavooge aasta lõpu seisuga, rakendatakse järgmisi hindamiskriteeriume:
  a)   seaduslikkus ja korrektsus: aruanne on koostatud vastavalt eeskirjadele ning eelarvelised assigneeringud on kättesaadavad;
  b)   täielikkus: perioodi kõik tulu- ja kulutehingud ning kõik varad ja kohustused (kaasa arvatud bilansivälised kirjed) on aruandes kajastatud;
  c)   tehingute tegelikkus ning varade ja kohustuste olemasolu: iga tulu- ja kulutehing on põhjendatud sündmusega, mis kuulub vastava üksuse juurde ja vaadeldavasse perioodi; vara või kohustus eksisteeris bilansipäeval ja kuulub andmeid esitavale üksusele;
  d)   mõõtmine ja hindamine: tulu- ja kulutehing ning vara või kohustus on kirjendatud õige väärtusega ja vastavalt konservatiivsuse põhimõttele;
  e)   teabe esitamine: tulu- ja kulutehing, vara või kohustus on esitatud ja kirjeldatud vastavalt kohaldatavatele arvestuseeskirjadele ja normidele ning läbipaistvuse põhimõttele. |
| --- | --- |

1.

Selleks et otsustada, kas konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest ja konsolideeritud eelarve täitmise aruannetest, (1) kajastab kõigis olulistes osades õiglaselt Euroopa Liidu finantsolukorda ning tehinguid ja rahavooge aasta lõpu seisuga, rakendatakse järgmisi hindamiskriteeriume:

a)   seaduslikkus ja korrektsus: aruanne on koostatud vastavalt eeskirjadele ning eelarvelised assigneeringud on kättesaadavad;

b)   täielikkus: perioodi kõik tulu- ja kulutehingud ning kõik varad ja kohustused (kaasa arvatud bilansivälised kirjed) on aruandes kajastatud;

c)   tehingute tegelikkus ning varade ja kohustuste olemasolu: iga tulu- ja kulutehing on põhjendatud sündmusega, mis kuulub vastava üksuse juurde ja vaadeldavasse perioodi; vara või kohustus eksisteeris bilansipäeval ja kuulub andmeid esitavale üksusele;

d)   mõõtmine ja hindamine: tulu- ja kulutehing ning vara või kohustus on kirjendatud õige väärtusega ja vastavalt konservatiivsuse põhimõttele;

e)   teabe esitamine: tulu- ja kulutehing, vara või kohustus on esitatud ja kirjeldatud vastavalt kohaldatavatele arvestuseeskirjadele ja normidele ning läbipaistvuse põhimõttele.

| 2. | Audit koosneb järgmistest põhiosadest:






  a) | raamatupidamisarvestuse kontrollikeskkonna ajakohastatud hindamine; |
| --- | --- | --- |

2.

Audit koosneb järgmistest põhiosadest:

a)

raamatupidamisarvestuse kontrollikeskkonna ajakohastatud hindamine;

| b) | peamiste arvestusmenetluste ja aasta lõpus toimuva kontode sulgemise protsessi toimivuse kontrollimine; |
| --- | --- |

b)

peamiste arvestusmenetluste ja aasta lõpus toimuva kontode sulgemise protsessi toimivuse kontrollimine;

| c) | peamiste arvestusandmete analüütiline kontroll (järjepidevus ja põhjendatus); |
| --- | --- |

c)

peamiste arvestusandmete analüütiline kontroll (järjepidevus ja põhjendatus);

| d) | kontode ja/või saldode analüüsimine ja vastavusse viimine; |
| --- | --- |

d)

kontode ja/või saldode analüüsimine ja vastavusse viimine;

| e) | kulukohustuste, maksete ja teatud bilansikirjete substantiivne kontrollimine esindusliku valimi alusel. |
| --- | --- |

e)

kulukohustuste, maksete ja teatud bilansikirjete substantiivne kontrollimine esindusliku valimi alusel.

2. OSA –   Auditi lähenemisviis ja metoodika seoses tehingute korrektsusega

| 3. | Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute korrektsuse auditeerimisel toetub kontrollikoda kahele peamisele allikale:






  — | tehingute vahetu kontrollimine, et teha otsus nende korrektsuse kohta; |
| --- | --- | --- |

3.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute korrektsuse auditeerimisel toetub kontrollikoda kahele peamisele allikale:

—

tehingute vahetu kontrollimine, et teha otsus nende korrektsuse kohta;

| — | järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine, otsustamaks, kui mõjusad on süsteemid korrektsuse tagamise seisukohast. |
| --- | --- |

—

järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine, otsustamaks, kui mõjusad on süsteemid korrektsuse tagamise seisukohast.

| 4. | Lisaks sellele saadakse tõendusmaterjali teiste audiitorite töö tulemustest (juhul, kui need on asjakohased) ja analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet (2). |
| --- | --- |

4.

Lisaks sellele saadakse tõendusmaterjali teiste audiitorite töö tulemustest (juhul, kui need on asjakohased) ja analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet (2).

Kuidas kontrollikoda tehinguid kontrollib

| 5. | Tehingute kontrollimine põhineb statistiliselt esinduslikul valimil, mis moodustatakse poliitikavaldkondade rühma laekumistest (tulude puhul) või maksetest. Kontrolli põhjal saab anda statistilise hinnangu vastava kogumi tehingute korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Tehingute kontrollimine põhineb statistiliselt esinduslikul valimil, mis moodustatakse poliitikavaldkondade rühma laekumistest (tulude puhul) või maksetest. Kontrolli põhjal saab anda statistilise hinnangu vastava kogumi tehingute korrektsuse kohta.

| 6. | Valimi suuruse määramiseks kasutab kontrollikoda auditi kindluse tagamise mudelit. Selle abil hinnatakse, kui kõrge on tehingute loomupärane vearisk ning kui kõrge on risk, et järelevalve- ja kontrollisüsteemidega vigu ei ennetata, avastata ega parandata (kontrollirisk). Kui süsteemid hinnatakse kontrolli põhjal mõjusaks, võib nende abil saada osalise kindluse tehingute korrektsuse kohta. Enamasti toetub kontrollikoda tehingute vahetu kontrolli tulemustele. |
| --- | --- |

6.

Valimi suuruse määramiseks kasutab kontrollikoda auditi kindluse tagamise mudelit. Selle abil hinnatakse, kui kõrge on tehingute loomupärane vearisk ning kui kõrge on risk, et järelevalve- ja kontrollisüsteemidega vigu ei ennetata, avastata ega parandata (kontrollirisk). Kui süsteemid hinnatakse kontrolli põhjal mõjusaks, võib nende abil saada osalise kindluse tehingute korrektsuse kohta. Enamasti toetub kontrollikoda tehingute vahetu kontrolli tulemustele.

| 7. | Kontrollimine hõlmab valitud tehingute üksikasjalikku läbivaatamist, et välja selgitada, kas maksetaotlus või makse oli õigesti arvutatud ning on kooskõlas asjakohaste kulusid reguleerivate eeskirjade ja määrustega. Eelarvekontodele kirjendatud arvestustehingute valimi põhjal analüüsib kontrollikoda makset kuni lõpliku abisaajani (nt põllumajandustootja, koolituskursuse korraldaja, arenguabi projekti elluviija) ja kontrollib igal tasandil makse vastavust nõutavatele tingimustele. Tehing (ükskõik, millisel tasandil) sisaldab viga, kui ta on valesti arvutatud või ei vasta õiguslikule nõudele või lepingulistele sätetele. |
| --- | --- |

7.

Kontrollimine hõlmab valitud tehingute üksikasjalikku läbivaatamist, et välja selgitada, kas maksetaotlus või makse oli õigesti arvutatud ning on kooskõlas asjakohaste kulusid reguleerivate eeskirjade ja määrustega. Eelarvekontodele kirjendatud arvestustehingute valimi põhjal analüüsib kontrollikoda makset kuni lõpliku abisaajani (nt põllumajandustootja, koolituskursuse korraldaja, arenguabi projekti elluviija) ja kontrollib igal tasandil makse vastavust nõutavatele tingimustele. Tehing (ükskõik, millisel tasandil) sisaldab viga, kui ta on valesti arvutatud või ei vasta õiguslikule nõudele või lepingulistele sätetele.

Kuidas kontrollikoda tehingute kontrollimise tulemusi hindab ja esitab

| 8. | Vead võivad tehingutes esineda mitmetel põhjustel ja erineval kujul, olenevalt rikkumise iseloomust ja eeskirjast või lepingulisest nõudest, mida eirati. Vead võivad seonduda maksetingimuste või muude vastavusküsimustega. |
| --- | --- |

8.

Vead võivad tehingutes esineda mitmetel põhjustel ja erineval kujul, olenevalt rikkumise iseloomust ja eeskirjast või lepingulisest nõudest, mida eirati. Vead võivad seonduda maksetingimuste või muude vastavusküsimustega.

| 9. | Kontrollikoda liigitab vigu järgnevalt:






  — | kvantifitseeritavad; |
| --- | --- | --- |

9.

Kontrollikoda liigitab vigu järgnevalt:

—

kvantifitseeritavad;

| — | mittekvantifitseeritavad, kui ei ole võimalik välja selgitada ELi eelarvest ebakorrektselt välja makstud summa suurust või kui viga on seotud muude vastavusküsimustega (3); |
| --- | --- |

—

mittekvantifitseeritavad, kui ei ole võimalik välja selgitada ELi eelarvest ebakorrektselt välja makstud summa suurust või kui viga on seotud muude vastavusküsimustega (3);

| — | vastavalt vea iseloomule: abikõlblikkusvead (makse ei vasta abikõlblikkuseeskirjadele), tõendamisvead (selliste kulude hüvitamine, mille tekkimist ei ole tõestatud) ja täpsusvead (makse on valesti arvutatud). |
| --- | --- |

—

vastavalt vea iseloomule: abikõlblikkusvead (makse ei vasta abikõlblikkuseeskirjadele), tõendamisvead (selliste kulude hüvitamine, mille tekkimist ei ole tõestatud) ja täpsusvead (makse on valesti arvutatud).

| 10. | Kontrollikoda väljendab vigade esinemise sagedust nende tehingute osakaalu kaudu valimis, mis on vigadest (nii kvantifitseeritavad kui mittekvantifitseeritavad) mõjutatud. See näitab, kui tõenäoline on vigade esinemine antud poliitikavaldkondade rühmas. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoda väljendab vigade esinemise sagedust nende tehingute osakaalu kaudu valimis, mis on vigadest (nii kvantifitseeritavad kui mittekvantifitseeritavad) mõjutatud. See näitab, kui tõenäoline on vigade esinemine antud poliitikavaldkondade rühmas.

| 11. | Kontrollikoda hindab kvantifitseeritavate vigade üldist finantsmõju ja arvutab selle põhjal kõige tõenäolisema veamäära. Kõige tõenäolisem veamäär on jagatud kolme suurusjärku:






  — | alla 2 %; |
| --- | --- | --- |

11.

Kontrollikoda hindab kvantifitseeritavate vigade üldist finantsmõju ja arvutab selle põhjal kõige tõenäolisema veamäära. Kõige tõenäolisem veamäär on jagatud kolme suurusjärku:

—

alla 2 %;

| — | 2–5 %; |
| --- | --- |

—

2–5 %;

| — | üle 5 %. |
| --- | --- |

—

üle 5 %.

| 12. | Kontrollikoja poolt läbi viidud tehingute kontrolli tulemused esitatakse 2.–9. peatüki 1. lisas ja võetakse kokku
  tabelis 1.2
  . |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja poolt läbi viidud tehingute kontrolli tulemused esitatakse 2.–9. peatüki 1. lisas ja võetakse kokku
  tabelis 1.2
  .

Kuidas kontrollikoda süsteeme hindab ja tulemustest teavitab

| 13. | Järelevalve- ja kontrollisüsteemid loob komisjon (samuti liikmes- ja abisaajariigid), et hallata riske ELi eelarvele, sealhulgas tehingute korrektsusele. Süsteemide mõjususe hindamine korrektsuse tagamise seisukohast on seetõttu üks keskseid auditimenetlusi, ning on eriti kasulik parandusettepanekute esitamiseks. |
| --- | --- |

13.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid loob komisjon (samuti liikmes- ja abisaajariigid), et hallata riske ELi eelarvele, sealhulgas tehingute korrektsusele. Süsteemide mõjususe hindamine korrektsuse tagamise seisukohast on seetõttu üks keskseid auditimenetlusi, ning on eriti kasulik parandusettepanekute esitamiseks.

| 14. | Iga poliitikavaldkondade rühma reguleerivad paljud erinevad süsteemid, millest igaühe kontrollimiseks ja hindamiseks kulub palju aega. Seetõttu moodustab kontrollikoda igal aastal süsteemidest valimi, mida analüüsida. Süsteemide hindamise tulemused esitatakse tabelis pealkirjaga „Süsteemide kontrolli tulemused”, mis on ära toodud 2.–9. peatüki 2. lisas. Juhtudel, mil auditi kavandamisel ja läbiviimisel oli võimalik hinnata süsteemide mõjusust, anti süsteemidele olenevalt nende suutlikkusest maandada tehingutes esinevate vigade riski kas hinnang „mõjus”, „osaliselt mõjus” (süsteemi mõjusat toimimist nõrgendavad mõned puudused) või „ei ole mõjus” (puudused on ulatuslikud ja takistavad seetõttu täiel määral süsteemi mõjusat toimimist. Ülejäänud valdkondade/poliitikavaldkondade rühmade süsteemide puhul hinnatakse nende vastavust õiguslikele nõuetele. |
| --- | --- |

14.

Iga poliitikavaldkondade rühma reguleerivad paljud erinevad süsteemid, millest igaühe kontrollimiseks ja hindamiseks kulub palju aega. Seetõttu moodustab kontrollikoda igal aastal süsteemidest valimi, mida analüüsida. Süsteemide hindamise tulemused esitatakse tabelis pealkirjaga „Süsteemide kontrolli tulemused”, mis on ära toodud 2.–9. peatüki 2. lisas. Juhtudel, mil auditi kavandamisel ja läbiviimisel oli võimalik hinnata süsteemide mõjusust, anti süsteemidele olenevalt nende suutlikkusest maandada tehingutes esinevate vigade riski kas hinnang „mõjus”, „osaliselt mõjus” (süsteemi mõjusat toimimist nõrgendavad mõned puudused) või „ei ole mõjus” (puudused on ulatuslikud ja takistavad seetõttu täiel määral süsteemi mõjusat toimimist. Ülejäänud valdkondade/poliitikavaldkondade rühmade süsteemide puhul hinnatakse nende vastavust õiguslikele nõuetele.

| 15. | Piisava asjakohase auditi tõendusmaterjali saamisel esitab kontrollikoda ka järelevalve- ja kontrollisüsteemide üldhinnangu (mis on samuti ära toodud 2.–9. peatüki 2. lisas), kus võetakse arvesse nii hinnangut valitud süsteemidele kui tehingute kontrollimise tulemusi. |
| --- | --- |

15.

Piisava asjakohase auditi tõendusmaterjali saamisel esitab kontrollikoda ka järelevalve- ja kontrollisüsteemide üldhinnangu (mis on samuti ära toodud 2.–9. peatüki 2. lisas), kus võetakse arvesse nii hinnangut valitud süsteemidele kui tehingute kontrollimise tulemusi.

Kuidas kontrollikoda komisjoni juhtkonna esitatud teavet hindab ja tulemustest teavitab

| 16. | Iga peadirektoraat koostab ja avaldab iga-aastase tegevusaruande, milles kirjeldatakse poliitikaeesmärkide saavutamist ning tehingute korrektsuse ja ressursside otstarbeka kasutamise tagamiseks rakendatavaid juhtimis- ja kontrollisüsteeme. Igale iga-aastasele tegevusaruandele on lisatud peadirektori avaldus muu hulgas selle kohta, mil määral on ressursse kasutatud ettenähtud eesmärkideks ja kontrollitoimingud tagavad tehingute korrektsuse (4). Aruanne ja avaldus koos moodustavad sisekontrolli põhielemendi. |
| --- | --- |

16.

Iga peadirektoraat koostab ja avaldab iga-aastase tegevusaruande, milles kirjeldatakse poliitikaeesmärkide saavutamist ning tehingute korrektsuse ja ressursside otstarbeka kasutamise tagamiseks rakendatavaid juhtimis- ja kontrollisüsteeme. Igale iga-aastasele tegevusaruandele on lisatud peadirektori avaldus muu hulgas selle kohta, mil määral on ressursse kasutatud ettenähtud eesmärkideks ja kontrollitoimingud tagavad tehingute korrektsuse (4). Aruanne ja avaldus koos moodustavad sisekontrolli põhielemendi.

| 17. | Kontrollikoda hindab iga-aastaseid tegevusaruandeid ja neile lisatud avaldusi, et otsustada, kas need kajastavad õiglaselt finantsjuhtimist seoses tehingute korrektsusega. Otsus tehakse kontrollide ja analüüside põhjal, mis sisaldavad aruannete ja avalduste võrdlemist kontrollikoja leidudega vaatlusaluses valdkonnas. |
| --- | --- |

17.

Kontrollikoda hindab iga-aastaseid tegevusaruandeid ja neile lisatud avaldusi, et otsustada, kas need kajastavad õiglaselt finantsjuhtimist seoses tehingute korrektsusega. Otsus tehakse kontrollide ja analüüside põhjal, mis sisaldavad aruannete ja avalduste võrdlemist kontrollikoja leidudega vaatlusaluses valdkonnas.

Millel kontrollikoja arvamus põhineb

| 18. | Kontrollikoda võrdleb hinnangulist kõige tõenäolisemat veamäära 2-protsendilise olulisuse lävega, et selle ja muude tõendite põhjal otsustada, kas tehingutes esineb olulisel määral vigu. Kui vigu ei esine olulisel määral, väljastatakse märkusteta arvamus, kui tehinguid mõjutab oluline veamäär, väljastatakse vastupidine arvamus, ja kui oluline veamäär mõjutab ainult piiratud osa kogumist, väljastatakse märkustega arvamus. |
| --- | --- |

18.

Kontrollikoda võrdleb hinnangulist kõige tõenäolisemat veamäära 2-protsendilise olulisuse lävega, et selle ja muude tõendite põhjal otsustada, kas tehingutes esineb olulisel määral vigu. Kui vigu ei esine olulisel määral, väljastatakse märkusteta arvamus, kui tehinguid mõjutab oluline veamäär, väljastatakse vastupidine arvamus, ja kui oluline veamäär mõjutab ainult piiratud osa kogumist, väljastatakse märkustega arvamus.

---

(1)  Koos lisadega.

(2)  Eelkõige komisjoni peadirektorite iga-aastased tegevusaruanded ja avaldused (vt punktid 16–17) ning koondaruanne.

(3)  Mõnel juhul esitatakse kuluprogrammides toetusesaajatele nõudmisi, mille mittetäitmine ei mõjuta toetusesaaja õigust toetusele, vaid toob kaasa finantskorrektsiooni või trahvi. Hea näide sellest on „nõuetele vastavus” põllumajanduse valdkonnas. Need nõudmised tulenevad õigusaktidest, mis käsitlevad keskkonnakaitset, rahvatervist, loomatervist ja taimetervist, loomade heaolu (kohustuslikud majandamisnõuded) ja põllumajandusmaa hoidmist heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes. Kui ÜPP raames makstavate otsetoetuste saaja ei täida kaasnevaid nõuetele vastavuse tingimusi, vähendatakse otsetoetusi või jäetakse need tegemata. Kui kontrollikoda avastab nõuetele vastavuse tingimuste mittetäitmise, liigitab ta vastavad vead mittekvantifitseeritavateks vigadeks, mis ei kajastu kõige tõenäolisemas veamääras.

(4)  Lisateavet toimingute kohta, samuti lingid kõige uuematele aruannetele leiab aadressilt: http://ec.europa.eu/atwork/sythesis/index_en.htm.

---

2.   PEATÜKK

Tulud

SISUKORD

Sissejuhatus

Eelarvevaldkonna eripära

Auditi ulatus ja lähenemisviis

Traditsioonilised omavahendid

Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid

Tehingute korrektsus

Traditsioonilised omavahendid

Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid

Muud tulud

Süsteemide mõjusus

Traditsioonilised omavahendid

Käibemaksupõhised omavahendid

Rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid

Rahvamajanduse arvepidamine liikmesriikides

Üldised ja erireservatsioonid

Rahvamajanduse kogutulu nimistute kontrollimine liikmesriikides

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus

Järeldused ja soovitused

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 2.1. | Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja erihinnang tulude kohta, mis koosnevad omavahenditest ja muudest tuludest. Põhiline finantsteave tulude kohta on esitatud
  tabelis 2.1.
  Omavahendid on ülekaalukalt eelarveliste kulutuste peamiseks rahastamisallikaks (94,1 %). |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

2.1.

Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja erihinnang tulude kohta, mis koosnevad omavahenditest ja muudest tuludest. Põhiline finantsteave tulude kohta on esitatud
  tabelis 2.1.
  Omavahendid on ülekaalukalt eelarveliste kulutuste peamiseks rahastamisallikaks (94,1 %).

Tabel 2.1 –   Tulud – Põhiteave

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Eelarve-jaotis | Tululiik | Kirjeldus | Tulud 2009 | % |
| 1 | Traditsioonilised omavahendid | Suhkrutootmismaks (11. peatükk) | 132 | 0,1 |
| | Tollimaksud (12. peatükk) | 14 397 | 12,3 |
| Käibemaksupõhised omavahendid | Käibemaksupõhised ressursid jooksval eelarveaastal (13. peatükk) | 13 743 | 11,7 |
| Rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid | Rahvamajanduse kogutulu põhised ressursid jooksval eelarveaastal (14. peatükk) | 82 413 | 70,3 |
| Eelarve tasakaalustamatuse korrigeerimine | Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine (15. peatükk) | – 315 | –0,3 |
| Rahvamajanduse kogutulu põhise iga-aastase osamakse vähendamine | Madalmaadele ja Rootsile lubatud vähendamine (16. peatükk) | 4 | 0,0 |
| | OMAVAHENDID KOKKU | 110 373 | 94,1 |
| 3 | | Ülejäägid, saldod ja korrigeerimised | 330 | 0,3 |
| 4 | | Ühenduse institutsioonide ja muude organitega seotud isikutelt laekuvad tulud | 781 | 0,7 |
| 5 | | Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu | 258 | 0,2 |
| 6 | | Ühenduse kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed | 4 545 | 3,9 |
| 7 | | Viivised ja trahvid | 933 | 0,8 |
| 8 | | Laenutehingud | 4 | 0,0 |
| 9 | | Mitmesugused tulud | 61 | 0,1 |
| | | MUUD TULUD KOKKU | 6 912 | 5,9 |
| Aasta tulud kokku | 117 285 | 100,0 |

(miljonites eurodes)

Eelarve-jaotis

Tululiik

Kirjeldus

Tulud 2009

%

1

Traditsioonilised omavahendid

Suhkrutootmismaks (11. peatükk)

132

0,1

Tollimaksud (12. peatükk)

14 397

12,3

Käibemaksupõhised omavahendid

Käibemaksupõhised ressursid jooksval eelarveaastal (13. peatükk)

13 743

11,7

Rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid

Rahvamajanduse kogutulu põhised ressursid jooksval eelarveaastal (14. peatükk)

82 413

70,3

Eelarve tasakaalustamatuse korrigeerimine

Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine (15. peatükk)

– 315

–0,3

Rahvamajanduse kogutulu põhise iga-aastase osamakse vähendamine

Madalmaadele ja Rootsile lubatud vähendamine (16. peatükk)

4

0,0

OMAVAHENDID KOKKU

110 373

94,1

3

Ülejäägid, saldod ja korrigeerimised

330

0,3

4

Ühenduse institutsioonide ja muude organitega seotud isikutelt laekuvad tulud

781

0,7

5

Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu

258

0,2

6

Ühenduse kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed

4 545

3,9

7

Viivised ja trahvid

933

0,8

8

Laenutehingud

4

0,0

9

Mitmesugused tulud

61

0,1

MUUD TULUD KOKKU

6 912

5,9

Aasta tulud kokku

117 285

100,0

Allikas: raamatupidamise aastaaruanne 2009.

Eelarvevaldkonna eripära

| 2.2. | Omavahendite kolm kategooriat (1) on: traditsioonilised omavahendid (imporditollimaksud ja suhkrutootmismaks – traditsioonilised omavahendid), liikmesriikide kogutud käibemaksupõhised omavahendid ja liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid. |
| --- | --- |

2.2.

Omavahendite kolm kategooriat (1) on: traditsioonilised omavahendid (imporditollimaksud ja suhkrutootmismaks – traditsioonilised omavahendid), liikmesriikide kogutud käibemaksupõhised omavahendid ja liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid.

| 2.3. | Traditsiooniliste omavahendite määramise ja kogumisega tegelevad liikmesriigid. Kolmveerand neist summadest makstakse liidule, ülejäänud veerand jääb kogumiskulude katteks liikmesriigile. Kõik liikmesriigid saadavad komisjonile igakuiselt määratud maksude aruande (A-konto aruanne) ja kord kvartalis aruande nende määratud maksude kohta, mida ei ole kantud A-kontole (B-konto aruanne) (2). |
| --- | --- |

2.3.

Traditsiooniliste omavahendite määramise ja kogumisega tegelevad liikmesriigid. Kolmveerand neist summadest makstakse liidule, ülejäänud veerand jääb kogumiskulude katteks liikmesriigile. Kõik liikmesriigid saadavad komisjonile igakuiselt määratud maksude aruande (A-konto aruanne) ja kord kvartalis aruande nende määratud maksude kohta, mida ei ole kantud A-kontole (B-konto aruanne) (2).

| 2.4. | Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid on osamaksed, mis tulenevad ühtsete määrade kohaldamisest liikmesriikide ühtlustatud käibemaksu arvutusbaasile või liikmesriikide rahvamajanduse kogutulule ning arvutatakse vastavalt liidu eeskirjadele. |
| --- | --- |

2.4.

Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid on osamaksed, mis tulenevad ühtsete määrade kohaldamisest liikmesriikide ühtlustatud käibemaksu arvutusbaasile või liikmesriikide rahvamajanduse kogutulule ning arvutatakse vastavalt liidu eeskirjadele.

| 2.5. | Vastavalt otsusele 2007/436/EÜ, Euratom saavad mõned liikmesriigid ajavahemikul 2007–2013 kasu vähendatud käibemaksu sissenõudmismäärast (3) ja rahvamajanduse kogutulul põhinevate iga-aastaste brutomaksete vähendamisest (4). Lisaks võimaldatakse Ühendkuningriigil korrigeerida eelarvelist tasakaalustamatust („Ühendkuningriigi korrektsioon”), mis tähendab tema maksete vähendamist rahvamajanduse kogutulu põhistesse omavahenditesse. |
| --- | --- |

2.5.

Vastavalt otsusele 2007/436/EÜ, Euratom saavad mõned liikmesriigid ajavahemikul 2007–2013 kasu vähendatud käibemaksu sissenõudmismäärast (3) ja rahvamajanduse kogutulul põhinevate iga-aastaste brutomaksete vähendamisest (4). Lisaks võimaldatakse Ühendkuningriigil korrigeerida eelarvelist tasakaalustamatust („Ühendkuningriigi korrektsioon”), mis tähendab tema maksete vähendamist rahvamajanduse kogutulu põhistesse omavahenditesse.

| 2.6. | Rahvamajanduse kogutulu põhiseid omavahendeid kasutatakse eelarve tasakaalustamiseks. Mõne liikmesriigi rahvamajanduse kogutulu tegelikust väiksemana näitamise korral (kuigi see ei mõjuta rahvamajanduse kogutulul põhinevate omavahendite kogumahtu) suurenevad teiste liikmesriikide osamaksed senikaua, kui probleem välja selgitatakse ja lahendatakse. |
| --- | --- |

2.6.

Rahvamajanduse kogutulu põhiseid omavahendeid kasutatakse eelarve tasakaalustamiseks. Mõne liikmesriigi rahvamajanduse kogutulu tegelikust väiksemana näitamise korral (kuigi see ei mõjuta rahvamajanduse kogutulul põhinevate omavahendite kogumahtu) suurenevad teiste liikmesriikide osamaksed senikaua, kui probleem välja selgitatakse ja lahendatakse.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 2.7. | Kontrollikoja üldist auditi lähenemisviisi ja metoodikat on kirjeldatud
  lisa 1.1 2. osas
  . Tulude auditeerimisel kontrolliti komisjoni tasandil 62 sissenõudekorraldusest koosnevat statistiliselt esinduslikku valimit, mis valiti välja kõigi komisjoni tulude laekumist tõendavate dokumentide hulgast (vt
  lisa 2.1)
  . |
| --- | --- |

2.7.

Kontrollikoja üldist auditi lähenemisviisi ja metoodikat on kirjeldatud
  lisa 1.1 2. osas
  . Tulude auditeerimisel kontrolliti komisjoni tasandil 62 sissenõudekorraldusest koosnevat statistiliselt esinduslikku valimit, mis valiti välja kõigi komisjoni tulude laekumist tõendavate dokumentide hulgast (vt
  lisa 2.1)
  .

Traditsioonilised omavahendid

| 2.8. | Kontrollikojal ei ole võimalik raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute auditiga hõlmata deklareerimata või tollijärelevalvet mitte läbinud importi. |
| --- | --- |

2.8.

Kontrollikojal ei ole võimalik raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute auditiga hõlmata deklareerimata või tollijärelevalvet mitte läbinud importi.

| 2.9. | Kontrollikoda hindas kolme liikmesriigi (5) järelevalve- ja kontrollisüsteeme ning vaatas üle nende traditsiooniliste omavahendite raamatupidamissüsteemid. Samuti vaatas kontrollikoda üle tollimaksude vood nende arvutamisest kuni komisjonile deklareerimiseni selleks, et saada piisav kindlus kirjendatud summade korrektsuse kohta. Audiitorid kontrollisid kõigis kolmes liikmesriigis 30 impordideklaratsioonist koosnevat juhuvalimit. |
| --- | --- |

2.9.

Kontrollikoda hindas kolme liikmesriigi (5) järelevalve- ja kontrollisüsteeme ning vaatas üle nende traditsiooniliste omavahendite raamatupidamissüsteemid. Samuti vaatas kontrollikoda üle tollimaksude vood nende arvutamisest kuni komisjonile deklareerimiseni selleks, et saada piisav kindlus kirjendatud summade korrektsuse kohta. Audiitorid kontrollisid kõigis kolmes liikmesriigis 30 impordideklaratsioonist koosnevat juhuvalimit.

| 2.10. | Traditsiooniliste omavahendite valimis (vt punkt 2.7) sisaldunud viie sissenõutava summa puhul kontrollis kontrollikoda valitud kuu väljavõtete vastavust liikmesriikide arvestuskirjetele (6). |
| --- | --- |

2.10.

Traditsiooniliste omavahendite valimis (vt punkt 2.7) sisaldunud viie sissenõutava summa puhul kontrollis kontrollikoda valitud kuu väljavõtete vastavust liikmesriikide arvestuskirjetele (6).

| 2.11. | Kontrollikoda hindas komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteeme, sealhulgas komisjoni kontrollkäike liikmesriikidesse. Lisaks hinnati ka ACORi (7) (ühenduste omavahendite nõuandekomitee) järelevalverolli. |
| --- | --- |

2.11.

Kontrollikoda hindas komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteeme, sealhulgas komisjoni kontrollkäike liikmesriikidesse. Lisaks hinnati ka ACORi (7) (ühenduste omavahendite nõuandekomitee) järelevalverolli.

| 2.12. | Kontrollikoda võttis arvesse 2008. ja 2009. aastal üheksas liikmesriigis läbi viidud impordi lihtsustatud tolliprotseduuride eriauditi tulemused (8). |
| --- | --- |

2.12.

Kontrollikoda võttis arvesse 2008. ja 2009. aastal üheksas liikmesriigis läbi viidud impordi lihtsustatud tolliprotseduuride eriauditi tulemused (8).

Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid

| 2.13. | Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu põhiste omavahendite aluseks on makromajanduslik statistika, mille alusandmeid ei saa otse auditeerida. Seetõttu võeti auditi lähtepunktiks komisjonile laekunud liikmesriikide arvutatud makromajanduslikud kogusummad ning hinnati komisjoni süsteeme andmete töötlemiseks kuni nende kandmiseni lõplikku raamatupidamise aastaaruandesse. Seega hõlmas kontrollikoja audit eelarve koostamist ja liikmesriikide osamaksete korrektsust. |
| --- | --- |

2.13.

Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu põhiste omavahendite aluseks on makromajanduslik statistika, mille alusandmeid ei saa otse auditeerida. Seetõttu võeti auditi lähtepunktiks komisjonile laekunud liikmesriikide arvutatud makromajanduslikud kogusummad ning hinnati komisjoni süsteeme andmete töötlemiseks kuni nende kandmiseni lõplikku raamatupidamise aastaaruandesse. Seega hõlmas kontrollikoja audit eelarve koostamist ja liikmesriikide osamaksete korrektsust.

| 2.14. | Auditiga hinnati ka komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteeme, mille otstarve on anda kinnitus omavahendite arvutamise ja laekumise korrektsuse kohta. Auditiga hinnati ka ACORi ja rahvamajanduse kogutulu komitee (9) rolli. |
| --- | --- |

2.14.

Auditiga hinnati ka komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteeme, mille otstarve on anda kinnitus omavahendite arvutamise ja laekumise korrektsuse kohta. Auditiga hinnati ka ACORi ja rahvamajanduse kogutulu komitee (9) rolli.

TEHINGUTE KORREKTSUS

| 2.15. | Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 2.1
  . |
| --- | --- |

2.15.

Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 2.1
  .

Traditsioonilised omavahendid

| 2.16. | Kontrollikoda leidis, et üldiselt liikmesriikide poolt komisjonile esitatud aruannetes ei esinenud olulisel määral vigu. |
| --- | --- |

2.16.

Kontrollikoda leidis, et üldiselt liikmesriikide poolt komisjonile esitatud aruannetes ei esinenud olulisel määral vigu.

Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid

| 2.17. | Kontrollikoja auditiga leiti, et liikmesriikide osamaksete arvutamisel ja maksmisel ei esinenud olulisel määral vigu. 2009. aasta detsembris avastas komisjon siiski vea Ühendkuningriigi 2008. ja 2009. aasta korrektsiooni esialgse prognoosi arvutamisel, mille tulemusel hinnati summad vastavalt 138 miljoni ja 458 miljoni euro võrra tegelikust suuremaks. Kuna Ühendkuningriigi 2008. aasta korrektsioon kirjendati 2009. aasta eelarvesse, siis seda rahastanud liikmesriigid tegid 2009. aastal vajalikust suurema osamakse. See korrigeeritakse alles pärast seda, kui parandatud prognoosid kirjendatakse järgmiste aastate eelarvetesse. |
| --- | --- |

2.17.

Kontrollikoja auditiga leiti, et liikmesriikide osamaksete arvutamisel ja maksmisel ei esinenud olulisel määral vigu. 2009. aasta detsembris avastas komisjon siiski vea Ühendkuningriigi 2008. ja 2009. aasta korrektsiooni esialgse prognoosi arvutamisel, mille tulemusel hinnati summad vastavalt 138 miljoni ja 458 miljoni euro võrra tegelikust suuremaks. Kuna Ühendkuningriigi 2008. aasta korrektsioon kirjendati 2009. aasta eelarvesse, siis seda rahastanud liikmesriigid tegid 2009. aastal vajalikust suurema osamakse. See korrigeeritakse alles pärast seda, kui parandatud prognoosid kirjendatakse järgmiste aastate eelarvetesse.

| 2.17. | Komisjon andis pärast kõnealuste vigade tuvastamist neist liikmesriikidele ja kontrollikojale teada. Kõik liikmesriigid nõustusid vajalike parandusmeetmete võtmisega läbivaatamise ja ajakohastamise rutiinsete menetluste raames. |
| --- | --- |

2.17.

Muud tulud

| 2.18. | Kontrollikoda leidis, et muude tuludega seonduvates kontrollitud tehingutes ei esinenud olulisel määral vigu. |
| --- | --- |

2.18.

Kontrollikoda leidis, et muude tuludega seonduvates kontrollitud tehingutes ei esinenud olulisel määral vigu.

SÜSTEEMIDE MÕJUSUS

| 2.19. | Süsteemide kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 2.2. |
| --- | --- |

2.19.

Süsteemide kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 2.2.

Traditsioonilised omavahendid

| 2.20. | Sarnaselt varasemate aastatega (10) tõstis kontrollikoda siiski esile menetluste ja süsteemidega seonduvad probleemid, mis mõjutavad B-kontodele kantud summasid ja mis tuleks lahendada. Kõnealused puudused olid seotud eelkõige maksude aeglase sissenõudmisega ja sissenõutud summade hilise kättesaadavaks tegemisega (11) ning põhjendamatu tollimaksude mahakandmisega (12). |
| --- | --- |

2.20.

Sarnaselt varasemate aastatega (10) tõstis kontrollikoda siiski esile menetluste ja süsteemidega seonduvad probleemid, mis mõjutavad B-kontodele kantud summasid ja mis tuleks lahendada. Kõnealused puudused olid seotud eelkõige maksude aeglase sissenõudmisega ja sissenõutud summade hilise kättesaadavaks tegemisega (11) ning põhjendamatu tollimaksude mahakandmisega (12).

| 2.20. | Komisjon palub asjaomastel liikmesriikidel võtta tuvastatud puudujääkide kõrvaldamiseks parandusmeetmed ning vajadusel nõuda sisse tasumisele kuuluvad nõutavast väiksemas ulatuses tasutud traditsioonilised omavahendid ja kogunenud intress. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Kahes auditeeritud liikmesriigis (13) ei suutnud liikmesriikide ametiasutused täielikult põhjendada B-konto aruannetesse kirjendatud summasid, kuna need ei vastanud alusdokumentidele. Lisaks tuvastas kontrollikoda erinevusi nende vastavusse viimisel A-konto aruandega (14). |
| --- | --- |

2.21.

Kahes auditeeritud liikmesriigis (13) ei suutnud liikmesriikide ametiasutused täielikult põhjendada B-konto aruannetesse kirjendatud summasid, kuna need ei vastanud alusdokumentidele. Lisaks tuvastas kontrollikoda erinevusi nende vastavusse viimisel A-konto aruandega (14).

| 2.21. | Asjaomastel liikmesriikidel palutakse kontode aruannetesse kirjendatud summasid põhjendada, parandada kõik tuvastatud nõutavast väiksemas ulatuses tasutud traditsioonilised omavahendid ning kui need tehti kättesaadavaks hilinemisega, nõutakse intressi. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | Komisjon on võtnud seisukoha, et kui ebaseaduslikult ühenduse tolliterritooriumile toodud kaup on kinni peetud, ei ole tollivõlgade kirjendamine B-konto aruandesse kohustuslik. Oma 2009. aasta aprillikuu kohtuotsuses (15) leidis Euroopa Kohus, et tollivõlgade kustutamiseks peab kaupade kinnipidamine toimuma enne nende tolliterritooriumil asuvast esimesest tolliasutusest väljumist. Seega on kontrollikoda arvamusel, et pärast nimetatud etappi kaupade kinnipidamisel tekkinud tollivõlad tuleb kindlasti kirjendada. |
| --- | --- |

2.22.

Komisjon on võtnud seisukoha, et kui ebaseaduslikult ühenduse tolliterritooriumile toodud kaup on kinni peetud, ei ole tollivõlgade kirjendamine B-konto aruandesse kohustuslik. Oma 2009. aasta aprillikuu kohtuotsuses (15) leidis Euroopa Kohus, et tollivõlgade kustutamiseks peab kaupade kinnipidamine toimuma enne nende tolliterritooriumil asuvast esimesest tolliasutusest väljumist. Seega on kontrollikoda arvamusel, et pärast nimetatud etappi kaupade kinnipidamisel tekkinud tollivõlad tuleb kindlasti kirjendada.

| 2.22. | Komisjoni seisukoht põhineb määruse (EÜ) nr 2454/93 (millega rakendatakse tolliseadustikku) artiklil 867a, mille kohaselt kinnipeetud ja konfiskeeritud kaupa loetakse tolliladustusprotseduurile suunatuks. Kõnealusele tolliladustusprotseduurile suunatud kauba puhul tollivõlga ei määrata ja kontodesse neid ei kirjendata. Euroopa Kohtu 2009. aasta otsuses ei käsitletud artikli 867a asjakohasust kinnipeetud kauba tollivõla käsitlemise seisukohast ja seetõttu ootas komisjon sarnase kohtuasja C-230/08 tulemust. Komisjon hindab selles kohtuasjas hiljuti tehtud otsuse tulemusi ja selle alusel võetavaid meetmeid. Ajakohastatud tolliseadustiku jõustumisel kustutatakse kinnipeetud kauba tollivõlg igatahes alati, hoolimata kohast, kus kaup kinni peetakse. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Kohapealsete auditite käigus avastas kontrollikoda puudusi liikmesriikide tollijärelevalves, eelkõige seoses riskianalüüsi tegemisega, mille põhjal valitakse tolli poolt kontrollitavad ettevõtjad ja imporditavad kaubad (16). See suurendab ohtu, et eeskirjade eiramist ei avastata, millega võib kaasneda traditsiooniliste omavahendite vähenemine. |
| --- | --- |

2.23.

Kohapealsete auditite käigus avastas kontrollikoda puudusi liikmesriikide tollijärelevalves, eelkõige seoses riskianalüüsi tegemisega, mille põhjal valitakse tolli poolt kontrollitavad ettevõtjad ja imporditavad kaubad (16). See suurendab ohtu, et eeskirjade eiramist ei avastata, millega võib kaasneda traditsiooniliste omavahendite vähenemine.

| 2.23. | Sobivatel riskianalüüsi meetoditel põhinevate tollikontrolli süsteemide loomine on liikmesriikide ülesanne. Kontrollikoja nimetatud puudusi esines kolmes liikmesriigis. Neist ühe kohta esitas kontrollikoda oma lihtsustatud menetlusi käsitlevas auditis täpselt samasugused järeldused ning komisjon jälgib võetavaid meetmeid. Ülejäänud kahes liikmesriigis on puudused seotud juhuvalimi puudumisega kontrollitavate deklaratsioonide/ettevõtjate valimise süsteemis. Neist ühes liikmesriigis on ametiasutused võtnud parandusmeetmed. Teises juhuvalimit kasutati, kuid seda ei kaasatud kontrollitavate impordideklaratsioonide/ettevõtjate valimise automaatsesse süsteemi. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | Lisaks leidis kontrollikoda oma hiljutises eri- aruandes (17) impordi lihtsustatud tolliprotseduuride kohta (18) olulisi kontrollipuudusi kõigis kontrollitud liikmesriikides ja enamikus neist vigade suure esinemissageduse. Kui arvestada asjaolusid, et nimetatud liikmesriigid annavad rohkem kui poole kogutud traditsioonilistest omavahenditest ja ligikaudu kahe kolmandiku ELi tollideklaratsioonide puhul kasutatakse lihtsustatud tolliprotseduure, siis mõjutavad need kontrollipuudused traditsiooniliste omavahenditega seonduvaid liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteeme. See omakorda tekitab ohu, et kogutud traditsiooniliste omavahendite kogusummad võivad olla ebakorrektsed. |
| --- | --- |

2.24.

Lisaks leidis kontrollikoda oma hiljutises eri- aruandes (17) impordi lihtsustatud tolliprotseduuride kohta (18) olulisi kontrollipuudusi kõigis kontrollitud liikmesriikides ja enamikus neist vigade suure esinemissageduse. Kui arvestada asjaolusid, et nimetatud liikmesriigid annavad rohkem kui poole kogutud traditsioonilistest omavahenditest ja ligikaudu kahe kolmandiku ELi tollideklaratsioonide puhul kasutatakse lihtsustatud tolliprotseduure, siis mõjutavad need kontrollipuudused traditsiooniliste omavahenditega seonduvaid liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteeme. See omakorda tekitab ohu, et kogutud traditsiooniliste omavahendite kogusummad võivad olla ebakorrektsed.

| 2.24. | Komisjon nõustub kontrollikojaga, et tollikontrolli on võimalik parandada ja see peab arenema kogemusi ja parimaid tavasid arvestades.

  Komisjon on võtnud meetmeid, et liikmesriike arenevate menetluste juures abistada. Antud on üksikasjalikke suuniseid ja korraldatud koolitusi nende parimaks rakendamiseks. Tulemused vaadatakse üle 2010.–2011. aasta kontrollkäikudel. Lisaks on komisjon terve 2009.–2010. aasta jooksul korraldanud igas liikmesriigis erikontrolle, et vaadata läbi nende tollikontrolli strateegiad. Kõnealuste kontrollide ja kontrollikoja auditite tähelepanekute põhjal on komisjon juba palunud võtta parandusmeetmed. Komisjon koostab 2010. aasta jooksul liikmesriikide tollikontrollistrateegiaid käsitleva teemakohase aruande, mis hõlmab nii kontrollikoja kui ka komisjoni järeldusi. Liikmesriikidega arutatakse seda omavahendite nõuandekomitees eesmärgiga leida selles valdkonnas võimalusi parandusmeetmeteks. |
| --- | --- |

2.24.

Komisjon on võtnud meetmeid, et liikmesriike arenevate menetluste juures abistada. Antud on üksikasjalikke suuniseid ja korraldatud koolitusi nende parimaks rakendamiseks. Tulemused vaadatakse üle 2010.–2011. aasta kontrollkäikudel. Lisaks on komisjon terve 2009.–2010. aasta jooksul korraldanud igas liikmesriigis erikontrolle, et vaadata läbi nende tollikontrolli strateegiad. Kõnealuste kontrollide ja kontrollikoja auditite tähelepanekute põhjal on komisjon juba palunud võtta parandusmeetmed. Komisjon koostab 2010. aasta jooksul liikmesriikide tollikontrollistrateegiaid käsitleva teemakohase aruande, mis hõlmab nii kontrollikoja kui ka komisjoni järeldusi. Liikmesriikidega arutatakse seda omavahendite nõuandekomitees eesmärgiga leida selles valdkonnas võimalusi parandusmeetmeteks.

Käibemaksupõhised omavahendid

| 2.25. | Käibemaksupõhiste omavahendite arvutamisel on lähtepunktiks liikmesriikides tegelikult kogutud käibemaks (19). Septembris 2009 komisjoni poolt avaldatud käibemaksu alalaekumist kvantifitseerivas ja analüüsivas uurimuses EL 25 liikmesriikide kohta (v.a Küpros) (20) hinnatakse kumuleerunud käibemaksu laekumiste ja teoreetilise käibemaksu netokohustuse lahknevuseks ajavahemikul 2004–2006 keskmiselt 13 %. Käibemaksu alalaekumise kõrvaldamisel suureneks piiristamata käibemaksu arvestusbaasi (21) kasutavate liikmesriikide käibemaksupõhine osamaks ELi eelarvesse. See vähendaks rahvamajanduse kogutulu põhiste omavahendite osamakseid, kuigi see oleks eri liikmesriikide puhul erinev. |
| --- | --- |

2.25.

Käibemaksupõhiste omavahendite arvutamisel on lähtepunktiks liikmesriikides tegelikult kogutud käibemaks (19). Septembris 2009 komisjoni poolt avaldatud käibemaksu alalaekumist kvantifitseerivas ja analüüsivas uurimuses EL 25 liikmesriikide kohta (v.a Küpros) (20) hinnatakse kumuleerunud käibemaksu laekumiste ja teoreetilise käibemaksu netokohustuse lahknevuseks ajavahemikul 2004–2006 keskmiselt 13 %. Käibemaksu alalaekumise kõrvaldamisel suureneks piiristamata käibemaksu arvestusbaasi (21) kasutavate liikmesriikide käibemaksupõhine osamaks ELi eelarvesse. See vähendaks rahvamajanduse kogutulu põhiste omavahendite osamakseid, kuigi see oleks eri liikmesriikide puhul erinev.

| 2.25. | Nagu kontrollikoda märgib, on aastase käibemaksubaasi arvutamise aluseks, millel omakorda fikseeritakse käibemaksupõhiste omavahendite osamaksete summa, selle ühe aasta jooksul tegelikult kogutud käibemaksu laekumiste väärtus. Ehkki käibemaksu alalaekumise vähenemise tulemusel võiksid teoreetiliselt suureneda tasutud käibemaksupõhised omavahendid, valis seadusandja meetodi, mille raames käibemaksupõhiste omavahendite igasugune suurenemine neutraliseeritaks eelarve seisukohast rahvamajanduse kogutulu põhistest omavahenditest kogutud summa vastava vähendamisega. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | Reservatsioonide abil saab teha parandusi liikmesriikide edastatud käibemaksudeklaratsioonides kahtlusi tekitanud osadesse pärast õigusaktides sätestatud nelja-aastase tähtaja lõppemist. 2009. aastal esitati 67 ja tühistati 63 reservatsiooni. Aasta lõpu seisuga oli esitatud kokku 167 reservatsiooni (vt
  tabel 2.2
  ). Kuigi kontrollikoda märkis pikaaegsete käibemaksureservatsioonide tühistamisel paranemist, kehtis 2000. aastale eelnenud aastate kohta veel 2009. aasta lõpus 20 reservatsiooni, võrreldes 34 reservatsiooniga 2008. aasta lõpus. |
| --- | --- |

2.26.

Reservatsioonide abil saab teha parandusi liikmesriikide edastatud käibemaksudeklaratsioonides kahtlusi tekitanud osadesse pärast õigusaktides sätestatud nelja-aastase tähtaja lõppemist. 2009. aastal esitati 67 ja tühistati 63 reservatsiooni. Aasta lõpu seisuga oli esitatud kokku 167 reservatsiooni (vt
  tabel 2.2
  ). Kuigi kontrollikoda märkis pikaaegsete käibemaksureservatsioonide tühistamisel paranemist, kehtis 2000. aastale eelnenud aastate kohta veel 2009. aasta lõpus 20 reservatsiooni, võrreldes 34 reservatsiooniga 2008. aasta lõpus.

| 2.26. | Pikaaegsete reservatsioonide tühistamiseks võetavate ennetavate meetmete kohaldamine jätkub. 2008. aastal kategoriseeris komisjon riskipõhiselt kõik pikaaegsed reservatsioonid ja hakkas koos asjaomaste liikmesriikidega reservatsioone tühistama, võttes arvesse kõnealuseid suhtelisi prioriteete. Strateegia hakkas vilja kandma 2009. aastal ja selle kohaldamist jätkatakse: 2010. aasta jooksul on kõige vanematest reservatsioonidest tühistatud veel seitse. Komisjon on seisukohal, et tehtud on häid edusamme. Edasised juhtkonna koosolekud toimuvad 2010.–2011. aastal. |
| --- | --- |

2.26.

Tabel 2.2 –   Käibemaksureservatsioonid seisuga 31.12.2009

| Liikmesriik | Kehtivate reservatsioonide arv seisuga 31.12.2008 | 2009. aastal kehtestatud reservatsioonid | 2009. aastal tühistatud reservatsioonid | Kehtivate reservatsioonide arv seisuga 31.12.2009 | Kõige varasem aasta, mille kohta kohaldati reservatsioone 31.12.2009. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 8 | 0 | 5 | 3 | 2000 |
| Bulgaaria | 0 | 1 | 0 | 1 | 2007 |
| Tšehhi Vabariik | 8 | 1 | 0 | 9 | 2004 |
| Taani | 0 | 5 | 0 | 5 | 2004 |
| Saksamaa | 18 | 1 | 15 | 4 | 2001 |
| Eesti | 8 | 0 | 0 | 8 | 2004 |
| Iirimaa | 16 | 1 | 0 | 17 | 1998 |
| Kreeka | 10 | 4 | 3 | 11 | 1998 |
| Hispaania | 3 | 0 | 1 | 2 | 2001 |
| Prantsusmaa | 4 | 6 | 0 | 10 | 1993 |
| Itaalia | 14 | 2 | 7 | 9 | 1995 |
| Küpros | 3 | 1 | 1 | 3 | 2004 |
| Läti | 2 | 4 | 1 | 5 | 2004 |
| Leedu | 2 | 12 | 7 | 7 | 2005 |
| Luksemburg | 2 | 1 | 0 | 3 | 2004 |
| Ungari | 5 | 3 | 4 | 4 | 2004 |
| Malta | 6 | 4 | 0 | 10 | 2004 |
| Madalmaad | 5 | 3 | 1 | 7 | 2002 |
| Rumeenia | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| Austria | 11 | 4 | 10 | 5 | 2002 |
| Poola | 3 | 3 | 0 | 6 | 2004 |
| Portugal | 9 | 1 | 0 | 10 | 1996 |
| Sloveenia | 0 | 3 | 0 | 3 | 2004 |
| Slovakkia | 5 | 0 | 2 | 3 | 2004 |
| Soome | 8 | 4 | 2 | 10 | 1995 |
| Rootsi | 9 | 2 | 4 | 7 | 1995 |
| Ühendkuningriik | 4 | 1 | 0 | 5 | 1998 |
| Kokku | 163 | 67 | 63 | 167 | |

Liikmesriik

Kehtivate reservatsioonide arv seisuga 31.12.2008

2009. aastal kehtestatud reservatsioonid

2009. aastal tühistatud reservatsioonid

Kehtivate reservatsioonide arv seisuga 31.12.2009

Kõige varasem aasta, mille kohta kohaldati reservatsioone 31.12.2009.

Belgia

8

0

5

3

2000

Bulgaaria

0

1

0

1

2007

Tšehhi Vabariik

8

1

0

9

2004

Taani

0

5

0

5

2004

Saksamaa

18

1

15

4

2001

Eesti

8

0

0

8

2004

Iirimaa

16

1

0

17

1998

Kreeka

10

4

3

11

1998

Hispaania

3

0

1

2

2001

Prantsusmaa

4

6

0

10

1993

Itaalia

14

2

7

9

1995

Küpros

3

1

1

3

2004

Läti

2

4

1

5

2004

Leedu

2

12

7

7

2005

Luksemburg

2

1

0

3

2004

Ungari

5

3

4

4

2004

Malta

6

4

0

10

2004

Madalmaad

5

3

1

7

2002

Rumeenia

0

0

0

0

—

Austria

11

4

10

5

2002

Poola

3

3

0

6

2004

Portugal

9

1

0

10

1996

Sloveenia

0

3

0

3

2004

Slovakkia

5

0

2

3

2004

Soome

8

4

2

10

1995

Rootsi

9

2

4

7

1995

Ühendkuningriik

4

1

0

5

1998

Kokku

163

67

63

167

Allikas: Euroopa Komisjon.

Rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid

Rahvamajanduse arvepidamine liikmesriikides

| 2.27. | Oma aruandes nõukogule (Ecofin) Kreeka riigieelarve puudujäägi ja riigivõla statistika kohta (22) seadis komisjon kahtluse alla Kreeka makromajandusliku statistika kvaliteedi, sh rahvamajanduse arvepidamise statistika. Komisjon ja nõukogu seadsid kahtluse alla järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjusa toimimise Kreeka Statistikaametis, mis avaldab omavahendite arvutamiseks ka rahvamajanduse kogutulu andmed. |
| --- | --- |

2.27.

Oma aruandes nõukogule (Ecofin) Kreeka riigieelarve puudujäägi ja riigivõla statistika kohta (22) seadis komisjon kahtluse alla Kreeka makromajandusliku statistika kvaliteedi, sh rahvamajanduse arvepidamise statistika. Komisjon ja nõukogu seadsid kahtluse alla järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjusa toimimise Kreeka Statistikaametis, mis avaldab omavahendite arvutamiseks ka rahvamajanduse kogutulu andmed.

| 2.27. | Aruandes nimetati probleeme seoses Kreeka keskvalitsuse puudujääki ja riigivõlga käsitlevate andmetega. Kõnealuse puudujäägi ja riigivõla kontrollimisel ilmnenud probleemide võimalikku mõju käsitlevast põhjalikust analüüsist ei ilmnenud märkimisväärset mõju rahvamajanduse kogutoodangu / rahvamajanduse kogutulu tasemele.

  Kreeka on hakanud komisjoni 8. jaanuari 2010. aasta aruandes tõstatatud küsimustega tegelema, võttes vastu uue seaduse Kreeka statistikasüsteemi kohta, mis hõlmab ka uue statistikaameti (ELSTAT) loomist, et tagada statistika sõltumatus ja korrektsus. |
| --- | --- |

2.27.

Kreeka on hakanud komisjoni 8. jaanuari 2010. aasta aruandes tõstatatud küsimustega tegelema, võttes vastu uue seaduse Kreeka statistikasüsteemi kohta, mis hõlmab ka uue statistikaameti (ELSTAT) loomist, et tagada statistika sõltumatus ja korrektsus.

| 2.28. | Oma eelmistes aastaaruannetes (23) oli kontrollikoda arvamusel, et riiklike statistikaametite järelevalve- ja kontrollisüsteemide erinevused võivad nõrgendada rahvamajanduse arvepidamise võrreldavust, usaldusväärsust ja ammendavust. Eurostat ei ole veel lõpetanud riiklike statistikaametite järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamist ega vastu võtnud suuniseid selliste süsteemide rakendamise kohta liikmesriikides. |
| --- | --- |

2.28.

Oma eelmistes aastaaruannetes (23) oli kontrollikoda arvamusel, et riiklike statistikaametite järelevalve- ja kontrollisüsteemide erinevused võivad nõrgendada rahvamajanduse arvepidamise võrreldavust, usaldusväärsust ja ammendavust. Eurostat ei ole veel lõpetanud riiklike statistikaametite järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamist ega vastu võtnud suuniseid selliste süsteemide rakendamise kohta liikmesriikides.

| 2.28. | Komisjon on seisukohal, et rahvamajanduse arvepidamise usaldusväärsus sõltub peamiselt kasutatud statistilistest allikatest ja nende meetoditest ning keskendub rahvamajanduse kogutulu andmete hindamisel kõnealuste tegurite kontrollimisele ja parandamisele. Liikmesriikide statistikaametites kasutatavad nõuetekohaselt väljatöötatud järelevalve- ja kontrollisüsteemid võivad aidata kaasa tekkivate vigade ohu tuvastamisele ja vähendamisele. Komisjon on kontrollikoja järelevalve- ja kontrollisüsteeme käsitlevaid märkusi juba arvesse võtnud viisidel, mis on nimetatud tema vastustes 2008. aasta aruande punktile 4.24. Lisaks kogus komisjon rahvamajanduse kogutulu kontrollimisel teavet liikmesriikide tavade kohta, eelkõige õpitoa jaoks, mille ta korraldas 2009. aasta detsembris. Vastavalt õpitoa eesmärkidele määratleb komisjon liikmesriikides kasutamiseks mõeldud parimad tavad ja valdkonna hindamismenetlused ning arendab neid. |
| --- | --- |

2.28.

Üldised ja erireservatsioonid

| 2.29. | Kuni rahvamajanduse kogutulu ajakohastatud nimistute analüüsi tulemuste selgumiseni kehtisid 2009. aasta lõpus EL 15 liikmesriikide (ajavahemikul 2002–2006) ja EL 10 liikmesriikide (ajavahemikul 2004–2006) rahvamajanduse kogutulu andmete suhtes üldised reservatsioonid (24). |
| --- | --- |

2.29.

Kuni rahvamajanduse kogutulu ajakohastatud nimistute analüüsi tulemuste selgumiseni kehtisid 2009. aasta lõpus EL 15 liikmesriikide (ajavahemikul 2002–2006) ja EL 10 liikmesriikide (ajavahemikul 2004–2006) rahvamajanduse kogutulu andmete suhtes üldised reservatsioonid (24).

| 2.30. | 2009. aasta alguses olid veel aastate 1995–2001 suhtes menetluses 10 rahvamajanduse kogutulu erireservatsiooni (25). 2009. aastal tühistas komisjon kuus Kreeka reservatsiooni, seega kehtis aasta lõpus veel neli reservatsiooni (26). |
| --- | --- |

2.30.

2009. aasta alguses olid veel aastate 1995–2001 suhtes menetluses 10 rahvamajanduse kogutulu erireservatsiooni (25). 2009. aastal tühistas komisjon kuus Kreeka reservatsiooni, seega kehtis aasta lõpus veel neli reservatsiooni (26).

| 2.30. | Komisjon jätkab koostööd kahe riigiga, kellel on 1995.–2001. aastaks ikka veel rahvamajanduse kogutoodangu reservatsioone (Kreekal üks, Ühendkuningriigil kolm), et need reservatsioonid oleks võimalik tühistada. |
| --- | --- |

2.30.

Rahvamajanduse kogutulu nimistute kontrollimine liikmesriikides

| 2.31. | 2009. aastal kontrollis komisjon (Eurostat) 16 liikmesriigis kohapeal riiklike statistikaametite esitatud rahvamajanduse kogutulu nimistuid (27) ja viis läbi nende otsese kontrollimise. Siiski piirdus see külastatud liikmesriikides väga väheste rahvamajanduse kogutulu komponentide otsese kontrollimisega. Vastavalt Eurostati suunistele ei loodeta sellise otsese kontrollimisega lähenemisviisi puhul teha järeldusi rahvamajanduse kogutulu kõikide osade prognooside suhtes. |
| --- | --- |

2.31.

2009. aastal kontrollis komisjon (Eurostat) 16 liikmesriigis kohapeal riiklike statistikaametite esitatud rahvamajanduse kogutulu nimistuid (27) ja viis läbi nende otsese kontrollimise. Siiski piirdus see külastatud liikmesriikides väga väheste rahvamajanduse kogutulu komponentide otsese kontrollimisega. Vastavalt Eurostati suunistele ei loodeta sellise otsese kontrollimisega lähenemisviisi puhul teha järeldusi rahvamajanduse kogutulu kõikide osade prognooside suhtes.

| 2.31. | Lisaks riikide rahvamajanduse kogutulu nimistute kontrollimisele rahvamajanduse kogutulu nimistute hindamise küsimustiku põhjal kohaldab komisjon otsest kontrollimist. Komisjon on seisukohal, et tema poolt valitud komponentide arv oli otseseks kontrollimiseks piisav ja kooskõlas rahvamajanduse kogutulu komitee poolt heakskiidetud otsese kontrollimise suunistega. |
| --- | --- |

2.31.

KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD TEABE USALDUSVÄÄRSUS

| 2.32. | Komisjoni juhtkonna esitatud teabe analüüsi tulemused on esitatud kokkuvõtlikult
  lisas 2.3
  . Kontrollikoda pöörab tähelepanu hiljutisele eriaruandele impordi lihtsustatud tolliprotseduuride kohta, mida on lähemalt kirjeldatud punktis 2.24. Komisjon peab oma 2010. aasta tegevusaruandes arvesse võtma nimetatud eriaruandes esitatud järeldused koos komisjoni enda poolt tehtud lihtsustatud tolliprotseduuride kontrollide leidude põhjal võetud meetmete ja liikmesriikide kontrollistrateegiaga. |
| --- | --- |

2.32.

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe analüüsi tulemused on esitatud kokkuvõtlikult
  lisas 2.3
  . Kontrollikoda pöörab tähelepanu hiljutisele eriaruandele impordi lihtsustatud tolliprotseduuride kohta, mida on lähemalt kirjeldatud punktis 2.24. Komisjon peab oma 2010. aasta tegevusaruandes arvesse võtma nimetatud eriaruandes esitatud järeldused koos komisjoni enda poolt tehtud lihtsustatud tolliprotseduuride kontrollide leidude põhjal võetud meetmete ja liikmesriikide kontrollistrateegiaga.

| 2.32. | Komisjon leidis lihtsustatud menetluste ja liikmesriikide kontrollistrateegiate kontrollimisel nõrkusi ka liikmesriikide kontrollimenetlustes ning ta jätkab kontrollikoja ja enda järeldustega seonduvate järelmeetmete võtmist. Järelmeetmete võtmise lõpuleviimisel on komisjonil hindamiseks ulatuslikum alus. |
| --- | --- |

2.32.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 2.33. | Tuginedes oma audititöö tulemustele, järeldab kontrollikoda, et:






  — | liikmesriikide deklaratsioonides ja traditsiooniliste omavahendite maksetes, |
| --- | --- | --- |

2.33.

Tuginedes oma audititöö tulemustele, järeldab kontrollikoda, et:

—

liikmesriikide deklaratsioonides ja traditsiooniliste omavahendite maksetes,

| — | liikmesriikide saadetud käibemaksu ja rahvamajanduse kogutulu andmete põhjal tehtud komisjoni arvutustes liikmesriikide osamaksete kohta ning ka |
| --- | --- |

—

liikmesriikide saadetud käibemaksu ja rahvamajanduse kogutulu andmete põhjal tehtud komisjoni arvutustes liikmesriikide osamaksete kohta ning ka

| — | muudes tuludes |
| --- | --- |

—

muudes tuludes

ei esinenud 31. detsembril 2009 lõppenud aastal olulisel määral vigu.

| 2.34. | Tuginedes oma audititöö tulemustele, järeldab kontrollikoda, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid tulude korrektsuse tagamisel mõjusad. Kontrollikoda juhib siiski tähelepanu puudustele, mis ei ole küll süsteemide mõjususe seisukohalt tervikuna olulised, kuid mille puhul tuleb võtta järgmised meetmed. |
| --- | --- |

2.34.

Tuginedes oma audititöö tulemustele, järeldab kontrollikoda, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid tulude korrektsuse tagamisel mõjusad. Kontrollikoda juhib siiski tähelepanu puudustele, mis ei ole küll süsteemide mõjususe seisukohalt tervikuna olulised, kuid mille puhul tuleb võtta järgmised meetmed.

Traditsioonilised omavahendid

| 2.35. | Kontrollikoja audititega tuvastatakse jätkuvalt probleeme seoses B-kontode kasutamisega, mistõttu soovitab kontrollikoda komisjonil jätkata jõupingutusi B-kontode korrektse kasutamise tagamiseks, eelkõige seoses tollimaksude õigeaegse määramise ja kättesaadavaks tegemisega (punkt 2.20). |
| --- | --- |

2.35.

Kontrollikoja audititega tuvastatakse jätkuvalt probleeme seoses B-kontode kasutamisega, mistõttu soovitab kontrollikoda komisjonil jätkata jõupingutusi B-kontode korrektse kasutamise tagamiseks, eelkõige seoses tollimaksude õigeaegse määramise ja kättesaadavaks tegemisega (punkt 2.20).

| 2.35. | Komisjon jätkab B-kontode järjepidevat kontrollimist, et selgitada välja kõik puudused, mis võivad mõjutada traditsiooniliste omavahendite õigeaegset määramist ja kättesaadavaks tegemist. |
| --- | --- |

2.35.

| 2.36. | Kontrollikoja lihtsustatud tolliprotseduuride kontrollide mõjusust käsitleva eriauditiga tuvastatud puuduste ja 2009. aasta muu audititöö põhjal teeb kontrollikoda järelduse, et liikmesriikide traditsiooniliste omavahendite järelevalve- ja kontrollisüsteemid on ainult osaliselt mõjusad, et tagada tollimaksude täielik ja korrektne registreerimine (punktid 2.23–2.24). |
| --- | --- |

2.36.

Kontrollikoja lihtsustatud tolliprotseduuride kontrollide mõjusust käsitleva eriauditiga tuvastatud puuduste ja 2009. aasta muu audititöö põhjal teeb kontrollikoda järelduse, et liikmesriikide traditsiooniliste omavahendite järelevalve- ja kontrollisüsteemid on ainult osaliselt mõjusad, et tagada tollimaksude täielik ja korrektne registreerimine (punktid 2.23–2.24).

| 2.36. | Komisjon võtab kõnealuste puuduste suhtes järelmeetmeid, mis põhinevad läbi viidud kontrollide tulemustel. |
| --- | --- |

2.36.

Käibemaksupõhised omavahendid

| 2.37. | Ikka veel on pikaaegseid reservatsioone. Komisjon peaks jätkuvalt nõudma, et liikmesriigid esitaksid kiiresti vastava teabe, mis võimaldaks reservatsioonide tühistamist nii kiiresti kui võimalik ja vajalike paranduste tegemist liikmesriikide käibemaksubaasides (punkt 2.26). |
| --- | --- |

2.37.

Ikka veel on pikaaegseid reservatsioone. Komisjon peaks jätkuvalt nõudma, et liikmesriigid esitaksid kiiresti vastava teabe, mis võimaldaks reservatsioonide tühistamist nii kiiresti kui võimalik ja vajalike paranduste tegemist liikmesriikide käibemaksubaasides (punkt 2.26).

| 2.37. | Praeguseks on 2010. aastal tühistatud veel seitse kõige pikaaegsemat reservatsiooni. Edasised juhtkonna koosolekud toimuvad 2010.–2011. aastal. |
| --- | --- |

2.37.

Rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid

| 2.38. | Komisjon ei ole veel koostanud hindamisaruandeid liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu kohta ega esitanud erireservatsioone ajavahemikuks alates aastast 2002. Selleks peaks komisjon lõpetama rahvamajanduse kogutulu nimistute läbivaatamise, võttes arvesse riiklike statistikaametite järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamist (punktid 2.28 ja 2.31). Samuti peaks komisjon selgitama oma arvamuse ulatust, mida ta avaldab oma hinnangus liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu andmete kohta (punkt 2.31). |
| --- | --- |

2.38.

Komisjon ei ole veel koostanud hindamisaruandeid liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu kohta ega esitanud erireservatsioone ajavahemikuks alates aastast 2002. Selleks peaks komisjon lõpetama rahvamajanduse kogutulu nimistute läbivaatamise, võttes arvesse riiklike statistikaametite järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamist (punktid 2.28 ja 2.31). Samuti peaks komisjon selgitama oma arvamuse ulatust, mida ta avaldab oma hinnangus liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu andmete kohta (punkt 2.31).

| 2.38. | Komisjon viib liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu nimistute kontrollimise lõpule ja esitab hindamisaruanded 2010. aasta lõpus / 2011. aasta alguses. Komisjon on seisukohal, et tema kohaldatav lähenemisviis (rahvamajanduse kogutulu küsimustike eelkontroll, rahvamajanduse kogutulu nimistute kontrollimine, kasutades rahvamajanduse kogutulu nimistute hindamise küsimustikku, millele lisandub otsene kontroll) on liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu lõplikuks hindamiseks sobiv. Selles kontekstis on järelevalve- ja kontrollisüsteemid korraldusliku iseloomuga ega anna kindlaid tõendeid kontode usaldusväärsuse kohta, mis sõltub peamiselt kasutatavatest statistilistest allikatest ja meetoditest, ehkki järelevalve- ja kontrollisüsteemid võivad aidata leevendada rahvamajanduse arvepidamises leiduda võivate vigade ohtu. |
| --- | --- |

2.38.

| 2.39. | Eelmiste tähelepanekute põhjal võetud meetmed on esitatud
  lisas 2.4
  . |
| --- | --- |

2.39.

Eelmiste tähelepanekute põhjal võetud meetmed on esitatud
  lisas 2.4
  .

---

(1)  Vt nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsus 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite kohta (ELT L 163, 23.6.2007, lk 17) ja nõukogu 22. mai 2000. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1), muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 105/2009 (ELT L 36, 5.2.2009, lk 1).

(2)  Kui maksud või lõivud jäävad maksmata ja tagatist ei esitata, või kui maksud on kaetud tagatisega, kuid on vaidlustatud, võivad liikmesriigid nimetatud vahendite kättesaadavaks tegemise peatada, kirjendades need eraldi kontole (B-kontole).

(3)  Saksamaa, Madalmaad, Austria ja Rootsi.

(4)  Madalmaad ja Rootsi.

(5)  Saksamaa, Iirimaa ja Läti.

(6)  Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Sloveenia ja Ühendkuningriik.

(7)  Omavahendite nõuandekomitee: muudetud määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikkel 20.

(8)  Belgia, Iirimaa, Prantsusmaa, Itaalia, Ungari, Madalmaad, Sloveenia, Rootsi ja Ühendkuningriik.

(9)  Nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 artikkel 4: rahvamajanduse kogutulu määrus (ELT L 181, 19.7.2003, lk 1).

(10)  Nt 2008. aasta aastaaruande punkt 4.14.

(11)  Saksamaa, Iirimaa, Itaalia ja Läti.

(12)  Saksamaa.

(13)  Iirimaa ja Läti.

(14)  Iirimaa.

(15)  2. aprilli 2009. aasta kohtuasi nr C-459/07.

(16)  Saksamaa, Iirimaa ja Läti.

(17)  Eriaruanne nr 1/2010.

(18)  Lihtsustatud tollideklaratsioon ja kohapeal toimuv tollivormistus kaupade laskmiseks vabasse ringlusse. Sellise tollivormistuse puhul lubatakse ettevõtjal lasta kaubad vabasse ringlusse, kui ta esitab osaliselt täidetud tollideklaratsiooni või teeb arvestuskande. Täielikult täidetud tollideklaratsioon esitatakse ja tollimaks makstakse tavaliselt järgneval kuul.

(19)  Nõukogu määruse (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 artikkel 3 (EÜT L 155, 7.6.1989, lk 9).

(20)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/tax_cooperation/combating_tax_fraud/reckon_report_sep2009.pdf.

(21)  Vastavalt otsuse 2007/436/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 1 punktile b.

(22)  KOM(2010) 1 lõplik, 8. jaanuar 2010 ja nõukogu (Ecofin) istungi protokoll, 19. jaanuar 2010.

(23)  2004. aasta aruande punktid 3.47–3.49, 2005. aasta aruande punktid 4.23–4.25 ja 2008. aasta aruande punktid 4.23–4.24.

(24)  Muudetud määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 10 lõikes 7 sätestatakse, et pärast asjaomasele eelarveaastale järgneva neljanda aasta 30. septembrit ei võeta arvesse ühtegi rahvamajanduse kogutulus tehtavat muudatust, välja arvatud muudatused punktides, millest komisjon või liikmesriik on teatanud enne kõnealust kuupäeva. Neid punkte tuntakse reservatsioonidena. Üldine reservatsioon hõlmab liikmesriigi andmeid täies mahus.

(25)  Erireservatsioon hõlmab rahvamajanduse kogutulu nimistu diskreetseid elemente.

(26)  Need menetluses olevad Kreeka ja Ühendkuningriigiga seonduvad reservatsioonid on peamiselt seotud metoodika ja koostamisega.

(27)  Vastavalt rahvamajanduse kogutulu määruse artiklile 3 esitavad liikmesriigid vastavalt ESA 95-le komisjonile (Eurostat) nimistu rahvamajanduse kogutulu ja selle komponentide arvutamiseks kasutatud menetlustest ja statistikast.

LISA 2.1

TULUDE VALDKONNA TEHINGUTE KONTROLLI TULEMUSED

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Traditsioonilised omavahendid | Käibemaks/ RKT/Ühendkuningriigi korrektsioon | Muu | Kokku |
| VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR |
| Tehingute arv kokku (nendest): | 5 | 43 | 14 | 62 | 60 | 66 |
| Sissenõudekorraldused | 5 | 43 | 14 | 62 | 60 | 66 |
| KONTROLLI TULEMUSED |
| (% ja tehingute arv) |
| Vigadest mõjutamata tehingud | 80 % | {4} | 100 % | {43} | 86 % | {12} | 95 % | {59} | 100 % | 100 % |
| Vigadest mõjutatud tehingud | 20 % | {1} | 0 % | {0} | 14 % | {2} | 5 % | {3} | 0% | 0% |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| Kõige tõenäolisem veamäär jääb vahemikku: | | |
| < 2 % | X | X | X |
| 2 % – 5 % | | | |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

Traditsioonilised omavahendid

Käibemaks/ RKT/Ühendkuningriigi korrektsioon

Muu

Kokku

VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR

Tehingute arv kokku (nendest):

5

43

14

62

60

66

Sissenõudekorraldused

5

43

14

62

60

66

KONTROLLI TULEMUSED

(% ja tehingute arv)

Vigadest mõjutamata tehingud

80 %

{4}

100 %

{43}

86 %

{12}

95 %

{59}

100 %

100 %

Vigadest mõjutatud tehingud

20 %

{1}

0 %

{0}

14 %

{2}

5 %

{3}

0%

0%

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Kõige tõenäolisem veamäär jääb vahemikku:

< 2 %

X

X

X

2 % – 5 %

> 5 %

LISA 2.2

TULUDE VALDKONNA SÜSTEEMIDE KONTROLLI TULEMUSED

Hinnang valitud järelevalve- ja kontrollisüsteemidele

| Tululiik | Peamised sisekontrolliliigid (komisjon) | Põhilised sisekontrollid auditeeritud liikmesriikides |
| --- | --- | --- |
| Komisjoni kontrollid liikmesriikides | Komisjonipoolne dokumentide eelkontroll ja tulude haldamine | Komisjonipoolne reservatsioonide haldamine |
| Traditsioonilised omavahendid | | | E/K | (1) |
| Käibemaksupõhised omavahendid | | | | E/K |
| Rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid | | | | E/K |

Tululiik

Peamised sisekontrolliliigid (komisjon)

Põhilised sisekontrollid auditeeritud liikmesriikides

Komisjoni kontrollid liikmesriikides

Komisjonipoolne dokumentide eelkontroll ja tulude haldamine

Komisjonipoolne reservatsioonide haldamine

Traditsioonilised omavahendid

E/K

(1)

Käibemaksupõhised omavahendid

E/K

Rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid

E/K

Üldine hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele

| Üldine hinnang | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Üldine hinnang

2009

2008

2007

Selgitus:

| | Mõjus |
| --- | --- |
| | Osaliselt mõjus |
| | Ei ole mõjus |
| E/K | Ei kohaldata: ei kehti või ei hinnata |

Mõjus

Osaliselt mõjus

Ei ole mõjus

E/K

Ei kohaldata: ei kehti või ei hinnata

---

(1)  Traditsiooniliste omavahendite puhul võtab kontrollikoda arvesse 2009. aasta kinnitava avalduse auditi käigus leitud ja lihtsustatud tolliprotseduure käsitlevas eriaruandes nr 1/2010 esitatud puudused (punktid 2.23, 2.24 ja 2.36).

LISA 2.3

KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD TULUDEGA SEONDUVA TEABE ANALÜÜSI TULEMUSED

| Peamised pea-direktoraadid | Peadirektori avalduse sisu
   (1) | Esitatud reservatsioonid | Kontrollikoja tähelepanekud | Üldine hinnang usaldus-väärsusele |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eelarve peadirektoraat | Omavahendite puhul reservatsioonideta | E/K | — | A |
| A: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |

Peamised pea-direktoraadid

Peadirektori avalduse sisu
   (1)

Esitatud reservatsioonid

Kontrollikoja tähelepanekud

Üldine hinnang usaldus-väärsusele

Eelarve peadirektoraat

Omavahendite puhul reservatsioonideta

E/K

—

A

A:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

---

(1)  Peadirektor kinnitab oma avalduses, et tema hinnangul annavad kehtestatud kontrollimenetlused vajaliku kindluse tehingute korrektsuse kohta.

| A: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

A:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

LISA 2.4

EELMISTE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Kontrollikoja tähelepanekud | Võetud meetmed | Kontrollikoja analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Traditsioonilised omavahendid: komisjoni ja Saksamaa vahelise arutluse all olevad võimalikud maksud |
| Aastaaruande 2004 punktis 3.23 märkis kontrollikoda, et 2003. aastal kõrvaldas Saksamaa 40,1 miljoni euro ulatuses kandeid oma B-kontolt, andmata selle vähendamise kohta ammendavat selgitust.
  2005. aastal märkis kontrollikoda, et komisjoni ja Saksamaa vahel on jätkuvalt arutluse all 22,7 miljoni euro väärtuses võimalikke makse. | 22,7 miljoni euro suurune saldo oli arutusel veel 2009. aasta lõpus. | Selleks, et lõpetada kõnealune teema, tuleks kiiresti määrata kindlaks tagasinõutavad lõppsummad. | Veel 2009. aastal pidi komisjon paluma Saksamaal esitada mõne kõnealuse tehingu kohta täiendavaid selgitusi. Pärast eeltoodud selgituste saamist järeldas komisjon, et on piisav kindlus selle kohta, et Saksamaal ei ole enam traditsioonilistel omavahenditel ja intressidel põhinevaid summasid, kuuluvaid täiendavaid summasid ning lõpetas seega kõnealuse küsimuse arutamise. |
| Käibemaksupõhised omavahendid: rikkumismenetlusest tingitud viivitused |
| Oma aastaaruannetes 2008 ja 2007 (vastavalt punktid 4.19 ja 4.24) märkis kontrollikoda, et rikkumismenetluste kestus võib avaldada mõju käibemaksupõhistele omavahenditele. | Protsessi kiirendamiseks on komisjon muutnud oma menetlusi eesmärgiga teha otsuseid sagedamini. | 2009. aastal täheldati rikkumismenetluste protsessi eri etappides viivitusi, mis võisid käibemaksupõhiste omavahendite puhul lükata edasi korrektsete summade maksmist.
  Kontrollikoda jääb seisukohale, et komisjon peaks rikkumisjuhtumite puhul vähendama aega, mis jääb võimalike rikkumiste registreerimise ja juhtumite Euroopa Kohtusse andmise vahele. | Komisjon kinnitab veel kord, et menetlusi on muudetud selleks, et protsessi kiirendamise eesmärgil võimaldada sagedamini otsuseid teha. Sellisel menetluse muutmisel on oma mõju, kuid läheb aega, enne kui nimetatud muutuste positiivne mõju ilmneb.


  Sellest hoolimata on 2008. ja 2007. aasta aastaaruannete punktides 4.19 ja 4.24 esitatud kaheksast rikkumismenetlusest suletud juba viis. |
| Rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid: andmete muutmise kord (sealhulgas Kreeka andmete muutmise järelmeetmed) |
| Aastaaruandes 2006 avaldas kontrollikoda tähelepanekud Kreeka rahvamajanduse kogutulu andmete kohta (4.24–4.26) ja soovitas punktis 4.32 komisjonil: | | | |
| a) | kehtestada teabeedastuskord, mis tagaks, et komisjoni ja rahvamajanduse kogutulu komiteed teavitataks eelnevalt suurematest muudatustest; |

Kontrollikoja tähelepanekud

Võetud meetmed

Kontrollikoja analüüs

Komisjoni vastus

Traditsioonilised omavahendid: komisjoni ja Saksamaa vahelise arutluse all olevad võimalikud maksud

Aastaaruande 2004 punktis 3.23 märkis kontrollikoda, et 2003. aastal kõrvaldas Saksamaa 40,1 miljoni euro ulatuses kandeid oma B-kontolt, andmata selle vähendamise kohta ammendavat selgitust.

2005. aastal märkis kontrollikoda, et komisjoni ja Saksamaa vahel on jätkuvalt arutluse all 22,7 miljoni euro väärtuses võimalikke makse.

22,7 miljoni euro suurune saldo oli arutusel veel 2009. aasta lõpus.

Selleks, et lõpetada kõnealune teema, tuleks kiiresti määrata kindlaks tagasinõutavad lõppsummad.

Veel 2009. aastal pidi komisjon paluma Saksamaal esitada mõne kõnealuse tehingu kohta täiendavaid selgitusi. Pärast eeltoodud selgituste saamist järeldas komisjon, et on piisav kindlus selle kohta, et Saksamaal ei ole enam traditsioonilistel omavahenditel ja intressidel põhinevaid summasid, kuuluvaid täiendavaid summasid ning lõpetas seega kõnealuse küsimuse arutamise.

Käibemaksupõhised omavahendid: rikkumismenetlusest tingitud viivitused

Oma aastaaruannetes 2008 ja 2007 (vastavalt punktid 4.19 ja 4.24) märkis kontrollikoda, et rikkumismenetluste kestus võib avaldada mõju käibemaksupõhistele omavahenditele.

Protsessi kiirendamiseks on komisjon muutnud oma menetlusi eesmärgiga teha otsuseid sagedamini.

2009. aastal täheldati rikkumismenetluste protsessi eri etappides viivitusi, mis võisid käibemaksupõhiste omavahendite puhul lükata edasi korrektsete summade maksmist.

Kontrollikoda jääb seisukohale, et komisjon peaks rikkumisjuhtumite puhul vähendama aega, mis jääb võimalike rikkumiste registreerimise ja juhtumite Euroopa Kohtusse andmise vahele.

Komisjon kinnitab veel kord, et menetlusi on muudetud selleks, et protsessi kiirendamise eesmärgil võimaldada sagedamini otsuseid teha. Sellisel menetluse muutmisel on oma mõju, kuid läheb aega, enne kui nimetatud muutuste positiivne mõju ilmneb.

Sellest hoolimata on 2008. ja 2007. aasta aastaaruannete punktides 4.19 ja 4.24 esitatud kaheksast rikkumismenetlusest suletud juba viis.

Rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid: andmete muutmise kord (sealhulgas Kreeka andmete muutmise järelmeetmed)

Aastaaruandes 2006 avaldas kontrollikoda tähelepanekud Kreeka rahvamajanduse kogutulu andmete kohta (4.24–4.26) ja soovitas punktis 4.32 komisjonil:

a)

kehtestada teabeedastuskord, mis tagaks, et komisjoni ja rahvamajanduse kogutulu komiteed teavitataks eelnevalt suurematest muudatustest;

| a) | Neli liikmesriiki esitasid oma suuremad muudatused 2009. aasta rahvamajanduse kogutoodangu / rahvamajanduse kogutulu küsimustikes ja kvaliteediaruannetes. Belgia ja Eesti ei saatnud ühtegi ametlikku kirja, millega oleks teatatud suurematest muudatustest rahvamajanduse arvepidamises, olgugi et Eurostat saatis neile meeldetuletused. Malta ja Läti saatsid sellekohase ametliku kirja pärast tähtaja möödumist. |
| --- | --- |

a)

Neli liikmesriiki esitasid oma suuremad muudatused 2009. aasta rahvamajanduse kogutoodangu / rahvamajanduse kogutulu küsimustikes ja kvaliteediaruannetes. Belgia ja Eesti ei saatnud ühtegi ametlikku kirja, millega oleks teatatud suurematest muudatustest rahvamajanduse arvepidamises, olgugi et Eurostat saatis neile meeldetuletused. Malta ja Läti saatsid sellekohase ametliku kirja pärast tähtaja möödumist.

| a) | Mitte ühelgi juhul neljast ei rakendatud CMFB poolt koostatud suuniseid suurematest statistilistest muudatustest teavitamiseks. Eurostat peaks võtma asjakohased meetmed selleks, et tagada liikmesriikide- poolne suuniste järgimine. |
| --- | --- |

a)

Mitte ühelgi juhul neljast ei rakendatud CMFB poolt koostatud suuniseid suurematest statistilistest muudatustest teavitamiseks. Eurostat peaks võtma asjakohased meetmed selleks, et tagada liikmesriikide- poolne suuniste järgimine.

| a) | Komisjon (Eurostat) tuletab suuniste kohaldamise vajadust liikmesriikidele pidevalt (eelkõige rahvamajanduse kogutulu komitee kohtumistel ja kahepoolsetes kontaktide käigus) meelde. Kuigi kontrollikoja poolt märgitud 2009. aastal lõpetatud andmete muutmise juhtumite korral esitasid asjaomased liikmesriigid mõnel määral teavet rahvamajanduse kogutulu komitee kohtumiste ajal juba ette, kontrollib komisjon seda jätkuvalt ja rõhutab, et liikmesriikidepoolne kõnealuse menetluse järgimine on tähtis. |
| --- | --- |

a)

| b) | rakendada kooskõlastatud poliitikat rahvamajanduse arvepidamise arvandmete ülevaatamisel, sh regulaarsete võrdlusuuringute tegemine; |
| --- | --- |

b)

rakendada kooskõlastatud poliitikat rahvamajanduse arvepidamise arvandmete ülevaatamisel, sh regulaarsete võrdlusuuringute tegemine;

| b) | Monetaar-, finants- ja maksebilansikomitee (CMFB) 2009. aasta koosolekul tegid komisjon ja Euroopa Keskpank ettepaneku rahvamajanduse arvepidamise ja maksebilansi koostamise ühise muutmise korra kohta.
  CMFBi liikmed otsustasid, et liikmesriigid peavad hindama ELi kavandatud andmete muutmise korra mõju liikmesriikide statistika koostamise protsessile. |
| --- | --- |

b)

Monetaar-, finants- ja maksebilansikomitee (CMFB) 2009. aasta koosolekul tegid komisjon ja Euroopa Keskpank ettepaneku rahvamajanduse arvepidamise ja maksebilansi koostamise ühise muutmise korra kohta.

CMFBi liikmed otsustasid, et liikmesriigid peavad hindama ELi kavandatud andmete muutmise korra mõju liikmesriikide statistika koostamise protsessile.

| b) | Vaatamata edusammudele peavad komisjon ja liikmesriigid tegema täiendavalt koostööd, et rakendada ühist andmete muutmise korda. |
| --- | --- |

b)

Vaatamata edusammudele peavad komisjon ja liikmesriigid tegema täiendavalt koostööd, et rakendada ühist andmete muutmise korda.

| b) | Komisjon jätkab oma tööd ja arutelusid liikmesriikidega selleks, et rakendada ühist andmete muutmise korda ELis, võttes arvesse kontrollikoja märkuseid. |
| --- | --- |

b)

| c) | tagada, et Kreeka nimistu kontrolli tulemused tehakse kättesaadavaks piisavalt aegsasti selleks, et võimaldada parandatud andmete kasutamist eelarveaasta 2007 raamatupidamise aastaaruandes. |
| --- | --- |

c)

tagada, et Kreeka nimistu kontrolli tulemused tehakse kättesaadavaks piisavalt aegsasti selleks, et võimaldada parandatud andmete kasutamist eelarveaasta 2007 raamatupidamise aastaaruandes.

| c) | 2009. aasta juulis tühistas komisjon seitsmest Kreeka erireservatsioonist kuus. |
| --- | --- |

c)

2009. aasta juulis tühistas komisjon seitsmest Kreeka erireservatsioonist kuus.

| c) | Komisjon (Eurostat) peaks 2010. aastal jätkama koostööd Kreekaga selleks, et viia lõpule Kreeka ajavahemiku 1995–2001 rahvamajanduse kogutoodangu andmete kontrollimine. |
| --- | --- |

c)

Komisjon (Eurostat) peaks 2010. aastal jätkama koostööd Kreekaga selleks, et viia lõpule Kreeka ajavahemiku 1995–2001 rahvamajanduse kogutoodangu andmete kontrollimine.

| c) | Komisjon (Eurostat) jätkab koostööd Kreeka ametiasutustega selleks, et tühistada viimane ajavahemiku 1995–2001 kohta kehtiv rahvamajanduse kogutoodangu reservatsioon. |
| --- | --- |

c)

Oma aastaaruannetes 2007, 2008 ja 2009 märkis kontrollikoda ära komisjoni edusammud ja vajaduse teha täiendavat koostööd liikmesriikidega selleks, et rakendada eespool nimetatud soovitused.

Rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid: rahvamajanduse arvepidamises esinevate ebaseaduslike tegevuste mõõtmine

Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemis ESA95 (1) sätestatud artiklite 1.13g ja 3.08 kohaselt nõutakse, et rahvamajanduse kogutoodangu / rahvamajanduse kogutulu mõõtmisel tuleb mõõta ka majandustehingu omadustega ebaseaduslikke tegevusi.

Oma aastaaruandes 2004 (punkt 3.54 c) soovitas kontrollikoda tagada komisjonil, et kõik liikmesriigid järgiksid ESA95 ebaseaduslike tegevuste arvestamise nõudeid.

Rahvamajanduse kogutulu komitee arutas rahvamajanduse arvepidamises esinevate ebaseaduslike tegevuste mõõtmist märtsis 2004. Tõsiste probleemide tõttu suuniste määratlemisel antud valdkonnas soovitas rahvamajanduse kogutulu komitee mitte võtta kasutusele ebaseaduslikke tegevusi hõlmavaid otseseid kohandusi seni, kui paremad koostamise meetodid ja allikad on kättesaadavad.

Aprillis 2008 ja aprillis 2009 kontrollis rahvamajanduse kogutulu komitee teatavat liiki ebaseaduslike tegevuste mõõtmise probleeme, mis põhinevad mõne liikmesriigi viimastel uuringutel.

Komisjon (Eurostat) planeeris lõpetada hetke- olukorra ülevaate, milles antakse hinnang ebaseaduslike tegevuste hindamise kohta rahvamajanduse arvepidamises, ja teha ettepanek liikmesriikidele kavandatud suuniste kohta 2010. aastal, võttes arvesse rahvamajanduse kogutulu komitee arvamusi.

Vaatamata edusammudele rahvamajanduse arvepidamises esinevate ebaseaduslike tegevuste mõõtmisel tuleb komisjonil ja liikmesriikidel kõnealust tööd jätkata.

Rahvamajanduse kogutulu komitee arutas oma 29. aprilli 2010. aasta kohtumisel küsimusi, mis olid seotud rahvamajanduse arvepidamises tuvastatud ebaseaduslike tegevuste viimase kategooriaga. Lisaks nimetatud arutelule teeb komisjon ettepanekuid, kuidas lahendada 2011. aasta esimesel poolel rahvamajanduse arvepidamises esinevate ebaseaduslike tegevuste mõõtmisega seotud küsimusi.

Rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid: kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused (FISIM)

FISIM ehk kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused on finantsasutuste teenuste osa, mida ei pakuta otsese kindla hinnaga teenuste müügina, vaid võttes laenudelt kõrgemat intressi, kui makstakse hoiustele.

Kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste jaotamine ESA95-s määratleti nõukogu määruses (EÜ) nr 448/98 (2) ja seda rakendati alates 1. jaanuarist 2005 vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1889/2002 (3). Tingimusena sätestatakse esimesena nimetatud määruse artikli 8 lõikes 1, et nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt vastu otsuse FISIMi jaotamiseks ühenduse eelarve ja omavahendite jaoks.

Oma aastaaruandes 2005 (punkt 4.30 e) soovitas kontrollikoda komisjonile teha ettepanek, et omavahendite arvutamiseks kasutatud rahvamajanduse kogutulu sisaldaks ka FISIMit.

ESA95 andmete edastamisel 2008. aasta septembris/oktoobris tegid kõik liikmesriigid kättesaadavaks oma rahvamajanduse arvepidamise andmed koos FISIMi jaotamisega (suurendades liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu keskmiselt rohkem kui 1 %).

Mais 2009 tegi komisjon ettepaneku komisjoni otsuse kohta (tagasiulatuva mõjuga alates 1. jaanuarist 2005), milles käsitletakse FISIMi jaotamist omavahendite eesmärgil kasutatava rahvamajanduse kogutulu kindlaksmääramiseks.

Nõukogu omavahendite töörühm arutas seda komisjoni ettepanekut ja tundis muret FISIMi arvutamise metoodika ja ettepaneku jõustumise aja ning tagasiulatuvuse üle.

Oktoobris 2009 tegi eesistujariik muudetud ettepaneku selle kohta, et nõukogu otsus jõustuks 1. jaanuaril 2010. Märtsis 2010 võeti nõukogu otsus 2010/196/EU, Euratom (4) vastu.

Oma tulevastes auditites teostab kontrollikoda järelkontrolli FISIMi jaotamise üle omavahendite arvutamiseks kasutatavas rahvamajanduse kogutulus.

---

(1)  Muudetud nõukogu määrus (EÜ) nr 2223/96 (EÜT L 310, 30.11.1996, lk. 1).

(2)  EÜT L 58, 27.2.1998, lk 1.

(3)  EÜT L 286, 24.10.2002, lk 11.

(4)  ELT L 87, 7.4.2010, lk 31.

---

3. PEATÜKK

Põllumajandus ja loodusvarad

SISUKORD

Sissejuhatus

Poliitikavaldkonna eritunnused

Auditi ulatus ja lähenemisviis

Tehingute seaduslikkus

Põllumajandus ja maaelu areng

Keskkond, kalandus ja merendus ning tervise- ja tarbijakaitse

Süsteemide mõjusus

Põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkond

Tehingute korrektsuse süsteemid

Tagasinõuete ja finantskorrektsioonidega seotud süsteemid

Keskkonna, kalanduse ja merenduse ning tervise- ja tarbijakaitse poliitikavaldkonnad

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus

Järeldused ja soovitused

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 3.1. | Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja erihinnang põllumajanduse ja loodusvarade kohta, mis hõlmab järgmisi poliitikavaldkondi: 05 – põllumajandus ja maaelu areng, 07 – keskkond, 11 – kalandus ja merendus ning 17 – tervishoid ja tarbijakaitse. 2009. aasta tegevuste ja kulutuste põhiteave on esitatud
  tabelis 3.1
  . |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

3.1.

Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja erihinnang põllumajanduse ja loodusvarade kohta, mis hõlmab järgmisi poliitikavaldkondi: 05 – põllumajandus ja maaelu areng, 07 – keskkond, 11 – kalandus ja merendus ning 17 – tervishoid ja tarbijakaitse. 2009. aasta tegevuste ja kulutuste põhiteave on esitatud
  tabelis 3.1
  .

Tabel 3.1 –   Põllumajandus ja loodusvarad – põhiteave

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Eelarve-jaotis | Poliitikavaldkond | Kirjeldus | 2009. a. maksed | Haldamise viis |
| 5 | Põllumajandus ja maaelu areng | Halduskulud | 128 | Otsene tsentraliseeritud |
| Sekkumine põllumajandusturgudel | 7 006 | Koostöös liikmesriikidega |
| Otsetoetused | 39 114 | Koostöös liikmesriikidega |
| Maaelu areng | 8 738 | Koostöös liikmesriikidega |
| Ühinemiseelsed meetmed | 254 | Detsentraliseeritud |
| Muu | –31 | Koostöös liikmesriikidega |
| | 55 209 | |
| 7 | Keskkond | Halduskulud | 87 | Otsene tsentraliseeritud |
| Tegevuskulud | 269 | Otsene tsentraliseeritud / kaudne tsentraliseeritud |
| | 356 | |
| 11 | Kalandus ja merendus | Halduskulud | 39 | Otsene tsentraliseeritud |
| Tegevuskulud | 553 | Tsentraliseeritud / koostöös liikmesriikidega |
| | 592 | |
| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse | Halduskulud | 111 | Otsene tsentraliseeritud |
| Tegevuskulud | 416 | Otsene tsentraliseeritud / kaudne tsentraliseeritud |
| | 526 | |
| Halduskulud kokku (38) | 366 | |
| Tegevuskulud kokku (nendest): | 56 318 | |
| – ettemaksed | 518 | |
| – vahe-/lõppmaksed | 55 800 | |
| Aasta maksed kokku | 56 684 | |
| Aasta kulukohustused kokku | 62 165 | |
| Allikas: raamatupidamise aastaaruanne 2009. |

(miljonit eurot)

Eelarve-jaotis

Poliitikavaldkond

Kirjeldus

2009. a. maksed

Haldamise viis

5

Põllumajandus ja maaelu areng

Halduskulud

128

Otsene tsentraliseeritud

Sekkumine põllumajandusturgudel

7 006

Koostöös liikmesriikidega

Otsetoetused

39 114

Koostöös liikmesriikidega

Maaelu areng

8 738

Koostöös liikmesriikidega

Ühinemiseelsed meetmed

254

Detsentraliseeritud

Muu

–31

Koostöös liikmesriikidega

55 209

7

Keskkond

Halduskulud

87

Otsene tsentraliseeritud

Tegevuskulud

269

Otsene tsentraliseeritud / kaudne tsentraliseeritud

356

11

Kalandus ja merendus

Halduskulud

39

Otsene tsentraliseeritud

Tegevuskulud

553

Tsentraliseeritud / koostöös liikmesriikidega

592

17

Tervise- ja tarbijakaitse

Halduskulud

111

Otsene tsentraliseeritud

Tegevuskulud

416

Otsene tsentraliseeritud / kaudne tsentraliseeritud

526

Halduskulud kokku (38)

366

Tegevuskulud kokku (nendest):

56 318

– ettemaksed

518

– vahe-/lõppmaksed

55 800

Aasta maksed kokku

56 684

Aasta kulukohustused kokku

62 165

Allikas: raamatupidamise aastaaruanne 2009.

| 3.2. | ELi lepingu alusel kannab komisjon üldvastutust ELi eelarve täitmise eest. Peaaegu kõik põllumajandusvaldkonna kulutused tehakse jagatud halduse põhimõttel, kusjuures rakendusülesanded on delegeeritud liikmesriikikdele. Teistes valdkondades kasutatakse eelarvelisi assigneeringuid otsese ja kaudse tsentraliseeritud halduse kaudu, välja arvatud Euroopa Kalandusfondi puhul, mille kulutused tehakse jagatud halduse kaudu mitmeaastaste programmidega. |
| --- | --- |

3.2.

ELi lepingu alusel kannab komisjon üldvastutust ELi eelarve täitmise eest. Peaaegu kõik põllumajandusvaldkonna kulutused tehakse jagatud halduse põhimõttel, kusjuures rakendusülesanded on delegeeritud liikmesriikikdele. Teistes valdkondades kasutatakse eelarvelisi assigneeringuid otsese ja kaudse tsentraliseeritud halduse kaudu, välja arvatud Euroopa Kalandusfondi puhul, mille kulutused tehakse jagatud halduse kaudu mitmeaastaste programmidega.

Poliitikavaldkondade rühma eritunnused

Põllumajanduse ja maaelu arendamise poliitikavaldkond

| 3.3. | Aluslepingust tulenevad ühise põllumajanduspoliitika eesmärkidega (1) soovitakse tõsta põllumajanduse tootlikkust, et seeläbi kindlustada põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa rahuldav elatustase, stabiliseerida turud, tagada varude kättesaadavus ja mõistlikud tarbijahinnad. |
| --- | --- |

3.3.

Aluslepingust tulenevad ühise põllumajanduspoliitika eesmärkidega (1) soovitakse tõsta põllumajanduse tootlikkust, et seeläbi kindlustada põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa rahuldav elatustase, stabiliseerida turud, tagada varude kättesaadavus ja mõistlikud tarbijahinnad.

| 3.4. | ELi eelarvest rahastatakse ühise põllumajanduspoliitika kulutusi põhiliselt kahest fondist: (2) Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (edaspidi EAGF), millest rahastatakse täies mahus ELi otsetoetusi ning allpool selgitatud turumeetmeid, (3) ning Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond (edaspidi EAFRD), millest kaasrahastatakse erineval määral maaelu arengu programme. |
| --- | --- |

3.4.

ELi eelarvest rahastatakse ühise põllumajanduspoliitika kulutusi põhiliselt kahest fondist: (2) Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (edaspidi EAGF), millest rahastatakse täies mahus ELi otsetoetusi ning allpool selgitatud turumeetmeid, (3) ning Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond (edaspidi EAFRD), millest kaasrahastatakse erineval määral maaelu arengu programme.

| 3.5. | EAGFist rahastatud põhimeetmed on järgmised:






  — | otsetoetuste kava „ühtne otsemaksete kava” (SPS), mis võeti kasutusele, et siduda põllumajandustootjatele tehtavad maksed lahti põllumajandustootmisest („lahtisidumine”). Et saada ühtse otsemaksete kava raames toetust, peavad põllumajandustootjad kõigepealt saama toetusõigused (4). Toetusõigus ja ühe hektari suurune põllumajandustootja deklareeritud abikõlblik maatükk annavad õiguse SPSi toetuse saamiseks vähemalt 2013. aastani (5). SPSi tähtsus on kasvanud ja 2009. aastal olid kulutused sellele 28 806 miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |

3.5.

EAGFist rahastatud põhimeetmed on järgmised:

—

otsetoetuste kava „ühtne otsemaksete kava” (SPS), mis võeti kasutusele, et siduda põllumajandustootjatele tehtavad maksed lahti põllumajandustootmisest („lahtisidumine”). Et saada ühtse otsemaksete kava raames toetust, peavad põllumajandustootjad kõigepealt saama toetusõigused (4). Toetusõigus ja ühe hektari suurune põllumajandustootja deklareeritud abikõlblik maatükk annavad õiguse SPSi toetuse saamiseks vähemalt 2013. aastani (5). SPSi tähtsus on kasvanud ja 2009. aastal olid kulutused sellele 28 806 miljonit eurot;

| — | otsetoetuste kava „ühtne pindalatoetuse kava” (SAPS), mille puhul makstakse ühtne summa abikõlbliku põllumajandusmaa ühe hektari kohta. SAPSi kasutatakse praegu kümnes uues liikmesriigis (6) ning 2009. aastal olid kulutused sellele 3 723 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

otsetoetuste kava „ühtne pindalatoetuse kava” (SAPS), mille puhul makstakse ühtne summa abikõlbliku põllumajandusmaa ühe hektari kohta. SAPSi kasutatakse praegu kümnes uues liikmesriigis (6) ning 2009. aastal olid kulutused sellele 3 723 miljonit eurot;

| — | muud otsetoetuste kavad (toodanguga seotud toetused), mis on kavandatud eesmärgiga säilitada tootmist piirkondades, kus võidaks vastasel juhul tootmisest loobuda. Kõnealused summad, mis üldiselt vähenevad täiendavate lahtisidumiste ja teiste SPSi toetuskavadega integreerimise tõttu, moodustavad kokku 6 585 miljoni euro väärtuses kulutusi; |
| --- | --- |

—

muud otsetoetuste kavad (toodanguga seotud toetused), mis on kavandatud eesmärgiga säilitada tootmist piirkondades, kus võidaks vastasel juhul tootmisest loobuda. Kõnealused summad, mis üldiselt vähenevad täiendavate lahtisidumiste ja teiste SPSi toetuskavadega integreerimise tõttu, moodustavad kokku 6 585 miljoni euro väärtuses kulutusi;

3.5.

| — | sekkumised põllumajandusturgudel: peamised meetmed on sekkumisvarud ja eksporditoetused ning muud meetmed, nagu näiteks veini-, puu- ja juurvilja- ning toiduabiprogrammid (mis moodustasid kokku 3 988 miljonit eurot) ja suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondi toetused (3 018 miljonit eurot). |
| --- | --- |

—

sekkumised põllumajandusturgudel: peamised meetmed on sekkumisvarud ja eksporditoetused ning muud meetmed, nagu näiteks veini-, puu- ja juurvilja- ning toiduabiprogrammid (mis moodustasid kokku 3 988 miljonit eurot) ja suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondi toetused (3 018 miljonit eurot).

| — | Suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondist tehtud makseid rahastati nende tootjate osamaksudest, kellel oli kvoote, millest saadav tulu on määratud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) rahastamiseks. |
| --- | --- |

—

Suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondist tehtud makseid rahastati nende tootjate osamaksudest, kellel oli kvoote, millest saadav tulu on määratud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) rahastamiseks.

| 3.6. | Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) kaasrahastatud maaelu arengu kulutused sisaldavad arvukatele meetmetele tehtud kulutusi, näiteks põllumajanduse keskkonnatoetuste kavad, tasandustoetus põllumajanduslikuks tootmiseks vähem soodsates piirkondades, investeeringud talumajapidamistesse ja maapiirkondade infrastruktuuri (8 992 miljonit eurot) (7). Ühise põllumajanduspoliitika „tervisekontrolli” (8) ja Euroopa majanduse elavdamise kava (9) alusel suunati maaelu arengu kaudu täiendavaid rahalisi vahendeid selliste prioriteetide rahastamiseks nagu näiteks lairiba internetiühendus, kliimamuutused, taastuvenergia, veemajandus, bioloogiline mitmekesisus ning piimatööstuse ümberkorraldamisega seotud meetmed. Nimetatud meetmete jaoks ei ole aga 2009. aastal kulutusi tehtud. |
| --- | --- |

3.6.

Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) kaasrahastatud maaelu arengu kulutused sisaldavad arvukatele meetmetele tehtud kulutusi, näiteks põllumajanduse keskkonnatoetuste kavad, tasandustoetus põllumajanduslikuks tootmiseks vähem soodsates piirkondades, investeeringud talumajapidamistesse ja maapiirkondade infrastruktuuri (8 992 miljonit eurot) (7). Ühise põllumajanduspoliitika „tervisekontrolli” (8) ja Euroopa majanduse elavdamise kava (9) alusel suunati maaelu arengu kaudu täiendavaid rahalisi vahendeid selliste prioriteetide rahastamiseks nagu näiteks lairiba internetiühendus, kliimamuutused, taastuvenergia, veemajandus, bioloogiline mitmekesisus ning piimatööstuse ümberkorraldamisega seotud meetmed. Nimetatud meetmete jaoks ei ole aga 2009. aastal kulutusi tehtud.

| 3.6. | Liikmesriigid hakkasid „tervisekontrollis” ja Euroopa majanduse elavdamise kavas toodud uusi prioriteete rakendama juba 2009. aastal, kuid esitasid komisjonile kuludeklaratsiooni alles 2009. aasta lõpu seisuga, kuna programmimuudatused olid varem heaks kiitmata.

  Summa (8 992 miljonit) viitab peatükkide 0504 ja 0505 maksete assigneeringutele, mis hõlmavad:







  — | operatiivset tehnilist abi; |
| --- | --- | --- |

3.6.

Summa (8 992 miljonit) viitab peatükkide 0504 ja 0505 maksete assigneeringutele, mis hõlmavad:

—

operatiivset tehnilist abi;

| — | geneetiliste ressursside meetmeid; |
| --- | --- |

—

geneetiliste ressursside meetmeid;

| — | tagasinõudeid endistest Euroopa Põllumajanduse Tagatis- ja Arendusfondi (EAGGF) garantiiprogrammidest (EL15); |
| --- | --- |

—

tagasinõudeid endistest Euroopa Põllumajanduse Tagatis- ja Arendusfondi (EAGGF) garantiiprogrammidest (EL15);

| — | ühinemiseelseid rahastamisvahendeid (SAPARD), mis ei ole Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) osa, vaid kuuluvad eraldiseisva eelarvejao ja ka ühe finantsperspektiivide jaotise alla. |
| --- | --- |

—

ühinemiseelseid rahastamisvahendeid (SAPARD), mis ei ole Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) osa, vaid kuuluvad eraldiseisva eelarvejao ja ka ühe finantsperspektiivide jaotise alla.

| 3.7. | Nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 (10) käsitletud EAGFi otsetoetuste kavade ja osa EAFRD toetuskavade puhul peavad ELi toetuste saajad täitma nõuetele vastavuse nõudeid. Nimetatud nõuded on seotud keskkonnaga, inimeste ja loomade tervishoiuga, taimetervisega, loomade heaoluga (kohustuslikud majandamisnõuded) ning põllumajandusmaa heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes hoidmisega (GAEC) (11). ELi õigusaktid näevad ette, et nimetatud nõuete mittetäitmise tuvastamisel vähendatakse puuduse avastamise kalendriaastal esitatud taotluste põhjal makstud otsetoetuste summat või see tühistatakse (12). Kontrollikoja tehtavate kontrollide valimisse kuulub vaid piiratud arv nõuetele vastavuse nõudeid (vt punkti 3.17 kolmas taane). Eeskirjade rikkumise tuvastamisel klassifitseeritakse need mittekvantifitseeritavateks vigadeks ning jäetakse seetõttu veamäära arvutamisest välja. |
| --- | --- |

3.7.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 (10) käsitletud EAGFi otsetoetuste kavade ja osa EAFRD toetuskavade puhul peavad ELi toetuste saajad täitma nõuetele vastavuse nõudeid. Nimetatud nõuded on seotud keskkonnaga, inimeste ja loomade tervishoiuga, taimetervisega, loomade heaoluga (kohustuslikud majandamisnõuded) ning põllumajandusmaa heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes hoidmisega (GAEC) (11). ELi õigusaktid näevad ette, et nimetatud nõuete mittetäitmise tuvastamisel vähendatakse puuduse avastamise kalendriaastal esitatud taotluste põhjal makstud otsetoetuste summat või see tühistatakse (12). Kontrollikoja tehtavate kontrollide valimisse kuulub vaid piiratud arv nõuetele vastavuse nõudeid (vt punkti 3.17 kolmas taane). Eeskirjade rikkumise tuvastamisel klassifitseeritakse need mittekvantifitseeritavateks vigadeks ning jäetakse seetõttu veamäära arvutamisest välja.

| 3.8. | ELi pindalatoetust on õigus saada vaid põllumajandustootjatel. Põllumajandustootja on isik, kes tegeleb põllumajandusliku tegevusega. Põllumajanduslik tegevus on põllumajandustoodete tootmine ja kasvatamine, põllumajandusloomade kasvatamine ning maa hoidmine heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes (GAEC) (13). Vastavatest ELi eeskirjadest tulenevalt on toetuse saamise minimaalseks põllumajanduslikuks tegevuseks maa hoidmine heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes. |
| --- | --- |

3.8.

ELi pindalatoetust on õigus saada vaid põllumajandustootjatel. Põllumajandustootja on isik, kes tegeleb põllumajandusliku tegevusega. Põllumajanduslik tegevus on põllumajandustoodete tootmine ja kasvatamine, põllumajandusloomade kasvatamine ning maa hoidmine heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes (GAEC) (13). Vastavatest ELi eeskirjadest tulenevalt on toetuse saamise minimaalseks põllumajanduslikuks tegevuseks maa hoidmine heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes.

| 3.9. | Mõlema fondi kulutusi tehakse ligikaudu 80 riikliku ja piirkondliku makseasutuse kaudu. Enne, kui neil makseasutustel on võimalik taotleda oma kulutuste ELi eelarvest hüvitamist, peavad nad saama komisjoni kehtestatud kriteeriumidele vastava akrediteeringu. Nimetatud makseasutused teevad abisaajatele makseid ning enne seda peavad nad kas otse või delegeeritud asutuste kaudu veenduma abitaotluste abikõlblikkuses. Makseasutuste raamatupidamisaruandeid ja makseid kontrollivad sõltumatud auditeerimisasutused (sertifitseerimisasutused), kes esitavad komisjonile aruande järgneva aasta veebruaris. |
| --- | --- |

3.9.

Mõlema fondi kulutusi tehakse ligikaudu 80 riikliku ja piirkondliku makseasutuse kaudu. Enne, kui neil makseasutustel on võimalik taotleda oma kulutuste ELi eelarvest hüvitamist, peavad nad saama komisjoni kehtestatud kriteeriumidele vastava akrediteeringu. Nimetatud makseasutused teevad abisaajatele makseid ning enne seda peavad nad kas otse või delegeeritud asutuste kaudu veenduma abitaotluste abikõlblikkuses. Makseasutuste raamatupidamisaruandeid ja makseid kontrollivad sõltumatud auditeerimisasutused (sertifitseerimisasutused), kes esitavad komisjonile aruande järgneva aasta veebruaris.

| 3.9. | Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 885/2006 artiklile 5 kontrollivad ja sertifitseerivad sertifitseerimisasutused iga-aastaselt lisaks raamatupidamise aastaaruannetele ka makseasutuste sisekontrollimenetlusi. |
| --- | --- |

3.9.

Keskkonna, kalanduse ja merenduse ning tervise- ja tarbijakaitse poliitikavaldkonnad

| 3.10. | ELi keskkonnapoliitika eesmärk on aidata kaasa keskkonna ja inimtervise kvaliteedi parandamisele ning loodusvarade mõistlikule kasutamisele, sh rahvusvahelisel tasandil. Keskkonna rahastamisvahend (LIFE) (14) on tähtsaim vahend, mis hõlmab ELi osalust liikmesriikide projektides, mis on seotud looduse ja bioloogilise mitmekesisusega, aga ka keskkonnapoliitika, avaliku halduse, informatsiooni ja kommunikatsiooniga. |
| --- | --- |

3.10.

ELi keskkonnapoliitika eesmärk on aidata kaasa keskkonna ja inimtervise kvaliteedi parandamisele ning loodusvarade mõistlikule kasutamisele, sh rahvusvahelisel tasandil. Keskkonna rahastamisvahend (LIFE) (14) on tähtsaim vahend, mis hõlmab ELi osalust liikmesriikide projektides, mis on seotud looduse ja bioloogilise mitmekesisusega, aga ka keskkonnapoliitika, avaliku halduse, informatsiooni ja kommunikatsiooniga.

| 3.11. | Euroopa Kalandusfond (15) on kalanduse ja merenduse poliitikavaldkonna põhivahend. Ühisel kalanduspoliitikal on samad eesmärgid kui ühisel põllumajanduspoliitikal (vt punkt 3.3). |
| --- | --- |

3.11.

Euroopa Kalandusfond (15) on kalanduse ja merenduse poliitikavaldkonna põhivahend. Ühisel kalanduspoliitikal on samad eesmärgid kui ühisel põllumajanduspoliitikal (vt punkt 3.3).

| 3.12. | Tervise- ja tarbijakaitse puhul aitab EL ühelt poolt kaasa inim-, looma- ja taimetervise kaitsele ning teiselt poolt tarbijate heaolule. |
| --- | --- |

3.12.

Tervise- ja tarbijakaitse puhul aitab EL ühelt poolt kaasa inim-, looma- ja taimetervise kaitsele ning teiselt poolt tarbijate heaolule.

Ettemaksed ning vahe- ja lõppmaksed

| 3.13. | EAGFi kulutused koosnevad peamiselt liikmesriikide poolt põllumajandustootjatele ja teistele abisaajatele makstud toetuste hüvitamisest. |
| --- | --- |

3.13.

EAGFi kulutused koosnevad peamiselt liikmesriikide poolt põllumajandustootjatele ja teistele abisaajatele makstud toetuste hüvitamisest.

| 3.14. | EAFRD ja Euroopa Kalandusfondi puhul tehti pärast programmi vastuvõtmist komisjoni poolt ettemakse, mis vastas 7 % iga programmile eraldatud ELi kaasrahastamisest (16). 2009. aastal tehti EAFRDst ainult vahemakseid ning Euroopa Kalandusfondi puhul sisaldasid need maksed ka ettemakseid. |
| --- | --- |

3.14.

EAFRD ja Euroopa Kalandusfondi puhul tehti pärast programmi vastuvõtmist komisjoni poolt ettemakse, mis vastas 7 % iga programmile eraldatud ELi kaasrahastamisest (16). 2009. aastal tehti EAFRDst ainult vahemakseid ning Euroopa Kalandusfondi puhul sisaldasid need maksed ka ettemakseid.

| 3.15. | Tervise- ja tarbijakaitsega seotud maksed ei sisalda ettemakseid, kuna liikmesriikidele hüvitatakse nende deklareeritud kulud. Keskkonna puhul on vastavalt toetuslepingule ette nähtud ettemakse suurusega kuni 40 % LIFE-projektile antavast ELi abist. |
| --- | --- |

3.15.

Tervise- ja tarbijakaitsega seotud maksed ei sisalda ettemakseid, kuna liikmesriikidele hüvitatakse nende deklareeritud kulud. Keskkonna puhul on vastavalt toetuslepingule ette nähtud ettemakse suurusega kuni 40 % LIFE-projektile antavast ELi abist.

Eelarve täitmine

| 3.16. | EAFRD valdkonnas tühistati 2009. aasta lõpus 1 605 miljoni euro ulatuses eelarveassigneeringuid, (17) eelkõige seetõttu, et liikmesriikide kulutused olid aeglustunud, tulenevalt riikliku kaasrahastamisega seotud probleemidest ning Rumeenia ja Bulgaaria puhul kogemuste puudumisest maaelu arengu programmide rakendamisel (18). |
| --- | --- |

3.16.

EAFRD valdkonnas tühistati 2009. aasta lõpus 1 605 miljoni euro ulatuses eelarveassigneeringuid, (17) eelkõige seetõttu, et liikmesriikide kulutused olid aeglustunud, tulenevalt riikliku kaasrahastamisega seotud probleemidest ning Rumeenia ja Bulgaaria puhul kogemuste puudumisest maaelu arengu programmide rakendamisel (18).

| 3.16. | EAFRD 1 650 miljoni euro suuruse eelarveassigneeringu tühistamine 2009. aasta lõpus tulenes samuti paljudel juhtudel programmide hilisest esmasest heakskiitmisest. Samuti võis liikmesriikide uute projektide käivitamisel ja muudetud maaelu arenguprogrammide vastuvõtmisel tekkinud viivitusi põhjustada ka uue programmi koostamine, mis võtaks arvesse ka „tervisekontrolli” ja Euroopa majanduse elavdamise paketti. |
| --- | --- |

3.16.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 3.17. | Kontrollikoja üldist auditi lähenemisviisi ja metoodikat on kirjeldatud
  lisa 1.1 osas 2
  . Põllumajanduse ja loodusvarade poliitikavaldkondade rühma puhul juhitakse tähelepanu järgmistele punktidele:






  — | kontrolliti 241 maksest koosnevat valimit; |
| --- | --- | --- |

3.17.

Kontrollikoja üldist auditi lähenemisviisi ja metoodikat on kirjeldatud
  lisa 1.1 osas 2
  . Põllumajanduse ja loodusvarade poliitikavaldkondade rühma puhul juhitakse tähelepanu järgmistele punktidele:

—

kontrolliti 241 maksest koosnevat valimit;

| — | EAGFi puhul hõlmas järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine valitud makseasutusi neljas SAPSi kasutavas liikmesriigis: Küpros, Läti, Leedu ja Slovakkia, ning neljas SPSi kasutavas liikmesriigis: Malta, Kreeka, Itaalia (Emilia-Romagna) ja Hispaania (Baskimaa). Malta puhul hõlmas audit veel täiendavalt pärast 2007. aastal SPSi kasutuselevõttu toimunud toetusõiguste eraldamist. Maaelu arengu kulutuste puhul kontrollis kontrollikoda järelevalve- ja kontrollisüsteeme Austrias, Saksamaal (Baieri liidumaa), Ühendkuningriigis (Inglismaa), Kreekas, Tšehhi Vabariigis, Rumeenias, Bulgaarias ja Prantsusmaal. Tervise- ja tarbijakaitse puhul auditeeris kontrollikoda loomahaiguste likvideerimis- ja seirekavadega seotud järelevalve- ja kontrollisüsteeme; |
| --- | --- |

—

EAGFi puhul hõlmas järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine valitud makseasutusi neljas SAPSi kasutavas liikmesriigis: Küpros, Läti, Leedu ja Slovakkia, ning neljas SPSi kasutavas liikmesriigis: Malta, Kreeka, Itaalia (Emilia-Romagna) ja Hispaania (Baskimaa). Malta puhul hõlmas audit veel täiendavalt pärast 2007. aastal SPSi kasutuselevõttu toimunud toetusõiguste eraldamist. Maaelu arengu kulutuste puhul kontrollis kontrollikoda järelevalve- ja kontrollisüsteeme Austrias, Saksamaal (Baieri liidumaa), Ühendkuningriigis (Inglismaa), Kreekas, Tšehhi Vabariigis, Rumeenias, Bulgaarias ja Prantsusmaal. Tervise- ja tarbijakaitse puhul auditeeris kontrollikoda loomahaiguste likvideerimis- ja seirekavadega seotud järelevalve- ja kontrollisüsteeme;

| — | nõuetele vastavuse puhul piirdub kontrollikoda valdkonnaga seotud maksete kontrollimisel GAECi kohustuste kontrollimisega (minimaalne muldkate, võsastumise vältimine), mille puhul on võimalik auditikäigu ajal tõendusmaterjali koguda ja järeldusi teha. EAFRD maksete puhul kontrolliti teatavaid kohustuslikke majandamisnõudeid (põhjavee ja pinnase kaitsmine saastumise eest, loomade identifitseerimine ja heaolu). Peale selle on kontrollikoda oma ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi auditite käigus analüüsinud GAECi standardite ning liikmesriikide kehtestatud kontrollisüsteemide rakendamist riiklide tasandil; |
| --- | --- |

—

nõuetele vastavuse puhul piirdub kontrollikoda valdkonnaga seotud maksete kontrollimisel GAECi kohustuste kontrollimisega (minimaalne muldkate, võsastumise vältimine), mille puhul on võimalik auditikäigu ajal tõendusmaterjali koguda ja järeldusi teha. EAFRD maksete puhul kontrolliti teatavaid kohustuslikke majandamisnõudeid (põhjavee ja pinnase kaitsmine saastumise eest, loomade identifitseerimine ja heaolu). Peale selle on kontrollikoda oma ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi auditite käigus analüüsinud GAECi standardite ning liikmesriikide kehtestatud kontrollisüsteemide rakendamist riiklide tasandil;

| — | komisjoni raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuste aluste hindamiseks vaatas kontrollikoda läbi 54 makseasutusega seotud 60 sertifitseerimisasutuste sertifikaati ja aruannet (19). |
| --- | --- |

—

komisjoni raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuste aluste hindamiseks vaatas kontrollikoda läbi 54 makseasutusega seotud 60 sertifitseerimisasutuste sertifikaati ja aruannet (19).

TEHINGUTE SEADUSLIKKUS

| 3.18. | Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 3.1
  . Nende andmete põhjal jääb kontrollikoja hinnangul põllumajanduse ja loodusvarade kõige tõenäolisem veamäär vahemikku 2–5 %. |
| --- | --- |

3.18.

Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 3.1
  . Nende andmete põhjal jääb kontrollikoja hinnangul põllumajanduse ja loodusvarade kõige tõenäolisem veamäär vahemikku 2–5 %.

| 3.18. | Komisjoni hinnangul kinnitab vigade määr, mis viimastel aastatel võngub 2 % läheduses, eelnevatele aastatele antud üldist positiivset hinnangut.

  Peale selle on oht ELi eelarvele vastavuskontrolli menetlusega piisavalt kaetud. |
| --- | --- |

3.18.

Peale selle on oht ELi eelarvele vastavuskontrolli menetlusega piisavalt kaetud.

| 3.19. | 2009. aastal kontrollitud 241 tehingust 66 (27 %) (20) sisaldas vigu. Neist 42 (64 %) (21) tehingut sisaldas kvantifitseeritavaid vigu, mis olid eelkõige seotud abikõlblikkuse ja täpsusega. Vealiikide näited on esitatud allpool. |
| --- | --- |

3.19.

2009. aastal kontrollitud 241 tehingust 66 (27 %) (20) sisaldas vigu. Neist 42 (64 %) (21) tehingut sisaldas kvantifitseeritavaid vigu, mis olid eelkõige seotud abikõlblikkuse ja täpsusega. Vealiikide näited on esitatud allpool.

Põllumajandus ja maaelu areng

| 3.20. | EAGFi puhul sisaldas valimisse sattunud 148 tehingust vigu 35 (24 %) (22). Neist 24 (69 %) tehingut sisaldas kvantifitseeritavaid vigu. Maaelu arengu kulutuste puhul sisaldas valimisse kaasatud 80 tehingust vigu 25 (31 %). Neist 16 (64 %) tehingut sisaldasid kvantifitseeritavaid vigu. |
| --- | --- |

3.20.

EAGFi puhul sisaldas valimisse sattunud 148 tehingust vigu 35 (24 %) (22). Neist 24 (69 %) tehingut sisaldas kvantifitseeritavaid vigu. Maaelu arengu kulutuste puhul sisaldas valimisse kaasatud 80 tehingust vigu 25 (31 %). Neist 16 (64 %) tehingut sisaldasid kvantifitseeritavaid vigu.

| 3.20. | Komisjon märgib, et enamik kvantifitseeritavatest vigadest on finantsseisukohast võetuna suhteliselt väikesed ning seotud peamiselt väikeste erinevustega kontrollikoja teostatud maatükkide ümbermõõtmises (vt punkti 3.22). Samuti tuvastas asjaomane liikmesriik mitu viga juba enne kontrollikoja auditeerimist. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Näited kontrollikoja leitud abikõlblikkuse vigade kohta: |
| --- | --- |

3.21.

Näited kontrollikoja leitud abikõlblikkuse vigade kohta:

3.21.

EAGFi näited

SAPSi toetust maksti abisaajale, ilma et oleks saadud tõendeid põllumajandusliku tegevusega tegelemise kohta: abisaaja, kelleks oli kohalikule omavalitsusele kuuluv osaühing, esitas SAPSi raames taotluse üle 530 hektari suuruse heina- ja karjamaa jaoks toetuse saamiseks. Audiitorid ei leidnud tõendeid selle kohta, et ettevõte oleks põllumajandusliku tegevusega – näiteks põllumajandustoodete tootmise või kasvatamisega, põllumajandusloomade kasvatamise ja pidamisega või maa heades põllumajandustingimustes hoidmisega – tegeledes kvalifitseerunud toetuse saamiseks, mille tulemusel ei olnud toetuse (30 000 eurot) maksmine õigustatud. Kontrollikoja arvates on see juhtum järjekordseks näiteks probleemist, millele kontrollikoda on juba tähelepanu juhtinud oma 2008. aasta aruandes (23).

SPSi toetust maksti abisaajale, kes oli oma üüritud maatüki valesti kehva karjamaana deklareerinud. Nimetatud maatükk oli riigimaa, mida üks teine põllumajandustootja (üürileandja), kellele kohalik omavalitsus oli andnud karjatamisõigused, oli juba deklareerinud. Abisaaja oli pensionile jäänud põllumajandustootja, kes oli oma algsest põllumajandusettevõttest lahti öelnud, kuid säilitanud osa oma toetusõigustest, mille ta oli saanud määruses sätestatud nõuete näiliseks täitmiseks üürileandjaga sõlmitud kahe erilepinguga:

| — | mainitud karjamaast 57 hektari suuruse maatüki üürileping; |
| --- | --- |

—

mainitud karjamaast 57 hektari suuruse maatüki üürileping;

| — | leping (back to back contract), millega loovutatakse karjatamisõigused üürileandjale tagasi. |
| --- | --- |

—

leping (back to back contract), millega loovutatakse karjatamisõigused üürileandjale tagasi.

Kohalik omavalitsus ei olnud aga üürileandjale kõnealusel maatükil karjatamisõigusi andnud. Igal juhul on karjatamisõiguste edasiüürimine (täies mahus või osaliselt) selgesõnaliselt kohaliku omavalitsuse eeskirjade kohaselt keelatud.

Seega ei olnud kõnealune maatükk ei üürileandja ega abisaaja käsutuses. Selle tulemusel ei järgitud ELi õigusaktide sätteid (24).

Kirjeldatud juhtum on kohaldatava määruse artikli 29 selge rikkumine, kuna artiklis sätestatakse, et „ei maksta toetust toetusesaajatele, kelle puhul on kindlaks tehtud, et nad on tekitanud sellise toetuse saamiseks vajalikud tingimused kunstlikult”.

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) näited

Füüsilistel ja juriidilistel isikutel on õigus saada ühtset pindalatoetust (SAPS), kui nad tegelevad põllumajandusliku tegevusega või säilitavad maa head põllumajanduslikku seisundit (GAC) (37). Seega ei ole spetsiifiline põllumajanduslik tegevus nõutav. Piisab, kui hüvitise saaja säilitab maa hea põllumajandusliku seisukorra (GAC).

Antud juhul ei ole tegu asjaomaste ELi eeskirjade järgimise, vaid pigem ELi seadusandja „tervisekontrolli” käigus tehtud poliitilise valikuga, millega jäetakse liikmesriikide otsustada, kas maksta otsetoetusi füüsilistele või juriidilistele isikutele, kelle peamine tegevusala ei hõlma põllumajanduslikku tegevust või kelle põllumajanduslik tegevus on ebaoluline. Rohkem peegeldatakse seda seisukohta ühise põllumajanduspoliitika 2013. aasta järgse reformimise kontekstis.

Maksedokumentide toimikust saadud andmed näitavad, et 2008. aasta septembris kontrollisid riigi ametiasutused hüvitise saamiseks esitatud maatükke kohapeal, hõlmates ka mõnda maatükki, mida kontrollis kontrollikoda, ning otsustasid makse tegemise üle kontrollitava maa põllumajandusliku seisukorra põhjal. 2010. aasta mais toimunud komisjoni paikvaatlus kinnitas, et põllumajandustoetust saavad maatükid on jätkuvalt heas põllumajanduslikus seisukorras.

| 3.22. | Enamik kvantifitseeritavatest vigadest olid täpsusvead (EAGFi puhul 87 % ja maaelu arengu puhul 81 %) ja lisaks sellele oli enamiku täpsusvigade puhul tegu abikõlbliku maa enamdeklareerimisega. Näited muude kontrollikoja leitud täpsusvigade kohta: |
| --- | --- |

3.22.

Enamik kvantifitseeritavatest vigadest olid täpsusvead (EAGFi puhul 87 % ja maaelu arengu puhul 81 %) ja lisaks sellele oli enamiku täpsusvigade puhul tegu abikõlbliku maa enamdeklareerimisega. Näited muude kontrollikoja leitud täpsusvigade kohta:

3.22.

EAGFi näited

Ühes liikmesriigis auditeeritud 12 tehingust kahe puhul arvutati makseid andmebaasis sisalduvate ebakorrektsete toetusõiguste alusel, mille tulemusel tehti iga juhtumi puhul ligikaudu 20 % suurem makse.

Ühes teises liikmesriigis oli SPSi toetus arvutatud põllumajandustootjale antud toetusõiguste keskmise väärtuse alusel, mitte ELi õigusaktidest tulenevalt põllumajandustootja poolt tema taotluses deklareeritud toetusõiguste keskmise väärtuse alusel, mille tulemusel tehti vähemmakseid ligikaudu 20 % ulatuses.

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) näited

Mõlemal juhul olid riigi ametiasutused juba enne kontrollikoda avastanud, et makseid arvutatakse välja ebaõigete normide alusel ning võimalikud enammaksmised tuleb tagasi nõuda.

Komisjon avaldab kahetsust, et alamaksmisi, mis ei too ELi eelarvele kaasa mingeid kahjusid, ekstrapoleeritakse kõikidele kuludele viisil, mis suurendab üldist vigade määra, jättes seeläbi väära mulje, et vigade määr on enammaksmiste indikaator.

| 3.23. | Mittekvantifitseeritavate vigadega seoses leidis kontrollikoda nt EAGFi puhul, et maatükke ei olnud taotluses selgelt identifitseeritud, maksed tehti pärast ettenähtud tähtaja möödumist ning kuupäev, millest alates taotlejatel on ainuõigus taotluses esitatud maatüki kasutamisele, oli kindlaks määramata. EAFRD puhul täheldas kontrollikoda, et ühel juhul ei oldud täiel määral järgitud teatavaid mahepõllundustoetuste tingimusi. |
| --- | --- |

3.23.

Mittekvantifitseeritavate vigadega seoses leidis kontrollikoda nt EAGFi puhul, et maatükke ei olnud taotluses selgelt identifitseeritud, maksed tehti pärast ettenähtud tähtaja möödumist ning kuupäev, millest alates taotlejatel on ainuõigus taotluses esitatud maatüki kasutamisele, oli kindlaks määramata. EAFRD puhul täheldas kontrollikoda, et ühel juhul ei oldud täiel määral järgitud teatavaid mahepõllundustoetuste tingimusi.

| 3.23. | Komisjon kontrollib süstemaatiliselt otsetoetuste maksetähtaegadest kinnipidamist ning teeb vajadusel finantskorrektsioone. Ülejäänud nimetatud vead on formaalsed ja finantstagajärgedeta. |
| --- | --- |

3.23.

Keskkond, kalandus ja merendus ning tervise- ja tarbijakaitse

| 3.24. | Keskkonna, kalanduse ja merenduse ning tervise- ja tarbijakaitse puhul kontrollitud 13 tehingust sisaldas vigu 6 (46 %). Eeskirjade vastaselt tehtud kaks (33 %) tehingut sisaldas kvantifitseeritavaid vigu. |
| --- | --- |

3.24.

Keskkonna, kalanduse ja merenduse ning tervise- ja tarbijakaitse puhul kontrollitud 13 tehingust sisaldas vigu 6 (46 %). Eeskirjade vastaselt tehtud kaks (33 %) tehingut sisaldas kvantifitseeritavaid vigu.

| 3.24. | Koostöö liikmesriikidega tehtavate maksete kohta otsust langetades ei olnud komisjon teadlik võimalikest vigadest, mida kontrollikoda oli toetuse saaja tasandil leidnud. Sellest hoolimata peab komisjon töösse rakendama kontrollikeskkonna, et tagada liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide tõhus töö ning vältida selliseid vigu edaspidi.

  Võttes arvesse merenduse ja kalanduse valdkonnas toimunud tehingut, oli komisjoni vahemakse arvutus selliste maksete arvutamise suhtes kohaldatavate eeskirjade korrektne rakendus, nagu need on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 76, milles ei lubata komisjonil omal valikul kasutada teistsugust arvutusmeetodit. |
| --- | --- |

3.24.

Võttes arvesse merenduse ja kalanduse valdkonnas toimunud tehingut, oli komisjoni vahemakse arvutus selliste maksete arvutamise suhtes kohaldatavate eeskirjade korrektne rakendus, nagu need on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 artiklis 76, milles ei lubata komisjonil omal valikul kasutada teistsugust arvutusmeetodit.

| 3.25. | Kalanduse Arendusrahastu (FIFG) puhul leidis kontrollikoda, et osal juhtudest oli projekte lõpetatud pärast abikõlblikkuse perioodi. |
| --- | --- |

3.25.

Kalanduse Arendusrahastu (FIFG) puhul leidis kontrollikoda, et osal juhtudest oli projekte lõpetatud pärast abikõlblikkuse perioodi.

| 3.25. | Komisjon arvestab avastatud rahastamiskõlbmatud summad maha järgmistest kulunõuetest (kui mõni on veel esitamata) või hiljemalt enne programmi sulgemist. |
| --- | --- |

3.25.

Näide

Riiklikud ametiasutused hüvitasid kulusid, mis tehti üheksa kuud pärast kalalaeva ehitamiseks ettenähtud tähtaega. Juriidiliselt on need kulud abikõlbmatud, kuna nimetatud tähtaega on võimalik edasi lükata ainult juhul, kui projekti ajal ilmnevad „vääramatust jõust” tulenevad asjaolud.

Näide

Sulgemise raames võtab komisjon kõik asjakohased meetmed, et arvestada lõplikust kuluaruandest ja lõplikust maksenõudest maha rahastamiskõlbmatud maksed.

| 3.26. | Kontrollikoda leidis ka mittekvantifitseeritavaid vigu. |
| --- | --- |

3.26.

Kontrollikoda leidis ka mittekvantifitseeritavaid vigu.

3.26.

Näited

FIFG: lõplik abisaaja deklareeris muu hulgas oma töötajatele ja masinatele tehtud kulud, mille hinnanguline väärtus oli kehtestatud müügihindade põhjal, mitte projekti rakendamise käigus tekkinud tegelike kulude põhjal. Kuna abisaaja ei suutnud tegelikke kulusid esitada, klassifitseeritakse see viga mittekvantifitseeritavaks.

SANCO: suitsetamisevastase kampaania televisioonireklaamide edastamiseks antud toetuse puhul leidis kontrollikoda, et komisjon ei olnud piisavalt kontrollinud seda, kas kõiki ostetud teenuseid ka tegelikkuses osutati.

Näited

Kalanduse Arendusrahastu (FIFG): sulgemise raames võtab komisjon kõik asjakohased meetmed, et arvestada lõplikust kuluaruandest ja lõplikust maksenõudest maha rahastamiskõlbmatud maksed.

Tervise- ja tarbijaküsimused (SANCO): komisjoni talitused teostasid teatud arvu kontrolle, mis tõendasid, et telereklaamid lasti eetrisse. Edaspidi tehakse täiendavaid kontrolle.

SÜSTEEMIDE MÕJUSUS

Põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkond

Tehingute korrektsuse süsteemid

| 3.27. | Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute korrektsuse tagamise peamiseks kontrollisüsteemiks on ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS) (25). |
| --- | --- |

3.27.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute korrektsuse tagamise peamiseks kontrollisüsteemiks on ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS) (25).

| 3.28. | Iga liikmesriigi IACS koosneb põllumajandusettevõtete ja abitaotluste elektroonilisest andmebaasist, põllumajanduslike maatükkide identifitseerimise ja loomade registreerimise süsteemidest toodanguga seotud toetuste puhul ning toetuse saamise õiguste registrist nendes liikmesriikides, kes rakendavad ühtset otsemaksete kava. IACS hõlmab mitut abikõlblikkuse kontrolli: kõigi taotluste halduskontroll, andmebaaside ristkontrollid, mille eesmärk on takistada ühe ja sama maatüki / ühtede ja samade loomade topeltrahastamist, ja makseasutuste kohapealsete kontrollide 5 % miinimummäär. |
| --- | --- |

3.28.

Iga liikmesriigi IACS koosneb põllumajandusettevõtete ja abitaotluste elektroonilisest andmebaasist, põllumajanduslike maatükkide identifitseerimise ja loomade registreerimise süsteemidest toodanguga seotud toetuste puhul ning toetuse saamise õiguste registrist nendes liikmesriikides, kes rakendavad ühtset otsemaksete kava. IACS hõlmab mitut abikõlblikkuse kontrolli: kõigi taotluste halduskontroll, andmebaaside ristkontrollid, mille eesmärk on takistada ühe ja sama maatüki / ühtede ja samade loomade topeltrahastamist, ja makseasutuste kohapealsete kontrollide 5 % miinimummäär.

| 3.29. | IACS hõlmab SPSi, SAPSi ning kõiki pindalaga seotud toodangust sõltuvaid toetuskavasid ja loomapidamise toetuskavasid. EAFRD ja eriti põllumajanduse keskkonna ja vähem soodsate piirkondade puhul hõlmatakse teatavad põhielemendid nagu pindala ja loomade arv IACSiga ja ülejäänud spetsiaalselt selleks välja töötatud kontrollidega (26). |
| --- | --- |

3.29.

IACS hõlmab SPSi, SAPSi ning kõiki pindalaga seotud toodangust sõltuvaid toetuskavasid ja loomapidamise toetuskavasid. EAFRD ja eriti põllumajanduse keskkonna ja vähem soodsate piirkondade puhul hõlmatakse teatavad põhielemendid nagu pindala ja loomade arv IACSiga ja ülejäänud spetsiaalselt selleks välja töötatud kontrollidega (26).

| 3.30. | Kontrollikoda hindas EAGFi raames kaheksat IACS süsteemi ja EAFRD raames kaheksat erikontrollisüsteemi (vt punkt 3.17). |
| --- | --- |

3.30.

Kontrollikoda hindas EAGFi raames kaheksat IACS süsteemi ja EAFRD raames kaheksat erikontrollisüsteemi (vt punkt 3.17).

| 3.31. | Kontrollikoja auditis käsitleti nii asjaomaste määruste järgimist kui ka raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute korrektsuse tagamise süsteemide mõjususe hindamist. Uuriti järgmisi elemente: |
| --- | --- |

3.31.

Kontrollikoja auditis käsitleti nii asjaomaste määruste järgimist kui ka raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute korrektsuse tagamise süsteemide mõjususe hindamist. Uuriti järgmisi elemente:

3.31.

| I) | korrektsete maksete (sh andmebaaside kvaliteedi) tagamise haldusmenetlused ja -kontrollid; |
| --- | --- |

I)

korrektsete maksete (sh andmebaaside kvaliteedi) tagamise haldusmenetlused ja -kontrollid;

| II) | kohapealsetel kontrollidel põhinevad kontrollisüsteemid; |
| --- | --- |

II)

kohapealsetel kontrollidel põhinevad kontrollisüsteemid;

| III) | rakendamise ning nõuetele vastavuse kontrolli süsteemid. |
| --- | --- |

III)

rakendamise ning nõuetele vastavuse kontrolli süsteemid.

| III) | Komisjon tuletab meelde, et nõuetele vastavuse kriteeriumidest kinni pidamine ei ole rahastamiskõlblikkuse kriteerium, ning seetõttu ei hõlma nende kriteeriumide kontroll tehingute aluseks oleva teabe õiguspärasust ega korrektsust. Põllumajandusettevõtjatel, kes nimetatud kriteeriumidest kinni ei pea, on õigus saada toetust, kuid nende suhtes kehtestatakse sanktsioonid, tuginedes avastatud mittevastavuse raskusastmele, ulatusele, püsivusele ja esinemissagedusele, samuti asjaomase abisaaja hooletusele või tahtlusele. |
| --- | --- |

III)

| 3.32. | Kuigi IACS-süsteem on põhimõtteliselt hästi kavandatud, näitavad kontrollikoja poolt viimastel aastatel tehtud iga-aastased IACSi süsteemiauditid, et IACSi mõjusust pärsivad ebatäpseid andmeid sisaldavad andmebaasid, mittetäielikud ristkontrollid või ebakorrektsed või mittetäielikud meetmed, mis on võetud kõrvalekallete tõttu. Eelarveaastate 2006–2008 puhul uuris kontrollikoda SPSi või SAPSiga seotud IACSi süsteemide toimimist 17 liikmesriigi 20 makseasutuses ning kajastas nende tulemusi oma aastaaruannetes. Ühe makseasutuse puhul hinnati IACSi toimimine mõjusaks, 12 puhul osaliselt mõjusaks ja seitsme puhul leiti olulisi puudusi, mille tulemusel kontrollikoda järeldas, et süsteemi toimimine ei olnud mõjus. |
| --- | --- |

3.32.

Kuigi IACS-süsteem on põhimõtteliselt hästi kavandatud, näitavad kontrollikoja poolt viimastel aastatel tehtud iga-aastased IACSi süsteemiauditid, et IACSi mõjusust pärsivad ebatäpseid andmeid sisaldavad andmebaasid, mittetäielikud ristkontrollid või ebakorrektsed või mittetäielikud meetmed, mis on võetud kõrvalekallete tõttu. Eelarveaastate 2006–2008 puhul uuris kontrollikoda SPSi või SAPSiga seotud IACSi süsteemide toimimist 17 liikmesriigi 20 makseasutuses ning kajastas nende tulemusi oma aastaaruannetes. Ühe makseasutuse puhul hinnati IACSi toimimine mõjusaks, 12 puhul osaliselt mõjusaks ja seitsme puhul leiti olulisi puudusi, mille tulemusel kontrollikoda järeldas, et süsteemi toimimine ei olnud mõjus.

| 3.33. | 2009. aastal auditeeriti kaheksat makseasutust ning kontrollikoda leidis, et maksete korrektsuse tagamise süsteemid on mõjusad ainult ühes asutuses, osaliselt mõjusad neljas asutuses ning ülejäänud kolmes asutuses ei olnud need mõjusad (Kreeka, Küpros ja Malta). |
| --- | --- |

3.33.

2009. aastal auditeeriti kaheksat makseasutust ning kontrollikoda leidis, et maksete korrektsuse tagamise süsteemid on mõjusad ainult ühes asutuses, osaliselt mõjusad neljas asutuses ning ülejäänud kolmes asutuses ei olnud need mõjusad (Kreeka, Küpros ja Malta).

| 3.32.–3.33. | Komisjon jagab jätkuvalt kontrollikoja seisukohta, mille kohaselt on viimane alates 2005. aastast aastaaruannetes kinnitanud, et ühtne haldus- ja kontrollsüsteem (IACS) on üldiselt tõhus kontrollsüsteem vigade või alusetult makstavate summade ohu vähendamiseks eeldusel, et seda rakendatakse nõuetekohaselt.

  IACSi tõhusust ja pidevat arengut tõendavad viimastel aastatel kõikides liikmesriikides peale Luksemburgi läbi viidud komisjoni vastavusauditite tulemused, samuti ka madal vigade määr kontrollstatistikas, mida liikmesriigid komisjonile esitavad ning mis kinnitatakse ja valideeritakse vastavates sertifitseerimisasutustes. Madalam vigade määr on kooskõlas ka kontrollikoja enda näitajaga 2008. aasta raportis.


  Komisjon leidis, et 2008. nõudeaastal esinesid märkimisväärsed puudused Bulgaaria ja Rumeenia ühtsete haldus- ja kontrollsüsteemide töös. Seetõttu töötasid need kaks liikmesriiki välja tegevuskavad 2009. aastaks, ning komisjon on nende järgimist hoolikalt jälginud.


  Teiste liikmesriikide ühtses haldus- ja kontrollsüsteemis esinevad väiksemad puudujäägid, mis ei muuda nende süsteeme ebatõhusaks, vaid pigem parandatavaks ning mille muutmiseks on nad astunud või astuvad peagi vajalikke samme.


  Kõikide nende puuduste likvideerimist kontrollitakse vastavuskontrolli menetluse käigus, mis tagab, et ELi eelarvet mõjutav risk on piisavalt kaetud. |
| --- | --- |

3.32.–3.33.

IACSi tõhusust ja pidevat arengut tõendavad viimastel aastatel kõikides liikmesriikides peale Luksemburgi läbi viidud komisjoni vastavusauditite tulemused, samuti ka madal vigade määr kontrollstatistikas, mida liikmesriigid komisjonile esitavad ning mis kinnitatakse ja valideeritakse vastavates sertifitseerimisasutustes. Madalam vigade määr on kooskõlas ka kontrollikoja enda näitajaga 2008. aasta raportis.

Komisjon leidis, et 2008. nõudeaastal esinesid märkimisväärsed puudused Bulgaaria ja Rumeenia ühtsete haldus- ja kontrollsüsteemide töös. Seetõttu töötasid need kaks liikmesriiki välja tegevuskavad 2009. aastaks, ning komisjon on nende järgimist hoolikalt jälginud.

Teiste liikmesriikide ühtses haldus- ja kontrollsüsteemis esinevad väiksemad puudujäägid, mis ei muuda nende süsteeme ebatõhusaks, vaid pigem parandatavaks ning mille muutmiseks on nad astunud või astuvad peagi vajalikke samme.

Kõikide nende puuduste likvideerimist kontrollitakse vastavuskontrolli menetluse käigus, mis tagab, et ELi eelarvet mõjutav risk on piisavalt kaetud.

| 3.34. | Kaheksa auditeeritud maaelu arengu järelevalve- ja kontrollisüsteemi puhul leidis kontrollikoda, et kolm rakendatud kontrollisüsteemi olid maksete korrektsuse tagamisel mõjusad ja viis vaid osaliselt mõjusad. |
| --- | --- |

3.34.

Kaheksa auditeeritud maaelu arengu järelevalve- ja kontrollisüsteemi puhul leidis kontrollikoda, et kolm rakendatud kontrollisüsteemi olid maksete korrektsuse tagamisel mõjusad ja viis vaid osaliselt mõjusad.

| 3.34. | Bulgaaria ja Rumeenia maaelu arengu järelevalve- ja kontrollsüsteemi nõrkused tulenevad ühtse haldus- ja kontrollsüsteemi puudustest, mille kohta on esitatud ka reservatsioon 2009. aasta põllumajanduse- ja maaelu arengu peadirektoraadi tegevuse aastaaruandes.

  Komisjoni poolt 2009. aastal auditeeritud teiste liikmesriikide kontrollsüsteemid leiti olevat tõhusad. Sellest hoolimata on arenguruumi järgnevates punktides:







  — | põllumajandusliku keskkonna kohustusi ja nende tõendatavust hõlmava töödokumendi üldistest suunistest kinni pidamine, mis sätestab mitme kontrollivahendi kombineeritud kasutamise; |
| --- | --- | --- |

3.34.

Komisjoni poolt 2009. aastal auditeeritud teiste liikmesriikide kontrollsüsteemid leiti olevat tõhusad. Sellest hoolimata on arenguruumi järgnevates punktides:

—

põllumajandusliku keskkonna kohustusi ja nende tõendatavust hõlmava töödokumendi üldistest suunistest kinni pidamine, mis sätestab mitme kontrollivahendi kombineeritud kasutamise;

| — | vajalikud on jätkuvad jõupingutused lihtsate ja arusaadavate vastavuskriteeriumide loomiseks ning abisaajate teavitamiseks nende kohustustest selgel ja ühesel viisil; |
| --- | --- |

—

vajalikud on jätkuvad jõupingutused lihtsate ja arusaadavate vastavuskriteeriumide loomiseks ning abisaajate teavitamiseks nende kohustustest selgel ja ühesel viisil;

| — | põhjaliku haldusjuhtimise rakendamine, eriti valdkondades, mis on seotud põllumajanduse keskkonnameetmetega; |
| --- | --- |

—

põhjaliku haldusjuhtimise rakendamine, eriti valdkondades, mis on seotud põllumajanduse keskkonnameetmetega;

| — | kontrollaruannete kvaliteedikontrolli parandamine, et tagada kontrollide parem jälgitavus ja selged kokkuvõtted. |
| --- | --- |

—

kontrollaruannete kvaliteedikontrolli parandamine, et tagada kontrollide parem jälgitavus ja selged kokkuvõtted.

| 3.35. | Kontrollikoja peamised leiud on esitatud järgnevates punktides. Süsteemide kontrolli tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 3.2
  . |
| --- | --- |

3.35.

Kontrollikoja peamised leiud on esitatud järgnevates punktides. Süsteemide kontrolli tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 3.2
  .

I)   Haldusmenetlused ja kontrollid korrektsete maksete tagamiseks

| 3.36. | Kõikide toetusetaotluste ja väljamaksetaotluste suhtes teostatakse halduskontrollid, mis hõlmavad kõiki võimalikke ja asjakohaseid haldusmeetmetega kontrollitavaid elemente (27). Halduskontrollid sisaldavad võimaluse ja vajaduse korral ristkontrolle, muu hulgas ühtse süsteemi andmetega. Kontrollikoja auditis kontrolliti andmebaaside täielikkust ja usaldusväärsust ning samuti kõrvalekallete avastamiseks ja parandusmeetmete võtmiseks kasutatavate kontrollide piisavust. Kõige olulisemaid leitud süsteemipuudusi on kirjeldatud allpool. |
| --- | --- |

3.36.

Kõikide toetusetaotluste ja väljamaksetaotluste suhtes teostatakse halduskontrollid, mis hõlmavad kõiki võimalikke ja asjakohaseid haldusmeetmetega kontrollitavaid elemente (27). Halduskontrollid sisaldavad võimaluse ja vajaduse korral ristkontrolle, muu hulgas ühtse süsteemi andmetega. Kontrollikoja auditis kontrolliti andmebaaside täielikkust ja usaldusväärsust ning samuti kõrvalekallete avastamiseks ja parandusmeetmete võtmiseks kasutatavate kontrollide piisavust. Kõige olulisemaid leitud süsteemipuudusi on kirjeldatud allpool.

EAGF

| 3.37. | Maatükkide identifitseerimise süsteem (LPIS) on andmebaas, milles salvestatakse liikmesriigi põllumajanduslik kogupindala (võrdlusmaatükid). Kontrollikoda leidis kolme liikmesriigi LPISis olulisi puudusi, mis mõjutavad haldusalaste ristkontrollide mõjusust.
  Näited
  LPIS-GIS tehnoloogia muudeti kohustuslikuks 2005. aastal. Kreekas ei sisaldanud LPIS-GIS kuni 2008. kohustuseaasta lõpuni (aasta 2008 k.a) graafilisi andmeid (ortofotod), mis näitaksid registreeritud võrdlusmaatükkide tegelikku abikõlblikku pindala. 2009. aasta detsembri seisuga ei toiminud LPIS-GIS vajalike ristkontrollide läbiviimiseks ikka veel täielikult.
  Leedus leidis kontrollikoda, et ametivõimud ei olnud suutnud kõrvaldada abikõlbmatuid elemente maatükkidelt kogupindalaga 13 700 hektarit, mis olid LPISis registreeritud 100 % abikõlblikena.
  Küprosel tehti 2008. aastal uued ortofotod ning nende analüüs. Analüüs näitas, et üle 39 000 maatüki puhul oli maakasutus muutunud ning selle tulemusel vähenes SAPSi raames abikõlblik pindala üle 7 000 hektari (ehk 5 % põllumajanduslikult pindalast). Kuigi ajakohastatud andmed olid saadaval, otsustasid Küprose ametivõimud võtta 2008. aasta maksete aluseks 2003. aasta aegunud ortofotod. |
| --- | --- |

3.37.

Maatükkide identifitseerimise süsteem (LPIS) on andmebaas, milles salvestatakse liikmesriigi põllumajanduslik kogupindala (võrdlusmaatükid). Kontrollikoda leidis kolme liikmesriigi LPISis olulisi puudusi, mis mõjutavad haldusalaste ristkontrollide mõjusust.

Näited

LPIS-GIS tehnoloogia muudeti kohustuslikuks 2005. aastal. Kreekas ei sisaldanud LPIS-GIS kuni 2008. kohustuseaasta lõpuni (aasta 2008 k.a) graafilisi andmeid (ortofotod), mis näitaksid registreeritud võrdlusmaatükkide tegelikku abikõlblikku pindala. 2009. aasta detsembri seisuga ei toiminud LPIS-GIS vajalike ristkontrollide läbiviimiseks ikka veel täielikult.

Leedus leidis kontrollikoda, et ametivõimud ei olnud suutnud kõrvaldada abikõlbmatuid elemente maatükkidelt kogupindalaga 13 700 hektarit, mis olid LPISis registreeritud 100 % abikõlblikena.

Küprosel tehti 2008. aastal uued ortofotod ning nende analüüs. Analüüs näitas, et üle 39 000 maatüki puhul oli maakasutus muutunud ning selle tulemusel vähenes SAPSi raames abikõlblik pindala üle 7 000 hektari (ehk 5 % põllumajanduslikult pindalast). Kuigi ajakohastatud andmed olid saadaval, otsustasid Küprose ametivõimud võtta 2008. aasta maksete aluseks 2003. aasta aegunud ortofotod.

| 3.37. | Üldiselt on maatükkide identifitseerimise süsteem (LPIS) liikmesriikides pidevas paranemises, nagu näitab ka allpool esitatud komisjoni vastus kontrollikoja osutatud näidetele. Alates 2010. nõudeaastast on liikmesriigid eelnevalt kindlaksmääratud menetluse kohaselt kohustatud läbi viima iga-aastast LPIS-GISi kvaliteedi hindamist ning kandma ette selle tulemustest ja vajadusel ka kavandatavast tegevusest olukorra parandamiseks.

  Komisjon tunnistab, et 2008. nõudeaastal oli probleeme Kreeka ühtse haldus- ja kontrollsüsteemiga. Ent finantsrisk on piisavalt kaetud vastavuskontrolli menetlusega, mille abil on praeguseks ELi rahastusest välja jäetud või jäetakse peagi välja umbes 866 miljonit eurot.


  LPIS-GIS muutus vastavalt tegevuskavale kättesaadavaks 31.12.2008 ning vastav juurutustöö tehti enne 2009. nõudeperioodi. 2009. aasta probleem oli põhjustatud põllumajandusettevõtjate maatükkide hilisest digitaliseerimisest ning senikaua on olukorra parandamiseks fikseeritud digitaliseerimisele ülemineku kuupäev.


  Komisjon teostab järelkontrolli puudustele, mis on alates 2005. aastast Leedu LPIS-GISis esinenud. Leedu võimud on aga vahepeal komisjoni teavitanud, et 2009. aasta detsembris rakendasid nad LPIS-GISis parandusmeetmeid.


  Komisjon on alates 2005. aastast jälginud Küprose LPIS-GISi puudusi. Ellu viidud ülesannete tulemusena võttis Küpros tarvitusele parandusmeetmed ja alates 2009. aastast loetakse riigis kasutatavat süsteemi tõhusaks. Olukorda jälgitakse vastavuskontrolli raames. |
| --- | --- |

3.37.

Komisjon tunnistab, et 2008. nõudeaastal oli probleeme Kreeka ühtse haldus- ja kontrollsüsteemiga. Ent finantsrisk on piisavalt kaetud vastavuskontrolli menetlusega, mille abil on praeguseks ELi rahastusest välja jäetud või jäetakse peagi välja umbes 866 miljonit eurot.

LPIS-GIS muutus vastavalt tegevuskavale kättesaadavaks 31.12.2008 ning vastav juurutustöö tehti enne 2009. nõudeperioodi. 2009. aasta probleem oli põhjustatud põllumajandusettevõtjate maatükkide hilisest digitaliseerimisest ning senikaua on olukorra parandamiseks fikseeritud digitaliseerimisele ülemineku kuupäev.

Komisjon teostab järelkontrolli puudustele, mis on alates 2005. aastast Leedu LPIS-GISis esinenud. Leedu võimud on aga vahepeal komisjoni teavitanud, et 2009. aasta detsembris rakendasid nad LPIS-GISis parandusmeetmeid.

Komisjon on alates 2005. aastast jälginud Küprose LPIS-GISi puudusi. Ellu viidud ülesannete tulemusena võttis Küpros tarvitusele parandusmeetmed ja alates 2009. aastast loetakse riigis kasutatavat süsteemi tõhusaks. Olukorda jälgitakse vastavuskontrolli raames.

| 3.38. | Kontrollikoda leidis, et kahes liikmesriigis (Itaalia, Hispaania) ei kasutatud kõige ajakohasemaid olemasolevaid ortofotosid maksete arvutamise aluseks olevate abikõlblike pindalade piiristamiseks.
  Näited
  Itaalias (Emilia Romagna) ja Hispaanias (Baskimaa) ei põhine kehva karjamaa abikõlblikkusmäär kõige uuematel saadaolevatel andmetel (ortofotod või paikvaatlus), vaid sellel, mida põllumajandustootja oli taotlenud enne SPSi kasutuselevõttu. Uuritud juhtudel oli nii Itaalia kui Hispaania põllumajandustootjatel lubatud kasutada vana kõrgemat abikõlblikkusmäära kehva karjamaa puhul, mis viimaste ortofotode järgi näitab oluliselt madalamaid abikõlblikkusmäärasid. Erinevuste tulemusel võib tekkida olukord, kus toetust antakse tegelikust abikõlblikust pindalast kuni kaks korda suurema pinna kohta. |
| --- | --- |

3.38.

Kontrollikoda leidis, et kahes liikmesriigis (Itaalia, Hispaania) ei kasutatud kõige ajakohasemaid olemasolevaid ortofotosid maksete arvutamise aluseks olevate abikõlblike pindalade piiristamiseks.

Näited

Itaalias (Emilia Romagna) ja Hispaanias (Baskimaa) ei põhine kehva karjamaa abikõlblikkusmäär kõige uuematel saadaolevatel andmetel (ortofotod või paikvaatlus), vaid sellel, mida põllumajandustootja oli taotlenud enne SPSi kasutuselevõttu. Uuritud juhtudel oli nii Itaalia kui Hispaania põllumajandustootjatel lubatud kasutada vana kõrgemat abikõlblikkusmäära kehva karjamaa puhul, mis viimaste ortofotode järgi näitab oluliselt madalamaid abikõlblikkusmäärasid. Erinevuste tulemusel võib tekkida olukord, kus toetust antakse tegelikust abikõlblikust pindalast kuni kaks korda suurema pinna kohta.

| 3.38. | Tuleb rõhutada, et enne, kui uued ortofotod on süsteemis kasutamiseks „valmis”, on tarvis teha märkimisväärsel hulgal tööd. Enne kui neid saab vastastikuseks kontrollimiseks kasutada, tuleb neid töödelda, digitaliseerida ning saadud tulemuste kvaliteeti kontrollida. See võtab aega. Sellest hoolimata peab komisjon väga vajalikuks, et liikmesriigid avaldaksid oma ortofotod jätkuvalt varakult põllumajandusettevõtjatele toetuste taotlemiseks ja kontrollijatele paikvaatluste tegemiseks.

  Liikmesriikidel on kohustus tagasi nõuda mis tahes varasematel aastatel välja makstud summad, kui tänu uuendatud ortofotodele avastatakse hiljem liiga suure pindala deklareerimine. Kui liikmesriik ei ole komisjoni hinnangul ELi eelarve kaitsmisel piisavalt ennetav, kontrollib ta vastavuskontrolli raames olukorda.


  Itaalia on lõpetamas maatükkide identifitseerimise süsteemi täielikku uuendamist. See tähendab, et uued ortofotod hõlmavad kogu riiki, neid uuendatakse kord kolme aasta jooksul ning võrdlusmaatükke hinnatakse süstemaatiliselt, tehes vajadusel visiite ka kohapeale. Pärast uuendust avastatud liiga suure pindala deklareerimisel makstud summad nõutakse tagasi. Komisjoni hinnangul on see lähenemine oluline edasiliikumine.


  Hispaania osas vaatas kontrollikoda veel töötlemata pildimaterjali. See tehti põllumajandusettevõtjatele kättesaadavaks 2008. aasta taotluste esitamise ajaks.


  Komisjon jälgib aktiivselt meetmeid, mida rakendatakse eelnevalt liiga suure pindala deklareerimisel makstud summade korrigeerimiseks. |
| --- | --- |

3.38.

Liikmesriikidel on kohustus tagasi nõuda mis tahes varasematel aastatel välja makstud summad, kui tänu uuendatud ortofotodele avastatakse hiljem liiga suure pindala deklareerimine. Kui liikmesriik ei ole komisjoni hinnangul ELi eelarve kaitsmisel piisavalt ennetav, kontrollib ta vastavuskontrolli raames olukorda.

Itaalia on lõpetamas maatükkide identifitseerimise süsteemi täielikku uuendamist. See tähendab, et uued ortofotod hõlmavad kogu riiki, neid uuendatakse kord kolme aasta jooksul ning võrdlusmaatükke hinnatakse süstemaatiliselt, tehes vajadusel visiite ka kohapeale. Pärast uuendust avastatud liiga suure pindala deklareerimisel makstud summad nõutakse tagasi. Komisjoni hinnangul on see lähenemine oluline edasiliikumine.

Hispaania osas vaatas kontrollikoda veel töötlemata pildimaterjali. See tehti põllumajandusettevõtjatele kättesaadavaks 2008. aasta taotluste esitamise ajaks.

Komisjon jälgib aktiivselt meetmeid, mida rakendatakse eelnevalt liiga suure pindala deklareerimisel makstud summade korrigeerimiseks.

| 3.39. | Kontrollikoda täheldas mitmes liikmesriigis (Küpros, Kreeka, Itaalia, Slovakkia ja Leedu), et taotluste andmebaas ei võimaldanud muudatuste iseloomu ja aega ning tehtud parandusi identifitseerida. Usaldusväärse auditijälje puudumisel ei ole kontrollikojal võimalik hinnata ELi karistuste korrektset rakendamist.
  Näited
  Kreekas tehti enamus haldusalastest ristkontrollidest ja taotlustes sisalduvate andmete parandustest menetlusega, millel puudub auditijälg ning mille tulemusel ei rakendata karistusi. Küprosel sisaldasid paberkandjal esitatud taotlused ja andmebaas vastandlikku teavet kuupäevade ja sisu kohta. |
| --- | --- |

3.39.

Kontrollikoda täheldas mitmes liikmesriigis (Küpros, Kreeka, Itaalia, Slovakkia ja Leedu), et taotluste andmebaas ei võimaldanud muudatuste iseloomu ja aega ning tehtud parandusi identifitseerida. Usaldusväärse auditijälje puudumisel ei ole kontrollikojal võimalik hinnata ELi karistuste korrektset rakendamist.

Näited

Kreekas tehti enamus haldusalastest ristkontrollidest ja taotlustes sisalduvate andmete parandustest menetlusega, millel puudub auditijälg ning mille tulemusel ei rakendata karistusi. Küprosel sisaldasid paberkandjal esitatud taotlused ja andmebaas vastandlikku teavet kuupäevade ja sisu kohta.

| 3.39. | Küprose, Kreeka ja Slovakkia puhul lisati sertifitseerimisasutuste 2009. aasta aruannetesse kontrollikoja leidudega sarnane teave ning kõigil kolmel juhul vastasid makseasutused, et probleemide kõrvaldamiseks on algatatud meetmed.

  Liikmesriikidele on põllumajandusfondide komitees rõhutatud, et IT-rakendustes tuleb tagada täieliku kontrolljälje olemasolu. |
| --- | --- |

3.39.

Liikmesriikidele on põllumajandusfondide komitees rõhutatud, et IT-rakendustes tuleb tagada täieliku kontrolljälje olemasolu.

| 3.40. | Korrektsete SPSi maksete tegemine eeldab usaldusväärse toetusõiguste andmebaasi olemasolu. Liikmesriigid on samuti kohustatud järgima nii SPSi kui SAPSi üldiseid riiklikke piirmäärasid. Kontrollikoda leidis ületatud piirmäära (Küpros) – kuigi see ei mõjutanud ELi eelarvet – ja ebatäpselt eraldatud toetusõigused (Malta). |
| --- | --- |

3.40.

Korrektsete SPSi maksete tegemine eeldab usaldusväärse toetusõiguste andmebaasi olemasolu. Liikmesriigid on samuti kohustatud järgima nii SPSi kui SAPSi üldiseid riiklikke piirmäärasid. Kontrollikoda leidis ületatud piirmäära (Küpros) – kuigi see ei mõjutanud ELi eelarvet – ja ebatäpselt eraldatud toetusõigused (Malta).

3.40.

Näited

Kui Malta võttis SPSi 2007. aastal kasutusele, eraldati kõikidele loomakasvatajatele ja piimatootjatele eriõigused, sealhulgas ka nendele, kes omasid abikõlblikke hektareid. See on vastuolus ELi õigusaktidega. ELi õigusaktides tehtud erandi põhjal vabastati Malta nõudest, et taotleja peab eriõiguste alusel toetuse saamiseks säilitama vähemalt 50 % endisest loomakasvatustegevusest. Malta otsustas riiklikul tasandil mitte kehtestada minimaalse loomkoormuse nõudeid eriõiguste aktiveerimiseks. Seetõttu jäävad pärast SPSi kasutuselevõttu oma karja oluliselt vähendanud põllumajandustootjad abikõlblikeks ning neile makstakse toetused eriõiguste põhjal täiel määral välja.

Küprosel ületati ELi SAPSi toetuste ülemmäära 1,44 %. Küprose ametivõimud ei suutnud proportsionaalset vähendamist rakendada. Selle tulemusel mõjutas kõiki individuaalseid makseid 1,44 % enammakse, kuigi seda rahastati riiklikust, mitte ELi eelarvest.

Näited

Maltal on märkimisväärselt intensiivne loomakasvatustoodang, kuid vähe maad. Komisjon otsustas teha Malta suhtes möönduse kohustuse osas säilitada vähemalt 50 % põllumajandustegevusest, mis oli riigis enne ühtsele otsemaksete kavale (SPS) üleminekut.

Küpros tegeleb selle probleemiga 2008. aasta nõuete osana sooviga asjassepuutuv summa sisse nõuda.

| 3.41. | Maksete õigsuse vallas leidis kontrollikoda ühes liikmesriigis olulisi puudusi, mis põhjustasid juhtumeid, kus metsamaad deklareeriti püsikarjamaana (Kreeka). Peale selle on Kreekas jätkuvalt lubatud olukord, kus taotletud pindala on suurem kui LPISis registreeritud võrdlusmaatüki abikõlblik pindala, kasutades 5 % lubatavat kõikumist, mida määruses ei ole ette nähtud. Kontrollikoda esitas selle tähelepaneku juba 2005. aastal. Lisaks sellele leidis kontrollikoda juhtumeid, kus abisaajatele tehti makseid ilma, et teadaolevad kõrvalekalded oleks eemaldatud (Itaalia) ning taotletud pindala ja LPISis registreeritud abikõlblikku pindala omavahel võrreldud (Hispaania). Lisaks leiti juhtumeid, kus toetuste arvutamisel tehti süstemaatiliselt vigu ning pindala ja hilinenud taotluste eest rakendati karistusi ebakorrektselt. |
| --- | --- |

3.41.

Maksete õigsuse vallas leidis kontrollikoda ühes liikmesriigis olulisi puudusi, mis põhjustasid juhtumeid, kus metsamaad deklareeriti püsikarjamaana (Kreeka). Peale selle on Kreekas jätkuvalt lubatud olukord, kus taotletud pindala on suurem kui LPISis registreeritud võrdlusmaatüki abikõlblik pindala, kasutades 5 % lubatavat kõikumist, mida määruses ei ole ette nähtud. Kontrollikoda esitas selle tähelepaneku juba 2005. aastal. Lisaks sellele leidis kontrollikoda juhtumeid, kus abisaajatele tehti makseid ilma, et teadaolevad kõrvalekalded oleks eemaldatud (Itaalia) ning taotletud pindala ja LPISis registreeritud abikõlblikku pindala omavahel võrreldud (Hispaania). Lisaks leiti juhtumeid, kus toetuste arvutamisel tehti süstemaatiliselt vigu ning pindala ja hilinenud taotluste eest rakendati karistusi ebakorrektselt.

| 3.41. | Itaalia võimud kinnitavad, et enne maksete tegemist viivad piirkondlikud kohalikud võimud läbi administratiivkontrollid, millega lahendavad kõrvelekalded ja veenduvad, et tulemused on põllumajandusettevõtjatele kättesaadavad. Ent juhtudel, kus komisjon leiab süsteeminõrkuse, mis toob kaasa summade alusetu maksmise ohu, teostatakse järeljälgimine vastavuskontrolli menetluse teel.

  Hispaania võimud kinnitavad, et 2008. nõudeaastal kasutati LPIS-GISi tõesti vaid ristkontrollimisele kuuluval osal, kuid alates 2009. nõudeaastast on see olukord muutunud. |
| --- | --- |

3.41.

Hispaania võimud kinnitavad, et 2008. nõudeaastal kasutati LPIS-GISi tõesti vaid ristkontrollimisele kuuluval osal, kuid alates 2009. nõudeaastast on see olukord muutunud.

Näited

Kreekas LPISis metsamaana registreeritud pindala esitati taotluses püsikarjamaana ja saadi seetõttu SPSi raames toetust, kuigi ortofotodelt on selgesti näha küllaltki tihedat puu- ja kaljukatet.

Lisaks sellele leiti, et Kreeka arvutas SPSi toetusi süstemaatiliselt valesti juhtudel, kus kindlaksmääratud pindala ei ole piisavalt suur kõikide põllumajandustootja taotletud toetusõiguste saamiseks ning kus neil toetusõigustel on erinevad ühikuväärtused. Samalaadset probleemi täheldati ka Maltal, kus ühel juhul tehti ebakorrektse arvutuse tulemusel 69 % enammakse.

Küprosel ei rakendatud ELi õigusaktidega ette nähtud karistusi enamdeklareerimise eest 2007. aastal ja 2008. aastal rakendati neid ebakorrektselt.

Näited

Komisjon tunnistab, et varasemalt oli probleeme Kreeka ühtse haldus- ja kontrollsüsteemiga (IACS), kuid uue LPIS-GISi süsteemiga on 2009. nõudeaastast alates seda riski oluliselt vähendatud. Varasemast tegevusest tulenev finantsrisk on piisavalt kaetud vastavuskontrolli menetlusega, mille abil on praeguseks hetkeks ELi rahastusest välja jäetud või jäetakse peagi välja umbes 866 miljonit eurot.

Komisjon jagab kontrollikoja tähelepanekuid. Kreeka võimud on kinnitanud, et kõrvaldavad probleemi. Ent tegu on piiratud mõjuga probleemiga. Sama saab öelda ka Malta juhtumi kohta, mis mõjutab kokku 519 põllumajandusettevõtjat 203-hektarilisel maa-alal.

Komisjon teab 2007. aasta olukorda ning Küpros andis hinnangu oma finantsmõju kohta 2007. aasta nõuete ülevaatamisel. 2008. nõudeaasta osas kinnitasid Küprose võimud, et menetlust on muudetud.

EAFRD

| 3.42. | Halduskontrollid käsitlevad taotleja esitatud väljamaksetaotluste õigsust ja toetusega seotud abikõlblikkusnõuete täitmist (28). Sellised kontrollid hõlmavad ristkontrolle, mille käigus kontrollitakse haldusasutuste käsutuses olevaid andmeid, nt IACSi andmebaasides. |
| --- | --- |

3.42.

Halduskontrollid käsitlevad taotleja esitatud väljamaksetaotluste õigsust ja toetusega seotud abikõlblikkusnõuete täitmist (28). Sellised kontrollid hõlmavad ristkontrolle, mille käigus kontrollitakse haldusasutuste käsutuses olevaid andmeid, nt IACSi andmebaasides.

| 3.43. | Auditiga leiti vigu eurodes makstud summade omavääringusse konverteerimiseks kasutatava vahetuskursi määramisel (Ühendkuningriik, Tšehhi) ja puudusi pärast paikvaatlusi tehtava toetuste vähendamise arvutamises (Saksamaa (Baieri liidumaa)). Samuti leiti puudusi nitraadireostuse vähendamise tehnilistes kontrollides (Kreeka) ning seoses konkreetse abikõlblikkustingimusega, nagu nt haritava maaga seotud põllumajandusmasinate sobivus (Bulgaaria). |
| --- | --- |

3.43.

Auditiga leiti vigu eurodes makstud summade omavääringusse konverteerimiseks kasutatava vahetuskursi määramisel (Ühendkuningriik, Tšehhi) ja puudusi pärast paikvaatlusi tehtava toetuste vähendamise arvutamises (Saksamaa (Baieri liidumaa)). Samuti leiti puudusi nitraadireostuse vähendamise tehnilistes kontrollides (Kreeka) ning seoses konkreetse abikõlblikkustingimusega, nagu nt haritava maaga seotud põllumajandusmasinate sobivus (Bulgaaria).

| 3.43. | Nende vigade finantsmõju oli järgnevates kuludeklaratsioonides (Tšehhi Vabariik, Ühendkuningriik) juba parandatud või kuulub see vastavuskontrolli raames jälgimisele. Peale selle võib tehtud maksetega seonduvaid summasid hinnata ebaolulisteks (osakaal tunduvalt vähem kui 1 %).

  Kontrollikoja tähelepanek Saksamaa (Baieri) osas ei mõjuta ELi eelarvet, kuna ELi eelarvest makstud toetusosa oli õigesti arvutatud.


  Kontrollikoja poolt Bulgaarias leitud puudusi jälgitakse vastavuskontrolli raames. |
| --- | --- |

3.43.

Kontrollikoja tähelepanek Saksamaa (Baieri) osas ei mõjuta ELi eelarvet, kuna ELi eelarvest makstud toetusosa oli õigesti arvutatud.

Kontrollikoja poolt Bulgaarias leitud puudusi jälgitakse vastavuskontrolli raames.

II)   Paikvaatlusel põhinevad kontrollisüsteemid

| 3.44. | Liikmesriigid kohustuvad igal aastal tegema paikvaatlusi, milles hõlmatakse enamiku toetuskavade puhul vähemalt 5 % kõikidest abisaajatest (29). Kontrollikoja auditis keskenduti riskianalüüsimenetluste piisavusele kontrollitavate abisaajate selekteerimisel, kontrollide kvaliteedile ja tehtud korrektuuride piisavusele. Kontrollikoja auditiga leiti paikvaatlustes konkreetseid puudusi. |
| --- | --- |

3.44.

Liikmesriigid kohustuvad igal aastal tegema paikvaatlusi, milles hõlmatakse enamiku toetuskavade puhul vähemalt 5 % kõikidest abisaajatest (29). Kontrollikoja auditis keskenduti riskianalüüsimenetluste piisavusele kontrollitavate abisaajate selekteerimisel, kontrollide kvaliteedile ja tehtud korrektuuride piisavusele. Kontrollikoja auditiga leiti paikvaatlustes konkreetseid puudusi.

| 3.45. | EAGFi puhul täheldas kontrollikoda mõõtmiste tolerantside ebaõiget kohaldamist (Malta, Itaalia), ebapiisava kvaliteedi ja katvusega paikvaatlusi (Kreeka). |
| --- | --- |

3.45.

EAGFi puhul täheldas kontrollikoda mõõtmiste tolerantside ebaõiget kohaldamist (Malta, Itaalia), ebapiisava kvaliteedi ja katvusega paikvaatlusi (Kreeka).

| 3.45. | Malta võimude sõnul on 2008. aasta kohta tarvitusele võetud parandusmeetmed, mida rakendatakse ka 2009. aastal. Itaalia võimud kinnitasid, et rakendasid 2009. nõudeaastal lubatud hälbe osas nõuetekohaselt rakendamismeetmeid. |
| --- | --- |

3.45.

Näide

Kreekas leiti auditiga, et paikvaatlused ei vastanud alati õiguslikule kohustusele mõõta vähemalt 50 % maatükkidest ja rohumaad tavaliselt ei kontrollitudki või kontrolliti vaid visuaalselt. Mitmel kontrollikoja uuritud juhul ei sisaldanud paikvaatluse käigus kontrollitavate maatükkide valim taotluses mainitud maatükke, mida ortofotode kohaselt kattis mets või põõsastik. Mitmetes kontrollikoja poolt analüüsitud kontrolliaruannetes ei vastanud paikvaatluse käigus mõõdetud maatüki geograafilised koordinaadid LPIS-GISis registreeritud digiteeritud maatüki asukohale (erinevad asukohad, erinev kasutus, erinev kuju ja perimeeter).

Näide

Komisjon tunnistab, et varasemalt oli probleeme Kreeka ühtse haldus- ja kontrollsüsteemiga (IACS), kuid uue LPIS-GISi süsteemiga on 2009. nõudeaastast alates seda riski oluliselt vähendatud. Varasemast tegevusest tulenev finantsrisk on piisavalt kaetud vastavuskontrolli menetlusega, mille abil on praeguseks hetkeks ELi rahastusest välja jäetud või jäetakse peagi välja umbes 866 miljonit eurot.

| 3.46. | EAFRD puhul leidis kontrollikoda puudusi kontrolliaruannete täpsuses ja täielikkuses (Saksamaa (Baieri liidumaa), Rumeenia), kontrolli tulemuste üldises hindamises (Bulgaaria) ning komisjonile läbiviidud kontrollide kohta aruannete esitamise tähtaegade järgimises (Saksamaa (Baieri liidumaa), Prantsusmaa). |
| --- | --- |

3.46.

EAFRD puhul leidis kontrollikoda puudusi kontrolliaruannete täpsuses ja täielikkuses (Saksamaa (Baieri liidumaa), Rumeenia), kontrolli tulemuste üldises hindamises (Bulgaaria) ning komisjonile läbiviidud kontrollide kohta aruannete esitamise tähtaegade järgimises (Saksamaa (Baieri liidumaa), Prantsusmaa).

| 3.46. | Kontrollikoja viidatud nõrgad kohad on seotud pigem lisa- kui võtmekontrollidega.

  Aruandlustähtaegade osas edastati teave komisjonile piisava ajavaruga, et seda arvestataks 2009. aasta põllumajanduse- ja maaelu arengu peadirektoraadi tegevusaruandes. |
| --- | --- |

3.46.

Aruandlustähtaegade osas edastati teave komisjonile piisava ajavaruga, et seda arvestataks 2009. aasta põllumajanduse- ja maaelu arengu peadirektoraadi tegevusaruandes.

III)   Rakendamise ning nõuetele vastavuse kontrolli süsteem

| 3.47. | Nõuetele vastavuse tingimused sisaldavad kohustuslikke majandamisnõudeid ja GAEC-standardeid (vt punkt 3.7). Kohustuslikud majandamisnõuded on sätestatud erinevates ELi direktiivides ja määrustes, kuid GAEC-standardid määratakse kindlaks riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

3.47.

Nõuetele vastavuse tingimused sisaldavad kohustuslikke majandamisnõudeid ja GAEC-standardeid (vt punkt 3.7). Kohustuslikud majandamisnõuded on sätestatud erinevates ELi direktiivides ja määrustes, kuid GAEC-standardid määratakse kindlaks riiklikul tasandil.

| 3.48. | Kontrollikoda leidis puudusi definitsioonis, mis sätestab nõudmised maa heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes hoidmiseks ning nende tingimuste kontrollimiseks. |
| --- | --- |

3.48.

Kontrollikoda leidis puudusi definitsioonis, mis sätestab nõudmised maa heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes hoidmiseks ning nende tingimuste kontrollimiseks.

| 3.48. | Puudusi heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste (GAEC) määratluses ja kontrollis on tuvastatud komisjoni läbi viidud nõuetele vastavuse kriteeriumide auditite käigus ning nende kõrvaldamist jälgitakse vastavuskontrolli raames. |
| --- | --- |

3.48.

Näide

Itaalias loeti minimaalse loomkoormuse täitmiseks ühte lambakarja kahele põllumajandustootjale kuuluvaks.

Näide

Komisjon nõustub kontrollikojaga, et sellel konkreetsel juhul ei ole arvestatud heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste (GAEC) minimaalset loomkoormust ning rakendada oleks tulnud asjakohast nõuetele vastavuse sanktsiooni.

| 3.49. | Kohapealsete külastuse käigus täheldas kontrollikoda piiratud ulatusega auditi käigus (vt punkt 3.17, kolmas taane) nõuete rikkumisi ligikaudu 5 % ulatuses maksetest, mis pidid vastama nõuetele vastavuse tingimustele. Leitud rikkumised olid seotud nii kohustuslike majandamisnõuete (põhjaveereostus, loomade registreerimine, loomade heaolu, taimekaitsevahendite väärkasutamine) kui GAECiga (võsastumise vältimine). |
| --- | --- |

3.49.

Kohapealsete külastuse käigus täheldas kontrollikoda piiratud ulatusega auditi käigus (vt punkt 3.17, kolmas taane) nõuete rikkumisi ligikaudu 5 % ulatuses maksetest, mis pidid vastama nõuetele vastavuse tingimustele. Leitud rikkumised olid seotud nii kohustuslike majandamisnõuete (põhjaveereostus, loomade registreerimine, loomade heaolu, taimekaitsevahendite väärkasutamine) kui GAECiga (võsastumise vältimine).

| 3.49. | Kontrollikoja leide kinnitab ka liikmesriikide poolt komisjonidele saadetud kontrollstatistika. See näitab, et sanktsioone on rakendatud. |
| --- | --- |

3.49.

Tagasinõuete ja finantskorrektsioonidega seotud süsteemid

Vanade võlgnevuste tagasinõudmine

| 3.50. | 50 % kõikidest alusetult makstud summadest, mida liikmesriik ei ole abisaajatelt nelja aasta või kohtumenetluse puhul kaheksa aasta jooksul tagasi saanud, kaetakse automaatselt nende riikide eelarvetest (30) (nn 50–50 reegel) (31). Liikmesriikidel on siiski kohustus oma tagasinõudmisprotsessi jätkata. 2009. aastal kasutati 50–50 reeglit, (32) mistõttu tasaarveldati 2000. ja 2004. aastast pärinevad tagasi saamata summad (vastavalt kaheksa ja nelja aasta vanused nõuded): 31,4 miljonit eurot maksid liikmesriigid ja 20,1 miljonit eurot võeti ELi eelarvest. |
| --- | --- |

3.50.

50 % kõikidest alusetult makstud summadest, mida liikmesriik ei ole abisaajatelt nelja aasta või kohtumenetluse puhul kaheksa aasta jooksul tagasi saanud, kaetakse automaatselt nende riikide eelarvetest (30) (nn 50–50 reegel) (31). Liikmesriikidel on siiski kohustus oma tagasinõudmisprotsessi jätkata. 2009. aastal kasutati 50–50 reeglit, (32) mistõttu tasaarveldati 2000. ja 2004. aastast pärinevad tagasi saamata summad (vastavalt kaheksa ja nelja aasta vanused nõuded): 31,4 miljonit eurot maksid liikmesriigid ja 20,1 miljonit eurot võeti ELi eelarvest.

| 3.50. | Komisjon rõhutab, et ELi eelarvesse tekkis võlgniku maksuvõimetuse tõttu 20,1 miljoni euro suurune summa, mis ei ole tagasinõutav enne 4–8 aasta pikkuse tähtaja möödumist. |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | Oma 2009. aasta tegevusaruandes (33) märgib põllumajanduse peadirektoraat, et eelarveaasta 2006 lõpu seisuga tagasi saamata 1 266 miljonist eurost saavutati eelarveaasta 2009 lõpuks üldiseks tagasinõutud summade laekumise määraks 42 %. Komisjoni andmete kohaselt said liikmesriigid perioodil 2007–2009 otse abisaajatelt tagasi 121 miljonit eurot ja komisjon 50–50 reeglit kasutades omakorda liikmesriikidelt täiendavad 411 miljonit eurot. Kontrollikoda on arvamusel, et abisaajatelt tagasi saadud 121 miljonit eurot moodustab alla 10 % kõikidest tagasinõutavatest summadest. |
| --- | --- |

3.51.

Oma 2009. aasta tegevusaruandes (33) märgib põllumajanduse peadirektoraat, et eelarveaasta 2006 lõpu seisuga tagasi saamata 1 266 miljonist eurost saavutati eelarveaasta 2009 lõpuks üldiseks tagasinõutud summade laekumise määraks 42 %. Komisjoni andmete kohaselt said liikmesriigid perioodil 2007–2009 otse abisaajatelt tagasi 121 miljonit eurot ja komisjon 50–50 reeglit kasutades omakorda liikmesriikidelt täiendavad 411 miljonit eurot. Kontrollikoda on arvamusel, et abisaajatelt tagasi saadud 121 miljonit eurot moodustab alla 10 % kõikidest tagasinõutavatest summadest.

| 3.51. | Tagasinõudmismenetlused hakkavad sageli venima riiklike kohtute aeganõudvate protsesside tõttu, mis kuulub jagatud halduse põhimõtte kohaselt liikmesriikide ainuvastutuse alla, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 9 lõike 1 punkti a alapunktis iii ja finantsmääruse artikli 53b lõike 2 punktis c. Sellepärast võeti kasutusele uus alusetult makstud juhtude automaatse kontrollimise ja heakskiitmise mehhanism, mille tulemusena suurenes ELi eelarvesse maksmisele kuuluv summa 60 % võrra. Komisjoni hinnangul tõestab see tulemus, et uus mehhanism on tõhus ja tootlik viis alusetu maksmise juhtude leidmiseks ja ELi finantshuvide kaitsmiseks ning on liikmesriikide jaoks oluline stiimul tagasinõudmisprotsessi kiirendamiseks. |
| --- | --- |

3.51.

Komisjoni raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

| 3.52. | Kuna põllumajanduses on kulude haldamine suures osas jagatud liikmesriikide ja komisjoni vahel, maksavad liikmesriigid abisaajatele toetusi, mille hiljem hüvitab komisjon (34). Kulud kiidetakse lõplikult heaks kaheetapilise raamatupidamisaruannete kontrollimis- ja heakskiitmismenetluse teel. Kaks etappi moodustavad komisjoni iga-aastane finantsotsus ja mitmeaastane vastavusotsus. |
| --- | --- |

3.52.

Kuna põllumajanduses on kulude haldamine suures osas jagatud liikmesriikide ja komisjoni vahel, maksavad liikmesriigid abisaajatele toetusi, mille hiljem hüvitab komisjon (34). Kulud kiidetakse lõplikult heaks kaheetapilise raamatupidamisaruannete kontrollimis- ja heakskiitmismenetluse teel. Kaks etappi moodustavad komisjoni iga-aastane finantsotsus ja mitmeaastane vastavusotsus.

Eelarveaasta 2009 raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

| 3.53. | Komisjon tegi 30. aprillil 2010. aastal kolm otsust Euroopa põllumajanduse tagatisfondist, Euroopa maaelu arengu põllumajandusfondist ja ajutise maaelu arendamise rahastamisvahendist rahastatud kuludega seotud raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise kohta ning kiitis heaks kõik makseasutuste raamatupidamisaruanded, välja arvatud
  lisas 3.5
  nimetatud raamatupidamisaruanded. Otsused põhinevad sõltumatute audiitorite (sertifitseerimisasutused) väljastatud tõenditel. Kontrollikoja auditi tulemusel ei leitud komisjoni heakskiidetud kulusid, mis oleks tulnud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsusest välja jätta. |
| --- | --- |

3.53.

Komisjon tegi 30. aprillil 2010. aastal kolm otsust Euroopa põllumajanduse tagatisfondist, Euroopa maaelu arengu põllumajandusfondist ja ajutise maaelu arendamise rahastamisvahendist rahastatud kuludega seotud raamatupidamisaruannete kontrollimise ja heakskiitmise kohta ning kiitis heaks kõik makseasutuste raamatupidamisaruanded, välja arvatud
  lisas 3.5
  nimetatud raamatupidamisaruanded. Otsused põhinevad sõltumatute audiitorite (sertifitseerimisasutused) väljastatud tõenditel. Kontrollikoja auditi tulemusel ei leitud komisjoni heakskiidetud kulusid, mis oleks tulnud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsusest välja jätta.

| 3.54. | Kontrollikoda täheldas viimase kolme aasta puhul puudusi võlgnike kontode usaldusväärsuses. Komisjon on eelarveaasta 2009 puhul 10 liikmesriigi 13 makseasutuse suhtes algatanud finantskorrektsioone summas 14,8 miljonit eurot, mis moodustab ligikaudu 1,43 % 1 037 miljonist eurost, mis pidanuks eelarveaasta 2009 lõpuks olema tagasi makstud. |
| --- | --- |

3.54.

Kontrollikoda täheldas viimase kolme aasta puhul puudusi võlgnike kontode usaldusväärsuses. Komisjon on eelarveaasta 2009 puhul 10 liikmesriigi 13 makseasutuse suhtes algatanud finantskorrektsioone summas 14,8 miljonit eurot, mis moodustab ligikaudu 1,43 % 1 037 miljonist eurost, mis pidanuks eelarveaasta 2009 lõpuks olema tagasi makstud.

| 3.54. | Komisjon hankis võlgnike kohta kontrolli ja raamatupidamise eesmärkidel piisavalt teavet. Komisjon tegi ettepaneku parandusteks 14,8 miljoni euro ulatuses, põhinedes hinnangul sertifitseerimisasutuste aruannetes esitatud teabe kohta. Leitud finantsvigadega tegeletakse tavapärase raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames. |
| --- | --- |

3.54.

Nõuetele vastavuse kontrollimine ja heakskiitmine

| 3.55. | Nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise otsused võetakse vastu pärast seda, kui komisjon on täiendavalt kontrollinud liikmesriikide deklareeritud kulusid. Otsused käsitlevad mitut aastat ja nende eesmärk on jätta ELi rahastamisest välja sellised kulud, mille puhul on komisjon otsustanud, et need „on tehtud ELi eeskirju rikkudes” (35). |
| --- | --- |

3.55.

Nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise otsused võetakse vastu pärast seda, kui komisjon on täiendavalt kontrollinud liikmesriikide deklareeritud kulusid. Otsused käsitlevad mitut aastat ja nende eesmärk on jätta ELi rahastamisest välja sellised kulud, mille puhul on komisjon otsustanud, et need „on tehtud ELi eeskirju rikkudes” (35).

| 3.56. | Kontrollikoda on eelnevates aastaaruannetes kritiseerinud seda, et finantskorrektsioonide maksmise eest vastutavad liikmesriigid, mitte lõplikud abisaajad. Lisaks tähendab komisjoni kasutatav vastavusega seotud kohanduste arvutamismeetod, mis põhineb suures osas kindla suurusega korrektsioonidel, et ei ole võimalik tuvastada seost vastavusotsustega sissenõutud summade ja eeskirjadevastaselt tehtud maksete tegeliku väärtuse vahel. Raamatupidamisaruannete kontrollimis- ja heakskiitmismenetlust 2009. aastal ei muudetud. |
| --- | --- |

3.56.

Kontrollikoda on eelnevates aastaaruannetes kritiseerinud seda, et finantskorrektsioonide maksmise eest vastutavad liikmesriigid, mitte lõplikud abisaajad. Lisaks tähendab komisjoni kasutatav vastavusega seotud kohanduste arvutamismeetod, mis põhineb suures osas kindla suurusega korrektsioonidel, et ei ole võimalik tuvastada seost vastavusotsustega sissenõutud summade ja eeskirjadevastaselt tehtud maksete tegeliku väärtuse vahel. Raamatupidamisaruannete kontrollimis- ja heakskiitmismenetlust 2009. aastal ei muudetud.

| 3.56. | Kontrollikoda kritiseeris vastavuskontrolli menetluse osa, mis on sellele süsteemile olemuslik ning millele ei olnud vastu ükski nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 vastuvõtmisel osalenud osapool.

  Raamatupidamisarvestuse nõuetele vastavuse kontrollimise menetluse eesmärk on ELi vahenditest välja jätta kulutused, mida ei ole tehtud vastavalt ELi õigusaktidele. Tegu ei ole aga mehhanismiga, millega saaks nõuda välja abisaajatele alusetult makstud summad, mis on vastavalt jagatud halduse põhimõttele liikmesriikide ainukohustus.


  Kui eeskirjade vastaselt tehtud makseid individuaalsetele abisaajatele saab tuvastada raamatupidamisarvestuse nõuetele vastavuse kontrollimise menetluse tulemusena, on liikmesriigid kohustatud rakendama nimetatud abisaajate suhtes sissenõudmismeetmeid. Ent isegi kui raha tagasisaamine abisaajatelt ei ole vajalik, kuna finantskorrektsioonid seonduvad vaid puudustega liikmesriikide juhtimis- ja kontrollsüsteemides ja mitte eeskirjade vastaselt tehtud maksetega, on need korrektsioonid oluline vahend liikmesriikide juhtimis- ja kontrollsüsteemide parandamiseks ja seeläbi lõplikele abisaajatele tehtavate eeskirjavastaste maksete ennetamiseks või tuvastamiseks.


  Finantskorrektsioonide suurus määratakse rikkumise laadi ja raskusastme ning ELile tekitatud rahalise kahju alusel. Summa arvutatakse välja reaalselt tekitatud kahju alusel või ekstrapoleerimise teel. Kui nimetatud viiside kasutamine ei ole võimalik, kasutatakse kindla määraga korrektsioone, mis võtavad arvesse riikliku kontrollsüsteemi puuduste raskusastet, et peegeldada ELi ohustava finantsriski ulatust. Seetõttu on komisjoni hinnangul oluline seos seda tüüpi finantskorrektsioonide ja lõppsaajatele tehtud regulaarsete maksete määra vahel.


  Kindla määraga korrektsioonide kasutamise on heaks kiitnud ka Euroopa Kohus, sest see vastab neile õiguslikele eeskirjadele, mis reguleerivad vastavuse kontrollimist, ning teatavatel tingimustel kiidab selle oma 2007. aasta aruande kinnitamise resolutsioonis (§ 83) heaks ka Euroopa Parlament.


  Kuigi kõik vastavuskontrolli sätestavad õiguslikud eeskirjad on jäänud samaks, on komisjon astunud samme oma töö parandamiseks, lisades uusi juhiseid finantskorrektsioonide kohta ning ettepaneku jõustada kinnitus, millele viitas kontrollikoda punktis 3.62. |
| --- | --- |

3.56.

Raamatupidamisarvestuse nõuetele vastavuse kontrollimise menetluse eesmärk on ELi vahenditest välja jätta kulutused, mida ei ole tehtud vastavalt ELi õigusaktidele. Tegu ei ole aga mehhanismiga, millega saaks nõuda välja abisaajatele alusetult makstud summad, mis on vastavalt jagatud halduse põhimõttele liikmesriikide ainukohustus.

Kui eeskirjade vastaselt tehtud makseid individuaalsetele abisaajatele saab tuvastada raamatupidamisarvestuse nõuetele vastavuse kontrollimise menetluse tulemusena, on liikmesriigid kohustatud rakendama nimetatud abisaajate suhtes sissenõudmismeetmeid. Ent isegi kui raha tagasisaamine abisaajatelt ei ole vajalik, kuna finantskorrektsioonid seonduvad vaid puudustega liikmesriikide juhtimis- ja kontrollsüsteemides ja mitte eeskirjade vastaselt tehtud maksetega, on need korrektsioonid oluline vahend liikmesriikide juhtimis- ja kontrollsüsteemide parandamiseks ja seeläbi lõplikele abisaajatele tehtavate eeskirjavastaste maksete ennetamiseks või tuvastamiseks.

Finantskorrektsioonide suurus määratakse rikkumise laadi ja raskusastme ning ELile tekitatud rahalise kahju alusel. Summa arvutatakse välja reaalselt tekitatud kahju alusel või ekstrapoleerimise teel. Kui nimetatud viiside kasutamine ei ole võimalik, kasutatakse kindla määraga korrektsioone, mis võtavad arvesse riikliku kontrollsüsteemi puuduste raskusastet, et peegeldada ELi ohustava finantsriski ulatust. Seetõttu on komisjoni hinnangul oluline seos seda tüüpi finantskorrektsioonide ja lõppsaajatele tehtud regulaarsete maksete määra vahel.

Kindla määraga korrektsioonide kasutamise on heaks kiitnud ka Euroopa Kohus, sest see vastab neile õiguslikele eeskirjadele, mis reguleerivad vastavuse kontrollimist, ning teatavatel tingimustel kiidab selle oma 2007. aasta aruande kinnitamise resolutsioonis (§ 83) heaks ka Euroopa Parlament.

Kuigi kõik vastavuskontrolli sätestavad õiguslikud eeskirjad on jäänud samaks, on komisjon astunud samme oma töö parandamiseks, lisades uusi juhiseid finantskorrektsioonide kohta ning ettepaneku jõustada kinnitus, millele viitas kontrollikoda punktis 3.62.

Liikmesriikide kontrollide ja kontrollitulemuste kinnitamine

| 3.57. | Komisjonile makseasutuste poolt esitatavate IACSi kontrollide tulemustega hinnatakse põllumajandustootjate esitatud taotluste korrektsust ning alates 2007. aastast peavad sertifitseerimisasutused nimetatud taotlused läbi vaatama ja heaks kiitma. Ühelt poolt peavad sertifitseerimisasutused esitama arvamuse kohapeal tehtud kontrollide kvaliteedi kohta, analüüsides iga kogumi EAGF-IACS, EAGF-mitte IACS, EAFRD-IACS ja EAFRD-mitte IACS puhul vähemalt kümmet kontrolli. Teiselt poolt on nende ülesandeks läbi vaadata ja kontrollida ning seejärel kinnitada liikmesriikide kontrollistatistika. Oma 2009. aasta tegevusaruandes märgib põllumajanduse peadirektoraadi peadirektor, et sertifitseerimisasutuste kohapeal läbi viidud kontrollide kvaliteedi kontrollimine ja heakskiitmine oli erinevate kogumite puhul suuremas osas (ligikaudu 90 %) positiivne ning et sertifitseerimisasutuste arvamus kontrollistatistika täpsuse kohta oli EAGFi kogumi puhul 70 % ulatuses positiivne ja EAFRD kogumi puhul vaid 54 % ulatuses positiivne. |
| --- | --- |

3.57.

Komisjonile makseasutuste poolt esitatavate IACSi kontrollide tulemustega hinnatakse põllumajandustootjate esitatud taotluste korrektsust ning alates 2007. aastast peavad sertifitseerimisasutused nimetatud taotlused läbi vaatama ja heaks kiitma. Ühelt poolt peavad sertifitseerimisasutused esitama arvamuse kohapeal tehtud kontrollide kvaliteedi kohta, analüüsides iga kogumi EAGF-IACS, EAGF-mitte IACS, EAFRD-IACS ja EAFRD-mitte IACS puhul vähemalt kümmet kontrolli. Teiselt poolt on nende ülesandeks läbi vaadata ja kontrollida ning seejärel kinnitada liikmesriikide kontrollistatistika. Oma 2009. aasta tegevusaruandes märgib põllumajanduse peadirektoraadi peadirektor, et sertifitseerimisasutuste kohapeal läbi viidud kontrollide kvaliteedi kontrollimine ja heakskiitmine oli erinevate kogumite puhul suuremas osas (ligikaudu 90 %) positiivne ning et sertifitseerimisasutuste arvamus kontrollistatistika täpsuse kohta oli EAGFi kogumi puhul 70 % ulatuses positiivne ja EAFRD kogumi puhul vaid 54 % ulatuses positiivne.

| 3.58. | Komisjoni suuniste kohaselt on sertifitseerimisasutustel võimalik valida, kas minna kohapealsele kontrollile kaasa või teha need kümme kohapealset kontrolli ise uuesti. Kontrollikoja auditeeritud sertifitseerimisasutuste aruannetest selgus, et vaid kuuel juhul tehti kohapealne kontroll uuesti, samas kui 23 juhul käidi kohapealsetel kontrollidel kaasas ja ülejäänud osa puhul lähenemisviisi ei täpsustata. Kontrollikoda on arvamusel, et kontrolli kordamine aitab paremini hinnata kontrollimenetluste kvaliteeti, kuna sertifitseerimisasutuse kohalolek võib avaldada mõju hindamisaluste kontrollijate käitumisele. |
| --- | --- |

3.58.

Komisjoni suuniste kohaselt on sertifitseerimisasutustel võimalik valida, kas minna kohapealsele kontrollile kaasa või teha need kümme kohapealset kontrolli ise uuesti. Kontrollikoja auditeeritud sertifitseerimisasutuste aruannetest selgus, et vaid kuuel juhul tehti kohapealne kontroll uuesti, samas kui 23 juhul käidi kohapealsetel kontrollidel kaasas ja ülejäänud osa puhul lähenemisviisi ei täpsustata. Kontrollikoda on arvamusel, et kontrolli kordamine aitab paremini hinnata kontrollimenetluste kvaliteeti, kuna sertifitseerimisasutuse kohalolek võib avaldada mõju hindamisaluste kontrollijate käitumisele.

| 3.58. | Kuigi komisjon on arvamusel, et üldjoontes annab eelneva kontrolli õigeaegne uuesti teostamine parema ülevaate paikvaatluste kvaliteedist, on kontrollkeskkonda võimalik hinnata ka koos sertifitseerimisasutusega tehtavate kontrollide käigus. Teatavatel juhtudel ei pruugigi kontrolli kordamine vajalikuks ajaks võimalik olla. Need piirangud on omased paljudele välisaudiitorite läbi viidud järelkontrollidele. Niisugustes olukordades on hea alternatiiv minna kontrollile kaasa. Samuti vähendaksid saatjatega paikvaatlused põllumajandusettevõtja halduskoormust.

  2009. eelarveaastat käsitlevate sertifitseerimisaruannete analüüs näitas, et sertifitseerimisasutused kontrollisid kokku umbes 3 700 kontroll-ala. Sertifitseerimisasutuste tehtud kontrollidest:







  — | umbes 25 % juhtudest viidi kontroll uuesti läbi; |
| --- | --- | --- |

3.58.

2009. eelarveaastat käsitlevate sertifitseerimisaruannete analüüs näitas, et sertifitseerimisasutused kontrollisid kokku umbes 3 700 kontroll-ala. Sertifitseerimisasutuste tehtud kontrollidest:

—

umbes 25 % juhtudest viidi kontroll uuesti läbi;

| — | mindi kaasa veel 50 % kontrollidest; |
| --- | --- |

—

mindi kaasa veel 50 % kontrollidest;

| — | 5 % juhtudest kasutati mõlemat lähenemisviisi (teatavate kogumite uuesti kontrollimine ja kontrollidega kaasas käimine teiste kogumite puhul); |
| --- | --- |

—

5 % juhtudest kasutati mõlemat lähenemisviisi (teatavate kogumite uuesti kontrollimine ja kontrollidega kaasas käimine teiste kogumite puhul);

| — | veel 20 % juhtudest ei teinud sertifitseerimisasutused nende kahel meetodi kohta üksikasjalikku eristust. Sellegipoolest on aruannetes esitatud tabelite põhjal selge, et asutused kontrollisid ka kontrollimise kvaliteeti, kasutades vähemalt üht meetoditest. |
| --- | --- |

—

veel 20 % juhtudest ei teinud sertifitseerimisasutused nende kahel meetodi kohta üksikasjalikku eristust. Sellegipoolest on aruannetes esitatud tabelite põhjal selge, et asutused kontrollisid ka kontrollimise kvaliteeti, kasutades vähemalt üht meetoditest.

| 3.59. | Peale selle ei esita sertifitseerimisasutused alati üksikasjalikku teavet uuesti läbiviidud kontrollide tulemuste kohta. Kontrollikoda on arvamusel, et nimetatud teave aitaks komisjonil usaldusväärselt hinnata sertifitseerimisasutuste tehtava töö kvaliteeti. |
| --- | --- |

3.59.

Peale selle ei esita sertifitseerimisasutused alati üksikasjalikku teavet uuesti läbiviidud kontrollide tulemuste kohta. Kontrollikoda on arvamusel, et nimetatud teave aitaks komisjonil usaldusväärselt hinnata sertifitseerimisasutuste tehtava töö kvaliteeti.

| 3.59. | Sertifitseerimisasutused on kohustatud säilitama iga teostatud kontrolli kohta piisavalt üksikasjaliku kontrolljälje. Sellest hoolimata ei nõua komisjon sertifitseerimisasutustelt nende esitatavas aruandes üksikasju kõikide tehtud kontrollide kohta (igal aastal kokku umbes 3 700), vaid pigem koondaruannet tehtud tööst ja üldistest järeldustest. Alates 2010. finantsaastast palutakse sertifitseerimisasutustel selles osas üksikasjalikumat teavet esitada. |
| --- | --- |

3.59.

| 3.60. | Kontrollikoda märgib, et paljude makseasutuste puhul ei suutnud sertifitseerimisasutused kinnitada ka kontrollistatistika usaldusväärsust, kuna aruanded ei olnud täielikud või neid ei tehtud kättesaadavaks. |
| --- | --- |

3.60.

Kontrollikoda märgib, et paljude makseasutuste puhul ei suutnud sertifitseerimisasutused kinnitada ka kontrollistatistika usaldusväärsust, kuna aruanded ei olnud täielikud või neid ei tehtud kättesaadavaks.

| 3.60. | Sertifitseerimisasutused järgivad nõuetekohaselt võetud kohustusi, koostades tehtud tööst aruandeid ja kokkuvõtteid või andes märku juhtudest, kui see ei ole võimalik. See probleem märgiti selgelt ära põllumajanduse- ja maaelu arengu peadirektoraadi 2009. aasta tegevusaruandes, ning selle lahendamist jälgib komisjon, kes on teinud ettekirjutuse, et liikmesriikide makseasutused peaksid astuma vajalikke samme täpse teabe õigeaegseks esitamiseks tulevikus. |
| --- | --- |

3.60.

| 3.61. | 2009. aastal pakkus komisjon liikmesriikidele võimalust paluda osal sertifitseerimisasutustest uuesti kontrollida tüüpiliste kontrollide valimit ning veenduda, et nende kohapealsete kontrollide tulemuste põhjal on võetud piisavaid meetmeid. Kui sertifitseerimisasutus suudab sellele tuginedes kinnitada liikmesriigi kontrollistatistika, aktsepteerib komisjon seda, et saadud veamäär kajastab kõige suuremat võimalikku riski, see tähendab, et kõnealuse aasta finantskorrektsioonid ei saa kunagi sellest tasemest suuremad olla. Nimetatud sätted, mis kehtiksid alates 2011. aastast, peaksid kava kohaselt jõustuma 2010. aastal. |
| --- | --- |

3.61.

2009. aastal pakkus komisjon liikmesriikidele võimalust paluda osal sertifitseerimisasutustest uuesti kontrollida tüüpiliste kontrollide valimit ning veenduda, et nende kohapealsete kontrollide tulemuste põhjal on võetud piisavaid meetmeid. Kui sertifitseerimisasutus suudab sellele tuginedes kinnitada liikmesriigi kontrollistatistika, aktsepteerib komisjon seda, et saadud veamäär kajastab kõige suuremat võimalikku riski, see tähendab, et kõnealuse aasta finantskorrektsioonid ei saa kunagi sellest tasemest suuremad olla. Nimetatud sätted, mis kehtiksid alates 2011. aastast, peaksid kava kohaselt jõustuma 2010. aastal.

| 3.61. | Käesoleva aruande koostamise hetkeks on mitmed liikmesriigid teatanud, et paluvad nõutava töö teha sertifitseerimisasutustel, või kaaluvad, kas seda teha.

  Peale selle märgib komisjon, et ülekontrollimine ei peaks olema piiratud kohapeal tehtavate kontrollidega, vaid peaks hõlmama kogu toimiku haldamist, alates toetustaotluse saamisest kuni lõppmakse välja arvutamise ja tegemiseni, hõlmates ka mis tahes sanktsioonide kehtestamist (põhjalik kontroll). |
| --- | --- |

3.61.

Peale selle märgib komisjon, et ülekontrollimine ei peaks olema piiratud kohapeal tehtavate kontrollidega, vaid peaks hõlmama kogu toimiku haldamist, alates toetustaotluse saamisest kuni lõppmakse välja arvutamise ja tegemiseni, hõlmates ka mis tahes sanktsioonide kehtestamist (põhjalik kontroll).

Keskkonna, kalanduse ja merenduse ning tervise- ja tarbijakaitse poliitikavaldkonnad

| 3.62. | Keskkonda, kalandust ja merendust ning tervise- ja tarbijakaitset haldab komisjon eriliste kontrollisüsteemide kaudu. Auditiga uuriti tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi hallatavat loomahaiguste likvideerimis- ja seirekavadega seotud sisekontrollisüsteemi (36). |
| --- | --- |

3.62.

Keskkonda, kalandust ja merendust ning tervise- ja tarbijakaitset haldab komisjon eriliste kontrollisüsteemide kaudu. Auditiga uuriti tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi hallatavat loomahaiguste likvideerimis- ja seirekavadega seotud sisekontrollisüsteemi (36).

Loomahaiguste likvideerimis- ja seirekavadega seotud sisekontrollisüsteem

| 3.63. | Selles kontekstis kontrolliti 30 juhuvalimisse sattunud loomahaiguste likvideerimis- ja seirekavade alusel tehtud makset. Auditiga leiti, et maksete algatajate ja kontrollijate puhul puudub nii ülesannete süstemaatiline lahusus kui ka rollide ja ülesannete selge määratlemine ja eristamine. Sama täheldati ka veterinaar- ja finantsametnike puhul. Peale selle ei rakendata põhikontrolle perioodiliselt ülevaadatava ametliku riskianalüüsi alusel. |
| --- | --- |

3.63.

Selles kontekstis kontrolliti 30 juhuvalimisse sattunud loomahaiguste likvideerimis- ja seirekavade alusel tehtud makset. Auditiga leiti, et maksete algatajate ja kontrollijate puhul puudub nii ülesannete süstemaatiline lahusus kui ka rollide ja ülesannete selge määratlemine ja eristamine. Sama täheldati ka veterinaar- ja finantsametnike puhul. Peale selle ei rakendata põhikontrolle perioodiliselt ülevaadatava ametliku riskianalüüsi alusel.

| 3.63. | Ametnike kohustused ja rollid (maksete algatajad ja kinnitajad, operatsioonilised algatajad ja kinnitajad) on sätestatud nende ametijuhendis. Komisjon selgitab täpsemalt kohustuste jaotumist erinevate ametnike vahel. Samuti on näha iga-aastastest otsustest, mis seonduvad ELi kavandatavate panustega tauditõrje/haiguste seireprogrammidesse, et õigusaktid arenevad koos vastava valdkonna vajaduste ja ohtudega (ülemmäärade suurendamine/vähendamine, rahastamiskõlblike meetmete kohandamine ja parem määratlemine, aruandlusnõuete ajakohastamine ja lihvimine). |
| --- | --- |

3.63.

| 3.64. | Osa oluliste kontrollimenetluse puhul tehakse otsus ametniku äranägemisel. Kuna sisekontrolle ei ole standardiseeritud, on oht, et olulised kontrollid jäävad tegemata. Veterinaarametnike koostatav aruanne rakenduskavade elluviimise kohta ei ole standardiseeritud ning puuduvad ka standardiseeritud nimekirjad tehtud kontrollide kohta. Vähesed läbiviidud järelauditid ei aita saada piisavat kindlust selle kohta, et maksed ei sisalda olulisel määral vigu. |
| --- | --- |

3.64.

Osa oluliste kontrollimenetluse puhul tehakse otsus ametniku äranägemisel. Kuna sisekontrolle ei ole standardiseeritud, on oht, et olulised kontrollid jäävad tegemata. Veterinaarametnike koostatav aruanne rakenduskavade elluviimise kohta ei ole standardiseeritud ning puuduvad ka standardiseeritud nimekirjad tehtud kontrollide kohta. Vähesed läbiviidud järelauditid ei aita saada piisavat kindlust selle kohta, et maksed ei sisalda olulisel määral vigu.

| 3.64. | Kuigi nende programmide olemus ei ole täielikult võrreldav (tauditõrje vis-à-vis seire), on sisekontrolli, aruandluse ja kontrollimise puhul ette nähtud maksimaalne standardiseerimine. Tuleks meenutada, et maksete algatajad ja veterinaarametnikud on kogenud ning töötavad otsese ametihierarhia hoolika järelevalve all.

  Inimressursside nappuse tõttu 2009. aastal ja hädaolukordade fondi eelaudititele omistatud prioriteetsuse tõttu sai ellu viia väheseid järelauditeid. Sellest hoolimata, kuna järelkontrolle korraldatakse iga kahe aasta tagant, oli võimalik enam kui 35 % väljamakstud summade suhtes kohaldada järelkontrolli. Komisjon rõhutab, et kõik süsteemi osad koos tagavad piisava kindluse (juhatuse hinnang kogu sisekontrollisüsteemile, auditite tulemused, eelmise aasta reservatsiooni järelmeetmed, tegevuskava eelnevate aastate auditite kohta ja edasidelegeerimise korral kinnitus teistelt edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatelt). |
| --- | --- |

3.64.

Inimressursside nappuse tõttu 2009. aastal ja hädaolukordade fondi eelaudititele omistatud prioriteetsuse tõttu sai ellu viia väheseid järelauditeid. Sellest hoolimata, kuna järelkontrolle korraldatakse iga kahe aasta tagant, oli võimalik enam kui 35 % väljamakstud summade suhtes kohaldada järelkontrolli. Komisjon rõhutab, et kõik süsteemi osad koos tagavad piisava kindluse (juhatuse hinnang kogu sisekontrollisüsteemile, auditite tulemused, eelmise aasta reservatsiooni järelmeetmed, tegevuskava eelnevate aastate auditite kohta ja edasidelegeerimise korral kinnitus teistelt edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatelt).

KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD TEABE USALDUSVÄÄRSUS

| 3.65. | Kontrollikoda vaatas läbi komisjoni juhtkonna esitatud teabe, eelkõige komisjoni põllumajanduse peadirektoraadi, keskkonna peadirektoraadi, merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi ning tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi iga-aastased tegevusaruanded ja peadirektorite avaldused. Läbivaatamise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 3.3
  . |
| --- | --- |

3.65.

Kontrollikoda vaatas läbi komisjoni juhtkonna esitatud teabe, eelkõige komisjoni põllumajanduse peadirektoraadi, keskkonna peadirektoraadi, merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi ning tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi iga-aastased tegevusaruanded ja peadirektorite avaldused. Läbivaatamise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 3.3
  .

| 3.66. | Põllumajanduse peadirektoraadi aasta tegevusaruandes järeldab peadirektor, et puuduvad tõendid suurte probleemide olemasolu kohta, mis võiks mõjutada peadirektori kindlust. Viidates põllumajanduse peadirektoraadi audititulemustele ja liikmesriikide tehtud kohapealsete kontrollide tulemustele, järeldab peadirektor, et otsetoetuste, turusekkumise ja maaelu arengu puhul allesjäänud veamäär on alla 2 %. |
| --- | --- |

3.66.

Põllumajanduse peadirektoraadi aasta tegevusaruandes järeldab peadirektor, et puuduvad tõendid suurte probleemide olemasolu kohta, mis võiks mõjutada peadirektori kindlust. Viidates põllumajanduse peadirektoraadi audititulemustele ja liikmesriikide tehtud kohapealsete kontrollide tulemustele, järeldab peadirektor, et otsetoetuste, turusekkumise ja maaelu arengu puhul allesjäänud veamäär on alla 2 %.

| 3.66. | Põllumajanduse- ja maaelu arengu peadirektoraadi kvaliteedi tagamise kinnitus ja tegevuse aastaaruanne on koostatud vastavalt komisjoni sisemistele juhistele ning komisjoni vastustes punktidele 3.67 kuni 3.69 toodud põhjustel annavad õiglase ülevaate finantshaldusest põllumajanduskulutuste korrektsuse osas.

  Maaelu 2. telje arengumeetmete reservatsioon põhineb komisjoni suunistel, mille kohaselt tuleb ELi tasandil olulisust hinnata tegevuspõhise eelarvestamise (ABB) alusel. Kreeka reservatsiooni tühistamise kohta saate lugeda komisjoni vastusest punktile 3.69.


  Põllumajanduse- ja maaelu arengu peadirektoraadi 2009. aasta tegevusaruandes märgitakse, et üldiste põllumajanduskulutuste jäägivea suhe jääb alla 2 %, samas kui EAFRDi sama näitaja on pisut üle selle määra. |
| --- | --- |

3.66.

Maaelu 2. telje arengumeetmete reservatsioon põhineb komisjoni suunistel, mille kohaselt tuleb ELi tasandil olulisust hinnata tegevuspõhise eelarvestamise (ABB) alusel. Kreeka reservatsiooni tühistamise kohta saate lugeda komisjoni vastusest punktile 3.69.

Põllumajanduse- ja maaelu arengu peadirektoraadi 2009. aasta tegevusaruandes märgitakse, et üldiste põllumajanduskulutuste jäägivea suhe jääb alla 2 %, samas kui EAFRDi sama näitaja on pisut üle selle määra.

| 3.67. | Kontrollikoda ei toeta põllumajanduse peadirektoraadi lähenemisviisi, mille allesjäänud veamäära kontseptsioon piirdub kohapealsete kontrollide käigus leitud kõrvalekalletega. Selle lähenemisviisi puhul ei võeta arvesse ebatäpsete andmebaaside põhjal tehtud ristkontrollidest või kõrvalekallete puhul võetud ebapiisavatest järelmeetmetest tingitud allesjäänud vigu. Kontrollikoda kasutab integreeritud auditi lähenemisviisi, mis iga tehingu puhul hõlmab allesjäänud vea mõlemat komponenti. Kontrollikoja audit on näidanud, et mitme tehingu puhul ei õnnestunud halduskontrollidega vigu tuvastada. Neid halduskontrollides esinevaid puudusi kinnitasid ka kontrollikoja tehtud IACSi süsteemiauditi tulemused. Peale selle leiti kontrollikoja auditi käigus, et liikmesriikide tehtavate kohapealsete kontrollide kvaliteedist tulenevalt on nendest saadav kindlus piiratud. |
| --- | --- |

3.67.

Kontrollikoda ei toeta põllumajanduse peadirektoraadi lähenemisviisi, mille allesjäänud veamäära kontseptsioon piirdub kohapealsete kontrollide käigus leitud kõrvalekalletega. Selle lähenemisviisi puhul ei võeta arvesse ebatäpsete andmebaaside põhjal tehtud ristkontrollidest või kõrvalekallete puhul võetud ebapiisavatest järelmeetmetest tingitud allesjäänud vigu. Kontrollikoda kasutab integreeritud auditi lähenemisviisi, mis iga tehingu puhul hõlmab allesjäänud vea mõlemat komponenti. Kontrollikoja audit on näidanud, et mitme tehingu puhul ei õnnestunud halduskontrollidega vigu tuvastada. Neid halduskontrollides esinevaid puudusi kinnitasid ka kontrollikoja tehtud IACSi süsteemiauditi tulemused. Peale selle leiti kontrollikoja auditi käigus, et liikmesriikide tehtavate kohapealsete kontrollide kvaliteedist tulenevalt on nendest saadav kindlus piiratud.

| 3.67. | Kehtivate ELi õigusaktide kohaselt peavad liikmesriigid tegema halduskontrolli kõikide saadud abitaotluste puhul. Põhimõtteliselt on maksed selle tulemusena vabad mis tahes vigadest, mida võib taolise halduskontrolli käigus avastada. DG AGRI lähenemisviis, milles määratakse jäägivea suhe juhuslikult valitud kohapealsete kontrollide tulemuste põhjal, on seega olemuselt õige.

  Komisjon on teadlik, et puudujäägid halduskontrollis või kohapealsetes kontrollides tähendavad ohtu, et liikmesriigilt saadud kontrollstatistikas olevaid veamäärasid on alahinnatud. Selle ohu vähendamiseks võttis DG AGRI kasutusele kindlusvaru, mis on 25 % kõrgem kui nimetatud veamäärad. |
| --- | --- |

3.67.

Komisjon on teadlik, et puudujäägid halduskontrollis või kohapealsetes kontrollides tähendavad ohtu, et liikmesriigilt saadud kontrollstatistikas olevaid veamäärasid on alahinnatud. Selle ohu vähendamiseks võttis DG AGRI kasutusele kindlusvaru, mis on 25 % kõrgem kui nimetatud veamäärad.

| 3.68. | Põllumajanduse peadirektoraadi peadirektori aasta tegevusaruanne sisaldab reservatsiooni seoses IACSist tehtud kulutustega Bulgaarias ja Rumeenias. Kuigi need reservatsioonid ühtivad kontrollikoja poolt 2008. aastal tehtud süsteemiauditi tulemustega, kordab kontrollikoda oma eelmist tähelepanekut seoses sellega, et Kreeka IACSi puhul pikaajaliselt jõus olnud reservatsioon tühistati liiga vara. |
| --- | --- |

3.68.

Põllumajanduse peadirektoraadi peadirektori aasta tegevusaruanne sisaldab reservatsiooni seoses IACSist tehtud kulutustega Bulgaarias ja Rumeenias. Kuigi need reservatsioonid ühtivad kontrollikoja poolt 2008. aastal tehtud süsteemiauditi tulemustega, kordab kontrollikoda oma eelmist tähelepanekut seoses sellega, et Kreeka IACSi puhul pikaajaliselt jõus olnud reservatsioon tühistati liiga vara.

| 3.68. | Kreeka reservatsioon oli põhjendatud komisjoni ohustava suure maineriskiga, mis tulenes ühtse haldus- ja kontrollsüsteemi ebapiisavast rakendamisest Kreekas, mitte nendest puudustest tuleneva finantsmõjuga ELi eelarvele, mis on alati olnud kaetud Kreekale vastavuskontrolli menetluse raames kehtestatud finantskorrektsioonidega. Kui Kreeka oli lõpule viinud oma tegevuskava puuduste kõrvaldamise 2008. aasta lõpuks, siis nimetatud suurt maineriski enam ei olnud ning reservatsiooni tühistamine oli seega täielikult õigustatud. Peale selle on viimastest puudustest tulenev finantsrisk piisavalt kaetud vastavuskontrolli menetlusega, mille abil on praeguseks hetkeks ELi rahastusest välja jäetud või jäetakse peagi välja umbes 866 miljonit eurot. |
| --- | --- |

3.68.

| 3.69. | Keskkonna peadirektoraadi ning merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi peadirektorite aasta tegevusaruanded sisaldavad reservatsioone, mis on kooskõlas kontrollikoja eelnevate leidudega. Kuigi tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi peadirektori aasta tegevusaruanne reservatsioone ei sisalda, oleks tulnud reservatsioon esitada, sest lisaks ebapiisavale auditi ulatusele täheldati toidu- ja söödaohutustegevuses korduvalt olulisi vigu. |
| --- | --- |

3.69.

Keskkonna peadirektoraadi ning merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi peadirektorite aasta tegevusaruanded sisaldavad reservatsioone, mis on kooskõlas kontrollikoja eelnevate leidudega. Kuigi tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi peadirektori aasta tegevusaruanne reservatsioone ei sisalda, oleks tulnud reservatsioon esitada, sest lisaks ebapiisavale auditi ulatusele täheldati toidu- ja söödaohutustegevuses korduvalt olulisi vigu.

| 3.69. | Tänu täiendavatele inimressurssidele ja mõne auditi hajutamise abil saadud lisasuutlikkuse kasutamisele on auditeeritud või auditeeritakse peagi märkimisväärne osa 2010. aastal välja makstavast kogusummast. Peaaegu 40 % puhul summast viiakse läbi eelauditid. Peale selle viiakse enam kui 35 % toetuste puhul läbi järelaudit. See tagab väga kõrge auditeerituse taseme. |
| --- | --- |

3.69.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 3.70. | Tuginedes oma audititöö tulemustele järeldab kontrollikoda, et 31. detsembril 2009 lõppenud aasta seisuga põllumajandusele ja keskkonnale tehtud maksetes oli olulisel määral vigu. |
| --- | --- |

3.70.

Tuginedes oma audititöö tulemustele järeldab kontrollikoda, et 31. detsembril 2009 lõppenud aasta seisuga põllumajandusele ja keskkonnale tehtud maksetes oli olulisel määral vigu.

| 3.70. | Komisjoni hinnangul kinnitab vigade määr, mis viimastel aastatel võngub 2 % läheduses, eelnevatele aastatele antud üldist positiivset hinnangut.

  Peale selle on ELi eelarvet mõjutav risk vastavuskontrolli menetlusega piisavalt kaetud. |
| --- | --- |

3.70.

Peale selle on ELi eelarvet mõjutav risk vastavuskontrolli menetlusega piisavalt kaetud.

| 3.71. | Tuginedes oma audititöö tulemustele järeldab kontrollikoda, et põllumajanduse ja loodusvarade järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid üldiselt maksete korrektsuse tagamisel maksimaalselt osaliselt mõjusad. |
| --- | --- |

3.71.

Tuginedes oma audititöö tulemustele järeldab kontrollikoda, et põllumajanduse ja loodusvarade järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid üldiselt maksete korrektsuse tagamisel maksimaalselt osaliselt mõjusad.

| 3.72. | IACSi puhul järeldab kontrollikoda, et olulisi parandusi vajatakse kaheksast auditeeritud makseasutusest eelkõige kolmes (vt punkt 3.33). |
| --- | --- |

3.72.

IACSi puhul järeldab kontrollikoda, et olulisi parandusi vajatakse kaheksast auditeeritud makseasutusest eelkõige kolmes (vt punkt 3.33).

| 3.71.–3.72. | Komisjon jagab jätkuvalt kontrollikoja seisukohta, mille kohaselt on viimane alates 2005. aastast aastaaruannetes kinnitanud, et ühtne haldus- ja kontrollsüsteem (IACS) on üldiselt tõhus kontrollsüsteem vigade või alusetult makstavate summade ohu vähendamiseks eeldusel, et seda rakendatakse nõuetekohaselt (vt ka komisjoni vastust punktidele 3.32 ja 3.33).

  Komisjon leidis, et 2008. nõudeaastal esinesid märkimisväärsed puudused Bulgaaria ja Rumeenia ühtsete haldus- ja kontrollsüsteemide töös. Seetõttu töötasid need kaks liikmesriiki 2009. aastaks välja tegevuskavad ning komisjon on nende järgimist hoolikalt jälginud. Kuna aga nende tegevuskavade elluviimist nähakse ette vaid 2011. aastaks ning üksikmeetmete rakendamisel on olnud juba teatavaid viivitusi, esitas DG AGRI peadirektor oma 2009. aasta tegevusaruandes reservatsiooni Bulgaaria ja Rumeenia ühtsete haldus- ja kontrollsüsteemide kohta, tuginedes komisjoni ohustavale maineriskile.


  Teiste liikmesriikide ühtses haldus- ja kontrollsüsteemis esinevad väiksemat laadi puudujäägid, mis ei muuda nende süsteeme ebatõhusaks, vaid pigem parandatavaks ning mille muutmiseks on nad astunud või astuvad peagi vajalikke samme.


  Kõikide nende puuduste likvideerimist kontrollitakse vastavuskontrolli menetluse käigus, mis tagab ELi eelarvet mõjutava riski piisava kaetuse.


  Maatükkide identifitseerimise süsteem (LPIS) vajab pidevaid uuendusi, kuna nii tehnilised võimalused kui ka valdkond ise on pidevas arengus. Peale selle lasub nüüd liikmesriikidel ka kohustus anda oma maatükkide identifitseerimise süsteemi kvaliteedi kohta iga-aastane hinnang. Kvaliteedikontrolli tulemus näitab, kas on tarvis uuendusi. |
| --- | --- |

3.71.–3.72.

Komisjon leidis, et 2008. nõudeaastal esinesid märkimisväärsed puudused Bulgaaria ja Rumeenia ühtsete haldus- ja kontrollsüsteemide töös. Seetõttu töötasid need kaks liikmesriiki 2009. aastaks välja tegevuskavad ning komisjon on nende järgimist hoolikalt jälginud. Kuna aga nende tegevuskavade elluviimist nähakse ette vaid 2011. aastaks ning üksikmeetmete rakendamisel on olnud juba teatavaid viivitusi, esitas DG AGRI peadirektor oma 2009. aasta tegevusaruandes reservatsiooni Bulgaaria ja Rumeenia ühtsete haldus- ja kontrollsüsteemide kohta, tuginedes komisjoni ohustavale maineriskile.

Teiste liikmesriikide ühtses haldus- ja kontrollsüsteemis esinevad väiksemat laadi puudujäägid, mis ei muuda nende süsteeme ebatõhusaks, vaid pigem parandatavaks ning mille muutmiseks on nad astunud või astuvad peagi vajalikke samme.

Kõikide nende puuduste likvideerimist kontrollitakse vastavuskontrolli menetluse käigus, mis tagab ELi eelarvet mõjutava riski piisava kaetuse.

Maatükkide identifitseerimise süsteem (LPIS) vajab pidevaid uuendusi, kuna nii tehnilised võimalused kui ka valdkond ise on pidevas arengus. Peale selle lasub nüüd liikmesriikidel ka kohustus anda oma maatükkide identifitseerimise süsteemi kvaliteedi kohta iga-aastane hinnang. Kvaliteedikontrolli tulemus näitab, kas on tarvis uuendusi.

| 3.73. | Kontrollikoda soovitab süsteemides leitud puudused kõrvaldada. Sellega seoses tuleks SPSi ja SAPSi puhul esmajärjekorras teha järgmist: |
| --- | --- |

3.73.

Kontrollikoda soovitab süsteemides leitud puudused kõrvaldada. Sellega seoses tuleks SPSi ja SAPSi puhul esmajärjekorras teha järgmist:

3.73.

| a) | lahendada süsteemide puudused, mis põhjustavad abikõlbmatu maa või enamdeklareerimise ja ebatäpsete toetusõigustega seotud vigu, täiustades eelkõige LPISis registreeritud andmete usaldusväärsust ja täielikkust (nt kõige värskemad ortofotod); |
| --- | --- |

a)

lahendada süsteemide puudused, mis põhjustavad abikõlbmatu maa või enamdeklareerimise ja ebatäpsete toetusõigustega seotud vigu, täiustades eelkõige LPISis registreeritud andmete usaldusväärsust ja täielikkust (nt kõige värskemad ortofotod);

| a) | Komisjon töötab pidevalt koos liikmesriikidega selle nimel, et parandada LPIS-GISis leiduva teabe usaldusväärsust. Alates 2010. nõudeaastast on liikmesriigid kohustatud läbi viima iga-aastast LPIS-GISi kvaliteedi hindamist eelnevalt kindlaksmääratud menetluse kohaselt ning kandma ette selle tulemustest ja vajadusel ka kavandatavast tegevusest olukorra parandamiseks. |
| --- | --- |

a)

| b) | tagada, et kõikides IACSi andmebaasides oleks kõikide tehtud muudatuste kohta tagatud usaldusväärne ja täielik auditijälg; |
| --- | --- |

b)

tagada, et kõikides IACSi andmebaasides oleks kõikide tehtud muudatuste kohta tagatud usaldusväärne ja täielik auditijälg;

| b) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 885/2006 lisas I juba nõutakse ühe akrediteerimiskriteeriumina kontrolljälje olemasolu. Sertifitseerimisasutused kontrollivad neid kriteeriume kord aastas. |
| --- | --- |

b)

| c) | täpsustada ja tagada ELi eeskirjade kasutus nii, et ELi otsetoetusi ei makstaks taotlejatele, kes ei ole ei maad põllumajandustegevuseks kasutanud ega seda heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes säilitanud; |
| --- | --- |

c)

täpsustada ja tagada ELi eeskirjade kasutus nii, et ELi otsetoetusi ei makstaks taotlejatele, kes ei ole ei maad põllumajandustegevuseks kasutanud ega seda heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes säilitanud;

| c) | Kontrollikoja esitatud probleemi „põllumajandusettevõtja” määratluse kohta on käsitletud „tervisekontrolli” käigus, andes liikmesriikidele võimaluse jätta otsetoetussüsteemidest välja füüsilised või juriidilised isikud, kelle peamine äritegevus ei hõlma põllumajanduslikku tegevust või kelle põllumajanduslik tegevus on ebaoluline (komisjoni määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 28 lõige 2).

  Seda teemat võib veel kujutleda Euroopa ühtse põllumajanduspoliitika 2013. aasta järgses kontekstis, pidades silmas vajadust vältida keerulisi eeskirju, mis tooks kaasa keeruka kontrollsüsteemi, mille rakendamine oleks kulukas ning vastuolus komisjoni asjaajamise lihtsustamise püüetega. |
| --- | --- |

c)

Seda teemat võib veel kujutleda Euroopa ühtse põllumajanduspoliitika 2013. aasta järgses kontekstis, pidades silmas vajadust vältida keerulisi eeskirju, mis tooks kaasa keeruka kontrollsüsteemi, mille rakendamine oleks kulukas ning vastuolus komisjoni asjaajamise lihtsustamise püüetega.

| d) | kehtestada ELi tasandil rohumaadele iga-aastase säilitamise miinimumnõuded, mille alusel hinnata abikõlblikkust ELi otsetoetuste saamiseks. |
| --- | --- |

d)

kehtestada ELi tasandil rohumaadele iga-aastase säilitamise miinimumnõuded, mille alusel hinnata abikõlblikkust ELi otsetoetuste saamiseks.

| d) | Praegune süsteem pakub ühist õigusraamistikku, milles liikmesriigid vastutavad halduskriteeriumide määratlemise eest heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste (GAEC) raames. See võimaldab arvesse võtta ka põllumajanduspiirkondade mitmekesisust ja ELi riikide erinevaid traditsioone. |
| --- | --- |

d)

| 3.74. | Samuti kordab kontrollikoda, et maaelu arengu valdkonnas vajatakse täiendavaid jõupingutusi eeskirjade ja tingimuste täiendavaks lihtsustamiseks. |
| --- | --- |

3.74.

Samuti kordab kontrollikoda, et maaelu arengu valdkonnas vajatakse täiendavaid jõupingutusi eeskirjade ja tingimuste täiendavaks lihtsustamiseks.

| 3.74. | 2007.–2013. aasta ühtses põllumajanduspoliitikas, kaasa arvatud maaelu areng, on komisjon juba rakendanud lihtsustusi ning jätkab seda ka edaspidi. Sellest hoolimata ei ole ükski niisugune lihtsustus piisav, et vähendada teatud maaelu arengu valdkondades veamäära alla kontrollikoja sätestatud 2 % piiri, ohustamata sealjuures poliitika eesmärke. Seetõttu on komisjon teinud ettepaneku, et EAFRD kulutuste osas tuleks vastuvõetav veamäär seada 2 % ja 5 % vahemikku. Veamäär, mis asuks selle vahemiku keskel, oleks vastuvõetav ja õigustatud. Üle nimetatud määra minnes võetaks kasutusele täiendavad meetmed veamäära vähendamiseks suurenenud kontrolli ja vea peamiste põhjustajatega tegelemise teel. |
| --- | --- |

3.74.

| 3.75. | Lisaks arvab kontrollikoda, et komisjoni koostatud suunised sertifitseerimisasutuste töö iseloomu, ulatuse ja aruandluskohustuste kohta tuleb uuesti läbi vaadata, eriti seoses liikmesriikide järelevalve ja kontrollistatistika kinnitamisega. |
| --- | --- |

3.75.

Lisaks arvab kontrollikoda, et komisjoni koostatud suunised sertifitseerimisasutuste töö iseloomu, ulatuse ja aruandluskohustuste kohta tuleb uuesti läbi vaadata, eriti seoses liikmesriikide järelevalve ja kontrollistatistika kinnitamisega.

| 3.75. | Komisjoni hinnangul on nende üldine struktuur ja aruandlusnõuded sobilikud, eriti raamatupidamisarvestuse kontrollimise otsuse alusena (vt ka punkti 3.54). Muudetud juhised 2010. finantsaastaks jagati laiali põllumajandusfondide komitee koosolekul 18. juunil 2010. Muudatused piirnesid aruandlusega seotud üksikasjadega ega mõjutanud sertifitseerimisasutuste tööd.

  Seoses kontrolli- ja vaatlusstatistikaga seotud tööga tegi komisjon ka hiljuti ettepaneku rakendada süsteemi, mille kohaselt saavad liikmesriigid üldraamistikku tugevdada, saades lõplike abisaajate tasandil piisava kindluse raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute õiguspärasuse ja korrektsuse kohta. Sellel eesmärgil peaksid sertifitseerimisasutused laiendama oma tegevust praegustest nõuetest kaugemale, koostades nimetatud kulutuste üldkogumi kohta täies mahus uuesti valimi tehingutest, mida kõnealune makseasutus on kohapeal kontrollinud. Ülesanne hõlmaks tervet toimikut, alates abitaotluse saamisest kuni lõpliku makse välja arvutamise ja tegemiseni. |
| --- | --- |

3.75.

Seoses kontrolli- ja vaatlusstatistikaga seotud tööga tegi komisjon ka hiljuti ettepaneku rakendada süsteemi, mille kohaselt saavad liikmesriigid üldraamistikku tugevdada, saades lõplike abisaajate tasandil piisava kindluse raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute õiguspärasuse ja korrektsuse kohta. Sellel eesmärgil peaksid sertifitseerimisasutused laiendama oma tegevust praegustest nõuetest kaugemale, koostades nimetatud kulutuste üldkogumi kohta täies mahus uuesti valimi tehingutest, mida kõnealune makseasutus on kohapeal kontrollinud. Ülesanne hõlmaks tervet toimikut, alates abitaotluse saamisest kuni lõpliku makse välja arvutamise ja tegemiseni.

| 3.76. | Kalandusprojektidega seotud abikõlbmatute kulude hüvitamise vältimiseks tuleb koostöös asjaomaste riiklike ametiasutustega võtta mõjusad meetmed. Liikmesriikidele loomahaiguste likvideerimis- ja seirekavade alusel tehtud maksete sisekontrolli puhul tuleb tagada komisjoni talituste ülesannete selge lahusus ja välja töötada asjakohased ametlikud kontrollimenetlused. |
| --- | --- |

3.76.

Kalandusprojektidega seotud abikõlbmatute kulude hüvitamise vältimiseks tuleb koostöös asjaomaste riiklike ametiasutustega võtta mõjusad meetmed. Liikmesriikidele loomahaiguste likvideerimis- ja seirekavade alusel tehtud maksete sisekontrolli puhul tuleb tagada komisjoni talituste ülesannete selge lahusus ja välja töötada asjakohased ametlikud kontrollimenetlused.

| 3.76. | Programmiperioodi 2000–2006 osas võttis komisjon rahastamiskõlbmatute summade parandamiseks kasutusele kõik vajalikud meetmed. Sulgemisel jälgitakse, et kõik rahastamiskõlbmatud summad oleksid lõppnõudest maha arvestatud.

  Euroopa Kalandusfondis (EFF) on kasutusele võetud kontrollkeskkond, mille süsteemide tõhusaks töötamiseks mõeldud uued sätted aitavad rahastamiskõlbmatute summade väljamaksmist ennetada ja parandada. Komisjonil on kanda ülevaatav roll, kinnitades, mida saab ja mida ei saa kasutada liikmesriikide auditeerimisasutuste töös. Koostöös liikmesriikidega teostatava halduse raames lasub vastutus kohapealse kontrolli eest liikmesriikidel. Ülalkirjeldatud kontrollikeskkond tagab liikmesriikides usaldusväärse ja tõhusa haldus- ja kontrollisüsteemi, mille eesmärk on ennetada ja parandada rahastamiskõlbmatuid kulutusi.


  Peale selle annab merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat koostöös teiste struktuurifondide peadirektoraatidega regulaarselt välja juhiseid üldiselt huvi pakkuvatel teemadel, et parandada olemasolevate haldus- ja kontrollsüsteemide juhtimise tõhusust. |
| --- | --- |

3.76.

Euroopa Kalandusfondis (EFF) on kasutusele võetud kontrollkeskkond, mille süsteemide tõhusaks töötamiseks mõeldud uued sätted aitavad rahastamiskõlbmatute summade väljamaksmist ennetada ja parandada. Komisjonil on kanda ülevaatav roll, kinnitades, mida saab ja mida ei saa kasutada liikmesriikide auditeerimisasutuste töös. Koostöös liikmesriikidega teostatava halduse raames lasub vastutus kohapealse kontrolli eest liikmesriikidel. Ülalkirjeldatud kontrollikeskkond tagab liikmesriikides usaldusväärse ja tõhusa haldus- ja kontrollisüsteemi, mille eesmärk on ennetada ja parandada rahastamiskõlbmatuid kulutusi.

Peale selle annab merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat koostöös teiste struktuurifondide peadirektoraatidega regulaarselt välja juhiseid üldiselt huvi pakkuvatel teemadel, et parandada olemasolevate haldus- ja kontrollsüsteemide juhtimise tõhusust.

| 3.77. | Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 3.4
  . |
| --- | --- |

3.77.

Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 3.4
  .

| 3.77. | Komisjoni vastuseid vt lisast 3.4. |
| --- | --- |

3.77.

---

(1)  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 39.

(2)  Nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 209, 11.8.2005, lk 1).

(3)  Välja arvatud osa meetmeist, nagu nt müügiedendusmeetmed ja koolidele puuvilja jagamise kava, mis on kaasrahastatavad.

(4)  Iga põllumajandustootja toetusõiguste arv ja väärtus arvutati riiklikes ametiasutustes ühe ELi õigusaktidega ettenähtud mudeli põhjal. Ajaloolise mudeli kohaselt antakse põllumajandustootjale toetusõigused vastavalt saadud toetuse ja haritud maa-ala keskmisele suurusele võrdlusperioodil 2000–2002. Piirkondliku mudeli kohaselt on piirkonna kõigil toetusõigustel üks ja sama ühtlase määraga väärtus ja põllumajandustootjatele antakse üks toetusõigus iga abikõlbliku hektari kohta, mis on deklareeritud esimesel abitaotlemise aastal. Hübriidmudelis on kombineeritud ajalooline element ja ühtlase määraga toetuse summa ning dünaamilise hübriidmudeli korral väheneb iga aastaga ajaloolise elemendi osatähtsus, kuni mudel muutub peaasjalikult ühtlase määraga süsteemiks.

(5)  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklile 137 (ELT L 30, 31.1.2009, lk 16), käsitatakse enne 1. jaanuari 2009 põllumajandustootjatele antud toetusõigusi alates 1. jaanuarist 2010 seaduslike ja korrektsetena, välja arvatud juhtudel, kui põllumajandustootjatele on eraldatud toetusõigused faktiliselt ebakorrektsete taotluste põhjal, välja arvatud siis, kui põllumajandustootjal ei olnud mõistlikul viisil võimalik viga avastada.

(6)  Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Poola, Rumeenia ja Slovakkia.

(7)  Summa sisaldab nii eelmise programmiperioodi kui ka ühinemiseelsete rahastamisvahenditega seotud kulutusi.

(8)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 74/2009 (ELT L 30, 31.1.2009, lk 100).

(9)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 473/2009 (ELT L 144, 9.6.2009, lk 3).

(10)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 1.

(11)  Kuigi määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV lisa kohaselt kehtivad GAECi standardid kõikides liikmesriikides, on sama määruse III lisas ette nähtud kohustuslikud majandamisnõuded kohustuslikud vaid EL 15-s. EL 10 puhul rakendatakse kohustuslikke majandamisnõudeid osade kaupa perioodil 2009–2013 ja EL 2 puhul perioodil 2012–2014.

(12)  Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklitele 66 ja 67 (ELT L 141, 30.4.2004, lk 18), võib kohustuslike majandamisnõuete või GAECi nõuete mittetäitmisega seoses tehtav vähendamise tase hooletuse korral jääda vahemikku 1–5 % ja tahtliku rikkumise korral tähendada toetuse täielikku tühistamist.

(13)  Vt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 1 ning artikli 2 punktid a ja c.

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 149, 9.6.2007, lk 1).

(15)  Kalanduse Arendusrahastu (FIFG) on asendatud uue programmiperioodi (2007–2013) Euroopa Kalandusfondiga – nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006 (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).

(16)  Euroopa Kalandusfondi puhul tehti teine 7 % ettemakse nõukogu määruse (EÜ) nr 744/2008 (ELT L 202, 31.7.2008, lk 1) kohaselt esitatud taotluse alusel.

(17)  Euroopa Parlamendi 16. detsembril 2009 vastu võetud paranduseelarve nr 10.

(18)  Eelarvepunkt 05 04 05 01: 2009. aastal olid maksed kokku summas 8 209,4 miljonit eurot. Esialgses eelarves sisalduvad maksete assigneeringud olid kokku 9 135,3 miljonit eurot ning 2008. aastast kanti üle täiendavad 774,9 miljonit eurot.

(19)  Kinnitava avalduse valimisse oli EAGFi puhul kaasatud 56 makseasutust ja EAFRD puhul seitse. Kolm makseasutust (EAGFi puhul kaks ja EAFRD puhul üks) ei esitanud aga õigeaegselt ei pädevate sertifitseerimisasutuste aruannet ega sertifikaati ning seetõttu ei tehtud ka kontrolli. Samal põhjusel jättis komisjon nimetatud kolme makseasutuse raamatupidamisaruanded oma otsusest välja.

(20)  2008. aastal oli tehingute arv 66 (32 %).

(21)  2008. aastal oli tehingute arv 45 (68 %).

(22)  Üks valimisse kaasatud tehing oli auditi toimumise ajal vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 885/2006 (ELT L 171, 23.6.2006, lk 90) artiklile 11 tehtava nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse objektiks ning seetõttu ei olnud võimalik lõplikku hindamist teha.

(23)  Oma 2008. aasta aruandes (punkt 5.17) märkis kontrollikoda, et SAPSi toetusi maksti abikõlbmatutele abisaajatele, kes ei täitnud põllumajandustootja kriteeriume, kuna ei tegelenud põllumajandusliku tegevusega. Kontrollikoda tõi näiteks juhtumi, kus kohalikud omavalitsused said kasu kohalike põllumajandustootjate poolt oma loomade karjatamiseks kasutatavate ühiste rohumaade puhul makstavatest SAPSi toetustest.

(24)  Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 44 lõiked 1 ja 3.

(25)  Määrus (EÜ) nr 73/2009 ja määrus (EÜ) nr 796/2004.

(26)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1975/2006, 7. detsember 2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad kontrollimenetluse rakendamise ja maaelu arengu toetusmeetmete nõuetele vastavuse kohta (ELT L 368, 23.12.2006, lk 74).

(27)  Määruse (EÜ) nr 1975/2006 artikkel 11 ja määruse (EÜ) nr 796/2004 artikkel 24.

(28)  Programmiperioodi 2007–2013 alla kuuluvate maaelu arengu meetmete puhul tehtavate halduskontrollide üksikasjalikud nõuded on sätestatud määruses (EÜ) nr 1975/2006.

(29)  Määruse (EÜ) nr 1975/2006 artikkel 12 ja määruse (EÜ) nr 796/2004 artikkel 26.

(30)  Määrus (EÜ) nr 1290/2005.

(31)  Riikide ametiasutuste haldusvigade tõttu alusetult makstud summadele ELi rahastamine ei laiene.

(32)  Komisjoni otsus 2009/367/EÜ (ELT L 111, 5.5.2009, lk 44).

(33)  Põllumajanduse peadirektoraadi 2009. aasta tegevusaruanne, lk 60.

(34)  EAGFi puhul igal kuul ja EAFRD puhul kvartalipõhiselt.

(35)  Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikkel 31.

(36)  Eelarverida nr 17 04 01 01.

(37)  Vt komisjoni vastust kontrollikoja 2008. aasta aruande punktile 5.17.

(38)  Halduskulude auditit käsitletakse 9. peatükis.

Allikas: raamatupidamise aastaaruanne 2009.

LISA 3.1

PÕLLUMAJANDUSE JA LOODUSVARADE VALDKONNA TEHINGUTE KONTROLLI TULEMUSED

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| EAGF | RD | SANCO, ENV, MARE | Kokku |
| VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR |
| Tehingute arv kokku (nendest): | 148 | 80 | 13 | 241 | 204 | 196 |
| | ettemaksed | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | vahe-/lõppmaksed | 148 | 80 | 13 | 241 | 204 | 196 |
| KONTROLLI TULEMUSED |
| (% ja tehingute arv) |
| Vigadest mõjutamata tehingud | 76 % | {113} | 69 % | {55} | 54 % | {7} | 73 % | {175} | 68 % | 69 % |
| Vigadest mõjutatud tehingud | 24 % | {35} | 31 % | {25} | 46 % | {6} | 27 % | {66} | 32 % | 31 % |
| VIGADEST MÕJUTATUD TEHINGUTE ANALÜÜS |
| (% ja tehingute arv) |
| Analüüs vea tüübi kaupa |
| Mittekvantifitseeritavad vead | 31 % | {11} | 36 % | {9} | 67 % | {4} | 36 % | {24} | 32 % | 36 % |
| Kvantifitseeritavad vead | 69 % | {24} | 64 % | {16} | 33 % | {2} | 64 % | {42} | 68 % | 64 % |
| nendest: | abikõlblikkus | 13 % | {3} | 13 % | {2} | 100 % | {2} | 17 % | {7} | 20 % | 36 % |
| tõendamisvead | 0 % | {0} | 6 % | {1} | 0 % | {0} | 2 % | {1} | 2 % | 3 % |
| täpsusvead | 87 % | {21} | 81 % | {13} | 0 % | {0} | 81 % | {34} | 78 % | 61 % |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| Kõige tõenäolisem veamäär jääb vahemikku: |
| < 2 % | | X | |
| 2 % – 5 % | X | | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

EAGF

RD

SANCO, ENV, MARE

Kokku

VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR

Tehingute arv kokku (nendest):

148

80

13

241

204

196

ettemaksed

0

0

0

0

0

0

vahe-/lõppmaksed

148

80

13

241

204

196

KONTROLLI TULEMUSED

(% ja tehingute arv)

Vigadest mõjutamata tehingud

76 %

{113}

69 %

{55}

54 %

{7}

73 %

{175}

68 %

69 %

Vigadest mõjutatud tehingud

24 %

{35}

31 %

{25}

46 %

{6}

27 %

{66}

32 %

31 %

VIGADEST MÕJUTATUD TEHINGUTE ANALÜÜS

(% ja tehingute arv)

Analüüs vea tüübi kaupa

Mittekvantifitseeritavad vead

31 %

{11}

36 %

{9}

67 %

{4}

36 %

{24}

32 %

36 %

Kvantifitseeritavad vead

69 %

{24}

64 %

{16}

33 %

{2}

64 %

{42}

68 %

64 %

nendest:

abikõlblikkus

13 %

{3}

13 %

{2}

100 %

{2}

17 %

{7}

20 %

36 %

tõendamisvead

0 %

{0}

6 %

{1}

0 %

{0}

2 %

{1}

2 %

3 %

täpsusvead

87 %

{21}

81 %

{13}

0 %

{0}

81 %

{34}

78 %

61 %

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Kõige tõenäolisem veamäär jääb vahemikku:

< 2 %

X

2 % – 5 %

X

X

> 5 %

LISA 3.2

PÕLLUMAJANDUSE JA LOODUSVARADE VALDKONNA TEHINGUTE KONTROLLI TULEMUSED

Hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele – EAGF

| Liikmesriik


  (makseasutus) | Kava | IACSiga seotud kulud


  (miljonit eurot) | Haldusmenetlused ja kontrollid korrektsete maksete, sh andmebaaside kvaliteedi tagamiseks | Kohapealse kontrollimise metoodika, valik, teostamine, kvaliteedikontroll ja üksiktulemustest aruandmine | GAEC-standardite / nõuetele vastavuse rakendamine ja kontroll | Üldine hinnang |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Leedu | SAPS | 183,5 | 2 | | | |
| Läti | SAPS | 69,5 | | | | |
| Slovakkia | SAPS | 179,7 | 1, 2, 4, 5 | A, B, C | a | |
| Küpros | SAPS | 24,6 | 1, 2, 3, 4, 7, 8 | A, D | | |
| Itaalia (AGREA) | SPS | 409,0 | 6, 7, 9 | A | b, c | |
| Malta | SPS | 2,7 | 3, 4, 5, 7, 10 | A | | |
| Kreeka | SPS | 2 077,1 | 2, 3, 5, 6, 7, 9, 11, 12 | A, E, F, D | b, d | |
| Hispaania (Baskimaa) | SPS | 30,0 | 1, 5, 6, 7, 13 | | | |

Liikmesriik

(makseasutus)

Kava

IACSiga seotud kulud

(miljonit eurot)

Haldusmenetlused ja kontrollid korrektsete maksete, sh andmebaaside kvaliteedi tagamiseks

Kohapealse kontrollimise metoodika, valik, teostamine, kvaliteedikontroll ja üksiktulemustest aruandmine

GAEC-standardite / nõuetele vastavuse rakendamine ja kontroll

Üldine hinnang

Leedu

SAPS

183,5

2

Läti

SAPS

69,5

Slovakkia

SAPS

179,7

1, 2, 4, 5

A, B, C

a

Küpros

SAPS

24,6

1, 2, 3, 4, 7, 8

A, D

Itaalia (AGREA)

SPS

409,0

6, 7, 9

A

b, c

Malta

SPS

2,7

3, 4, 5, 7, 10

A

Kreeka

SPS

2 077,1

2, 3, 5, 6, 7, 9, 11, 12

A, E, F, D

b, d

Hispaania (Baskimaa)

SPS

30,0

1, 5, 6, 7, 13

Selgitus

| | Mõjus |
| --- | --- |
| | Osaliselt mõjus |
| | Ei ole mõjus |

Mõjus

Osaliselt mõjus

Ei ole mõjus

| 1 | Abikõlbmatud osad välja jätmata / abikõlblik pindala LPISis enamdeklareeritud |
| --- | --- |
| 2 | Ebapiisav auditijälg |
| 3 | Taotluste registreerimismenetlus ei ole täielikult usaldusväärne |
| 4 | LPISis sisalduvaid abikõlblikke pindalasid ei ole uute ortofotode ja/või VTSi põhjal ajakohastatud |
| 5 | Võrdlusmaatükkide ajakohastatud teabe alusel ei ole tagasiulatuvalt ristkontrolle tehtud |
| 6 | Puudused püsikarjamaade ja ühiskarjamaade abikõlbliku pindala kindlaks määramisel |
| 7 | Karistuste ebakorrektne rakendamine |
| 8 | SAPSi piirmäära ületati ligikaudu 1,44 % ja vähenduskoefitsienti ei kasutatud |
| 9 | SPSi maksed tehti enne leitud kõrvalekallete parandamist |
| 10 | Eriõigused anti ELi õigusakte eirates põllumajandustootjatele, kes SPSi kasutuselevõtmise aastal omasid abikõlblikke hektareid |
| 11 | LPIS-GISi loomises esines tõsiseid viivtusi, mis mõjutab ristkontrollide kvaliteeti ning LPIS-GISis sisalduvate põllumajanduslike maatükkide asukoht ja kuju ei ole usaldusväärsed |
| 12 | 5 % tolerantsi liigne rakendamine halduslike ristkontrollide tasandil |
| 13 | Riiklikku reservi kantavate toetusõiguste kindlaksmääramise haldusmenetlustel puudub õiguslik alus |

1

Abikõlbmatud osad välja jätmata / abikõlblik pindala LPISis enamdeklareeritud

2

Ebapiisav auditijälg

3

Taotluste registreerimismenetlus ei ole täielikult usaldusväärne

4

LPISis sisalduvaid abikõlblikke pindalasid ei ole uute ortofotode ja/või VTSi põhjal ajakohastatud

5

Võrdlusmaatükkide ajakohastatud teabe alusel ei ole tagasiulatuvalt ristkontrolle tehtud

6

Puudused püsikarjamaade ja ühiskarjamaade abikõlbliku pindala kindlaks määramisel

7

Karistuste ebakorrektne rakendamine

8

SAPSi piirmäära ületati ligikaudu 1,44 % ja vähenduskoefitsienti ei kasutatud

9

SPSi maksed tehti enne leitud kõrvalekallete parandamist

10

Eriõigused anti ELi õigusakte eirates põllumajandustootjatele, kes SPSi kasutuselevõtmise aastal omasid abikõlblikke hektareid

11

LPIS-GISi loomises esines tõsiseid viivtusi, mis mõjutab ristkontrollide kvaliteeti ning LPIS-GISis sisalduvate põllumajanduslike maatükkide asukoht ja kuju ei ole usaldusväärsed

12

5 % tolerantsi liigne rakendamine halduslike ristkontrollide tasandil

13

Riiklikku reservi kantavate toetusõiguste kindlaksmääramise haldusmenetlustel puudub õiguslik alus

| A | Mõõtmiste tolerantse rakendatakse ebakorrektselt / ei rakendata |
| --- | --- |
| B | Puuduvad andmed taotlusaasta 2008 kontrolliaruannete kohta |
| C | Ühes põllukultuurirühmas leitud pindala ülejääkide ja puudujääkide tasaarveldust ei tehtud |
| D | Kontrollikoja poolt kohapeal tehtud kontrollide käigus leiti suuri olulisi erinevusi |
| E | Kehva karjamaa deklareerinud abisaajaid ei kontrollitud |
| F | Kohapealsete kontrollide kvaliteet oli ebapiisav |

A

Mõõtmiste tolerantse rakendatakse ebakorrektselt / ei rakendata

B

Puuduvad andmed taotlusaasta 2008 kontrolliaruannete kohta

C

Ühes põllukultuurirühmas leitud pindala ülejääkide ja puudujääkide tasaarveldust ei tehtud

D

Kontrollikoja poolt kohapeal tehtud kontrollide käigus leiti suuri olulisi erinevusi

E

Kehva karjamaa deklareerinud abisaajaid ei kontrollitud

F

Kohapealsete kontrollide kvaliteet oli ebapiisav

| a | GAECi kontrollide kontrolliaruanded puudulikud / ei ole piisavalt üksikasjalikud |
| --- | --- |
| b | Ebapiisavad rohumaa ja kehva karjamaa puhul kehtestatud riiklikud GAECi nõuded |
| c | GAECi kontrollide puhul kasutatakse üksnes kaugseiret |
| d | Nõuetele vastavusega seotud sanktsioonide ebakorrektne rakendamine |

a

GAECi kontrollide kontrolliaruanded puudulikud / ei ole piisavalt üksikasjalikud

b

Ebapiisavad rohumaa ja kehva karjamaa puhul kehtestatud riiklikud GAECi nõuded

c

GAECi kontrollide puhul kasutatakse üksnes kaugseiret

d

Nõuetele vastavusega seotud sanktsioonide ebakorrektne rakendamine

Hinnang valitud järelevalve- ja kontrollisüsteemidele – maaelu areng

| Liikmesriik


  (makseasutus) | Fond | Haldusmenetlused ja kontrollid korrektsete maksete, sh kvaliteetsete andmebaaside tagamiseks | Kohapealse kontrollimise metoodika, valik, teostamine, kvaliteedikontroll ja üksiktulemustest aruandmine | GAEC-standardite / nõuetele vastavuse rakendamine ja kontroll | Üldine hinnang |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | EAFRD | | | | |
| Bulgaaria | EAFRD | | | | |
| Tšehhi Vabariik | EAFRD | | | | |
| Saksamaa (Baierimaa) | EAFRD | | | | |
| Prantsusmaa | EAFRD | | | | |
| Kreeka | EAFRD | | | | |
| Rumeenia | SAPARD | | | E/K | |
| Ühendkuningriik (Inglismaa) | EAFRD | | | | |

Liikmesriik

(makseasutus)

Fond

Haldusmenetlused ja kontrollid korrektsete maksete, sh kvaliteetsete andmebaaside tagamiseks

Kohapealse kontrollimise metoodika, valik, teostamine, kvaliteedikontroll ja üksiktulemustest aruandmine

GAEC-standardite / nõuetele vastavuse rakendamine ja kontroll

Üldine hinnang

Austria

EAFRD

Bulgaaria

EAFRD

Tšehhi Vabariik

EAFRD

Saksamaa (Baierimaa)

EAFRD

Prantsusmaa

EAFRD

Kreeka

EAFRD

Rumeenia

SAPARD

E/K

Ühendkuningriik (Inglismaa)

EAFRD

Üldine hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele

| Üldine hinnang | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Üldine hinnang

2009

2008

2007

Selgitus

| | Mõjus |
| --- | --- |
| | Osaliselt mõjus |
| | Ei ole mõjus |
| E/K | Ei kohaldata: auditeeritud maksete puhul nõuetele vastavuse kontrolli ei teostatud |

Mõjus

Osaliselt mõjus

Ei ole mõjus

E/K

Ei kohaldata: auditeeritud maksete puhul nõuetele vastavuse kontrolli ei teostatud

LISA 3.3

KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD TEABE ANALÜÜSI TULEMUSED PÕLLUMAJANDUSE JA LOODUSVARADE VALDKONNAS

| Peamised peadirektoraadid | Peadirektori avalduse sisu
   (1) | Esitatud reservatsioonid | Kontrollikoja tähelepanekud | Üldine hinnang usaldusväärsusele |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Põllumajanduse peadirektoraat | reservatsioonidega | Tõsised puudused Bulgaaria ja Rumeenia ühtses haldus- ja kontrollisüsteemis.
  Programmiperioodil 2007–2013 teise telje alla kuuluvad maaelu arengu kulutused (loodus- ja elukeskkonna parandamine). | Kontrollikoja 2009. aasta kinnitava avalduse raamistikus tehtud süsteemiaudit kinnitas, et Kreeka ühtne haldus- ja kontrollisüsteem ei ole maksete korrektsuse tagamisel ikka veel mõjus; s.t eelkõige LPISis registreeritud rohumaade abikõlblikkusmäärad ei ole usaldusväärsed (vt punkt 3.38), taotluste andmebaas sisaldab olulisi auditijäljega seotud puudusi (vt punkt 3.40) ning kohapealsete kontrollide kvaliteet ja katvus on ebapiisavad (vt punkt 3.46). Lisaks sellele märkis komisjon oma 2009. aasta tegevusaruandes, et Kreeka makseasutuse akrediteering piirdub alates taotlusaastast 2010 vaid EAFRD meetmetega. Kontrollikoda on arvamusel, et antud olukorras ei oleks tohtinud Kreeka suhtes esitatud reservatsiooni tühistada.
  Reservatsioon põhineb liikmesriikide poolt 2008. aastal tehtud kohapealsete kontrollide tulemusel saadud veamääradel. Veamäärade vaheline erinevus on liikmesriigiti üsna suur. Peadirektor ei täpsusta, miks tema reservatsioon kehtib kõigile Euroopa Liidus tehtud tehingutele, mitte üksnes nendes liikmesriikides tehtud tehingutele, kus veamäär oli 2008. aastal eriti kõrge. Kontrollikoda on siiski nõus, et üldiselt esineb teise telje tehingute puhul tõenäoliselt rohkem vigu kui teiste telgede tehingute puhul. | B |
| Keskkonna peadirektoraat | reservatsioonidega | Abisaajate deklareeritud kulude abikõlblikkus. | See reservatsioon on kooskõlas kontrollikoja eelmiste leidudega. Märgitakse, et keskkonna peadirektoraat arvutas oma „veamäära” mittestandardselt (riskipõhiselt). |
| Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat | reservatsioonidega | Kalanduse Arendusrahastu puhul määratud tegevuskavade ja meetmete juhtimis- ja kontrollisüsteemid (Saksamaa, Ühendkuningriik, Hispaania, Prantsusmaa).
  Liikmesriikidele teatavate äärepoolseimatest piirkondadest pärit kalatoodete turustamisega seotud lisakulude hüvitamiseks tehtud maksete abikõlblikkus. | Reservatsioonid põhinevad peadirektoraadi audititööl. See on kooskõlas kontrollikoja leidudega. |
| Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat | reservatsioonideta | E/K | Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat on arvamusel, et allesjäänud veamäär oleks oluline juhul, kui selle poolt raamatupidamisaruannetele avaldatav finantsmõju moodustaks üle 2 % tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi iga-aastasest eelarvest. Arvesse tuleks siiski võtta ainult asjaomase tegevuse eelarvet (tegevuspõhine eelarvestamine), nagu seda on märkinud eelarve peadirektoraat. Võttes aluseks 2009. aasta järelkontrolli tulemused ja arvestades korduvalt olulisuse läve (6 %) ületavat veamäära, oleks toidu- ja söödaohutuse tegevuse (tegevuspõhine eelarvestamine) puhul pidanud esitama reservatsiooni, kuna selle veamäär oli 6,9 %. |
| A: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |

Peamised peadirektoraadid

Peadirektori avalduse sisu
   (1)

Esitatud reservatsioonid

Kontrollikoja tähelepanekud

Üldine hinnang usaldusväärsusele

Põllumajanduse peadirektoraat

reservatsioonidega

Tõsised puudused Bulgaaria ja Rumeenia ühtses haldus- ja kontrollisüsteemis.

Programmiperioodil 2007–2013 teise telje alla kuuluvad maaelu arengu kulutused (loodus- ja elukeskkonna parandamine).

Kontrollikoja 2009. aasta kinnitava avalduse raamistikus tehtud süsteemiaudit kinnitas, et Kreeka ühtne haldus- ja kontrollisüsteem ei ole maksete korrektsuse tagamisel ikka veel mõjus; s.t eelkõige LPISis registreeritud rohumaade abikõlblikkusmäärad ei ole usaldusväärsed (vt punkt 3.38), taotluste andmebaas sisaldab olulisi auditijäljega seotud puudusi (vt punkt 3.40) ning kohapealsete kontrollide kvaliteet ja katvus on ebapiisavad (vt punkt 3.46). Lisaks sellele märkis komisjon oma 2009. aasta tegevusaruandes, et Kreeka makseasutuse akrediteering piirdub alates taotlusaastast 2010 vaid EAFRD meetmetega. Kontrollikoda on arvamusel, et antud olukorras ei oleks tohtinud Kreeka suhtes esitatud reservatsiooni tühistada.

Reservatsioon põhineb liikmesriikide poolt 2008. aastal tehtud kohapealsete kontrollide tulemusel saadud veamääradel. Veamäärade vaheline erinevus on liikmesriigiti üsna suur. Peadirektor ei täpsusta, miks tema reservatsioon kehtib kõigile Euroopa Liidus tehtud tehingutele, mitte üksnes nendes liikmesriikides tehtud tehingutele, kus veamäär oli 2008. aastal eriti kõrge. Kontrollikoda on siiski nõus, et üldiselt esineb teise telje tehingute puhul tõenäoliselt rohkem vigu kui teiste telgede tehingute puhul.

B

Keskkonna peadirektoraat

reservatsioonidega

Abisaajate deklareeritud kulude abikõlblikkus.

See reservatsioon on kooskõlas kontrollikoja eelmiste leidudega. Märgitakse, et keskkonna peadirektoraat arvutas oma „veamäära” mittestandardselt (riskipõhiselt).

Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat

reservatsioonidega

Kalanduse Arendusrahastu puhul määratud tegevuskavade ja meetmete juhtimis- ja kontrollisüsteemid (Saksamaa, Ühendkuningriik, Hispaania, Prantsusmaa).

Liikmesriikidele teatavate äärepoolseimatest piirkondadest pärit kalatoodete turustamisega seotud lisakulude hüvitamiseks tehtud maksete abikõlblikkus.

Reservatsioonid põhinevad peadirektoraadi audititööl. See on kooskõlas kontrollikoja leidudega.

Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat

reservatsioonideta

E/K

Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat on arvamusel, et allesjäänud veamäär oleks oluline juhul, kui selle poolt raamatupidamisaruannetele avaldatav finantsmõju moodustaks üle 2 % tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi iga-aastasest eelarvest. Arvesse tuleks siiski võtta ainult asjaomase tegevuse eelarvet (tegevuspõhine eelarvestamine), nagu seda on märkinud eelarve peadirektoraat. Võttes aluseks 2009. aasta järelkontrolli tulemused ja arvestades korduvalt olulisuse läve (6 %) ületavat veamäära, oleks toidu- ja söödaohutuse tegevuse (tegevuspõhine eelarvestamine) puhul pidanud esitama reservatsiooni, kuna selle veamäär oli 6,9 %.

A:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

---

(1)  Peadirektor kinnitab oma avalduses, et tema hinnangul annavad kehtestatud kontrollimenetlused vajaliku kindluse tehingute korrektsuse kohta.

| A: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

A:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

LISA 3.4

PÕLLUMAJANDUSE JA LOODUSVARADEGA SEOTUD VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Peadirektoraat | Kontrollikoja tähelepanek | Võetud meetmed | Kontrollikoja analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maaelu areng |
| Põllumajanduse peadirektoraat | Intressitoetused: kehtestatud menetlused ei taga piisavat auditijälge, mille tõttu ei ole võimalik tõendada ELi toetuste lõplikele abisaajatele eeskirjade vastaselt tehtud makseid (Prantsusmaa) (punkt 5.15 (1)). | Komisjoni andmete kohaselt on Prantsusmaa võtnud kasutusele uue haldussüsteemi, mis muudab laenu liikumise jälgimise pangast lõpliku abisaajani alates 2009. aastast lihtsamaks. Sertifitseerimisasutus uuris kõiki vähendatud intressimäärasid väljastavatele pankadele 2009. aastal tehtud makseid. Sertifitseerimisasutus leidis, et maksed olid korrektsed, kuid täheldas, et uus süsteem ei suutnud ikka veel tagada panga poolt väljastatavatel arvetel näidatud eraldi laenude täielikku jälgitavust. Antud küsimuse uurimiseks tegi komisjon Prantsusmaal erikontrolle. | 2009. aastal oli ikka veel keeruline luua seost panga poolt teatud perioodiks antud vähendatud intressimäärade kohta väljastatud arvete ja lõplikele abisaajatele antud individuaalsete laenude vahel. | Komisjon on enda auditi alusel seisukohal, et kontrolljälge on tõepoolest võimalik järgida. |
| Maaelu areng |
| Põllumajanduse peadirektoraat | Maaelu arengu valdkonnas tuleb teha olulisi jõupingutusi eeskirjade ja tingimuste täiendavaks lihtsustamiseks (punkt 5.66 (2)). | Nõukogu ja komisjon võtsid meetmeid 2009. aastal. Nõukogu raamistikus esitati 16 liikmesriigile konkreetsed ettepanekud ühise põllumajanduspoliitika erinevate aspektide lihtsustamiseks. Teatavad ettepanekud olid seotud eeskirjade ja nõuetele vastavuse kontrollide lihtsustamisega ning käsitlesid seetõttu maaelu arengut. Komisjoni talitused uurisid ettepanekuid ja plaanisid praegustesse eeskirjadesse tehtavad muudatused 2010. aastal nõukogule saata. 14–16. detsembril 2009 toimunud kohtumisel väljendas nõukogu rahulolu komisjoni kavatsusega võtta järelmeetmeid mitme ettepanekuga ning kutsus komisjoni üles rakendama esitatud muudatusi ning jätkama tööd erinevate käimasolevate lihtsustusprojektidega. | 2009. aastal võetud meetmed näitavad, et teatavate maaelu arengu meetmete puhul rakendatavate eeskirjade ja tingimuste lihtsustamise vajadusele oli tähelepanu pööratud. Kuna maaelu arengu kulutuste puhul rakendatakse ka riiklikke eeskirju, tuletab kontrollikoda (vastavalt nõukogu soovitusele seoses 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisega) meelde, et lihtsustamine tuleb läbi viia ka riikide tasandil. | Vt komisjoni vastust punktile 3.74. |
| IACS |
| Põllumajanduse peadirektoraat | Kreeka

  Kontrollikoda on mitmeid aastaid juhtinud tähelepanu probleemidele seoses IACSi ebapiisava rakendamisega Kreekas. Kreekas ei ole maatükkide identifitseerimise süsteem täielik ning sisaldab olulisi vigu maatükkide võrreldavuses. Lisaks täheldati puudusi haldus- ja kohapealsetes kontrollides. | Kuni 2007. aastani sisaldas põllumajanduse peadirektoraadi aasta tegevusaruanne reservatsiooni seoses IACSiga Kreekas. 2008. aastal otsustas komisjon, et alates 2009. aastast on taotlusmenetluse kõik IACSi elemendid Kreeka puhul kehtestatud ja toimivad ning reservatsiooni võib tühistada. | Kontrollikoja 2009. aasta kinnitava avalduse raames tehtud süsteemiaudit kinnitas, et Kreekas ei ole IACS maksete korrektsuse tagamine ikka veel mõjus; s.t, et Kreekas ei ole LPIS/GIS ikka veel täiel määral toimiv, taotluste andmebaasiga seotud auditijälg ei ole usaldusväärne ja kohapealsete kontrollide katvus ja kvaliteet on ebapiisavad (punktid 3.37, 3.39 ja 3.45 (3)).
  2009. aastal OPEKEPE ametis läbi viidud põllumajanduse peadirektoraadi akrediteerimise auditi käigus leiti tõsiseid EAGFi fondijuhtimisega seotud vigu (põllumajanduse peadirektoraadi 2009. aasta tegevusaruanne, A.1.3, lk 29).
  Komisjoni ja liikmesriigi võetud meetmete tulemusi ei ole veel võimalik hinnata. Tegevuskavad peaksid valmima alles 2011. aastal ning juba praegu on esinenud teatavaid viivitusi eraldi meetmete rakendamisel (põllumajanduse peadirektoraadi 2009. aasta tegevusaruanne).
  Komisjoni ja liikmesriikide võetud meetmete tulemusi ei ole veel võimalik hinnata.
  2008. taotlusaasta puhul leiti LPISis puudusi Kreekas, Küprosel, Leedus, Itaalias ja Hispaanias (punktid 3.37 ja 3.38 (3)).
  Kontrollikoda leidis taas kord puudusi karistuste rakendamise haldamissüsteemis.
  Kontrollikoda soovitab leitud süsteemipuudused kõrvaldada. | Komisjon tunnistab, et varasemalt oli probleeme Kreeka ühtse haldus- ja kontrollsüsteemiga (IACS), kuid uue LPIS-GISi süsteemiga on need probleemid lahendatud, kuna 2009. nõudeaastast alates on riski oluliselt vähendatud.


  OPEKEPE agentuuri 2009. aasta akrediteerimisauditi käigus leidis DG AGRI olulisi puudusi, mis olid peamiselt seotud EAFRD, mitte niivõrd EAGFiga. OPEKEPE akrediteerimine on seetõttu piiratud EAFRD meetmetega, mille osas on kehtestatud nõuetekohane kontrollisüsteem ja tegevuskord.


  Komisjon leidis, et 2008. nõudeaastal esinesid märkimisväärsed puudused Bulgaarias ja Rumeenias. Seetõttu töötasid need kaks liikmesriiki välja tegevuskavad 2009. aastaks, ning komisjon on nende järgimist hoolikalt jälginud. Kuna nende tegevuskavade lõpetamist nähakse ette 2011. aastaks ning komisjon on juba märganud teatud viivitusi, esitas DG AGRI peadirektor oma 2009. aasta tegevusaruandes reservatsiooni maineriski alusel.


  Teiste liikmesriikide ühtses haldus- ja kontrollsüsteemis esinevad väiksemat laadi puudujäägid, mis ei muuda nende süsteeme ebatõhusaks, vaid pigem parandatavaks. Nende liikmesriikide puhul on välja töötatud tegevuskavad, ning eelnevatel aastatel leitud probleemid on lahendatud või astutakse nende lahendamiseks piisavaid samme.


  Kreeka, Itaalia, Hispaania ja Portugali puhul käsitletakse vastavusmenetluste raames jätkuvalt administratiivkontrolli puuduseid. |
| Teised liikmesriigid

  Ühendkuningriigis (Šotimaa), Bulgaarias ja Rumeenias leiti olulisi puudusi seoses süsteemi põhielementide rakendamisega. Seetõttu on kontrollikoda arvamusel, et nimetatud liikmesriikide IACS ei ole mõjus maksete korrektsuse tagamisel (punkt 5.32 (2)). | Bulgaaria ja Rumeenia on nende puuduste käsitlemiseks koostanud tegevuskavad, mille komisjon 2009. aastal heaks kiitis.
  Komisjon on arvamusel, et Ühendkuningriigis leitud puudus mõjutab süsteemi väga piiratult.
  Komisjon võtab nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlusega avastatud juhtudega seoses järelmeetmeid. |
| LPIS

  Kontrollikoda leidis kahes liikmesriigis tõsiseid LPISi puudusi, mis mõjutavad oluliselt administratiivsete ristkontrollide tõhusust (Bulgaaria ja Ühendkuningriik). Ühes teises liikmesriigis (Hispaania) aktsepteeriti abikõlbmatuid pindalasid (osaliselt puude ja/või kividega kaetud mägikarjamaad) toetust saavatena, kuna kasutati kõrget koefitsienti (punkt 5.36 (2)).
  Mõnes riigis sisaldab maatükkide identifitseerimise süsteemi graafiline kiht aegunud aerofotosid (punkti 5.30 alapunktid b ja c (1)).
  Kontrollikoda leidis samuti, et ühes liikmesriigis ei oldud kehtestatud piisavat ülempiiri ortofotodel põhinevatele maksetele (Poola). | Komisjon lisas määrusesse (EÜ) nr 1122/2009 (muudatus määruses (EÜ) nr 146/2010) nõude, mille kohaselt kohustub liikmesriik igal aastal hindama oma LPISi kvaliteeti ja vajadusel koostama tegevuskava leitud puuduste kõrvaldamiseks (põllumajanduse peadirektoraadi 2009. aasta tegevusaruanne, lk 48).
  Komisjon võtab nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlusega avastatud juhtudega seoses järelmeetmeid. |
| Halduskontrollid

  2007. eelarveaasta kinnitava avaldusega seoses tehtud auditis leiti puudusi otseste toodanguga seotud toetustes Kreekas, Itaalias, Hispaanias ja Portugalis: taotluste andmed olid valesti sisestatud, samale maatükile maksti toetust mitmest omavahel sobimatust toetuskavast ning suutmatus rakendada korrektselt karistusi ja sanktsioone põhjustas enammakseid (punkti 5.27 alapunkt a (1)). | Komisjon võtab nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlusega avastatud juhtudega seoses järelmeetmeid. |
| SPS |
| Põllumajanduse peadirektoraat | Auditis leiti, et toetusõiguste arvutamises esines süstemaatilisi puudusi (punktid 5.22–5.26 (1), 5.38 (2)).
  Kontrollikoja tehtud korduskontrollide tulemusel leiti mitmeid konkreetseid puudusi kohapealsete kontrollide kvaliteedis ja täheldati abikõlbmatuid pindalasid või maatükke, mille riiklikud kontrollijad oleksid pidanud välistama (Kreeka, Itaalia, Hispaania, Portugal) (punkt 5.28 (1)). | Komisjon võtab nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlusega avastatud juhtudega seoses järelmeetmeid. | Kontrollikoja audititega leitakse endiselt puudusi toetusõiguste arvutamises ja kontrollides (punktid 3.40, 3.41, 3.44, 3.45 (3)). | Komisjon tegeleb puudustega, mis leiti raamatupidamisarvestuse nõuetekohasuse kontrollimise menetluse raames. |
| GAEC-nõuded |
| Põllumajanduse peadirektoraat | Kontrollikoda leidis puudusi selles, kuidas liikmesriigid põllumajandustootjat määratlevad ning mida nõutakse maa heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes säilitamiseks – osa abisaajatest saavad SPSi või SAPSi raames toetust, ilma et kõnealusel maatükil midagi teeksid (punkt 5.49 (2)). | Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikliga 28 võeti kasutusele võimalus – liikmesriikidele vabatahtlik – jätta otsetoetuskavadest välja füüsilised või juriidilised isikud, kelle majandustegevuses on põllumajanduslikul tegevusel vaid tühine roll. Teisalt aga – seoses maa säilitamisega – on komisjon arvamusel, et praegune süsteem annab piisava kindluse, et maad hallatakse kooskõlas GAECi nõuetega (põllumajanduse peadirektoraadi 2009. aasta tegevusaruanne). Seetõttu ei kavatse komisjon selle küsimuse puhul täiendavaid meetmeid võtta. | Kontrollikoda soovitab karmistada GAECiga seotud eeskirju ja maa heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes säilitamise miinimumnõudeid (punkti 3.73 alapunktid c ja d (3)). | Vt komisjoni vastust punktile 3.73 |
| Keskkonna peadirektoraat | Keskkonnameetmete osas peamisest fondist (LIFE projektid) rahastatud projektid sisaldasid abikõlbmatuid kulusid (punkt 5.49 (1)). | Keskkonna peadirektoraat koostas tegevuskava 2008. aastal meetmetoetuse saajate deklareeritud kulude abikõlblikkuse parandamiseks. 2010. aastal kavatsetakse vastu võtta täiendav tegevuskava abisaajate teadlikkuse tõstmiseks ja ennetustegevuseks. | Nende tegevuskavade mõju ei ole veel hinnatud, kuid keskkonna peadirektoraat on esitanud reservatsiooni seoses deklareeritud abikõlbmatute kuludega. | Kontrollikoda andis oma hinnangu, tuginedes 2009. aastal avaldatud audiitori aruandele. Kuna 2009. aastal avaldati kuhjunud tööde vähendamise püüete tõttu arvukalt hilinenud aruandeid, suurendab see automaatselt näilist aruannete hilinemismäära. |
| Auditite lõpetamisel esines ikka veel olulisi viivitusi. Olukord siiski paranes 2007. aastal (punkt 5.49 (1)). | Keskkonna peadirektoraat märkis, et on teinud jõupingutusi viivituste lühendamiseks. | Auditiaruannete valmimisega seotud viivitused on pikenenud 191,6 päevalt 2006. aastal 230,5 päevale 2009. aastal (ajavahemik auditikülastuse ja auditiaruande valmimise vahel). Tõendite kohaselt ei ole keskkonna peadirektoraat suutnud seda puudust veel kõrvaldada. | Komisjon on veendunud, et 2010. aastal hilinemisprotsent paraneb, kuna sellel aastal esitatud aruannete näitaja on 116,56 päeva. |
| Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat | Kalanduse poliitikavaldkonnas suurendavad asjaomaste õigusnormide puudumine ja kalanduse juhtimise andmete kogumisega seotud kulude puudulik dokumentatsioon eeskirjadevastaste maksete tegemise ohtu (punkt 5.49 (1)). | Komisjon märkis, et õigusnorme muudetakse 2008. aastal. Uus õiguslik alus sisaldab selgeid eeskirju ning peaks lahendama kontrollikoja osutatud probleemid. | 1. jaanuaril 2009 jõustunud määruses (EÜ) nr 1078/2008 kirjeldatakse abikõlblikkuse kriteeriume ja dokumente, mis tuleb esitada koos väljamaksetaotlustega. Riiklike ametiasutuste loodud juhtimis- ja kontrollisüsteemides leiti siiski puudusi ja komisjoni 2009. aasta audititega leiti ikka veel abikõlbmatuid kulusid. | Riiklike andmekogumisprogrammide rakendamise haldus- ja kontrollisüsteemis leiti tõepoolest puudusi ning tuvastati ka rahastamiskõlbmatuid kulusid. Siiski tuleks silmas pidada, et need auditid viidi läbi nimetatud programmide rakendamisel eelmise õigusliku raamistiku siseselt, mis aegus 2008. aasta lõpus. Uue õigusliku raamistiku, kaasa arvatud komisjoni määruse (EÜ) nr 1078/2008 juurde kuuluvad auditid, on kavandatud järgmiseks aastaks, st pärast uue õigusliku raamistiku esimese rakendusaasta kohta tehtavate lõppmaksete tegemist. |
| Ei ole õigeaegselt järgitud pikendatud kahepoolsete kalanduslepingute erijuhtudest tulenevaid kohustusi, mille kohaselt tuleb kulukohustused siduda asjakohaste assigneeringutega (punkt 5.49 (1)). | Komisjon oli arvamusel, et kalanduskokkulepetega seotud eelarvelisi kulukohustusi saab võtta alles pärast õigusliku aluse (nõukogu otsus ja/või määrus) vastuvõtmist. | Komisjonis rakendatakse praegu protokollide ja lepingute üle peetavate läbirääkimiste protsessi varajase käivitamise poliitikat, mis võimaldab eelarvelise kulukohustuse võtta enne juriidilise kohustuse jõustumist. | Komisjon algatab võimalikult kiiresti ja aegsasti enne nende aegumist protokollide läbivaatamise menetluse. See sõltub ka kolmandate asjaomaste riikide valmisolekust alustada läbirääkimisi varakult. |
| Kontrollikoda leidis seoses Kalanduse Arendusrahastuga (FIFG) abikõlbmatuid kulusid (punkt 5.25 (2)). | Komisjon on kehtestanud kontrollistrateegia ja korraldab järelauditeid, mille eesmärk on kontrollida liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide toimimise tõhusust, et ennetada kõnealuste vigade tekkimist. | 2009. aastal esitati komisjoni leitud abikõlbmatute kulude oluliselt suurest arvust tulenevalt merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi aasta tegevusaruandes reservatsioon. | Sulgemise raames võtab komisjon kõik asjakohased meetmed, et arvestada lõplikust kuluaruandest ja lõplikust maksenõudest maha rahastamiskõlbmatud maksed, mis on avastatud komisjoni auditite või välisauditite käigus või mõnel muul viisil. |
| Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat | Tervise- ja tarbijakaitse valdkonnas tehti veterinaarmeetmete puhul makseid ilma igasuguste nõutavate tõendavate dokumentideta (punkt 5.49 (1)). | Uute lepingute puhul on komisjon kasutusele võtnud klausli, milles sätestatakse, et vaktsiinide tootja on kohustatud tõendama, et vaktsiinid saadeti komisjoni määratud asukohta. | Komisjon on võtnud parandusmeetmed. Nimetatud meetmete mõjusus vajab hindamist. | |

Peadirektoraat

Kontrollikoja tähelepanek

Võetud meetmed

Kontrollikoja analüüs

Komisjoni vastus

Maaelu areng

Põllumajanduse peadirektoraat

Intressitoetused: kehtestatud menetlused ei taga piisavat auditijälge, mille tõttu ei ole võimalik tõendada ELi toetuste lõplikele abisaajatele eeskirjade vastaselt tehtud makseid (Prantsusmaa) (punkt 5.15 (1)).

Komisjoni andmete kohaselt on Prantsusmaa võtnud kasutusele uue haldussüsteemi, mis muudab laenu liikumise jälgimise pangast lõpliku abisaajani alates 2009. aastast lihtsamaks. Sertifitseerimisasutus uuris kõiki vähendatud intressimäärasid väljastavatele pankadele 2009. aastal tehtud makseid. Sertifitseerimisasutus leidis, et maksed olid korrektsed, kuid täheldas, et uus süsteem ei suutnud ikka veel tagada panga poolt väljastatavatel arvetel näidatud eraldi laenude täielikku jälgitavust. Antud küsimuse uurimiseks tegi komisjon Prantsusmaal erikontrolle.

2009. aastal oli ikka veel keeruline luua seost panga poolt teatud perioodiks antud vähendatud intressimäärade kohta väljastatud arvete ja lõplikele abisaajatele antud individuaalsete laenude vahel.

Komisjon on enda auditi alusel seisukohal, et kontrolljälge on tõepoolest võimalik järgida.

Maaelu areng

Põllumajanduse peadirektoraat

Maaelu arengu valdkonnas tuleb teha olulisi jõupingutusi eeskirjade ja tingimuste täiendavaks lihtsustamiseks (punkt 5.66 (2)).

Nõukogu ja komisjon võtsid meetmeid 2009. aastal. Nõukogu raamistikus esitati 16 liikmesriigile konkreetsed ettepanekud ühise põllumajanduspoliitika erinevate aspektide lihtsustamiseks. Teatavad ettepanekud olid seotud eeskirjade ja nõuetele vastavuse kontrollide lihtsustamisega ning käsitlesid seetõttu maaelu arengut. Komisjoni talitused uurisid ettepanekuid ja plaanisid praegustesse eeskirjadesse tehtavad muudatused 2010. aastal nõukogule saata. 14–16. detsembril 2009 toimunud kohtumisel väljendas nõukogu rahulolu komisjoni kavatsusega võtta järelmeetmeid mitme ettepanekuga ning kutsus komisjoni üles rakendama esitatud muudatusi ning jätkama tööd erinevate käimasolevate lihtsustusprojektidega.

2009. aastal võetud meetmed näitavad, et teatavate maaelu arengu meetmete puhul rakendatavate eeskirjade ja tingimuste lihtsustamise vajadusele oli tähelepanu pööratud. Kuna maaelu arengu kulutuste puhul rakendatakse ka riiklikke eeskirju, tuletab kontrollikoda (vastavalt nõukogu soovitusele seoses 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmisega) meelde, et lihtsustamine tuleb läbi viia ka riikide tasandil.

Vt komisjoni vastust punktile 3.74.

IACS

Põllumajanduse peadirektoraat

Kreeka

Kontrollikoda on mitmeid aastaid juhtinud tähelepanu probleemidele seoses IACSi ebapiisava rakendamisega Kreekas. Kreekas ei ole maatükkide identifitseerimise süsteem täielik ning sisaldab olulisi vigu maatükkide võrreldavuses. Lisaks täheldati puudusi haldus- ja kohapealsetes kontrollides.

Kuni 2007. aastani sisaldas põllumajanduse peadirektoraadi aasta tegevusaruanne reservatsiooni seoses IACSiga Kreekas. 2008. aastal otsustas komisjon, et alates 2009. aastast on taotlusmenetluse kõik IACSi elemendid Kreeka puhul kehtestatud ja toimivad ning reservatsiooni võib tühistada.

Kontrollikoja 2009. aasta kinnitava avalduse raames tehtud süsteemiaudit kinnitas, et Kreekas ei ole IACS maksete korrektsuse tagamine ikka veel mõjus; s.t, et Kreekas ei ole LPIS/GIS ikka veel täiel määral toimiv, taotluste andmebaasiga seotud auditijälg ei ole usaldusväärne ja kohapealsete kontrollide katvus ja kvaliteet on ebapiisavad (punktid 3.37, 3.39 ja 3.45 (3)).

2009. aastal OPEKEPE ametis läbi viidud põllumajanduse peadirektoraadi akrediteerimise auditi käigus leiti tõsiseid EAGFi fondijuhtimisega seotud vigu (põllumajanduse peadirektoraadi 2009. aasta tegevusaruanne, A.1.3, lk 29).

Komisjoni ja liikmesriigi võetud meetmete tulemusi ei ole veel võimalik hinnata. Tegevuskavad peaksid valmima alles 2011. aastal ning juba praegu on esinenud teatavaid viivitusi eraldi meetmete rakendamisel (põllumajanduse peadirektoraadi 2009. aasta tegevusaruanne).

Komisjoni ja liikmesriikide võetud meetmete tulemusi ei ole veel võimalik hinnata.

2008. taotlusaasta puhul leiti LPISis puudusi Kreekas, Küprosel, Leedus, Itaalias ja Hispaanias (punktid 3.37 ja 3.38 (3)).

Kontrollikoda leidis taas kord puudusi karistuste rakendamise haldamissüsteemis.

Kontrollikoda soovitab leitud süsteemipuudused kõrvaldada.

Komisjon tunnistab, et varasemalt oli probleeme Kreeka ühtse haldus- ja kontrollsüsteemiga (IACS), kuid uue LPIS-GISi süsteemiga on need probleemid lahendatud, kuna 2009. nõudeaastast alates on riski oluliselt vähendatud.

OPEKEPE agentuuri 2009. aasta akrediteerimisauditi käigus leidis DG AGRI olulisi puudusi, mis olid peamiselt seotud EAFRD, mitte niivõrd EAGFiga. OPEKEPE akrediteerimine on seetõttu piiratud EAFRD meetmetega, mille osas on kehtestatud nõuetekohane kontrollisüsteem ja tegevuskord.

Komisjon leidis, et 2008. nõudeaastal esinesid märkimisväärsed puudused Bulgaarias ja Rumeenias. Seetõttu töötasid need kaks liikmesriiki välja tegevuskavad 2009. aastaks, ning komisjon on nende järgimist hoolikalt jälginud. Kuna nende tegevuskavade lõpetamist nähakse ette 2011. aastaks ning komisjon on juba märganud teatud viivitusi, esitas DG AGRI peadirektor oma 2009. aasta tegevusaruandes reservatsiooni maineriski alusel.

Teiste liikmesriikide ühtses haldus- ja kontrollsüsteemis esinevad väiksemat laadi puudujäägid, mis ei muuda nende süsteeme ebatõhusaks, vaid pigem parandatavaks. Nende liikmesriikide puhul on välja töötatud tegevuskavad, ning eelnevatel aastatel leitud probleemid on lahendatud või astutakse nende lahendamiseks piisavaid samme.

Kreeka, Itaalia, Hispaania ja Portugali puhul käsitletakse vastavusmenetluste raames jätkuvalt administratiivkontrolli puuduseid.

Teised liikmesriigid

Ühendkuningriigis (Šotimaa), Bulgaarias ja Rumeenias leiti olulisi puudusi seoses süsteemi põhielementide rakendamisega. Seetõttu on kontrollikoda arvamusel, et nimetatud liikmesriikide IACS ei ole mõjus maksete korrektsuse tagamisel (punkt 5.32 (2)).

Bulgaaria ja Rumeenia on nende puuduste käsitlemiseks koostanud tegevuskavad, mille komisjon 2009. aastal heaks kiitis.

Komisjon on arvamusel, et Ühendkuningriigis leitud puudus mõjutab süsteemi väga piiratult.

Komisjon võtab nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlusega avastatud juhtudega seoses järelmeetmeid.

LPIS

Kontrollikoda leidis kahes liikmesriigis tõsiseid LPISi puudusi, mis mõjutavad oluliselt administratiivsete ristkontrollide tõhusust (Bulgaaria ja Ühendkuningriik). Ühes teises liikmesriigis (Hispaania) aktsepteeriti abikõlbmatuid pindalasid (osaliselt puude ja/või kividega kaetud mägikarjamaad) toetust saavatena, kuna kasutati kõrget koefitsienti (punkt 5.36 (2)).

Mõnes riigis sisaldab maatükkide identifitseerimise süsteemi graafiline kiht aegunud aerofotosid (punkti 5.30 alapunktid b ja c (1)).

Kontrollikoda leidis samuti, et ühes liikmesriigis ei oldud kehtestatud piisavat ülempiiri ortofotodel põhinevatele maksetele (Poola).

Komisjon lisas määrusesse (EÜ) nr 1122/2009 (muudatus määruses (EÜ) nr 146/2010) nõude, mille kohaselt kohustub liikmesriik igal aastal hindama oma LPISi kvaliteeti ja vajadusel koostama tegevuskava leitud puuduste kõrvaldamiseks (põllumajanduse peadirektoraadi 2009. aasta tegevusaruanne, lk 48).

Komisjon võtab nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlusega avastatud juhtudega seoses järelmeetmeid.

Halduskontrollid

2007. eelarveaasta kinnitava avaldusega seoses tehtud auditis leiti puudusi otseste toodanguga seotud toetustes Kreekas, Itaalias, Hispaanias ja Portugalis: taotluste andmed olid valesti sisestatud, samale maatükile maksti toetust mitmest omavahel sobimatust toetuskavast ning suutmatus rakendada korrektselt karistusi ja sanktsioone põhjustas enammakseid (punkti 5.27 alapunkt a (1)).

Komisjon võtab nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlusega avastatud juhtudega seoses järelmeetmeid.

SPS

Põllumajanduse peadirektoraat

Auditis leiti, et toetusõiguste arvutamises esines süstemaatilisi puudusi (punktid 5.22–5.26 (1), 5.38 (2)).

Kontrollikoja tehtud korduskontrollide tulemusel leiti mitmeid konkreetseid puudusi kohapealsete kontrollide kvaliteedis ja täheldati abikõlbmatuid pindalasid või maatükke, mille riiklikud kontrollijad oleksid pidanud välistama (Kreeka, Itaalia, Hispaania, Portugal) (punkt 5.28 (1)).

Komisjon võtab nõuetele vastavuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlusega avastatud juhtudega seoses järelmeetmeid.

Kontrollikoja audititega leitakse endiselt puudusi toetusõiguste arvutamises ja kontrollides (punktid 3.40, 3.41, 3.44, 3.45 (3)).

Komisjon tegeleb puudustega, mis leiti raamatupidamisarvestuse nõuetekohasuse kontrollimise menetluse raames.

GAEC-nõuded

Põllumajanduse peadirektoraat

Kontrollikoda leidis puudusi selles, kuidas liikmesriigid põllumajandustootjat määratlevad ning mida nõutakse maa heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes säilitamiseks – osa abisaajatest saavad SPSi või SAPSi raames toetust, ilma et kõnealusel maatükil midagi teeksid (punkt 5.49 (2)).

Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikliga 28 võeti kasutusele võimalus – liikmesriikidele vabatahtlik – jätta otsetoetuskavadest välja füüsilised või juriidilised isikud, kelle majandustegevuses on põllumajanduslikul tegevusel vaid tühine roll. Teisalt aga – seoses maa säilitamisega – on komisjon arvamusel, et praegune süsteem annab piisava kindluse, et maad hallatakse kooskõlas GAECi nõuetega (põllumajanduse peadirektoraadi 2009. aasta tegevusaruanne). Seetõttu ei kavatse komisjon selle küsimuse puhul täiendavaid meetmeid võtta.

Kontrollikoda soovitab karmistada GAECiga seotud eeskirju ja maa heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes säilitamise miinimumnõudeid (punkti 3.73 alapunktid c ja d (3)).

Vt komisjoni vastust punktile 3.73

Keskkonna peadirektoraat

Keskkonnameetmete osas peamisest fondist (LIFE projektid) rahastatud projektid sisaldasid abikõlbmatuid kulusid (punkt 5.49 (1)).

Keskkonna peadirektoraat koostas tegevuskava 2008. aastal meetmetoetuse saajate deklareeritud kulude abikõlblikkuse parandamiseks. 2010. aastal kavatsetakse vastu võtta täiendav tegevuskava abisaajate teadlikkuse tõstmiseks ja ennetustegevuseks.

Nende tegevuskavade mõju ei ole veel hinnatud, kuid keskkonna peadirektoraat on esitanud reservatsiooni seoses deklareeritud abikõlbmatute kuludega.

Kontrollikoda andis oma hinnangu, tuginedes 2009. aastal avaldatud audiitori aruandele. Kuna 2009. aastal avaldati kuhjunud tööde vähendamise püüete tõttu arvukalt hilinenud aruandeid, suurendab see automaatselt näilist aruannete hilinemismäära.

Auditite lõpetamisel esines ikka veel olulisi viivitusi. Olukord siiski paranes 2007. aastal (punkt 5.49 (1)).

Keskkonna peadirektoraat märkis, et on teinud jõupingutusi viivituste lühendamiseks.

Auditiaruannete valmimisega seotud viivitused on pikenenud 191,6 päevalt 2006. aastal 230,5 päevale 2009. aastal (ajavahemik auditikülastuse ja auditiaruande valmimise vahel). Tõendite kohaselt ei ole keskkonna peadirektoraat suutnud seda puudust veel kõrvaldada.

Komisjon on veendunud, et 2010. aastal hilinemisprotsent paraneb, kuna sellel aastal esitatud aruannete näitaja on 116,56 päeva.

Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat

Kalanduse poliitikavaldkonnas suurendavad asjaomaste õigusnormide puudumine ja kalanduse juhtimise andmete kogumisega seotud kulude puudulik dokumentatsioon eeskirjadevastaste maksete tegemise ohtu (punkt 5.49 (1)).

Komisjon märkis, et õigusnorme muudetakse 2008. aastal. Uus õiguslik alus sisaldab selgeid eeskirju ning peaks lahendama kontrollikoja osutatud probleemid.

1. jaanuaril 2009 jõustunud määruses (EÜ) nr 1078/2008 kirjeldatakse abikõlblikkuse kriteeriume ja dokumente, mis tuleb esitada koos väljamaksetaotlustega. Riiklike ametiasutuste loodud juhtimis- ja kontrollisüsteemides leiti siiski puudusi ja komisjoni 2009. aasta audititega leiti ikka veel abikõlbmatuid kulusid.

Riiklike andmekogumisprogrammide rakendamise haldus- ja kontrollisüsteemis leiti tõepoolest puudusi ning tuvastati ka rahastamiskõlbmatuid kulusid. Siiski tuleks silmas pidada, et need auditid viidi läbi nimetatud programmide rakendamisel eelmise õigusliku raamistiku siseselt, mis aegus 2008. aasta lõpus. Uue õigusliku raamistiku, kaasa arvatud komisjoni määruse (EÜ) nr 1078/2008 juurde kuuluvad auditid, on kavandatud järgmiseks aastaks, st pärast uue õigusliku raamistiku esimese rakendusaasta kohta tehtavate lõppmaksete tegemist.

Ei ole õigeaegselt järgitud pikendatud kahepoolsete kalanduslepingute erijuhtudest tulenevaid kohustusi, mille kohaselt tuleb kulukohustused siduda asjakohaste assigneeringutega (punkt 5.49 (1)).

Komisjon oli arvamusel, et kalanduskokkulepetega seotud eelarvelisi kulukohustusi saab võtta alles pärast õigusliku aluse (nõukogu otsus ja/või määrus) vastuvõtmist.

Komisjonis rakendatakse praegu protokollide ja lepingute üle peetavate läbirääkimiste protsessi varajase käivitamise poliitikat, mis võimaldab eelarvelise kulukohustuse võtta enne juriidilise kohustuse jõustumist.

Komisjon algatab võimalikult kiiresti ja aegsasti enne nende aegumist protokollide läbivaatamise menetluse. See sõltub ka kolmandate asjaomaste riikide valmisolekust alustada läbirääkimisi varakult.

Kontrollikoda leidis seoses Kalanduse Arendusrahastuga (FIFG) abikõlbmatuid kulusid (punkt 5.25 (2)).

Komisjon on kehtestanud kontrollistrateegia ja korraldab järelauditeid, mille eesmärk on kontrollida liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide toimimise tõhusust, et ennetada kõnealuste vigade tekkimist.

2009. aastal esitati komisjoni leitud abikõlbmatute kulude oluliselt suurest arvust tulenevalt merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi aasta tegevusaruandes reservatsioon.

Sulgemise raames võtab komisjon kõik asjakohased meetmed, et arvestada lõplikust kuluaruandest ja lõplikust maksenõudest maha rahastamiskõlbmatud maksed, mis on avastatud komisjoni auditite või välisauditite käigus või mõnel muul viisil.

Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat

Tervise- ja tarbijakaitse valdkonnas tehti veterinaarmeetmete puhul makseid ilma igasuguste nõutavate tõendavate dokumentideta (punkt 5.49 (1)).

Uute lepingute puhul on komisjon kasutusele võtnud klausli, milles sätestatakse, et vaktsiinide tootja on kohustatud tõendama, et vaktsiinid saadeti komisjoni määratud asukohta.

Komisjon on võtnud parandusmeetmed. Nimetatud meetmete mõjusus vajab hindamist.

---

(1)  Kontrollikoja 2007. aasta aastaaruande punkt.

(2)  Kontrollikoja 2008. aasta aastaaruande punkt.

(3)  Kontrollikoja 2009. aasta aastaaruande punkt.

LISA 3.5

2009. AASTAL OTSUSEST VÄLJA JÄETUD MAKSEASUTUSTE RAAMATUPIDAMISARUANDED

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Liikmesriik | Makseasutus | Välja jäetud raamatupidamisaruanded (1) |
| EAGF | EAFRD | TRDI |
| Saksamaa | Baden-Württemberg | 428 | 82 | |
| Saksamaa | Bayern StMELF | | 194 | |
| Saksamaa | Hessen | 222 | 16 | |
| Saksamaa | IBH | 1 | 12 | |
| Saksamaa | Helaba | 4 | 5 | |
| Saksamaa | Rheinland-Pfalz | | 36 | |
| Saksamaa | Thüringen | | 73 | |
| Eesti | PRIA | | | 3 |
| Itaalia | AGEA | 3 005 | | |
| Itaalia | Basilicata (ARBEA) | 110 | 17 | |
| Rumeenia | PARDF | | 565 | |
| Rumeenia | PIAA | 581 | | |
| Hispaania | Andalucia | | 85 | |
| Hispaania | Asturias | | 36 | |
| Kokku | 4 351 | 1 121 | 3 |
| Allikas: komisjoni otsused 2010/257/EL, 2010/258/EL ja 2010/263/EL (ELT L 112, 5.5.2010, ELT L 113, 6.5.2010). |

(miljonit eurot)

Liikmesriik

Makseasutus

Välja jäetud raamatupidamisaruanded (1)

EAGF

EAFRD

TRDI

Saksamaa

Baden-Württemberg

428

82

Saksamaa

Bayern StMELF

194

Saksamaa

Hessen

222

16

Saksamaa

IBH

1

12

Saksamaa

Helaba

4

5

Saksamaa

Rheinland-Pfalz

36

Saksamaa

Thüringen

73

Eesti

PRIA

3

Itaalia

AGEA

3 005

Itaalia

Basilicata (ARBEA)

110

17

Rumeenia

PARDF

565

Rumeenia

PIAA

581

Hispaania

Andalucia

85

Hispaania

Asturias

36

Kokku

4 351

1 121

3

Allikas: komisjoni otsused 2010/257/EL, 2010/258/EL ja 2010/263/EL (ELT L 112, 5.5.2010, ELT L 113, 6.5.2010).

---

(1)  Raamatupidamisaruanded, mida komisjon ei suutnud oma 30. aprilli 2010. aasta otsustega kontrollida ja heaks kiita. Olukorra põhjustasid asjaomased liikmesriigid, kus on vaja teha täiendavaid päringuid.

Allikas: komisjoni otsused 2010/257/EL, 2010/258/EL ja 2010/263/EL (ELT L 112, 5.5.2010, ELT L 113, 6.5.2010).

---

4. PEATÜKK

Ühtekuuluvus

SISUKORD

Sissejuhatus

Poliitikavaldkondade rühma eritunnused

Auditi ulatus ja lähenemisviis

Tehingute korrektsus

Tähelepanekud süsteemide kohta

Tehingute korrektsusega seotud süsteemid

Tagasimaksete ja finantskorrektsioonidega seotud süsteemid

Komisjoni juhtkonna poolt esitatud teabe usaldusväärsus

Järeldused ja soovitused

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 4.1. | Käesolevas peatükis käsitletakse kontrollikoja erihinnangut ühtekuuluvuse poliitikavaldkondade rühma kohta, mis hõlmab järgnevaid poliitikavaldkondi: „4 – Tööhõive ja sotsiaalküsimused” ning „13 – Regionaalpoliitika”. Üksikasjalikum teave käsitletud tegevuste ja 2009. aasta kulutuste kohta on esitatud
  tabelis 4.1. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

4.1.

Käesolevas peatükis käsitletakse kontrollikoja erihinnangut ühtekuuluvuse poliitikavaldkondade rühma kohta, mis hõlmab järgnevaid poliitikavaldkondi: „4 – Tööhõive ja sotsiaalküsimused” ning „13 – Regionaalpoliitika”. Üksikasjalikum teave käsitletud tegevuste ja 2009. aasta kulutuste kohta on esitatud
  tabelis 4.1.

| 4.1. | Komisjon märgib, et eelarverubriigid 4 ja 13 hõlmavad ka muid valdkondi peale ühtekuuluvuspoliitika. Sinna alla kuuluvad ka sotsiaalne dialoog, soolise võrdõiguslikkuse poliitika, ühinemiseelne abi ja tegevustoetused Euroopa Liidu ametitele. |
| --- | --- |

4.1.

Tabel 4.1 –   Ühtekuuluvus – Oluline teave

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Eelarve-jaotis | Poliitikavaldkond | Kirjeldus | 2009. aasta maksed | Eelarve haldamise viis |
| 4 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused | Halduskulud | 97 | Otsene tsentraliseeritud |
| Euroopa Sotsiaalfond | 8 562 | Koostöös liikmesriikidega |
| Töötamine Euroopas – Sotsiaalne solidaarsus ja liikuvus | 57 | Otsene tsentraliseeritud |
| Tööhõive, sotsiaalne solidaarsus ning sooline võrdõiguslikkus | 113 | Otsene tsentraliseeritud |
| Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond | 12 | Koostöös liikmesriikidega |
| IPA ühinemiseelne rahastamisvahend | 65 | Detsentraliseeritud |
| | 8 906 | |
| 13 | Regionaalpoliitika | Halduskulud | 83 | Otsene tsentraliseeritud |
| Euroopa Regionaalarengu Fond ja teised piirkondlikud meetmed | 18 250 | Koostöös liikmesriikidega |
| Ühtekuuluvusfond k.a endine ISPA) | 7 080 | Koostöös liikmesriikidega |
| Struktuuripoliitikaga seotud ühinemiseelne sekkumistegevus | 705 | Detsentraliseeritud |
| Euroopa Liidu solidaarsusfond | 623 | Koostöös liikmesriikidega |
| | 26 741 | |
| Halduskulud kokku (14) | 180 | |
| Tegevuskulud kokku (15)
  (nendest): | 35 467 | |
| — | eelfinantseerimine |

(miljonit eurot)

Eelarve-jaotis

Poliitikavaldkond

Kirjeldus

2009. aasta maksed

Eelarve haldamise viis

4

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

Halduskulud

97

Otsene tsentraliseeritud

Euroopa Sotsiaalfond

8 562

Koostöös liikmesriikidega

Töötamine Euroopas – Sotsiaalne solidaarsus ja liikuvus

57

Otsene tsentraliseeritud

Tööhõive, sotsiaalne solidaarsus ning sooline võrdõiguslikkus

113

Otsene tsentraliseeritud

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond

12

Koostöös liikmesriikidega

IPA ühinemiseelne rahastamisvahend

65

Detsentraliseeritud

8 906

13

Regionaalpoliitika

Halduskulud

83

Otsene tsentraliseeritud

Euroopa Regionaalarengu Fond ja teised piirkondlikud meetmed

18 250

Koostöös liikmesriikidega

Ühtekuuluvusfond k.a endine ISPA)

7 080

Koostöös liikmesriikidega

Struktuuripoliitikaga seotud ühinemiseelne sekkumistegevus

705

Detsentraliseeritud

Euroopa Liidu solidaarsusfond

623

Koostöös liikmesriikidega

26 741

Halduskulud kokku (14)

180

Tegevuskulud kokku (15)
  (nendest):

35 467

—

12 386

| — | vahe- ja lõppmaksed |
| --- | --- |

—

23 081

Aasta maksed kokku

35 647

Aasta kulukohustused kokku

49 719

| Märkus: | Üksikasjalik teave 2009. aasta eelarve täitmise kohta on esitatud Euroopa Ühenduste eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande II osas, Euroopa Komisjoni eelarve peadirektoraadi dokumentides „Eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne – eelarveaasta 2009” ning „Struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide 2009. aasta eelarve täitmise analüüs”. |
| --- | --- |

Märkus:

Üksikasjalik teave 2009. aasta eelarve täitmise kohta on esitatud Euroopa Ühenduste eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande II osas, Euroopa Komisjoni eelarve peadirektoraadi dokumentides „Eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne – eelarveaasta 2009” ning „Struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide 2009. aasta eelarve täitmise analüüs”.

| Märkus: | Peatükis käsitletakse samuti mõlema perioodi I(S)PA ühinemiseelset rahastamisvahendit, sotsiaalse dialoogi ja liikuvuse poliitikat ning soolise võrdõiguslikkuse meetmeid, kuigi need ei kuulu kitsas mõistes ühtekuuluvuspoliitika alla. Maaelu arengut ja kalanduse kulutusi käsitletakse poliitikavaldkondades „5 – Põllumajandus ja maaelu areng” ning „11 – Kalandus”. |
| --- | --- |

Märkus:

Peatükis käsitletakse samuti mõlema perioodi I(S)PA ühinemiseelset rahastamisvahendit, sotsiaalse dialoogi ja liikuvuse poliitikat ning soolise võrdõiguslikkuse meetmeid, kuigi need ei kuulu kitsas mõistes ühtekuuluvuspoliitika alla. Maaelu arengut ja kalanduse kulutusi käsitletakse poliitikavaldkondades „5 – Põllumajandus ja maaelu areng” ning „11 – Kalandus”.

Allikas: Raamatupidamise aastaaruanne 2009.

Poliitikavaldkondade rühma eritunnused

Poliitika eesmärgid ja vahendid

| 4.2. | Ühtekuuluvuspoliitika eesmärgiks on Euroopa Liidu sisese majandusliku ja sotsiaalse lähenemise edendamine erinevate regioonide arengutaseme vaheliste erinevuste vähendamise teel. |
| --- | --- |

4.2.

Ühtekuuluvuspoliitika eesmärgiks on Euroopa Liidu sisese majandusliku ja sotsiaalse lähenemise edendamine erinevate regioonide arengutaseme vaheliste erinevuste vähendamise teel.

| 4.3. | Valdav osa kulutustest pärineb järgnevast kolmest fondist:






  a) | Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) rahastab investeeringuid infrastruktuuri, töökohtade loomist ja säilitamist, kohalikke arengualgatusi ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tegevust; |
| --- | --- | --- |

4.3.

Valdav osa kulutustest pärineb järgnevast kolmest fondist:

a)

Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) rahastab investeeringuid infrastruktuuri, töökohtade loomist ja säilitamist, kohalikke arengualgatusi ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tegevust;

| b) | Euroopa Sotsiaalfond (ESF) annab rahalist abi tööpuudusega võitlemiseks, inimressursi arendamiseks ja inimeste tööturule integreerimiseks; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Sotsiaalfond (ESF) annab rahalist abi tööpuudusega võitlemiseks, inimressursi arendamiseks ja inimeste tööturule integreerimiseks;

| c) | Ühtekuuluvusfond rahastab investeeringuid nende liikmesriikide keskkonnakaitse ja transpordi infrastruktuuri parandamisse, kelle rahvamajanduse kogutulu elaniku kohta on väiksem kui 90 % Euroopa Liidu keskmisest. |
| --- | --- |

c)

Ühtekuuluvusfond rahastab investeeringuid nende liikmesriikide keskkonnakaitse ja transpordi infrastruktuuri parandamisse, kelle rahvamajanduse kogutulu elaniku kohta on väiksem kui 90 % Euroopa Liidu keskmisest.

| 4.4. | Ühtekuuluvuse valdkonna kulutuste haldamine toimub koostöös liikmesriikidega, kes ka valdkonna projekte ise kaasrahastavad. ELi ühtekuuluvusega seotud kulutused on kavandatud mitmeaastaste programmiperioodide kaupa: maksed on seotud abikõlblikkuse perioodi (1) kestel tehtud kulutustega. Sellest tulenevalt võivad maksed jätkuda veel mõne aasta vältel peale vastava programmiperioodi lõppu. Käesolev peatükk käsitleb programmiperioode 2000–2006 ning 2007–2013. |
| --- | --- |

4.4.

Ühtekuuluvuse valdkonna kulutuste haldamine toimub koostöös liikmesriikidega, kes ka valdkonna projekte ise kaasrahastavad. ELi ühtekuuluvusega seotud kulutused on kavandatud mitmeaastaste programmiperioodide kaupa: maksed on seotud abikõlblikkuse perioodi (1) kestel tehtud kulutustega. Sellest tulenevalt võivad maksed jätkuda veel mõne aasta vältel peale vastava programmiperioodi lõppu. Käesolev peatükk käsitleb programmiperioode 2000–2006 ning 2007–2013.

| 4.5. | Struktuurifondide kulutused tehakse liikmesriikide või nende piirkondadega sõlmitud mitmeaastaste rakenduskavade (2) raames. Komisjon kiidab heaks liikmesriikide poolt välja pakutud rakenduskavad. Liikmesriigid omakorda valivad rakenduskavade jaoks üksikud projektid. Projekti elluviijaks e abisaajaks võib olla eraisik, ühendus, era- või riigiettevõte või piirkondlik, kohalik või riigiasutus. Rakenduskavade käivitudes teeb komisjon liikmesriikidele ettemaksed. Projektide elluviijad taotlevad liikmesriigi pädevatelt ametiasutustelt abikõlblike kulude hüvitamist. Liikmesriigid taotlevad siis kulude hüvitamist komisjonilt, esitades komisjonile vahe- või lõppväljamaksetaotluste vormis sertifitseeritud kuludeklaratsioonid. |
| --- | --- |

4.5.

Struktuurifondide kulutused tehakse liikmesriikide või nende piirkondadega sõlmitud mitmeaastaste rakenduskavade (2) raames. Komisjon kiidab heaks liikmesriikide poolt välja pakutud rakenduskavad. Liikmesriigid omakorda valivad rakenduskavade jaoks üksikud projektid. Projekti elluviijaks e abisaajaks võib olla eraisik, ühendus, era- või riigiettevõte või piirkondlik, kohalik või riigiasutus. Rakenduskavade käivitudes teeb komisjon liikmesriikidele ettemaksed. Projektide elluviijad taotlevad liikmesriigi pädevatelt ametiasutustelt abikõlblike kulude hüvitamist. Liikmesriigid taotlevad siis kulude hüvitamist komisjonilt, esitades komisjonile vahe- või lõppväljamaksetaotluste vormis sertifitseeritud kuludeklaratsioonid.

| 4.6. | 2009. aastal koosnesid ERF-i, ühtekuuluvusfondi ja ESF-i maksed peamiselt vahe- ja lõppmaksetest (vt
  tabel 4.1
  ). Perioodi 2007–2013 raames tehtud vahemaksete summa oli 14,1 miljardit ja eelfinantseerimise maksete summa 11,3 miljardit eurot. Lisaks tehti perioodi 2000–2006 raames 8,4 miljardi euro suuruses summas vahe- ning lõppmakseid. |
| --- | --- |

4.6.

2009. aastal koosnesid ERF-i, ühtekuuluvusfondi ja ESF-i maksed peamiselt vahe- ja lõppmaksetest (vt
  tabel 4.1
  ). Perioodi 2007–2013 raames tehtud vahemaksete summa oli 14,1 miljardit ja eelfinantseerimise maksete summa 11,3 miljardit eurot. Lisaks tehti perioodi 2000–2006 raames 8,4 miljardi euro suuruses summas vahe- ning lõppmakseid.

Järelevalve ja kontroll ühtekuuluvuse valdkonna kulutuste üle

| 4.7. | Vastutus ERF-i, Ühtekuuluvusfondi ja ESF-i rakendamise eest lasub liikmesriikidel. Liikmesriikide korraldusasutustel ja vahenduasutustel, kelle ülesandeks on igapäevane administreerimine ning esmatasandi kontrollid, mille eesmärk on ära hoida/avastada või parandada projektikulude ebaõige hüvitamine või muud eeskirjade eiramised. Sertifitseerimisasutused teostavad enne komisjonile väljamaksetaotluste esitamist täiendavaid kontrolle. |
| --- | --- |

4.7.

Vastutus ERF-i, Ühtekuuluvusfondi ja ESF-i rakendamise eest lasub liikmesriikidel. Liikmesriikide korraldusasutustel ja vahenduasutustel, kelle ülesandeks on igapäevane administreerimine ning esmatasandi kontrollid, mille eesmärk on ära hoida/avastada või parandada projektikulude ebaõige hüvitamine või muud eeskirjade eiramised. Sertifitseerimisasutused teostavad enne komisjonile väljamaksetaotluste esitamist täiendavaid kontrolle.

| 4.8. | Programmiperioodil 2007–2013 karmistati auditi- ja kontrollisätteid (3). Liikmesriigid peavad iga rakenduskava kohta esitama komisjonile heakskiitmiseks aruande ja arvamuse. Aruanne peab selgitama, kas juhtimis- ja kontrollisüsteemid on kooskõlas asjakohaste eeskirjadega (vastavushinnangu aruanne). Üheksa kuu jooksul peale rakenduskava heakskiitmist peab auditeeriv asutus esitama auditistrateegia. Lisaks peab auditeeriv asutus komisjonile iga-aastaste kontrolliaruannete (4) ja arvamuste vormis kinnitama, et tal on piisav kindlus rakenduskava juhtimis- ja kontrollisüsteemide mõjusa toimimise ning sellest tulenevalt sertifitseeritud kulude (5) korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

4.8.

Programmiperioodil 2007–2013 karmistati auditi- ja kontrollisätteid (3). Liikmesriigid peavad iga rakenduskava kohta esitama komisjonile heakskiitmiseks aruande ja arvamuse. Aruanne peab selgitama, kas juhtimis- ja kontrollisüsteemid on kooskõlas asjakohaste eeskirjadega (vastavushinnangu aruanne). Üheksa kuu jooksul peale rakenduskava heakskiitmist peab auditeeriv asutus esitama auditistrateegia. Lisaks peab auditeeriv asutus komisjonile iga-aastaste kontrolliaruannete (4) ja arvamuste vormis kinnitama, et tal on piisav kindlus rakenduskava juhtimis- ja kontrollisüsteemide mõjusa toimimise ning sellest tulenevalt sertifitseeritud kulude (5) korrektsuse kohta.

| 4.9. | Liikmesriigid kannavad ka põhivastutust finantskorrektsioonide tegemise eest seoses eeskirjade vastaselt tehtud kuludega ning nende komisjonile teatamise eest. Liikmesriigid peavad võtma meetmeid põhjendamatult makstud ühtekuuluvustoetuste abisaajatelt tagasi nõudmiseks või tühistamiseks. |
| --- | --- |

4.9.

Liikmesriigid kannavad ka põhivastutust finantskorrektsioonide tegemise eest seoses eeskirjade vastaselt tehtud kuludega ning nende komisjonile teatamise eest. Liikmesriigid peavad võtma meetmeid põhjendamatult makstud ühtekuuluvustoetuste abisaajatelt tagasi nõudmiseks või tühistamiseks.

| 4.10. | Komisjon teostab järelevalvet liikmesriikide üle ning püüab tagada, et nende juhtimis- ja kontrollisüsteemid töötaksid nõuetekohaselt. Kui komisjoni audit tuvastab, et liikmesriigid ei ole suutnud finantskorrektsioone teha või juhtimis- ja järelevalvesüsteemides esineb tõsiseid puudusi, katkestab ja/või peatab komisjon vastavale riigile tehtavad maksed (6). Kui liikmesriik eeskirjade vastaselt tehtud kulusid tagasi ei nõua või ei tühista (st asendades eeskirjade vastaselt tehtud kulud teiste abikõlblike kuludega) või ei paranda süsteemides avastatud vigu, võib komisjon rakendada finantskorrektsioone (vähendades vastavalt ELi poolt makstavat abi). |
| --- | --- |

4.10.

Komisjon teostab järelevalvet liikmesriikide üle ning püüab tagada, et nende juhtimis- ja kontrollisüsteemid töötaksid nõuetekohaselt. Kui komisjoni audit tuvastab, et liikmesriigid ei ole suutnud finantskorrektsioone teha või juhtimis- ja järelevalvesüsteemides esineb tõsiseid puudusi, katkestab ja/või peatab komisjon vastavale riigile tehtavad maksed (6). Kui liikmesriik eeskirjade vastaselt tehtud kulusid tagasi ei nõua või ei tühista (st asendades eeskirjade vastaselt tehtud kulud teiste abikõlblike kuludega) või ei paranda süsteemides avastatud vigu, võib komisjon rakendada finantskorrektsioone (vähendades vastavalt ELi poolt makstavat abi).

| 4.10. | Eelkõige vastutavad komisjonile deklareeritud kulude korrektsuse eest liikmesriigid. Komisjon täidab oma järelevalvekohustusi audititegevuse kaudu, arvestades ka ühenduse ja liikmesriikide audititega, ning programmide üle peetavate läbirääkimiste, järelevalvekomiteedes osalemise, korraldus- ja auditeerimisasutuste iga-aastaste kohtumiste ning suuniste ja seminaride abil.

  Komisjon parandas oma järelevalvet 2008. aasta tegevuskava (KOM/2008/97) rakendamise abil.


  2009. aastal võttis komisjon vastu seitse maksete peatamise otsust ja rakendas finantskorrektsioone kogusummas 2,3 miljardit eurot. |
| --- | --- |

4.10.

Komisjon parandas oma järelevalvet 2008. aasta tegevuskava (KOM/2008/97) rakendamise abil.

2009. aastal võttis komisjon vastu seitse maksete peatamise otsust ja rakendas finantskorrektsioone kogusummas 2,3 miljardit eurot.

Tehingute korrektsusega seotud riskid

| 4.11. | Ühtekuuluvuse valdkonna õiguslik raamistik on keeruline ning seejuures peab kinni pidama nii mitmete ELi poliitikavaldkondade ja eeskirjade (nt riigihanked ja riigiabi) nõuetest, kui ka ainult ühtekuuluvuse valdkonnale kehtivatest eeskirjadest. |
| --- | --- |

4.11.

Ühtekuuluvuse valdkonna õiguslik raamistik on keeruline ning seejuures peab kinni pidama nii mitmete ELi poliitikavaldkondade ja eeskirjade (nt riigihanked ja riigiabi) nõuetest, kui ka ainult ühtekuuluvuse valdkonnale kehtivatest eeskirjadest.

| 4.11. | Komisjon viitab ühtekuuluvuse õigusliku raamistiku lihtsustamisele, mida alustati 2008. aastal ja mis viidi lõpule 2010. aastal ning mis hõlmas valdkondlike määrustega ettenähtud nõudeid.

  Võimalikud puudused riigihankeid käsitlevate ELi eeskirjade rakendamisel ning ELi riigiabieeskirjade kohaldamisel riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ei ole seotud ühtekuuluvusprojektide elluviimisega. |
| --- | --- |

4.11.

Võimalikud puudused riigihankeid käsitlevate ELi eeskirjade rakendamisel ning ELi riigiabieeskirjade kohaldamisel riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ei ole seotud ühtekuuluvusprojektide elluviimisega.

| 4.12. | Liikmesriikides vastutab ühtekuuluvuspoliitika rakendamise eest suur hulk ametiasutusi (riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused, vahendusasutused) ja veelgi suurem arv abisaajaid ning ühenduse vahendite saajaid. Riiklikul või piirkondlikul tasandil rakenduskavade ja projektide elluviimisega tegelevad osapooled ei pruugi kohaldatavatest eeskirjadest teadlikud olla või ei oska nad neid õigesti interpreteerida. See võib kaasa tuua ebatäpsete või põhjendamatute deklaratsioonide esitamise. |
| --- | --- |

4.12.

Liikmesriikides vastutab ühtekuuluvuspoliitika rakendamise eest suur hulk ametiasutusi (riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused, vahendusasutused) ja veelgi suurem arv abisaajaid ning ühenduse vahendite saajaid. Riiklikul või piirkondlikul tasandil rakenduskavade ja projektide elluviimisega tegelevad osapooled ei pruugi kohaldatavatest eeskirjadest teadlikud olla või ei oska nad neid õigesti interpreteerida. See võib kaasa tuua ebatäpsete või põhjendamatute deklaratsioonide esitamise.

| 4.12. | 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi õiguslikku raamistikku on tõhustatud, et tagada abisaajate teavitamine kõikidest rahastamise, rakendamise ja aruandlusega seotud eritingimustest ning kinnitada haldusasutustele enne projekti heakskiitmist, et abisaaja suudab täita kõnealused tingimused.

  Komisjon on alates programmitöö perioodi algusest pakkunud liikmesriikide pädevatele asutustele korrapäraselt ja aegsasti koolitust ja suuniseid. 2008. aasta veebruaris vastuvõetud komisjoni tegevuskava (KOM/2008/97) sisaldas spetsiifilisi koolitusmeetmeid, mida korrapäraselt ka rakendatakse. |
| --- | --- |

4.12.

Komisjon on alates programmitöö perioodi algusest pakkunud liikmesriikide pädevatele asutustele korrapäraselt ja aegsasti koolitust ja suuniseid. 2008. aasta veebruaris vastuvõetud komisjoni tegevuskava (KOM/2008/97) sisaldas spetsiifilisi koolitusmeetmeid, mida korrapäraselt ka rakendatakse.

| 4.13. | Rakendusakava raames abisaajatele tehtavad abikõlblikkuse perioodi kestel tehtud kulutustega seotud maksed jätkuvad tavaliselt veel mõne aasta vältel peale programmiperioodi lõppu seni, kuni kõik projektid on lõpetatud ja rakenduskava suletud. Kuna perioodi 2000–2006 abikõlblikkuse periood lõppes 2009. aastal, võisid riiklikud ametiasutused tunda survet neile eraldatud ELi vahendite täielikuks ärakasutamiseks. Nagu juba kontrollikoja 2008. aasta aastaaruandes täheldatud, suurendab see ohtu, et abikõlbmatute kulude asendamisel uute kuludega (toetuste tühistamine) ilma liikmesriigis teostatavate mõjusate eelkontrollideta hüvitatakse ELi eelarvest mitteabikõlblike projektide kulusid (7). |
| --- | --- |

4.13.

Rakendusakava raames abisaajatele tehtavad abikõlblikkuse perioodi kestel tehtud kulutustega seotud maksed jätkuvad tavaliselt veel mõne aasta vältel peale programmiperioodi lõppu seni, kuni kõik projektid on lõpetatud ja rakenduskava suletud. Kuna perioodi 2000–2006 abikõlblikkuse periood lõppes 2009. aastal, võisid riiklikud ametiasutused tunda survet neile eraldatud ELi vahendite täielikuks ärakasutamiseks. Nagu juba kontrollikoja 2008. aasta aastaaruandes täheldatud, suurendab see ohtu, et abikõlbmatute kulude asendamisel uute kuludega (toetuste tühistamine) ilma liikmesriigis teostatavate mõjusate eelkontrollideta hüvitatakse ELi eelarvest mitteabikõlblike projektide kulusid (7).

| 4.13. | Nii 2000.–2006. aasta kui ka 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi õigusliku raamistikuga nähakse ette, et eraldatud rahalised vahendid tuleb kasutada kahe või kolme aasta jooksul, et vältida automaatset kulukohustustest vabastamist. Nii tagatakse, et vahendid on kulukohustustega seotud ja makseid tehakse ühtlaselt kogu perioodi jooksul ning neid ei jäeta viimasele aastale.

  Samuti jälgib komisjon eriti täpselt seda, et liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemid toimivad tõhusalt kogu rakendusperioodi jooksul, ning rakendab vajaduse korral finantskorrektsioone. |
| --- | --- |

4.13.

Samuti jälgib komisjon eriti täpselt seda, et liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemid toimivad tõhusalt kogu rakendusperioodi jooksul, ning rakendab vajaduse korral finantskorrektsioone.

Komisjon võtab kontrollikoja 2008. aasta aruandes kindlakstehtud riski suhtes järelmeetmed, eelkõige seoses 2000.–2006. aasta programmide lõpetamisega.

| 4.14. | Komisjoni poolne vastavushinnangute (need on lisatud juhtimis- ja kontrollisüsteemi kirjelduste aruannetele) ja auditistrateegiate heakskiitmine on programmiperioodil 2007–2013 ühtekuuluvuspoliitika kontrolliraamisitiku esimeseks tähtsaks osaks. Komisjon ei kinnita rakenduskavale vahemaksete tegemist enne selle vastavushinnangule heakskiidu andmist. Samal ajal võivad liikmesriigid komisjoni poolse heakskiidu ootuses alustada abisaajatele maksete tegemist (kasutades selleks oma heakskiiduta süsteeme). Sellel ajal tehtud kulutustega kaasneb suurem veaoht. |
| --- | --- |

4.14.

Komisjoni poolne vastavushinnangute (need on lisatud juhtimis- ja kontrollisüsteemi kirjelduste aruannetele) ja auditistrateegiate heakskiitmine on programmiperioodil 2007–2013 ühtekuuluvuspoliitika kontrolliraamisitiku esimeseks tähtsaks osaks. Komisjon ei kinnita rakenduskavale vahemaksete tegemist enne selle vastavushinnangule heakskiidu andmist. Samal ajal võivad liikmesriigid komisjoni poolse heakskiidu ootuses alustada abisaajatele maksete tegemist (kasutades selleks oma heakskiiduta süsteeme). Sellel ajal tehtud kulutustega kaasneb suurem veaoht.

| 4.14. | Komisjon on andnud oma heakskiidu (vastavushindamise aruannetele ja riikide auditistrateegiatele) määratud tähtaja jooksul. Kontrollikoja tuvastatud risk on seotud õigusaktides ettenähtud ajaga, mille jooksul liikmesriigid peavad esitama vastavushindamise aruanded ja auditistrateegiad.

  Komisjon on seisukohal, et tegemist on piiratud riskiga, sest ta ei ole juhtimis- ja kontrollisüsteeme veel heaks kiitnud, kuid see ei tähenda, et kõnealused riiklikul tasandil heakskiidetud süsteemid ei vasta nõuetele ega ole tõhusad.


  Riske maandavad kontrollid on kasutusele võetud ning struktuurifondidega seotud peadirektoraadid on arvestanud oma auditistrateegias kõnealuse riskiga ja juhtinud sellele ka auditeerimisasutuste tähelepanu. Iga auditeerimisasutus peab komisjonile esitama järeldused selliste tehingute esindusliku valimi auditeerimiste tulemustest, mis hõlmavad igal aastal deklareeritud kulusid, ja arvamuse juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise kohta. |
| --- | --- |

4.14.

Komisjon on seisukohal, et tegemist on piiratud riskiga, sest ta ei ole juhtimis- ja kontrollisüsteeme veel heaks kiitnud, kuid see ei tähenda, et kõnealused riiklikul tasandil heakskiidetud süsteemid ei vasta nõuetele ega ole tõhusad.

Riske maandavad kontrollid on kasutusele võetud ning struktuurifondidega seotud peadirektoraadid on arvestanud oma auditistrateegias kõnealuse riskiga ja juhtinud sellele ka auditeerimisasutuste tähelepanu. Iga auditeerimisasutus peab komisjonile esitama järeldused selliste tehingute esindusliku valimi auditeerimiste tulemustest, mis hõlmavad igal aastal deklareeritud kulusid, ja arvamuse juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise kohta.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 4.15. | Kontrollikoja üldine auditi lähenemisviis ja metoodika on kirjeldatud esimese peatüki
  lisa 1.1 teises osas.
  Ühtekuuluvuse valdkonna auditi puhul tuleb märkida järgnevaid asjaolusid: |
| --- | --- |

4.15.

Kontrollikoja üldine auditi lähenemisviis ja metoodika on kirjeldatud esimese peatüki
  lisa 1.1 teises osas.
  Ühtekuuluvuse valdkonna auditi puhul tuleb märkida järgnevaid asjaolusid:

4.15.

| — | kontrolliti 180 vahe- ja lõppmaksest koosnevat valimit. 69 % nendest juhuslikult valitud maksetest on seotud programmiperioodiga 2007–2013; |
| --- | --- |

—

kontrolliti 180 vahe- ja lõppmaksest koosnevat valimit. 69 % nendest juhuslikult valitud maksetest on seotud programmiperioodiga 2007–2013;

| — | valim ei sisaldanud ettemakseid tulenevalt selle maksete liigiga kaasnevast väga madalast veariskist. |
| --- | --- |

—

valim ei sisaldanud ettemakseid tulenevalt selle maksete liigiga kaasnevast väga madalast veariskist.

| — | Komisjon märgib, et eelfinantseerimine, mis juba määratluse kohaselt on seotud peaaegu olematu riskiga, moodustab 2009. aasta ühtekuuluvusmaksetest kolmandiku (vt tabel 4.1). |
| --- | --- |

—

| 4.16. | Süsteemide hindamine hõlmas juhtimis- ja kontrollisüsteemide järgnevaid aspekte:






  — | 13 liikmesriigi 16 rakenduskava süsteemide vastavus programmiperioodi 2007–2013 õigusliku raamistiku teatavatele põhinõuetele; |
| --- | --- | --- |

4.16.

Süsteemide hindamine hõlmas juhtimis- ja kontrollisüsteemide järgnevaid aspekte:

—

13 liikmesriigi 16 rakenduskava süsteemide vastavus programmiperioodi 2007–2013 õigusliku raamistiku teatavatele põhinõuetele;

| — | programmiperioodi 2000–2006 nelja rakenduskava ja ühe ühenduse algatuse tagasimaksenõuete ja tühistatud toetuste menetlemine kuues liikmesriigis. |
| --- | --- |

—

programmiperioodi 2000–2006 nelja rakenduskava ja ühe ühenduse algatuse tagasimaksenõuete ja tühistatud toetuste menetlemine kuues liikmesriigis.

TEHINGUTE KORREKTSUS

| 4.17. | Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 4.1. |
| --- | --- |

4.17.

Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 4.1.

| 4.18. | Nagu varasematel aastatelgi, oli 2009. aastal suur hulk ühtekuuluvuse valdkonna projektidele tehtud väljamaksetest vigadest mõjutatud. Vigadest mõjutatud projektide osakaal 180-st auditeeritud projektist oli 36 % (8). |
| --- | --- |

4.18.

Nagu varasematel aastatelgi, oli 2009. aastal suur hulk ühtekuuluvuse valdkonna projektidele tehtud väljamaksetest vigadest mõjutatud. Vigadest mõjutatud projektide osakaal 180-st auditeeritud projektist oli 36 % (8).

| 4.18. | Komisjon märgib, et viimasel kolmel aastal on vigade sagedus vähenenud: kontrollikoja 2007. aasta aruandes oli veamäär 54 %, käesoleval aastal 36 %, nagu märgitud kontrollikoja aruande lisas 4.1.

  Komisjon toonitab, et 53 % vigadest on mittekvantifitseeritavad vead. Kõnealused eeskirjade järgimisega seotud vead ei omanud mõnel juhul mingit mõju kulude hüvitamisele isegi siis, kui need avastati enne kulude tõendamist komisjonile. |
| --- | --- |

4.18.

Komisjon toonitab, et 53 % vigadest on mittekvantifitseeritavad vead. Kõnealused eeskirjade järgimisega seotud vead ei omanud mõnel juhul mingit mõju kulude hüvitamisele isegi siis, kui need avastati enne kulude tõendamist komisjonile.

| 4.19. | Kontrollikoja hinnangul on kõige tõenäolisem veamäär suurem kui 5 % (9). |
| --- | --- |

4.19.

Kontrollikoja hinnangul on kõige tõenäolisem veamäär suurem kui 5 % (9).

| 4.19. | Kontrollikoja hinnangul ei oleks 2009. aastal tohtinud hüvitada vähemalt 3 % komisjonile tõendatud kuludest (võrreldes vähemalt 11 %-ga 2008. aastal). Võrreldes varasemate aastatega on tegemist märkimisväärse edusammuga (vt punkt 1.26). Komisjon on seisukohal, et see muudatus peegeldab 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi ühtekuuluvuspoliitika õigusliku raamistiku tõhustatud kontrollisätteid ning 2008. aasta komisjoni tegevuskava mõju, et suurendada oma järelevalvekohustusi struktuurimeetmete puhul. Komisjon teeb jõupingutusi, et tulevikus vigade arvu veelgi vähendada.

  Komisjon on seisukohal, et ERFi kaheksa juhtumi puhul, mida mõjutas mõõdetav viga, olid riiklikud ametiasutused enne kulude deklareerimist komisjonile juba kohaldanud proportsionaalseid finantskorrektsioone. Seetõttu puudus negatiivne finantsmõju ELi eelarvele (vt punkt d alljärgnevas kastis). |
| --- | --- |

4.19.

Komisjon on seisukohal, et ERFi kaheksa juhtumi puhul, mida mõjutas mõõdetav viga, olid riiklikud ametiasutused enne kulude deklareerimist komisjonile juba kohaldanud proportsionaalseid finantskorrektsioone. Seetõttu puudus negatiivne finantsmõju ELi eelarvele (vt punkt d alljärgnevas kastis).

| 4.20. | Valdav osa hinnangulisest veamäärast tuleneb abikõlblikkusvigadest, mis on auditeeritud valimis kõige sagedamini esinenud kvantifitseeritavate vigade liik. Neid leiti auditeeritud projektidele tehtud 24 väljamakse puhul. Abikõlblikkusvigade peamisteks põhjusteks olid abikõlbmatute kulude hüvitamise taotlemine ja hanke-eeskirjade jäme eiramine (vt järgnevaid näiteid). |
| --- | --- |

4.20.

Valdav osa hinnangulisest veamäärast tuleneb abikõlblikkusvigadest, mis on auditeeritud valimis kõige sagedamini esinenud kvantifitseeritavate vigade liik. Neid leiti auditeeritud projektidele tehtud 24 väljamakse puhul. Abikõlblikkusvigade peamisteks põhjusteks olid abikõlbmatute kulude hüvitamise taotlemine ja hanke-eeskirjade jäme eiramine (vt järgnevaid näiteid).

| 4.20. | Nagu varasematelgi aastatel, kontrollib komisjon rangelt kõiki kontrollikoja leitud vigu ja tagab, et vajaduse korral tehakse asjakohased korrektsioonid (vt kontrollikoja aruande lisa 4.4).

  Võimalikud puudused riigihankeid käsitlevate ELi eeskirjade kohaldamisel riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ei ole otseselt seotud ühtekuuluvusprojektide elluviimisega.


  Komisjon on neid vigu arvestanud oma riskihindamistes audititegevuse käigus. Samuti on komisjon võtnud muid meetmeid, näiteks korraldanud korduvalt riigihankemenetluste alaseid koolitusi ja välja andnud suuniseid programmide rakendamisse kaasatud asutustele. |
| --- | --- |

4.20.

Võimalikud puudused riigihankeid käsitlevate ELi eeskirjade kohaldamisel riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ei ole otseselt seotud ühtekuuluvusprojektide elluviimisega.

Komisjon on neid vigu arvestanud oma riskihindamistes audititegevuse käigus. Samuti on komisjon võtnud muid meetmeid, näiteks korraldanud korduvalt riigihankemenetluste alaseid koolitusi ja välja andnud suuniseid programmide rakendamisse kaasatud asutustele.

Komisjon märgib, et ükski riigihangete auditeeritud valimis avastatud vigadest ei olnud seotud Euroopa Sotsiaalfondiga.

4.21.

| 4.21. | Ainuüksi hanke-eeskirjade eiramisest tuleneb pea 43 % kõigist kvantifitseeritavatest vigadest ja peaaegu kolm neljandikku kogu hinnangulisest veamäärast. |
| --- | --- |

Ainuüksi hanke-eeskirjade eiramisest tuleneb pea 43 % kõigist kvantifitseeritavatest vigadest ja peaaegu kolm neljandikku kogu hinnangulisest veamäärast.

| 4.21. | Komisjon alustas hiljuti ELi riigihangete õigusraamistiku asjakohasuse ja tõhususe järelhindamist. Hindamisel keskendutakse peamiselt riigihanke menetluste ja eeskirjade kulutõhususe analüüsimisele. Hinnang sisaldab ka liikmesriikide riigihankepoliitika rakendus- ja haldusstruktuuri kirjeldust, sealhulgas ELi õigusakte asjaomases valdkonnas. Hindamise tulemused selguvad 2011. aasta suveks.

  Komisjoni talitustevaheline töörühm kontrollib kõige tavalisemaid riigihangetega seotud probleeme, mis tekivad ühtekuuluvusprojektide elluviimisel.


  Komisjon korraldab ka edaspidi liikmesriikide ametiasutustele koolitusi riigihanke eeskirjade nõuetekohase kohaldamise teemal. Vajaduse korral kontrollib komisjon ka edaspidi riigihankeid käsitlevate ELi direktiivide kohaldamist, teostades teatavatel juhtudel ise uurimisi või paludes liikmesriikide auditeerimisasutustel teostada neid oma nimel.


  Komisjon viitab ka vastusele, mille ta andis punktile 4.20. |
| --- | --- |

4.21.

Komisjoni talitustevaheline töörühm kontrollib kõige tavalisemaid riigihangetega seotud probleeme, mis tekivad ühtekuuluvusprojektide elluviimisel.

Komisjon korraldab ka edaspidi liikmesriikide ametiasutustele koolitusi riigihanke eeskirjade nõuetekohase kohaldamise teemal. Vajaduse korral kontrollib komisjon ka edaspidi riigihankeid käsitlevate ELi direktiivide kohaldamist, teostades teatavatel juhtudel ise uurimisi või paludes liikmesriikide auditeerimisasutustel teostada neid oma nimel.

Komisjon viitab ka vastusele, mille ta andis punktile 4.20.

| 4.22. | 53 % vigadest mõjutatud maksetest sisaldasid mittekvantifitseeritavaid vigu ja neid ei ole sellepärast veamäära arvutamisel arvesse võetud. Enamus neist olid muud vastavusvead, mis olid peamiselt seotud puudustega hankemenetluste läbiviimisel. |
| --- | --- |

4.22.

53 % vigadest mõjutatud maksetest sisaldasid mittekvantifitseeritavaid vigu ja neid ei ole sellepärast veamäära arvutamisel arvesse võetud. Enamus neist olid muud vastavusvead, mis olid peamiselt seotud puudustega hankemenetluste läbiviimisel.

| 4.23. | Vähemalt 30 % kontrollikoja poolt käesoleva aasta valimis avastatud vigade puhul oli rakenduskavade elluviimise eest vastutavatel liikmesriikide ametkondadel küllalt teavet vigade avastamiseks ning parandamiseks enne kulude komisjonile deklareerimist. |
| --- | --- |

4.23.

Vähemalt 30 % kontrollikoja poolt käesoleva aasta valimis avastatud vigade puhul oli rakenduskavade elluviimise eest vastutavatel liikmesriikide ametkondadel küllalt teavet vigade avastamiseks ning parandamiseks enne kulude komisjonile deklareerimist.

| 4.23. | Komisjon on seisukohal, et enamiku ülejäänud kontrollikoja avastatud vigade puhul ei olnud riiklikel ametiasutustel piisavalt teavet, et vigu avastada, kui kulud komisjonile deklareeriti. |
| --- | --- |

4.23.

TÄHELEPANEKUD SÜSTEEMIDE KOHTA

| 4.24. | Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 4.2
  . |
| --- | --- |

4.24.

Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 4.2
  .

Tehingute korrektsusega seotud süsteemid

Liikmesriigid

| 4.25. | Kontrollikoda hindas 13 liikmesriigi 16 rakenduskava juhtimis- ja kontrollisüsteemide vastavust programmiperioodi 2007–2013 õigusliku raamistiku põhinõuetele (vt
  lisa 4.2 osa 1
  ). |
| --- | --- |

4.25.

Kontrollikoda hindas 13 liikmesriigi 16 rakenduskava juhtimis- ja kontrollisüsteemide vastavust programmiperioodi 2007–2013 õigusliku raamistiku põhinõuetele (vt
  lisa 4.2 osa 1
  ).

| 4.25. | Komisjon märgib, et kontrollikoja hinnangu kohaselt vastavad kõik 16 süsteemi kas täielikult või osaliselt peamistele kontrollitud nõuetele. |
| --- | --- |

4.25.

| 4.26. | Kontrollikoja audit näitas, et 16 auditeeritud rakenduskavast 11 puhul vastasid korraldusasutuste poolt teostatud kontrollid ainult osaliselt õiguslikust raamistikust tulenavatele nõetele. |
| --- | --- |

4.26.

Kontrollikoja audit näitas, et 16 auditeeritud rakenduskavast 11 puhul vastasid korraldusasutuste poolt teostatud kontrollid ainult osaliselt õiguslikust raamistikust tulenavatele nõetele.

| 4.26. | Komisjon nõustub kontrollikojaga, et haldamise kontrollimine on eeskirjade eiramise vältimiseks esmatähtis. Sellist kontrollimist tuleks tõhustada, eelkõige teatavate programmide puhul, ja komisjon jätkab asjaomaseid jõupingutusi nõuannete, koolituste ja eriauditite kaudu. |
| --- | --- |

4.26.

| 4.27. | Enamuse rakenduskavade puhul täheldas kontrollikoda viivitusi heakskiidetud riikliku auditistrateegia rakendamisel. 2009. aasta kontrolliaruande jaoks ei auditeerinud suurem osa auditeerimisasutusi küllaldast hulka makseid. |
| --- | --- |

4.27.

Enamuse rakenduskavade puhul täheldas kontrollikoda viivitusi heakskiidetud riikliku auditistrateegia rakendamisel. 2009. aasta kontrolliaruande jaoks ei auditeerinud suurem osa auditeerimisasutusi küllaldast hulka makseid.

| 4.28. | Samuti täheldas kontrollikoda suuri erinevusi selles, kuidas süsteemidega seotud auditeid oli 2009. aasta lõpuga tehtud. Mitmed liikmesriigid ei auditeerinud süsteeme enne kulude komisjonile deklareerimist (10). |
| --- | --- |

4.28.

Samuti täheldas kontrollikoda suuri erinevusi selles, kuidas süsteemidega seotud auditeid oli 2009. aasta lõpuga tehtud. Mitmed liikmesriigid ei auditeerinud süsteeme enne kulude komisjonile deklareerimist (10).

| 4.27.–4.28. | Vastavalt õiguslikule raamistikule peavad auditeerimisasutused tegema auditeid toimingute puhul ainult siis, kui kulud on komisjonile deklareeritud auditeerimisaastale eelneva aasta lõpuks. Ainult kahe puhul 16 programmist, mida kontrollikoda auditeeris, olid deklareeritud 2008. aasta kulud. |
| --- | --- |

4.27.–4.28.

| 4.29. | Selle tulemusena vastavad auditeerimisasutused 16 auditeeritud rakenduskavast kahe puhul ainult osaliselt ühele õigusliku raamistiku süsteemide auditeid käsitlevale põhinõudele. |
| --- | --- |

4.29.

Selle tulemusena vastavad auditeerimisasutused 16 auditeeritud rakenduskavast kahe puhul ainult osaliselt ühele õigusliku raamistiku süsteemide auditeid käsitlevale põhinõudele.

| 4.29. | Komisjon märgib, et kontrollikoja hinnangu kohaselt vastavad 16 auditeerimisasutusest 14 täielikult peamistele kontrollitud nõuetele. |
| --- | --- |

4.29.

Tagasimaksete ja finantskorrektsioonidega seotud süsteemid

Liikmesriigid

| 4.30. | Kontrollikoda hindas liikmesriikide erinevate riiklike järelkontrollide käigus leitud vigade käsitlemiseks mõeldud süsteeme ning tagasimaksenõuete ja tühistatud toetuste komisjonile teatamist. Kuues liikmesriigis kontrolliti nelja rakenduskava ja ühte ühenduse algatust (11). |
| --- | --- |

4.30.

Kontrollikoda hindas liikmesriikide erinevate riiklike järelkontrollide käigus leitud vigade käsitlemiseks mõeldud süsteeme ning tagasimaksenõuete ja tühistatud toetuste komisjonile teatamist. Kuues liikmesriigis kontrolliti nelja rakenduskava ja ühte ühenduse algatust (11).

| 4.31. | Nagu aasta varemgi, (12) oli auditeeritud süsteemide kõige puudulikumaks osaks komisjonile finantskorrektsioonidest teatamine (vt
  lisa 4.2 osa 2
  ). Kohati ei olnud infot finantskorrektsioonide kohta komisjonile üldse edastatud, vahel aga ei olnud see usaldusväärne või ei olnud see esitatud vastavalt komisjoni poolt antud juhistele. See tähendab, et neil juhtudel ei ole komisjonil liikmesriikides tehtud tagasimaksenõuete ja tühistatud toetuste kohta usaldusväärset informatsiooni. Ka komisjon täheldas sellealaseid puudusi (13). |
| --- | --- |

4.31.

Nagu aasta varemgi, (12) oli auditeeritud süsteemide kõige puudulikumaks osaks komisjonile finantskorrektsioonidest teatamine (vt
  lisa 4.2 osa 2
  ). Kohati ei olnud infot finantskorrektsioonide kohta komisjonile üldse edastatud, vahel aga ei olnud see usaldusväärne või ei olnud see esitatud vastavalt komisjoni poolt antud juhistele. See tähendab, et neil juhtudel ei ole komisjonil liikmesriikides tehtud tagasimaksenõuete ja tühistatud toetuste kohta usaldusväärset informatsiooni. Ka komisjon täheldas sellealaseid puudusi (13).

| 4.31. | Kuigi teatavatel juhtudel ei ole liikmesriigid korrektsioonidest teatanud täiesti rahuldavalt, on komisjon seisukohal, et komisjonile 2010. aasta esimesel poolel 2009. aasta kohta esitatud andmed on palju korrektsemad. Kogunenud andmed avaldatakse komisjoni lõplikus raamatupidamise aastaaruandes. 2008. aasta tegevuskava raames on komisjon auditeerinud 19 liikmesriigis kontrollikoja süsteemile sarnanevaid liikmesriikide süsteeme, mida kohaldatakse summade tagasivõtmiseks ja tagasinõudmiseks. Ülejäänud liikmesriike auditeeritakse 2010. aastal.

  Ajavahemikul 2007–2013 kohaldatakse IT-süsteemi SFC2007 kaudu tagasinõudmiste aastaaruande esitamise standardmenetlust. Komisjon loodab, et kõnealune aruannete esitamise kord parandab tema käsutuses oleva teabe kvaliteeti. Liikmesriigid peavad eristama riiklikest kontrollidest tulenevaid korrektsioone korrektsioonidest, mis tulenevad ELi audititest. |
| --- | --- |

4.31.

Ajavahemikul 2007–2013 kohaldatakse IT-süsteemi SFC2007 kaudu tagasinõudmiste aastaaruande esitamise standardmenetlust. Komisjon loodab, et kõnealune aruannete esitamise kord parandab tema käsutuses oleva teabe kvaliteeti. Liikmesriigid peavad eristama riiklikest kontrollidest tulenevaid korrektsioone korrektsioonidest, mis tulenevad ELi audititest.

KOMISJONI JUHTKONNA POOLT ESITATUD TEABE USALDUSVÄÄRSUS

| 4.32. | Kontrolikoda hindas regionaalpoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi 2009. aasta tegevusaruandeid ning neis sisalduvaid kinnitavaid avaldusi. |
| --- | --- |

4.32.

Kontrolikoda hindas regionaalpoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi 2009. aasta tegevusaruandeid ning neis sisalduvaid kinnitavaid avaldusi.

| 4.33. | Komisjoni juhtkonna poolt esitatud teabe kontrolli tulemused on kokkuvõtvalt esitatud
  lisas 4.3. |
| --- | --- |

4.33.

Komisjoni juhtkonna poolt esitatud teabe kontrolli tulemused on kokkuvõtvalt esitatud
  lisas 4.3.

| 4.33. | Komisjon kiidab heaks lisas 4.3 ja punktis 1.28 esitatud kontrollikoja hinnangu, mis varasemate aastatega võrreldes kujutab endast edasiminekut. |
| --- | --- |

4.33.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 4.34. | Tuginedes oma audititöö tulemustele järeldab kontrollikoda, et ühtekuuluvuse poliitikavaldkondade rühma 31. detsembril 2009 lõppenud eelarveaasta ette- ja lõppmaksed olid olulisel määral vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

4.34.

Tuginedes oma audititöö tulemustele järeldab kontrollikoda, et ühtekuuluvuse poliitikavaldkondade rühma 31. detsembril 2009 lõppenud eelarveaasta ette- ja lõppmaksed olid olulisel määral vigadest mõjutatud.

| 4.34. | Komisjon märgib, et veamäär on käesoleval aastal märkimisväärselt madalam kui varasematel aastatel ja vigade esinemise sagedus kontrollikoja valimis langeb kolmandat aastat järjest.

  Komisjon on seisukohal, et see kajastab programmiperioodi 2007–2013 kontrollinõuete tõhusust ning selles väljendub mõju, mida avaldab komisjoni 2008. aasta tegevuskava, millega parandatakse struktuurimeetmete järelevalvet. Komisjon jätkab jõupingutusi, et vähendada veelgi veamäära. |
| --- | --- |

4.34.

Komisjon on seisukohal, et see kajastab programmiperioodi 2007–2013 kontrollinõuete tõhusust ning selles väljendub mõju, mida avaldab komisjoni 2008. aasta tegevuskava, millega parandatakse struktuurimeetmete järelevalvet. Komisjon jätkab jõupingutusi, et vähendada veelgi veamäära.

| 4.35. | Vähemalt 30 % leitud vigadest oleksid liikmesriigid pidanud avastama ja parandama juba enne kulude komisjonile sertifitseerimist (vt punkt 4.23). |
| --- | --- |

4.35.

Vähemalt 30 % leitud vigadest oleksid liikmesriigid pidanud avastama ja parandama juba enne kulude komisjonile sertifitseerimist (vt punkt 4.23).

| 4.35. | Komisjon võtab järelmeetmed kõikide juhtumite puhul, kui avastati puudusi juhtimis- ja kontrollisüsteemides, et tagada kõnealuste süsteemide tõhus toimimine.

  Komisjon on seisukohal, et enamiku ülejäänud kontrollikoja avastatud vigade puhul ei olnud riiklikel ametiasutustel piisavalt teavet, et vigu avastada, kui kulud komisjonile deklareeriti. |
| --- | --- |

4.35.

Komisjon on seisukohal, et enamiku ülejäänud kontrollikoja avastatud vigade puhul ei olnud riiklikel ametiasutustel piisavalt teavet, et vigu avastada, kui kulud komisjonile deklareeriti.

| 4.36. | Süsteemide auditite kohta teeb kontrollikoda järgneva kokkuvõtte: |
| --- | --- |

4.36.

Süsteemide auditite kohta teeb kontrollikoda järgneva kokkuvõtte:

4.36.

| a) | 16 auditeeritud rakenduskavast 12 puhul täheldati puuduseid korraldusasutuste ja/või auditeerimisasutuste poolt teostatud süsteemide auditites. Üldiselt vastasid programmiperioodi 2007–2013 järelevalve- ja kontrollisüsteemid vähemalt osaliselt õigusliku raamistiku auditeeritud põhinõuetele (vt punktid 4.25–4.29); |
| --- | --- |

a)

16 auditeeritud rakenduskavast 12 puhul täheldati puuduseid korraldusasutuste ja/või auditeerimisasutuste poolt teostatud süsteemide auditites. Üldiselt vastasid programmiperioodi 2007–2013 järelevalve- ja kontrollisüsteemid vähemalt osaliselt õigusliku raamistiku auditeeritud põhinõuetele (vt punktid 4.25–4.29);

| a) | Komisjon märgib, et kontrollikoja hinnangul vastavad kõik 16 auditeeritud süsteemi kas täielikult või osaliselt nõuetele, ning see on paljulubav tulemus programmiperioodiks 2007–2013.

  Komisjon viitab ka vastustele, mille ta andis punktidele 4.26 ja 4.29. |
| --- | --- |

a)

Komisjon viitab ka vastustele, mille ta andis punktidele 4.26 ja 4.29.

| b) | liikmesriikide programmiperioodi 2000–2006 teadaolevate vigade registreerimiseks ja parandamiseks mõeldud süsteemid olid mõjusad. Tagasimaksenõuetest ja tühistatud toetustest teatamise süsteemid olid osaliselt mõjusad, mis tähendab, et komisjon ei saa liikmesriikidelt alati finantskorrektsioonide kohta usaldusväärset informatsiooni (vt punktid 4.30–4.31). |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide programmiperioodi 2000–2006 teadaolevate vigade registreerimiseks ja parandamiseks mõeldud süsteemid olid mõjusad. Tagasimaksenõuetest ja tühistatud toetustest teatamise süsteemid olid osaliselt mõjusad, mis tähendab, et komisjon ei saa liikmesriikidelt alati finantskorrektsioonide kohta usaldusväärset informatsiooni (vt punktid 4.30–4.31).

| b) | Esitatud andmed täpsemad ja täielikumad tänu komisjoni tehtud jõupingutustele 2008. aasta tegevuskava kohaselt. 2010. aastal viib komisjon lõpule liikmesriikide tagasinõudmissüsteemide kohapealsed auditid ja esitab soovitused liikmesriikide aruannete täiustamiseks.

  Programmiperioodiks 2007–2013 on tõhustatud õigusraamistikku ning nähakse ette teabe standardne esitamine, millega parandatakse komisjoni käsutuses oleva teabe kvaliteeti.


  Komisjon viitab ka vastusele, mille ta andis punktile 4.31. |
| --- | --- |

b)

Programmiperioodiks 2007–2013 on tõhustatud õigusraamistikku ning nähakse ette teabe standardne esitamine, millega parandatakse komisjoni käsutuses oleva teabe kvaliteeti.

Komisjon viitab ka vastusele, mille ta andis punktile 4.31.

| 4.37. | Kontrollikoda soovitab komisjonil: |
| --- | --- |

4.37.

Kontrollikoda soovitab komisjonil:

4.37.

| a) | innustada liikmesriikide ametiasutusi korrektsioonimehhanisme rangelt rakendama juba enne kulude komisjonile sertifitseerimist; |
| --- | --- |

a)

innustada liikmesriikide ametiasutusi korrektsioonimehhanisme rangelt rakendama juba enne kulude komisjonile sertifitseerimist;

| a) | Komisjon viitab 2008. aasta veebruaris vastuvõetud tegevuskava kohaselt võetud meetmetele, et parandada juhtimise kontrollimist ja kulude tõendamist komisjonile. Komisjon kinnitab veel kord soovi julgustada riiklikke ametiasutusi, andes neile nõu, pakkudes koolitust ja juhtnööre ning teostades auditite tulemuste järelkontrolli. |
| --- | --- |

a)

| b) | tagada, et abikõlbmatute kulude asendamisel uute kuludega (toetuste tühistamine) ei osutu ka liikmesriikide poolt deklareeritud uued kulud eeskirjade vastaselt tehtuteks; |
| --- | --- |

b)

tagada, et abikõlbmatute kulude asendamisel uute kuludega (toetuste tühistamine) ei osutu ka liikmesriikide poolt deklareeritud uued kulud eeskirjade vastaselt tehtuteks;

| b) | Komisjon võtab kontrollikoja 2008. aasta aruandes kindlakstehtud riski suhtes järelmeetmed, eelkõige seoses 2000.–2006. aasta programmide lõpetamisega. |
| --- | --- |

b)

| c) | tagada oma järelevalve abil programmiperioodi 2007–2013 järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjus toimimine. |
| --- | --- |

c)

tagada oma järelevalve abil programmiperioodi 2007–2013 järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjus toimimine.

| c) | Komisjon jätkab 2008. aasta tegevuskava raames tehtud jõupingutusi, et parandada liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteeme. Komisjon võtab järelmeetmed seoses kontrollikoja auditite tulemustega ja jätkab liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise kinnitamist, võttes aluseks auditeerimisasutuse iga-aastase järeldusotsuse ja oma auditeerimistegevuse. |
| --- | --- |

c)

| 4.38. | Seoses hanke-eeskirjadega (vt punkt 4.21) soovitab kontrollikoda komisjonil tähelepanelikult jälgida, et ELi hankedirektiive liikmesriikides korrektselt rakendataks. |
| --- | --- |

4.38.

Seoses hanke-eeskirjadega (vt punkt 4.21) soovitab kontrollikoda komisjonil tähelepanelikult jälgida, et ELi hankedirektiive liikmesriikides korrektselt rakendataks.

| 4.38. | Komisjon alustas hiljuti ELi riigihangete õigusraamistiku asjakohasuse ja tõhususe järelhindamist. Hindamisel keskendutakse peamiselt riigihanke menetluste ja eeskirjade kulutõhususe analüüsimisele. Hinnang sisaldab ka liikmesriikide riigihankepoliitika rakendus- ja haldusstruktuuri kirjeldust, sealhulgas ELi õigusakte asjaomases valdkonnas. Hindamise tulemused selguvad 2011. aasta suveks. Komisjoni talitustevaheline töörühm kontrollib kõige tavalisemaid riigihangetega seotud probleeme, mis tekivad ühtekuuluvusprojektide elluviimisel.

  Komisjon korraldab ka edaspidi liikmesriikide ametiasutustele koolitusi riigihanke eeskirjade nõuetekohase kohaldamise teemal. Vajaduse korral kontrollib komisjon ka edaspidi riigihankeid käsitlevate ELi direktiivide kohaldamist, teostades teatavatel juhtudel ise uurimisi või paludes liikmesriikide auditeerimisasutustel teostada neid oma nimel. |
| --- | --- |

4.38.

Komisjon korraldab ka edaspidi liikmesriikide ametiasutustele koolitusi riigihanke eeskirjade nõuetekohase kohaldamise teemal. Vajaduse korral kontrollib komisjon ka edaspidi riigihankeid käsitlevate ELi direktiivide kohaldamist, teostades teatavatel juhtudel ise uurimisi või paludes liikmesriikide auditeerimisasutustel teostada neid oma nimel.

| 4.39. | Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed on esitatud
  lisas 4.4
  . |
| --- | --- |

4.39.

Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed on esitatud
  lisas 4.4
  .

| 4.39. | Vt komisjoni vastuseid lisas 4.4. |
| --- | --- |

4.39.

---

(1)  Programmiperioodi 2000–2006 abikõlblikkuse periood lõppes algselt 31. detsembril 2008. Majanduse elavdamise kava raames pikendati perioodi aga kõigis komisjonilt pikendamist taotlenud liikmesriikides 30. juunini 2009.

(2)  Rakenduskavas määratletakse rahastatavad piirkondlikud prioriteedid.

(3)  Vt nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25) ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1828/2006 (ELT L 371, 27.12.2006, lk 1).

(4)  2009. aasta kontrolliaruanne (pidi olema esitatud 2009. aasta lõpuks) hõlmab ajavahemikus juulist 2008 kuni juunini 2009 tehtud auditite tulemusi. See koosneb süsteemide audititest ning ajavahemikus jaanuarist 2007 kuni detsembrini 2008 komisjonile deklareeritud kulude audititest.

(5)  Vt eelkõige nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/06 artikkel 62.

(6)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 39 lõige 2 (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1); määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklid 91 ja 92.

(7)  Vt 2008. aasta aastaaruande punktid 6.19 ja 6.33.

(8)  Vt
  lisa 4.1.
  2008. ja 2007. aastal olid need arvud vastavalt 43 % ning 54 %.

(9)  Veamäärad on arvutatud 2009. aasta vahe- ja lõppmaksetest (23 miljardit eurot) koosneva statistiliselt esindusliku valimi põhjal saavutatava kindluse määraga 95 % (vt
  tabel 4.1
  ). 2009. aastal hindab kontrollikoda, et vähemalt 3 % ühtekuuluvuse valdkonnas liikmesriikide poolt komisjonile sertifitseeritud kuludest ei oleks tohtinud välja maksta. Vastav veamäär 2008. aastal (2008. aasta aastaaruande punkt 6.17) ning 2007. aastal (2007. aasta aastaaruande punkt 6.27) oli 11 %.

(10)  Enamiku auditeeritud rakenduskavade puhul olid esimesed kulud komisjonile sertifitseeritud alles 2009. aasta teises pooles.

(11)  Kontrollikoda ei hinnanud, kas liikmesriikide tegevus vigade avastamisel oli mõjus.

(12)  Vt 2008. aasta aastaaruande punkt 6.30.

(13)  KOM(2010) 52, punkt 1.6.

(14)  Halduskulude auditit käsitletakse 9. peatükis.

(15)  ERF-i, ESF-i ja ühtekuuluvusfondi tegevuskuludest oli 25,4 miljardit eurot (71 %) seotud perioodiga 2007–2013 ja 8,4 miljardit eurot (24 %) perioodiga 2000–2006. Perioodi 2007–2013 tegevuskuludest moodustasid ettemaksed 11,3 miljardit eurot (44 %).

LISA 4.1

TEHINGUTE KONTROLLI TULEMUSED

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| ESF | ERF | ÜF | Kokku |
| VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR |
| Tehingute arv kokku (nendest): | 44 | 118 | 18 | 180 | 170 | 180 |
| | Eelfinantseerimine | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Vahe-/lõppmaksed | 44 | 118 | 18 | 180 | 170 | 180 |
| KONTROLLI TULEMUSED |
| (protsent ja tehingute arv) |
| Vigadest mõjutamata tehingud | 75 % | {33} | 60 % | {71} | 67 % | {12} | 64 % | {116} | 57 % | 46 % |
| Vigadest mõjutatud tehingud | 25 % | {11} | 40 % | {47} | 33 % | {6} | 36 % | {64} | 43 % | 54 % |
| VIGADEST MÕJUTATUD TEHINGUTE ANALÜÜS |
| (protsent ja tehingute arv) |
| Vigadest mõjutatud tehingute analüüs kulude tüübi kaupa |
| Mittekvantifitseeritavad vead | 0 % | {0} | 62 % | {29} | 83 % | {5} | 53 % | {34} | 38 % | 35 % |
| Kvantifitseeritavad vead | 100 % | {11} | 38 % | {18} | 17 % | {1} | 47 % | {30} | 62 % | 65 % |
| nendest: | Abikõlblikkusvead | 64 % | {7} | 89 % | {16} | 100 % | {1} | 80 % | {24} | 91 % | 79 % |
| Tõendamisvead | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | 13 % |
| Täpsusvead | 36 % | {4} | 11 % | {2} | 0 % | {0} | 20 % | {6} | 9 % | 8 % |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| Kõige tõenäolisem veamäär jääb vahemikku: |
| < 2 % | | | |
| 2 % – 5 % | | | |
| > 5 % | X | X | X |
| Selgitus: veamäärad on arvutatud 2009. aasta vahe- ja lõppmaksetest (23 miljardit eurot) koostatud statistiliselt esindusliku valimi põhjal, kindluse määraga 95 %. |

2009

2008

2007

ESF

ERF

ÜF

Kokku

VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR

Tehingute arv kokku (nendest):

44

118

18

180

170

180

Eelfinantseerimine

0

0

0

0

0

0

Vahe-/lõppmaksed

44

118

18

180

170

180

KONTROLLI TULEMUSED

(protsent ja tehingute arv)

Vigadest mõjutamata tehingud

75 %

{33}

60 %

{71}

67 %

{12}

64 %

{116}

57 %

46 %

Vigadest mõjutatud tehingud

25 %

{11}

40 %

{47}

33 %

{6}

36 %

{64}

43 %

54 %

VIGADEST MÕJUTATUD TEHINGUTE ANALÜÜS

(protsent ja tehingute arv)

Vigadest mõjutatud tehingute analüüs kulude tüübi kaupa

Mittekvantifitseeritavad vead

0 %

{0}

62 %

{29}

83 %

{5}

53 %

{34}

38 %

35 %

Kvantifitseeritavad vead

100 %

{11}

38 %

{18}

17 %

{1}

47 %

{30}

62 %

65 %

nendest:

Abikõlblikkusvead

64 %

{7}

89 %

{16}

100 %

{1}

80 %

{24}

91 %

79 %

Tõendamisvead

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

13 %

Täpsusvead

36 %

{4}

11 %

{2}

0 %

{0}

20 %

{6}

9 %

8 %

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Kõige tõenäolisem veamäär jääb vahemikku:

< 2 %

2 % – 5 %

> 5 %

X

X

X

Selgitus: veamäärad on arvutatud 2009. aasta vahe- ja lõppmaksetest (23 miljardit eurot) koostatud statistiliselt esindusliku valimi põhjal, kindluse määraga 95 %.

LISA 4.2

ÜHTEKUULUVUSVALDKONNA SÜSTEEMIDE KONTROLLI TULEMUSED

(1)   Programmiperiood 2007–2013 – Tehingute korrektsusega seotud süsteemid liikmesriigi tasandil

| | Korraldusasutus ja rakendusasutus (1) | Sertifitseerimisasutus (2) | Auditeeriv asutus (3) |
| --- | --- | --- | --- |
| ESF – Portugal – Assoorid Pro-Emprego | | | |
| ESF – Taani – Rohkem ja paremaid töökohti | | | |
| ERF – Ungari – Majanduslik areng | | | |
| ERF – Kreeka – Konkurentsivõime ja ettevõtlus | | | |
| ERF – Saksamaa – Saksi-Anhalti liidumaa lähenemine | | | |
| ERF – Saksamaa – Lüneburger Heide | | | |
| ERF – Eesti – Majanduskeskkonna arendamine | | | |
| ESF – Poola – Inimkapital | | | |
| ESF – Portugal – Inimpotentsiaal | | | |
| ERF – Rootsi – Mellersta Norland | | | |
| ERF – Prantsusmaa – Pays de la Loire | | | |
| ESF – Prantsusmaa – Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive | | | |
| ERF – Leedu – Majanduskasv | | | |
| ÜF – Ungari – Keskkond ja energia | | | |
| ERF – INTERREG Ühendkuningriik / Iirimaa | | | |
| ERF – Hispaania – Castilla-La Mancha | | | |
| Selgitus | Vastab nõudmistele |
| | Vastab osaliselt nõudmistele |
| | Ei vasta nõudmistele |
| E/K | Ei kohaldata: ei kohaldata või ei hinnata |

Korraldusasutus ja rakendusasutus (1)

Sertifitseerimisasutus (2)

Auditeeriv asutus (3)

ESF – Portugal – Assoorid Pro-Emprego

ESF – Taani – Rohkem ja paremaid töökohti

ERF – Ungari – Majanduslik areng

ERF – Kreeka – Konkurentsivõime ja ettevõtlus

ERF – Saksamaa – Saksi-Anhalti liidumaa lähenemine

ERF – Saksamaa – Lüneburger Heide

ERF – Eesti – Majanduskeskkonna arendamine

ESF – Poola – Inimkapital

ESF – Portugal – Inimpotentsiaal

ERF – Rootsi – Mellersta Norland

ERF – Prantsusmaa – Pays de la Loire

ESF – Prantsusmaa – Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive

ERF – Leedu – Majanduskasv

ÜF – Ungari – Keskkond ja energia

ERF – INTERREG Ühendkuningriik / Iirimaa

ERF – Hispaania – Castilla-La Mancha

Selgitus

Vastab nõudmistele

Vastab osaliselt nõudmistele

Ei vasta nõudmistele

E/K

Ei kohaldata: ei kohaldata või ei hinnata

Kontrollitud põhinõuded

(2)   Programmiperiood 2000–2006 – Tagasimaksete ja finantskorrektsioonidega seotud süsteemid liikmesriikide tasandil

| | Vigade registreerimine | Vigade parandamine | Korrektsioonide registreerimine | Komisjonile korrektsioonidest teatamine | OLAFile eeskirjade eiramistest teatamine |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ERF – Kreeka – Maanteetelg | | | | | |
| ERF – Hispaania – Infoühiskond | | | | | |
| ERF – Luksemburg – 2. eesmärk | | | | | |
| ERF – INTERREG Saksamaa / Tšehhi Vabariik – Saksamaa süsteem | | | | | |
| ERF – INTERREG Saksamaa / Tšehhi Vabariik – Tšehhi Vabariigi süsteem | | | | | |
| ERF – Poola – Konkurentsivõime parandamine | | | | | |
| Selgitus | Mõjus |
| | Osaliselt mõjus |
| | Ei ole mõjus |
| E/K | Ei kohaldata: ei kohaldata või ei hinnata |

Vigade registreerimine

Vigade parandamine

Korrektsioonide registreerimine

Komisjonile korrektsioonidest teatamine

OLAFile eeskirjade eiramistest teatamine

ERF – Kreeka – Maanteetelg

ERF – Hispaania – Infoühiskond

ERF – Luksemburg – 2. eesmärk

ERF – INTERREG Saksamaa / Tšehhi Vabariik – Saksamaa süsteem

ERF – INTERREG Saksamaa / Tšehhi Vabariik – Tšehhi Vabariigi süsteem

ERF – Poola – Konkurentsivõime parandamine

Selgitus

Mõjus

Osaliselt mõjus

Ei ole mõjus

E/K

Ei kohaldata: ei kohaldata või ei hinnata

---

(1)  Halduskontrollid

(2)  Usaldusväärne ja hästi põhjendatud sertifitseerimine

(3)  Nõuetekohane süsteemide audit

LISA 4.3

KOMISJONI JUHTKONNA POOLT ÜHTEKUULUVUSE VALDKONNA KOHTA ESITATUD TEABE KONTROLLI TULEMUSED

| Peamised peadirektoraadid | Peadirektori avalduse sisu (1) | Esitatud reservatsioonid | Kontrollikoja tähelepanekud | Üldhinnang usaldusväärsusele |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| REGIO | Reservatsioonideta | 2009. aastal mõjutasid reservatsioonid 138 rakenduskava, võrreldes 99 rakenduskavaga 2007. aastal ja 185 kavaga 2007. aastal.
  Peadirektoraadid hindasid nende reservatsioonide mõju 183,7 miljonile eurole (2008. aastal 201 miljonit ning 2007. aastal 726 miljonit).
  Regionaalpoliitika peadirektoraadi (REGIO) reservatsioonide suuruseks hinnati programmiperioodil 2000–2006 31,4 miljonit eurot (0,44 % vahe- ja lõppmaksetest) ja programmiperioodil 2007–2013 65,2 miljonit eurot (0,69 % vahemaksetest).
  Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi (EMPL) reservatsioonide suuruseks hinnati programmiperioodil 2000–2006 11,9 miljonit eurot (0,77 % vahe- ja lõppmaksetest) ja programmiperioodil 2007–2013 75,2 miljonit eurot (1,77 % vahemaksetest). | Kontrollikoja hinnangul on ühtekuuluvuse valdkonna peadirektorite avaldused ja aasta tegevusaruanded koostatud vastavalt komisjoni suunistele.
  Kontrollikoda märgib, et regionaalpoliitika peadirektoraat (REGIO) ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat (EMPL) esitasid kvantifitseeritavad reservatsioonid mõlema programmiperioodi kohta. Ühtekuuluvuse valdkonna kohta tehtud reservatsioonide suurus on varasematest aastatest paremini kooskõlas kontrollikoja auditi tulemustega. | A |
| EMPL | Reservatsioonideta |
| A: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |

Peamised peadirektoraadid

Peadirektori avalduse sisu (1)

Esitatud reservatsioonid

Kontrollikoja tähelepanekud

Üldhinnang usaldusväärsusele

REGIO

Reservatsioonideta

2009. aastal mõjutasid reservatsioonid 138 rakenduskava, võrreldes 99 rakenduskavaga 2007. aastal ja 185 kavaga 2007. aastal.

Peadirektoraadid hindasid nende reservatsioonide mõju 183,7 miljonile eurole (2008. aastal 201 miljonit ning 2007. aastal 726 miljonit).

Regionaalpoliitika peadirektoraadi (REGIO) reservatsioonide suuruseks hinnati programmiperioodil 2000–2006 31,4 miljonit eurot (0,44 % vahe- ja lõppmaksetest) ja programmiperioodil 2007–2013 65,2 miljonit eurot (0,69 % vahemaksetest).

Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi (EMPL) reservatsioonide suuruseks hinnati programmiperioodil 2000–2006 11,9 miljonit eurot (0,77 % vahe- ja lõppmaksetest) ja programmiperioodil 2007–2013 75,2 miljonit eurot (1,77 % vahemaksetest).

Kontrollikoja hinnangul on ühtekuuluvuse valdkonna peadirektorite avaldused ja aasta tegevusaruanded koostatud vastavalt komisjoni suunistele.

Kontrollikoda märgib, et regionaalpoliitika peadirektoraat (REGIO) ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat (EMPL) esitasid kvantifitseeritavad reservatsioonid mõlema programmiperioodi kohta. Ühtekuuluvuse valdkonna kohta tehtud reservatsioonide suurus on varasematest aastatest paremini kooskõlas kontrollikoja auditi tulemustega.

A

EMPL

Reservatsioonideta

A:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

---

(1)  Peadirektor kinnitab oma avalduses, et tema hinnangul annavad kehtestatud kontrollimenetlused vajaliku kindluse tehingute korrektsuse kohta.

| A: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

A:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

LISA 4.4

KONTROLLIKOJA ÜHTEKUULUVUSE VALDKONDA PUUDUTAVATE VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Kontrollikoja tähelepanek | Võetud meetmed | Kontrollikoja analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   2006., 2007. ja 2008. aasta kinnitav avaldus: komisjoni võetud meetmed seoses kontrollikoja tähelepanekutega |
| Kontrollikoja kolme viimase aasta auditite käigus avastati mitmetes valimisse langenud rakenduskavades ja projektides puudusi süsteemides ja vigu väljamaksetaotlustes.
  Kõik leiud on seotud programmiperioodiga 2000–2006. | Komisjon võttis kontrollikoja auditite tulemuste põhjal meetmeid.
  Kontrollikoja auditite tulemuste põhjal tegi komisjon finantskorrektsioone 191,6 miljoni euro, 80 miljoni euro ja 0,2 miljoni euro suuruses summas. | Eelarveaasta 2006 kohta tehtud auditi põhjal võttis komisjon vastavalt oma eeskirjadele ja menetlustele parandusmeetmeid kõigil kontrollitud juhtudel, eelarveaasta 2007 kaks juhtu on veel kaalumisel.
  Kontrollikoja eelarveaasta 2008 kohta tehtud auditi põhjal võetavad meetmed on veel töös. | Komisjon kiidab heaks kontrollikoja positiivse hinnangu 2006., 2007. ja 2008. aasta auditite tulemuste järelmeetmetele ja komisjoni 2009. aastal tehtud toimingute audititele, mille puhul kasutati kontrollikoja meetoditega sarnaseid meetodeid.


  See tuleneb komisjoni 2008. aasta veebruari tegevuskavast, millega tõhustatakse komisjoni järelevalveülesandeid. |
| 2.   Komisjoni tegevus komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks koostöös liikmesriikidega hallatavas ühtekuuluvuse valdkonnas |
| Kontrollikoja hinnangul ei olnud liikmesriikide kontrollisüsteemid mõjusad või olid need osaliselt mõjusad; ning komisjonipoolne järelevalve ei olnud liikmesriikide tasandil vigade ärahoidmisel mõjus. | Viimastel aastatel on komisjon tugevdanud oma järelevalverolli, neid samme on kirjeldatud dokumendis „Komisjoni tegevuskava komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete ühisel juhtimisel” (1).
  2008. aasta lõpus teatati, et 37 meetmest on rakendanud 28. Ülejäänud 9 meedet on hõlmatud komisjoni struktuurifondide ühises auditistrateegias (2).
  Lisaks võttis komisjon 2008. aastal vastu lihtsustatud abikõlblikkuseeskirjad programmiperioodi 2007–2013 selliste kulude jaoks nagu riiklike abikõlblikkuseeskirjade kasutamine, ühekordsed maksed, ühikukulude astmestikud ja kindlasummaliste maksete põhjal arvutatavad kaudsed kulud. | Komisjoni 2009. aasta tegevuse audit


  Komisjoni audititegevuse eesmärk 2009. aastal oli muu hulgas liikmesriikide tehtud tehingute statistiliselt esindusliku valimi auditeerimine (kasutati kontrollikoja omaga sarnast kindluse tagamise mudelit), hinnates programmiperioodi 2007–2013 komisjonile deklareeritud sertifitseeritud kulude seaduslikkust ja korrektsust.
  Komison analüüsis komisjoni auditi lähenemisviisi ja auditite tööpaberite valimit. Kontrollikoja hinnangul on komisjoni poolt kasutatav metoodika üldiselt asjakohane.
  Nagu komisjon märkis, peab auditeeritud populatsiooni iseärasustest tulenevalt olema auditite tulemuste interpreteerimisel ettevaatlik.


  Abikõlblikkuseeskirjade lihtsustamine


  Komisjoni poolt vastu võetud riiklike abikõlblikkuseeskirjade lihtsustamise võimaluse eesmärk on eelkõige aidata lõplikke abisaajaid personalikulude ja kaudsete kulude deklareerimisel.
  2009. aastal oli see võimalus vaid ESFi raames. 2009. aasta lõpuks oli 27 liikmesriigist 22 lihtustamist erineval viisil rakendanud. Nende lihtsustamiste mõjusust saab hinnata alles tulevatel aastatel. | Komisjon märgib oma tegevuskava mõjuhinnangus (KOM (2010) 52), et tema poolt 2009. aastal teostatud auditite tulemused viitavad sellele, et programmiperioodi 2007–2013 õigusliku raamistiku karmimad kontrollinõuded ja komisjoni võetud ennetavad meetmed on hakanud tulemusi andma. |

Kontrollikoja tähelepanek

Võetud meetmed

Kontrollikoja analüüs

Komisjoni vastus

1.   2006., 2007. ja 2008. aasta kinnitav avaldus: komisjoni võetud meetmed seoses kontrollikoja tähelepanekutega

Kontrollikoja kolme viimase aasta auditite käigus avastati mitmetes valimisse langenud rakenduskavades ja projektides puudusi süsteemides ja vigu väljamaksetaotlustes.

Kõik leiud on seotud programmiperioodiga 2000–2006.

Komisjon võttis kontrollikoja auditite tulemuste põhjal meetmeid.

Kontrollikoja auditite tulemuste põhjal tegi komisjon finantskorrektsioone 191,6 miljoni euro, 80 miljoni euro ja 0,2 miljoni euro suuruses summas.

Eelarveaasta 2006 kohta tehtud auditi põhjal võttis komisjon vastavalt oma eeskirjadele ja menetlustele parandusmeetmeid kõigil kontrollitud juhtudel, eelarveaasta 2007 kaks juhtu on veel kaalumisel.

Kontrollikoja eelarveaasta 2008 kohta tehtud auditi põhjal võetavad meetmed on veel töös.

Komisjon kiidab heaks kontrollikoja positiivse hinnangu 2006., 2007. ja 2008. aasta auditite tulemuste järelmeetmetele ja komisjoni 2009. aastal tehtud toimingute audititele, mille puhul kasutati kontrollikoja meetoditega sarnaseid meetodeid.

See tuleneb komisjoni 2008. aasta veebruari tegevuskavast, millega tõhustatakse komisjoni järelevalveülesandeid.

2.   Komisjoni tegevus komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks koostöös liikmesriikidega hallatavas ühtekuuluvuse valdkonnas

Kontrollikoja hinnangul ei olnud liikmesriikide kontrollisüsteemid mõjusad või olid need osaliselt mõjusad; ning komisjonipoolne järelevalve ei olnud liikmesriikide tasandil vigade ärahoidmisel mõjus.

Viimastel aastatel on komisjon tugevdanud oma järelevalverolli, neid samme on kirjeldatud dokumendis „Komisjoni tegevuskava komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete ühisel juhtimisel” (1).

2008. aasta lõpus teatati, et 37 meetmest on rakendanud 28. Ülejäänud 9 meedet on hõlmatud komisjoni struktuurifondide ühises auditistrateegias (2).

Lisaks võttis komisjon 2008. aastal vastu lihtsustatud abikõlblikkuseeskirjad programmiperioodi 2007–2013 selliste kulude jaoks nagu riiklike abikõlblikkuseeskirjade kasutamine, ühekordsed maksed, ühikukulude astmestikud ja kindlasummaliste maksete põhjal arvutatavad kaudsed kulud.

Komisjoni 2009. aasta tegevuse audit

Komisjoni audititegevuse eesmärk 2009. aastal oli muu hulgas liikmesriikide tehtud tehingute statistiliselt esindusliku valimi auditeerimine (kasutati kontrollikoja omaga sarnast kindluse tagamise mudelit), hinnates programmiperioodi 2007–2013 komisjonile deklareeritud sertifitseeritud kulude seaduslikkust ja korrektsust.

Komison analüüsis komisjoni auditi lähenemisviisi ja auditite tööpaberite valimit. Kontrollikoja hinnangul on komisjoni poolt kasutatav metoodika üldiselt asjakohane.

Nagu komisjon märkis, peab auditeeritud populatsiooni iseärasustest tulenevalt olema auditite tulemuste interpreteerimisel ettevaatlik.

Abikõlblikkuseeskirjade lihtsustamine

Komisjoni poolt vastu võetud riiklike abikõlblikkuseeskirjade lihtsustamise võimaluse eesmärk on eelkõige aidata lõplikke abisaajaid personalikulude ja kaudsete kulude deklareerimisel.

2009. aastal oli see võimalus vaid ESFi raames. 2009. aasta lõpuks oli 27 liikmesriigist 22 lihtustamist erineval viisil rakendanud. Nende lihtsustamiste mõjusust saab hinnata alles tulevatel aastatel.

Komisjon märgib oma tegevuskava mõjuhinnangus (KOM (2010) 52), et tema poolt 2009. aastal teostatud auditite tulemused viitavad sellele, et programmiperioodi 2007–2013 õigusliku raamistiku karmimad kontrollinõuded ja komisjoni võetud ennetavad meetmed on hakanud tulemusi andma.

---

(1)  KOM(2008) 97, vastu võetud 19. veebruaril 2008 ning lõplik rakendusaruanne KOM(2009) 42/3.

(2)  Vt regionaalarengu, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste, merendus- ja kalandusasjade ning põllumajanduse ja maaelu arendamise peadirektoraadid, „Struktuurifondide ühine auditistrateegia 2009–2011”, aprill 2009, esimene versioon K(2004) 3115 ja sellest ajast peale iga-aastaselt uuendatud.

---

5. PEATÜKK

Teadusuuringud, energeetika ja transport

SISUKORD

Sissejuhatus

Poliitikavaldkondade rühma eriomadused

Poliitikaeesmärgid

Poliitikavahendid

Maksete korrektsusega seotud riskid

Auditi lähenemisviis ja ulatus

Maksete korrektsus

Süsteemide mõjusus

Tehingute korrektsusega seotud süsteemid

Kuluaruannete dokumentide eelkontrollid

Kuuenda raamprogrammi kuluaruannete kontrollitõendid

Seitsmenda raamprogrammiga seonduvate abisaajate kuluarvestuse metoodika eelkontroll

Komisjoni järelauditite strateegia

Tagasimaksenõuete ja finantskorrektsioonidega seotud süsteemid

Komisjoni juhtkonna poolt esitatud teabe usaldusväärsus

Kokkuvõte ja soovitused

ELi ühisettevõtted

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 5.1. | Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja erihinnang teadusuuringuid, energeetikat ja transporti käsitleva poliitikavaldkondade rühma kohta, mis hõlmab järgmisi poliitikavaldkondi: 06 – energeetika ja transport; 08 – teadusuuringud; 09 – infoühiskond ja meedia ja 10 – otsene teadustegevus. Üksikasjalik teave hõlmatud tegevuse, aasta kulutuste ja haldamise viisi kohta on esitatud
  tabelis 5.1. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

5.1.

Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja erihinnang teadusuuringuid, energeetikat ja transporti käsitleva poliitikavaldkondade rühma kohta, mis hõlmab järgmisi poliitikavaldkondi: 06 – energeetika ja transport; 08 – teadusuuringud; 09 – infoühiskond ja meedia ja 10 – otsene teadustegevus. Üksikasjalik teave hõlmatud tegevuse, aasta kulutuste ja haldamise viisi kohta on esitatud
  tabelis 5.1.

Tabel 5.1 –   Teadusuuringuid, energeetikat ja transport – põhiteave

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Eelarvejaotis | Poliitikavaldkond | Kirjeldus | 2009. a maksed | Eelarve haldamise viis |
| 6 | Energeetika ja transport | Halduskulud (18) | 143 | Otsene tsentraliseeritud |
| Sisemaa-, õhu- ja meretransport | 875 | Otsene tsentraliseeritud |
| Üleeuroopalised võrgud | 839 | Otsene tsentraliseeritud |
| Tavapärane ja taastuvenergia | 67 | Otsene tsentraliseeritud |
| Tuumaenergia | 129 | Otsene tsentraliseeritud/Kaudne tsentraliseeritud/Detsentraliseeritud ja ühine |
| Energia- ja transpordialased teadusuuringud (seitsmes raamprogramm) | 131 | Otsene tsentraliseeritud |
| Eelmiste raamprogrammide lõpetamine (viies ja kuues raamprogramm) | 68 | Otsene tsentraliseeritud |
| Energia- ja transpordikasutajate turvalisus ja kaitse | 1 | Otsene tsentraliseeritud |
| | 2 253 | |
| 8 | Teadusuuringud | Halduskulud (18) | 300 | Otsene tsentraliseeritud |
| Seitsmes raamprogramm | 2 817 | Otsene tsentraliseeritud |
| Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) | 267 | Kaudne tsentraliseeritud |
| Eelmiste raamprogrammide lõpetamine (viies ja kuues raamprogramm) | 1 388 | Otsene tsentraliseeritud |
| ESTÜ - Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut | 54 | Otsene tsentraliseeritud |
| | 4 826 | |
| 9 | Infoühiskond ja meedia | Halduskulud (18) | 134 | Otsene tsentraliseeritud |
| Seitsmes raamprogramm | 698 | Otsene tsentraliseeritud |
| Eelmiste raamprogrammide lõpetamine | 314 | Otsene tsentraliseeritud |
| Meedia | 105 | Otsene tsentraliseeritud |
| Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm ja muu | 124 | Otsene tsentraliseeritud |
| | 1 375 | |
| 10 | Otsene teadustegevus | Personali- ja jooksvad kulud ning investeeringud | 321 | Otsene tsentraliseeritud |
| Seitsmes raamprogramm | 40 | Otsene tsentraliseeritud |
| Tuumaenergia alaste meetmetega seotud varasemad kohustused | 19 | Otsene tsentraliseeritud |
| Eelmiste raamprogrammide lõpetamine (viies ja kuues raamprogramm) | 30 | Otsene tsentraliseeritud |
| | 410 | |
| Halduskulud kokku (18) | 898 | |
| Raamprogrammid kokku | 5 486 | |
| Üleeuroopalised võrgud kokku | 839 | |
| Muud kokku | 1 641 | |
| Tegevuskulud kokku (nendest): | 7 966 | |
| — ettemaksed
   (19) | 4 543 | |
| — vahe-/lõppmaksed
   (20) | 3 423 | |
| Aasta maksed kokku | 8 864 | |
| Aasta kulukohustused kokku | 11 876 | |
| Allikas: Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruanne 2009. |

(miljonit eurot)

Eelarvejaotis

Poliitikavaldkond

Kirjeldus

2009. a maksed

Eelarve haldamise viis

6

Energeetika ja transport

Halduskulud (18)

143

Otsene tsentraliseeritud

Sisemaa-, õhu- ja meretransport

875

Otsene tsentraliseeritud

Üleeuroopalised võrgud

839

Otsene tsentraliseeritud

Tavapärane ja taastuvenergia

67

Otsene tsentraliseeritud

Tuumaenergia

129

Otsene tsentraliseeritud/Kaudne tsentraliseeritud/Detsentraliseeritud ja ühine

Energia- ja transpordialased teadusuuringud (seitsmes raamprogramm)

131

Otsene tsentraliseeritud

Eelmiste raamprogrammide lõpetamine (viies ja kuues raamprogramm)

68

Otsene tsentraliseeritud

Energia- ja transpordikasutajate turvalisus ja kaitse

1

Otsene tsentraliseeritud

2 253

8

Teadusuuringud

Halduskulud (18)

300

Otsene tsentraliseeritud

Seitsmes raamprogramm

2 817

Otsene tsentraliseeritud

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)

267

Kaudne tsentraliseeritud

Eelmiste raamprogrammide lõpetamine (viies ja kuues raamprogramm)

1 388

Otsene tsentraliseeritud

ESTÜ - Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

54

Otsene tsentraliseeritud

4 826

9

Infoühiskond ja meedia

Halduskulud (18)

134

Otsene tsentraliseeritud

Seitsmes raamprogramm

698

Otsene tsentraliseeritud

Eelmiste raamprogrammide lõpetamine

314

Otsene tsentraliseeritud

Meedia

105

Otsene tsentraliseeritud

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm ja muu

124

Otsene tsentraliseeritud

1 375

10

Otsene teadustegevus

Personali- ja jooksvad kulud ning investeeringud

321

Otsene tsentraliseeritud

Seitsmes raamprogramm

40

Otsene tsentraliseeritud

Tuumaenergia alaste meetmetega seotud varasemad kohustused

19

Otsene tsentraliseeritud

Eelmiste raamprogrammide lõpetamine (viies ja kuues raamprogramm)

30

Otsene tsentraliseeritud

410

Halduskulud kokku (18)

898

Raamprogrammid kokku

5 486

Üleeuroopalised võrgud kokku

839

Muud kokku

1 641

Tegevuskulud kokku (nendest):

7 966

— ettemaksed
   (19)

4 543

— vahe-/lõppmaksed
   (20)

3 423

Aasta maksed kokku

8 864

Aasta kulukohustused kokku

11 876

Allikas: Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruanne 2009.

Poliitikavaldkondade rühma eriomadused

Poliitikaeesmärgid

| 5.2. | Energeetika ja transpordi tegevuspõhimõtete eesmärk on kindlustada Euroopa kodanikele ja ettevõtjatele konkurentsivõimelised energeetika- ja transpordisüsteemid, muuta energia tootmine ja tarbimine säästvamaks, luua tingimused energiavarustuse kindluse tagamiseks ja transporditeenuste osutamiseks ELis, parandada transpordi ja energeetika ohutust ning kavandada liidu konkurentsivõimelise, säästva, turvalise ja ohutu transpordi ja energeetika poliitika rahvusvahelises kontekstis. |
| --- | --- |

5.2.

Energeetika ja transpordi tegevuspõhimõtete eesmärk on kindlustada Euroopa kodanikele ja ettevõtjatele konkurentsivõimelised energeetika- ja transpordisüsteemid, muuta energia tootmine ja tarbimine säästvamaks, luua tingimused energiavarustuse kindluse tagamiseks ja transporditeenuste osutamiseks ELis, parandada transpordi ja energeetika ohutust ning kavandada liidu konkurentsivõimelise, säästva, turvalise ja ohutu transpordi ja energeetika poliitika rahvusvahelises kontekstis.

| 5.3. | Teadusuuringute poliitika eesmärgiks on ELi konkurentsivõime parandamine teadustegevusse suunatud investeeringute suurendamise ja teadmistepõhisesse majandusse ülemineku abil. Poliitikaga püütakse samuti arendada Euroopa teadusruumi teaduslikku ja tehnilist baasi, parandada Euroopas tehtava teadustöö taset, suurendada Euroopa teadusruumi avatust ja atraktiivsust ning maksimeerida rahvusvahelisest koostööst saadav kasu. |
| --- | --- |

5.3.

Teadusuuringute poliitika eesmärgiks on ELi konkurentsivõime parandamine teadustegevusse suunatud investeeringute suurendamise ja teadmistepõhisesse majandusse ülemineku abil. Poliitikaga püütakse samuti arendada Euroopa teadusruumi teaduslikku ja tehnilist baasi, parandada Euroopas tehtava teadustöö taset, suurendada Euroopa teadusruumi avatust ja atraktiivsust ning maksimeerida rahvusvahelisest koostööst saadav kasu.

| 5.4. | Infoühiskonna- ja meediapoliitika eesmärkideks on infoühiskonna ja meediateenuste jaoks ühtse uuendusliku ja konkurentsivõimelise piirkonna loomine, millega kaasneb edasine üleminek tuleviku võrkudele ja internetile. Poliitika eesmärk on suurendada ELi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teadusuuringute investeeringute ja nende ärakasutamise mahtu ja mõjusust ning vähendada digitaalmajanduse ühisturu praegust killustatust. Poliitika püüdleb ka ühtse Euroopa infoühiskonna poole, millega kaasneksid säästev majanduskasv, uued töökohad, kvaliteetsemad avalikud teenused ja parem elukvaliteet. |
| --- | --- |

5.4.

Infoühiskonna- ja meediapoliitika eesmärkideks on infoühiskonna ja meediateenuste jaoks ühtse uuendusliku ja konkurentsivõimelise piirkonna loomine, millega kaasneb edasine üleminek tuleviku võrkudele ja internetile. Poliitika eesmärk on suurendada ELi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teadusuuringute investeeringute ja nende ärakasutamise mahtu ja mõjusust ning vähendada digitaalmajanduse ühisturu praegust killustatust. Poliitika püüdleb ka ühtse Euroopa infoühiskonna poole, millega kaasneksid säästev majanduskasv, uued töökohad, kvaliteetsemad avalikud teenused ja parem elukvaliteet.

| 5.5. | Otseseks teadustegevuseks ette nähtud kulutuste kaudu rahastatakse Teadusuuringute Ühiskeskuse (komisjoni peadirektoraat) teadusuuringuid ja sellega seonduvat tegevust. Teadusuuringute Ühiskeskuse eesmärk on pakkuda kliendikeskset teaduslik-tehnilist tuge ELi poliitikate väljatöötamiseks, arendamiseks, rakendamiseks ja järelevalveks. Keskus tegeleb ka tuumarajatiste tegevuse lõpetamise ja jäätmehoolduse pikaajalise programmiga. |
| --- | --- |

5.5.

Otseseks teadustegevuseks ette nähtud kulutuste kaudu rahastatakse Teadusuuringute Ühiskeskuse (komisjoni peadirektoraat) teadusuuringuid ja sellega seonduvat tegevust. Teadusuuringute Ühiskeskuse eesmärk on pakkuda kliendikeskset teaduslik-tehnilist tuge ELi poliitikate väljatöötamiseks, arendamiseks, rakendamiseks ja järelevalveks. Keskus tegeleb ka tuumarajatiste tegevuse lõpetamise ja jäätmehoolduse pikaajalise programmiga.

Poliitikavahendid

| 5.6. | Suuremat osa selle poliitikavaldkondade rühma kulutustest haldab komisjon otseselt ja tsentraliseeritult. Üha enam kulutusi haldavad ametid ja ühisettevõtted (kaudne tsentraliseeritud haldus). Tuumarajatiste tegevuse lõpetamise vahendeid hallatakse Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangaga (EBRD) ühiselt. |
| --- | --- |

5.6.

Suuremat osa selle poliitikavaldkondade rühma kulutustest haldab komisjon otseselt ja tsentraliseeritult. Üha enam kulutusi haldavad ametid ja ühisettevõtted (kaudne tsentraliseeritud haldus). Tuumarajatiste tegevuse lõpetamise vahendeid hallatakse Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangaga (EBRD) ühiselt.

Teadusuuringud

| 5.7. | Nimetatud poliitikavaldkondade rühma tegevuskuludest läheb ligikaudu 70 % mitmeid rahastamisskeeme hõlmavate teadusuuringute projektide rahastamiseks mitmeaastaste raamprogrammide raames, toetades erinevaid teemavaldkondi ja projektiliike. Komisjon teostab tavaliselt makseid abisaajatele ilma liikmesriikide siseriiklike, piirkondlike või kohalike ametiasutuste sekkumiseta. |
| --- | --- |

5.7.

Nimetatud poliitikavaldkondade rühma tegevuskuludest läheb ligikaudu 70 % mitmeid rahastamisskeeme hõlmavate teadusuuringute projektide rahastamiseks mitmeaastaste raamprogrammide raames, toetades erinevaid teemavaldkondi ja projektiliike. Komisjon teostab tavaliselt makseid abisaajatele ilma liikmesriikide siseriiklike, piirkondlike või kohalike ametiasutuste sekkumiseta.

| 5.7. | Teadusuuringute raamprogrammid hõlmavad tehniliselt ja rahaliselt keerukaid projekte. Kontrollikeskkonda iseloomustab abisaajate suur arv ja kõik nad kasutavad omi kontrollisüsteeme.

  Õigusliku keskkonna ja lepingutingimuste tõttu on projektide haldamine keeruline nii abisaaja kui ka komisjoni jaoks ning seetõttu on komisjon võtnud seitsmenda raamprogrammi rakendamisel lihtsustavaid meetmeid. |
| --- | --- |

5.7.

Õigusliku keskkonna ja lepingutingimuste tõttu on projektide haldamine keeruline nii abisaaja kui ka komisjoni jaoks ning seetõttu on komisjon võtnud seitsmenda raamprogrammi rakendamisel lihtsustavaid meetmeid.

| 5.8. | Abisaajad võivad olla uurimisasutused, ülikoolid, riiklikud haldusorganid, äriühingud või eraisikud. Liikmesriikidest, assotsieerunud või muudest riikidest pärit abisaajad või partnerid teostavad projekte üldiselt konsortsiumitena. Rahastamine toimub komisjoniga sõlmitud toetuslepingu alusel. Igal seitsmenda raamprogrammi projektil on keskmiselt kuus partnerit, kuigi olenevalt rahastamisviisist võib see arv ulatuda ühest 64ni. Partnerid võivad osaleda mitmes projektis. |
| --- | --- |

5.8.

Abisaajad võivad olla uurimisasutused, ülikoolid, riiklikud haldusorganid, äriühingud või eraisikud. Liikmesriikidest, assotsieerunud või muudest riikidest pärit abisaajad või partnerid teostavad projekte üldiselt konsortsiumitena. Rahastamine toimub komisjoniga sõlmitud toetuslepingu alusel. Igal seitsmenda raamprogrammi projektil on keskmiselt kuus partnerit, kuigi olenevalt rahastamisviisist võib see arv ulatuda ühest 64ni. Partnerid võivad osaleda mitmes projektis.

| 5.9. | 2009. aasta lõpu seisuga ulatusid seitsmenda raamprogrammi toetused individuaalselt tegutsevatele teadlastele makstavast 7 500 eurost kuni 93 miljoni euroni suurte koostööprojektide puhul. Olgugi et abisaajaid on üle 12 000, saavad neist 250 suuremat ligikaudu 50 % kõikidest ELi tehtud maksetest. |
| --- | --- |

5.9.

2009. aasta lõpu seisuga ulatusid seitsmenda raamprogrammi toetused individuaalselt tegutsevatele teadlastele makstavast 7 500 eurost kuni 93 miljoni euroni suurte koostööprojektide puhul. Olgugi et abisaajaid on üle 12 000, saavad neist 250 suuremat ligikaudu 50 % kõikidest ELi tehtud maksetest.

| 5.10. | Alates 2009. aasta keskpaigast haldavad seitsmendat raamprogrammi osaliselt Teadusuuringute Rakendusamet ja Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet. Lisaks oli 2009. aasta lõpu seisuga loodud neli teadusuuringutega tegelevat ühisettevõtet, kellele eraldatud ELi rahastamise aasta kogumahuks oli 288 miljonit eurot (1). Ühisettevõtted haldavad ELi ning teiste avaliku ja erasektori partnerite poolt teatud teadusuuringute projektideks eraldatud vahendeid. |
| --- | --- |

5.10.

Alates 2009. aasta keskpaigast haldavad seitsmendat raamprogrammi osaliselt Teadusuuringute Rakendusamet ja Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet. Lisaks oli 2009. aasta lõpu seisuga loodud neli teadusuuringutega tegelevat ühisettevõtet, kellele eraldatud ELi rahastamise aasta kogumahuks oli 288 miljonit eurot (1). Ühisettevõtted haldavad ELi ning teiste avaliku ja erasektori partnerite poolt teatud teadusuuringute projektideks eraldatud vahendeid.

| 5.10. | Komisjon haldab vahetult enamikku kuludest, kuid seitsmenda raamprogrammi kohaselt lubatakse eelarve täitmise puhul ka kaudset tsentraliseeritud haldust; st et komisjon annab rakendamisega seotud ülesanded rakendusametitele, ELi ja artikli 185 kohaste algatuste raames loodud ühisettevõtetele, mis on loodud mitme liikmesriigi poolt ühiselt elluviidavate uurimisprogrammide rakendamiseks. |
| --- | --- |

5.10.

Energeetika ja transport

| 5.11. | Järgmine peamine kululiik (ligikaudu 11 % kogukuludest) hõlmab peamisi energeetika ja transpordi projekte üleeuroopaliste võrkude programmi (TEN) raames. Abisaajad on tavaliselt liikmesriikide ametiasutused, kuid need võivad olla ka avaliku sektori või eraettevõtted. Tavaliselt on tegemist tehniliselt keeruliste ja enamikul juhtudel rahvusvaheliste projektidega. |
| --- | --- |

5.11.

Järgmine peamine kululiik (ligikaudu 11 % kogukuludest) hõlmab peamisi energeetika ja transpordi projekte üleeuroopaliste võrkude programmi (TEN) raames. Abisaajad on tavaliselt liikmesriikide ametiasutused, kuid need võivad olla ka avaliku sektori või eraettevõtted. Tavaliselt on tegemist tehniliselt keeruliste ja enamikul juhtudel rahvusvaheliste projektidega.

| 5.12. | 2009. aastal oli töös 404 üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) projekti keskmise toetusega 18,05 miljonit eurot ja 49 üleeuroopalise energiavõrgu (TEN-E) projekti keskmise toetusega 1,53 miljonit eurot. |
| --- | --- |

5.12.

2009. aastal oli töös 404 üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) projekti keskmise toetusega 18,05 miljonit eurot ja 49 üleeuroopalise energiavõrgu (TEN-E) projekti keskmise toetusega 1,53 miljonit eurot.

| 5.13. | TEN-T programmi haldab TEN-T rakendusamet ja osa energeetika- ja transpordivaldkonna kulutustest Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus. Ühisettevõte SESAR haldab ELi lennujuhtimissüsteemi moderniseerimise arendusfaasi, mille 2009. aasta eelarveks oli 157 miljonit eurot. |
| --- | --- |

5.13.

TEN-T programmi haldab TEN-T rakendusamet ja osa energeetika- ja transpordivaldkonna kulutustest Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus. Ühisettevõte SESAR haldab ELi lennujuhtimissüsteemi moderniseerimise arendusfaasi, mille 2009. aasta eelarveks oli 157 miljonit eurot.

Muud maksed

| 5.14. | 2009. aastal tehtud muud maksed hõlmavad komisjoni poolt Euroopa Kosmoseagentuuriga Galileo satelliitnavigatsioonisüsteemi rakendamiseks sõlmitud lepingute alusel tehtud ettemakseid, tuumarajatiste tegevuse lõpetamise programmidele tehtud osamakseid ja muid spetsiifilisi kulutusi, nagu nt Euroopa Investeerimispangaga (EIB) sõlmitud lepingute alusel TEN-T laenugarantiide fondi ning seitsmenda raamprogrammi riskijagamisfondi tehtud makseid. |
| --- | --- |

5.14.

2009. aastal tehtud muud maksed hõlmavad komisjoni poolt Euroopa Kosmoseagentuuriga Galileo satelliitnavigatsioonisüsteemi rakendamiseks sõlmitud lepingute alusel tehtud ettemakseid, tuumarajatiste tegevuse lõpetamise programmidele tehtud osamakseid ja muid spetsiifilisi kulutusi, nagu nt Euroopa Investeerimispangaga (EIB) sõlmitud lepingute alusel TEN-T laenugarantiide fondi ning seitsmenda raamprogrammi riskijagamisfondi tehtud makseid.

Maksete korrektsusega seotud riskid

| 5.15. | Teadusuuringute ning transpordi ja energeetika projektide puhul makstakse tavaliselt toetusi osamaksetena: peale projekti valikuprotsessi lõppu ja rahastamisotsuse allkirjastamist tehakse ettemakse, sellele järgnevad vahe- ja lõppmaksed, mille eesmärgiks on abisaajate poolt regulaarsetes kuluaruannetes deklareeritud abikõlblike kulude hüvitamine. Programmitöö tsükli praeguses faasis on umbes pool teadustegevuse maksetest seitsmenda raamprogrammi ettemaksed. Ülejäänute näol on tegu kuuenda raamprogrammi vahe- ja lõppmaksete ning seitsmenda raamprogrammi projektide vahemaksetega. |
| --- | --- |

5.15.

Teadusuuringute ning transpordi ja energeetika projektide puhul makstakse tavaliselt toetusi osamaksetena: peale projekti valikuprotsessi lõppu ja rahastamisotsuse allkirjastamist tehakse ettemakse, sellele järgnevad vahe- ja lõppmaksed, mille eesmärgiks on abisaajate poolt regulaarsetes kuluaruannetes deklareeritud abikõlblike kulude hüvitamine. Programmitöö tsükli praeguses faasis on umbes pool teadustegevuse maksetest seitsmenda raamprogrammi ettemaksed. Ülejäänute näol on tegu kuuenda raamprogrammi vahe- ja lõppmaksete ning seitsmenda raamprogrammi projektide vahemaksetega.

| 5.16. | Vahe- ja lõppmaksete puhul on peamiseks riskiks abisaajate poolt kuluaruannetes abikõlbmatute kulude deklareerimine. Komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid ei pruugi valesti deklareeritud kulusid enne nende abisaajatele hüvitamist avastada ning parandada. Riski suurendavad veelgi abikõlblike kulude arvutamiseks kasutatavad keerulised eeskirjad, mis sisaldavad arvukaid abikõlblikkuskriteeriume. Abisaajad peavad oma personali- ja kaudsed kulud projektidele jagama ning maha arvama mitmed ELi kaasrahastamise jaoks abikõlbmatud kulud. Ettemaksetele esitatavad nõuded on lihtsamad, kuna neid tehakse toetus- või rahastamislepingute alusel. Sellegipoolest on varasematel aastatel esinenud vigu ka ettemaksetes, kuigi vead on tavaliselt olnud mittekvantifitseeritavad ja puudutanud menetlusvigu (nagu nt hilinenud maksed). |
| --- | --- |

5.16.

Vahe- ja lõppmaksete puhul on peamiseks riskiks abisaajate poolt kuluaruannetes abikõlbmatute kulude deklareerimine. Komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid ei pruugi valesti deklareeritud kulusid enne nende abisaajatele hüvitamist avastada ning parandada. Riski suurendavad veelgi abikõlblike kulude arvutamiseks kasutatavad keerulised eeskirjad, mis sisaldavad arvukaid abikõlblikkuskriteeriume. Abisaajad peavad oma personali- ja kaudsed kulud projektidele jagama ning maha arvama mitmed ELi kaasrahastamise jaoks abikõlbmatud kulud. Ettemaksetele esitatavad nõuded on lihtsamad, kuna neid tehakse toetus- või rahastamislepingute alusel. Sellegipoolest on varasematel aastatel esinenud vigu ka ettemaksetes, kuigi vead on tavaliselt olnud mittekvantifitseeritavad ja puudutanud menetlusvigu (nagu nt hilinenud maksed).

| 5.16. | Komisjon nõustub kontrollikojaga. Eeskirjade keerukus on peamine vigade allikas ja abikõlbmatute kuludega seotud nõuete põhjus. Komisjoni teatises, mis käsitleb teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamist, (2) tehakse ettepanekuid riskide vähendamiseks võetavate meetmete kohta. Kuna kõnealuseid ettepanekuid rakendatakse alles järgmise raamprogrammi käigus ning komisjon peab lahendama toetusesaajatele kehtestatud keeruliste abikõlblikkusenõuetega seotud probleemid, võeti 26. mail 2010 vastu teatis (3) teistele institutsioonidele, tehes ettepaneku kehtestada aktsepteeritava vigade esinemise riski tasemeks kõnealuses valdkonnas 2–5 %. Aktsepteeritava vigade esinemise riski taseme kehtestamisel võetakse arvesse kontrollide kulupõhisust ja aktsepteeritavat jääkveamäära, mida põhjendatakse osutatud kuluga. |
| --- | --- |

5.16.

Auditi lähenemisviis ja ulatus

| 5.17. | Kontrollikoja üldist auditi lähenemisviisi ja metoodikat kirjeldatatakse esimese peatüki
  lisa 1.1 teises osas
  . Teadusuuringute, energeetika ja transpordi valdkonna puhul tuleb märkida järgmisi asjaolusid:






  — | kontrolliti 150 tehingust koosnevat valimit; 86 neist olid ette- ning 64 vahe- ja lõppmaksed; |
| --- | --- | --- |

5.17.

Kontrollikoja üldist auditi lähenemisviisi ja metoodikat kirjeldatatakse esimese peatüki
  lisa 1.1 teises osas
  . Teadusuuringute, energeetika ja transpordi valdkonna puhul tuleb märkida järgmisi asjaolusid:

—

kontrolliti 150 tehingust koosnevat valimit; 86 neist olid ette- ning 64 vahe- ja lõppmaksed;

| — | süsteemide hindamine keskendus teadusuuringute maksetele ja hõlmas järgmist:






  — | abisaajate esitatud kuluaruannete eelkontroll; |
| --- | --- | --- |

—

süsteemide hindamine keskendus teadusuuringute maksetele ja hõlmas järgmist:

—

abisaajate esitatud kuluaruannete eelkontroll;

| — | sõltumatute audiitorite väljastatud kontrollitõendid; |
| --- | --- |

—

sõltumatute audiitorite väljastatud kontrollitõendid;

| — | seitsmenda raamprogrammiga seonduvate abisaajate kuluarvestuse metoodika eelkontroll; |
| --- | --- |

—

seitsmenda raamprogrammiga seonduvate abisaajate kuluarvestuse metoodika eelkontroll;

| — | projektide järelauditid (finantsauditid); |
| --- | --- |

—

projektide järelauditid (finantsauditid);

| — | tagasinõuete ja finantskorrektsioonide rakendamine. |
| --- | --- |

—

tagasinõuete ja finantskorrektsioonide rakendamine.

MAKSETE KORREKTSUS

| 5.18. | Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 5.1
  . Kontrollikoja hinnangul jääb kõige tõenäolisem veamäär vahemikku 2–5 %. |
| --- | --- |

5.18.

Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 5.1
  . Kontrollikoja hinnangul jääb kõige tõenäolisem veamäär vahemikku 2–5 %.

| 5.19. | 150 maksest koosnevas valimis leiti vigu 36 tehingus. 23 juhul oli tegu teadusuuringute projektide vahe- ja lõppmakse abikõlbmatute või ebatäpselt deklareeritud kuludega. Põhiliseks vigade allikaks on liiga suurte personali- ja kaudsete kulude hüvitamine. Selle kohta on esitatud kaks järgmist näidet. |
| --- | --- |

5.19.

150 maksest koosnevas valimis leiti vigu 36 tehingus. 23 juhul oli tegu teadusuuringute projektide vahe- ja lõppmakse abikõlbmatute või ebatäpselt deklareeritud kuludega. Põhiliseks vigade allikaks on liiga suurte personali- ja kaudsete kulude hüvitamine. Selle kohta on esitatud kaks järgmist näidet.

5.19.

| 5.20. | Kontrollikoja tehingute kontrolli valim sisaldas 13 seitsmenda raamprogrammi projektide vahemakset. Kontrollikoda leidis vigu kuuel juhul ning need olid sarnased kuuenda raamprogrammi projektides leitutega. |
| --- | --- |

5.20.

Kontrollikoja tehingute kontrolli valim sisaldas 13 seitsmenda raamprogrammi projektide vahemakset. Kontrollikoda leidis vigu kuuel juhul ning need olid sarnased kuuenda raamprogrammi projektides leitutega.

| 5.20. | Programmitsükli praeguses etapis, ja pidades silmas seitsmenda raamprogrammi vahemaksete väikest hulka kontrollikoja valimis, on veel liiga vara, et teha järeldusi vigade sagedusest ja nendega seotud summade väärtusest seitsmendas raamprogrammis võrreldes kuuenda raamprogrammiga. |
| --- | --- |

5.20.

| 5.21. | Kokkuvõttes on tehingute korrektsuse kontrolli leiud kooskõlas komisjoni enda auditite tulemuste ning teadusuuringute peadirektoraatide peadirektorite poolt nende tegevusaruannetes kuuenda raamprogrammi kuludeklaratsioonide täpsuse kohta esitatud reservatsioonidega. |
| --- | --- |

5.21.

Kokkuvõttes on tehingute korrektsuse kontrolli leiud kooskõlas komisjoni enda auditite tulemuste ning teadusuuringute peadirektoraatide peadirektorite poolt nende tegevusaruannetes kuuenda raamprogrammi kuludeklaratsioonide täpsuse kohta esitatud reservatsioonidega.

| 5.22. | 44 teadusuuringutega mitteseotud makse kontrollimisel (28 ette- ning 16 vahe- ja lõppmakset) leidis kontrollikoda vigu kuue puhul. Nende hulgas oli üks üleeuroopalise transpordivõrgu projekt, mille käigus ei olnud järgitud hankeeeskirju, ning üks teine üleeuroopalise transpordivõrgu projekt, mille puhul deklareeriti ja hüvitati kulud, mida rahastamisotsuse kohaselt hüvitada ei oleks tohtinud. |
| --- | --- |

5.22.

44 teadusuuringutega mitteseotud makse kontrollimisel (28 ette- ning 16 vahe- ja lõppmakset) leidis kontrollikoda vigu kuue puhul. Nende hulgas oli üks üleeuroopalise transpordivõrgu projekt, mille käigus ei olnud järgitud hankeeeskirju, ning üks teine üleeuroopalise transpordivõrgu projekt, mille puhul deklareeriti ja hüvitati kulud, mida rahastamisotsuse kohaselt hüvitada ei oleks tohtinud.

SÜSTEEMIDE MÕJUSUS

| 5.23. | Kontrollikojapoolse süsteemide mõjususe hindamise tulemused on esitatud kokkuvõtlikult
  lisas 5.2
  . Kontrollikoda leidis, et süsteemid olid tehingute korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad. |
| --- | --- |

5.23.

Kontrollikojapoolse süsteemide mõjususe hindamise tulemused on esitatud kokkuvõtlikult
  lisas 5.2
  . Kontrollikoda leidis, et süsteemid olid tehingute korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad.

| 5.24. | Allpool esitatud leiud keskenduvad põhiliselt teadusuuringute valdkonna vahe- ja lõppmakseid hõlmavatele kontrollisüsteemidele. |
| --- | --- |

5.24.

Allpool esitatud leiud keskenduvad põhiliselt teadusuuringute valdkonna vahe- ja lõppmakseid hõlmavatele kontrollisüsteemidele.

Tehingute korrektsusega seotud süsteemid

Kuluaruannete dokumentide eelkontrollid

| 5.25. | Kuluaruannete dokumentide eelkontroll koosneb enamasti komisjoni poolt enne hüvitamist teostatud raamatupidamise ja arvutuste õigsuse kontrollist. Mõnel juhul võivad kontrollid hõlmata ka täiendaval teabel põhinevate individuaalsete kuluartiklite kontrollimist, nagu abisaajalt nõutavad arved ja palgaarvutuslehed. |
| --- | --- |

5.25.

Kuluaruannete dokumentide eelkontroll koosneb enamasti komisjoni poolt enne hüvitamist teostatud raamatupidamise ja arvutuste õigsuse kontrollist. Mõnel juhul võivad kontrollid hõlmata ka täiendaval teabel põhinevate individuaalsete kuluartiklite kontrollimist, nagu abisaajalt nõutavad arved ja palgaarvutuslehed.

| 5.26. | Kuigi paljusid vigu saab avastada ainult abisaaja juures tehtavate kontrollidega, peaks dokumendikontrollidega avastama kuluaruannetes sisalduvad lihtsamad puudused. |
| --- | --- |

5.26.

Kuigi paljusid vigu saab avastada ainult abisaaja juures tehtavate kontrollidega, peaks dokumendikontrollidega avastama kuluaruannetes sisalduvad lihtsamad puudused.

| 5.27. | Kontrollikoda testis kontrollide toimimist kogu 150 tehingust koosneva valimi ulatuses. Hoolimata sellest, et üldiselt toimivad dokumendikontrollid vastavalt kavandatule, näitavad kontrollikoja kontrollide tulemused, et neljal juhul ei suudetud nende käigus avastada kuluaruannetes esinenud kõrvalekaldeid (nagu nt valed üldkulude määrad), kuigi need oleks pidanud avastama. |
| --- | --- |

5.27.

Kontrollikoda testis kontrollide toimimist kogu 150 tehingust koosneva valimi ulatuses. Hoolimata sellest, et üldiselt toimivad dokumendikontrollid vastavalt kavandatule, näitavad kontrollikoja kontrollide tulemused, et neljal juhul ei suudetud nende käigus avastada kuluaruannetes esinenud kõrvalekaldeid (nagu nt valed üldkulude määrad), kuigi need oleks pidanud avastama.

Kuuenda raamprogrammi kuluaruannete kontrollitõendid

| 5.28. | Kuuenda raamprogrammi toetuslepingutes on üldiselt sätestatud, et abisaajate esitatud kuluaruannetele peab olema lisatud sõltumatu audiitori väljastatud kontrollitõend. Audiitor kinnitab, et tal on piisav kindlus, et deklareeritud kulud vastavad abikõlblikkusnõuetele. |
| --- | --- |

5.28.

Kuuenda raamprogrammi toetuslepingutes on üldiselt sätestatud, et abisaajate esitatud kuluaruannetele peab olema lisatud sõltumatu audiitori väljastatud kontrollitõend. Audiitor kinnitab, et tal on piisav kindlus, et deklareeritud kulud vastavad abikõlblikkusnõuetele.

| 5.29. | Iga projektipartner peab esitama vähemalt ühe kogu projekti kestust katva kontrollitõendi. Kontrollitõendit nõutakse alati siis, kui osapoolte taotletav ELi toetus ületab 750 000 eurot kulude deklareerimise perioodi kohta. |
| --- | --- |

5.29.

Iga projektipartner peab esitama vähemalt ühe kogu projekti kestust katva kontrollitõendi. Kontrollitõendit nõutakse alati siis, kui osapoolte taotletav ELi toetus ületab 750 000 eurot kulude deklareerimise perioodi kohta.

| 5.30. | Abisaaja juures auditeeritud 30 tehingu puhul, kus oli esitatud kontrollitõend, (4) võrdles kontrollikoda oma kontrolli tulemusi kontrollitõenditega. 13 (43 %) kontrollitud juhtumi puhul (kõik kuuendast raamprogrammist) leidis kontrollikoda vigu kuluaruannetes, mille kohta kontrolli teostanud audiitor oli enne kulude hüvitamise taotluse esitamist väljastanud märkusteta arvamuse. |
| --- | --- |

5.30.

Abisaaja juures auditeeritud 30 tehingu puhul, kus oli esitatud kontrollitõend, (4) võrdles kontrollikoda oma kontrolli tulemusi kontrollitõenditega. 13 (43 %) kontrollitud juhtumi puhul (kõik kuuendast raamprogrammist) leidis kontrollikoda vigu kuluaruannetes, mille kohta kontrolli teostanud audiitor oli enne kulude hüvitamise taotluse esitamist väljastanud märkusteta arvamuse.

| 5.31. | Eelnev on kooskõlas eelmise aasta leidudega (5) ning kaheksandas peatükis tehtud tähelepanekutega, (6) mis kinnitavad selle kontrollisüsteemi parandamise vajadust. |
| --- | --- |

5.31.

Eelnev on kooskõlas eelmise aasta leidudega (5) ning kaheksandas peatükis tehtud tähelepanekutega, (6) mis kinnitavad selle kontrollisüsteemi parandamise vajadust.

| 5.31. | Komisjon jagab kontrollikoja muret seoses kuuenda raamprogrammi kontrollitõendite õigsusega, sest nendega ei tagata täielikult algselt soovitud täiendavat kindlust. Komisjon on siiski arvamusel, et kontrollitõenditega aidatakse märkimisväärselt kaasa vigade vältimisele ning selle tulemusel vähenes võrreldes viienda raamprogrammiga oluliselt tuvastatud vigade määr kuuenda raamprogrammi auditites.

  Komisjon on võtnud meetmed, et parandada seitsmenda raamprogrammi kontrollitõendite kvaliteeti. Seitsmenda raamprogrammi kontrollitõendid põhinevad „kokkulepitud menetlustel”, mille alusel peab kontrolli teostav audiitor teostama eelnevalt kindlaksmääratud menetlused ja andma nende põhjal aru faktiliste tulemuste kohta. Nii peaksid vähenema abikõlblikkuse eeskirjade tõlgendamisel audiitorite tehtud vead, mis ilmnesid kuuenda raamprogrammi puhul.


  Komisjon hindab ka edaspidi oma finantsauditite käigus kontrollitõendite usaldusväärsust.


  Vt ka vastus punktile 5.49. |
| --- | --- |

5.31.

Komisjon on võtnud meetmed, et parandada seitsmenda raamprogrammi kontrollitõendite kvaliteeti. Seitsmenda raamprogrammi kontrollitõendid põhinevad „kokkulepitud menetlustel”, mille alusel peab kontrolli teostav audiitor teostama eelnevalt kindlaksmääratud menetlused ja andma nende põhjal aru faktiliste tulemuste kohta. Nii peaksid vähenema abikõlblikkuse eeskirjade tõlgendamisel audiitorite tehtud vead, mis ilmnesid kuuenda raamprogrammi puhul.

Komisjon hindab ka edaspidi oma finantsauditite käigus kontrollitõendite usaldusväärsust.

Vt ka vastus punktile 5.49.

Seitsmenda raamprogrammiga seonduvate abisaajate kuluarvestuse metoodika eelkontroll

| 5.32. | Komisjon märkis juba 2008. aastal, et komisjon on püüdnud lihtsustada seitsmenda raamprogrammi auditite kontrollitõendite süsteemi, viies sisse kasusaajate kuluarvestuse metoodika eelneva sertifitseerimise. |
| --- | --- |

5.32.

Komisjon märkis juba 2008. aastal, et komisjon on püüdnud lihtsustada seitsmenda raamprogrammi auditite kontrollitõendite süsteemi, viies sisse kasusaajate kuluarvestuse metoodika eelneva sertifitseerimise.

| 5.33. | Meedet rakendatakse mitut toetust saavate abisaajate puhul, kelle raamatupidamissüsteemid annavad piisava kindluse, et nende kuluarvestuse metoodika vastab toetuslepingu tingimustele. Abisaajatele võib väljastada kontrollitõendid nende personali, kaudsete kulude ja keskmise personalikulu kuluarvestuse metoodika vastavuse kohta esitatud nõudmistele. |
| --- | --- |

5.33.

Meedet rakendatakse mitut toetust saavate abisaajate puhul, kelle raamatupidamissüsteemid annavad piisava kindluse, et nende kuluarvestuse metoodika vastab toetuslepingu tingimustele. Abisaajatele võib väljastada kontrollitõendid nende personali, kaudsete kulude ja keskmise personalikulu kuluarvestuse metoodika vastavuse kohta esitatud nõudmistele.

| 5.32.-5.33. | Abisaajate kuluarvestusmetoodika eeltõendamine on kohustuslik ainult neile, kes tahavad kulutaotluste puhul kohaldada keskmise personalikulu meetodit. Teistele abisaajatele on see vabatahtlik.

  Lisaks sellele peavad abisaajad esitama viimase väljamakse jaoks tõendi, mis katab kogu ajavahemikku, kui taotletud abisumma on suurem kui 375 000 eurot. Eeltõendamine aitab vähendada abisaajate halduskoormust ja säästa olulisel määral audititega seotud kulusid.


  Vt ka vastus punktile 5.36. |
| --- | --- |

5.32.-5.33.

Lisaks sellele peavad abisaajad esitama viimase väljamakse jaoks tõendi, mis katab kogu ajavahemikku, kui taotletud abisumma on suurem kui 375 000 eurot. Eeltõendamine aitab vähendada abisaajate halduskoormust ja säästa olulisel määral audititega seotud kulusid.

Vt ka vastus punktile 5.36.

| 5.34. | 2010. aasta mai lõpu seisuga oli 650st kuluarvestuse kontrollitõendit taotleda võivast potentsiaalsest kandidaadist selle saanud vaid 25. Lisaks olid 16 abisaaja taotlused tagasi lükatud. Tõendi andmisest keeldumise kartuses oli osa abisaajajatest avalduse esitamisest üldse loobunud. |
| --- | --- |

5.34.

2010. aasta mai lõpu seisuga oli 650st kuluarvestuse kontrollitõendit taotleda võivast potentsiaalsest kandidaadist selle saanud vaid 25. Lisaks olid 16 abisaaja taotlused tagasi lükatud. Tõendi andmisest keeldumise kartuses oli osa abisaajajatest avalduse esitamisest üldse loobunud.

| 5.35. | Komisjon on tunnistanud, et tema poolt kuluarvestuse metoodika kontrollitõendite saamiseks esitatud tingimused (7) on enamiku abisaajate jaoks liiga ranged (8). Esitatud tingimused ei vasta tõepoolest valdkonna ettevõtetes ja teadusasutustes kasutatavale raamatupidamistavale (nagu nt keskmise peronalikulu arvutamine kulukeskuse kaupa). |
| --- | --- |

5.35.

Komisjon on tunnistanud, et tema poolt kuluarvestuse metoodika kontrollitõendite saamiseks esitatud tingimused (7) on enamiku abisaajate jaoks liiga ranged (8). Esitatud tingimused ei vasta tõepoolest valdkonna ettevõtetes ja teadusasutustes kasutatavale raamatupidamistavale (nagu nt keskmise peronalikulu arvutamine kulukeskuse kaupa).

| 5.34.-5.35. | Lihtsustamist käsitlevas teatises teeb komisjon ettepaneku aktsepteerida keskmise personalikulu meetodit, mida toetusesaaja kohaldab tavalises raamatupidamises, kuivõrd see põhineb tegelikel raamatupidamises registreeritud personalikuludel ja tingimusel, et kulude mitmekordne hüvitamine muude kulukategooriate alt on välistatud.

  Seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjades kiidetakse erandina üldreeglist, mille kohaselt kulud peavad olema tegelikud kulud, heaks keskmised personalikulud, eeldusel et toetusesaaja kohaldab seda meetodit tavalises raamatupidamises ja keskmised kulud ei erine märkimisväärselt tegelikest kuludest. Komisjoni kindlaksmääratud kriteeriumide eesmärk on anda piisav kinnitus, et abisaaja kohaldatav meetod ei vii selleni, et aruandes esitatud keskmised kulud erinevad märkimisväärselt tegelikest kuludest. Komisjoni arvates saavutatakse kõnealuste kriteeriumide abil lihtsustamise ja aruandekohustuse parim võimalik tasakaal kehtiva õigusliku raamistiku kohaselt. |
| --- | --- |

5.34.-5.35.

Seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjades kiidetakse erandina üldreeglist, mille kohaselt kulud peavad olema tegelikud kulud, heaks keskmised personalikulud, eeldusel et toetusesaaja kohaldab seda meetodit tavalises raamatupidamises ja keskmised kulud ei erine märkimisväärselt tegelikest kuludest. Komisjoni kindlaksmääratud kriteeriumide eesmärk on anda piisav kinnitus, et abisaaja kohaldatav meetod ei vii selleni, et aruandes esitatud keskmised kulud erinevad märkimisväärselt tegelikest kuludest. Komisjoni arvates saavutatakse kõnealuste kriteeriumide abil lihtsustamise ja aruandekohustuse parim võimalik tasakaal kehtiva õigusliku raamistiku kohaselt.

| 5.36. | Kuuenda raamprogrammi põhilised rahastamiseeskirjad ja neist tulenevad riskid kulutuste korrektsuse osas on kantud edasi seitsmendasse raamprogrammi. Praeguses faasis võivad riskid olla isegi suurenenud, sest nõutavate kontrollitõendite arvu on oluliselt vähendatud, kuigi neid suures osas asendama pidav kuluarvestuse metoodika eelkontrollisüsteem ei toimi vastavalt kavandatule. |
| --- | --- |

5.36.

Kuuenda raamprogrammi põhilised rahastamiseeskirjad ja neist tulenevad riskid kulutuste korrektsuse osas on kantud edasi seitsmendasse raamprogrammi. Praeguses faasis võivad riskid olla isegi suurenenud, sest nõutavate kontrollitõendite arvu on oluliselt vähendatud, kuigi neid suures osas asendama pidav kuluarvestuse metoodika eelkontrollisüsteem ei toimi vastavalt kavandatule.

| 5.36. | Seitsmenda raamprogrammi käigus on kontrollitõendeid esitatud vähem ja see on vähendanud ka osaliste halduskoormust. Raamatupidamisaruannete õigsust kinnitavat tõendit vajavad abisaajad, kelle kuluarvestusmetoodika on heaks kiidetud, sest nii kõrvaldatakse abisaaja kohustus esitada raamatupidamisaruannete õigsust kinnitav vahepealne tõend. Raamatupidamisaruannete õigsust kinnitav tõend tuleb esitada viimase aruandlusperioodi kohta, kui taotletud abisumma on suurem kui 375 000 eurot. Kuuenda raamprogrammi ulatusliku auditikampaania käigus said abisaajad vajalikku teavet ja komisjon ootab, et nad kohaldavad selle tulemusena projektide puhul tõhusamaid kuluarvestuspõhimõtteid.

  Praegu ei saa järeldada, et üldine veamäär suureneb, sest muude vahenditega saab tuvastatud riskid maandada. |
| --- | --- |

5.36.

Praegu ei saa järeldada, et üldine veamäär suureneb, sest muude vahenditega saab tuvastatud riskid maandada.

Komisjoni järelauditite strateegia

| 5.37. | Komisjoni teadusuuringute kulude kontrollisüsteemi teine peamine element on komisjoni poolt abisaaja juures tehtavad finantsjärelauditid (st pärast hüvitamist tehtavad). Auditi teostavad komisjoni audiitorid või välisaudiitorid komisjoni järelevalve all. Järelauditite eesmärk on avastada ja parandada vigu, mida ei ole ära hoitud või avastatud varasemate kontrollide käigus. |
| --- | --- |

5.37.

Komisjoni teadusuuringute kulude kontrollisüsteemi teine peamine element on komisjoni poolt abisaaja juures tehtavad finantsjärelauditid (st pärast hüvitamist tehtavad). Auditi teostavad komisjoni audiitorid või välisaudiitorid komisjoni järelevalve all. Järelauditite eesmärk on avastada ja parandada vigu, mida ei ole ära hoitud või avastatud varasemate kontrollide käigus.

| 5.38. | 2009. aasta oli komisjoni teadusuuringute peadirektoraatide (teadusuuringute, infoühiskonna ja meedia, energeetika ja transpordi ning ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadid) jaoks kolmas aasta, mil rakendati kuuenda raamprogrammi ühist järelauditite strateegiat ja alustati ka esimeste seitsmenda raamprogrammi järelauditite strateegia audititega. Strateegiate abil hinnatakse teadusuuringute valdkonna kulutuste korrektsust ning need on aluseks korrektsioonidele ja eeskirjadevastaselt hüvitatud kulude tagasinõudmisele. |
| --- | --- |

5.38.

2009. aasta oli komisjoni teadusuuringute peadirektoraatide (teadusuuringute, infoühiskonna ja meedia, energeetika ja transpordi ning ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadid) jaoks kolmas aasta, mil rakendati kuuenda raamprogrammi ühist järelauditite strateegiat ja alustati ka esimeste seitsmenda raamprogrammi järelauditite strateegia audititega. Strateegiate abil hinnatakse teadusuuringute valdkonna kulutuste korrektsust ning need on aluseks korrektsioonidele ja eeskirjadevastaselt hüvitatud kulude tagasinõudmisele.

| 5.39. | 2009. aastal suurenes järelauditite katvus ning teadusuuringute peadirektoraadid saavutasid aastaks planeeritud auditite arvu (
  joonis 5.1
  ). Lõpetatud auditite arv suurenes 1 084-lt (seisuga 2008. aasta lõpp) 1 905-le (seisuga 2009. aasta lõpp). |
| --- | --- |

5.39.

2009. aastal suurenes järelauditite katvus ning teadusuuringute peadirektoraadid saavutasid aastaks planeeritud auditite arvu (
  joonis 5.1
  ). Lõpetatud auditite arv suurenes 1 084-lt (seisuga 2008. aasta lõpp) 1 905-le (seisuga 2009. aasta lõpp).

| 5.40. | Teadusuuringute peadirektoraadid jätkasid ühiste töörühmade ja komisjonide abil jõupingutusi ühtse lähenemise ja mõjusa koostöö saavutamiseks. Uute IT-rakenduste kasutuselevõtt 2009. aastal peaks aitama koostööd veelgi parandada. Teadusuuringute täitevameti ja Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti kaasamine audititegevusse ning energeetika ja transpordi peadirektoraadi jagamine kaheks eraldi peadirektoraadiks (9) nõuab koostöö vallas suuremaid jõupingutusi. |
| --- | --- |

5.40.

Teadusuuringute peadirektoraadid jätkasid ühiste töörühmade ja komisjonide abil jõupingutusi ühtse lähenemise ja mõjusa koostöö saavutamiseks. Uute IT-rakenduste kasutuselevõtt 2009. aastal peaks aitama koostööd veelgi parandada. Teadusuuringute täitevameti ja Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti kaasamine audititegevusse ning energeetika ja transpordi peadirektoraadi jagamine kaheks eraldi peadirektoraadiks (9) nõuab koostöö vallas suuremaid jõupingutusi.

| 5.40. | Komisjon tervitab positiivse hinnangu andmist tehtud edusammudele. Komisjon on teadlik nõutavast kooskõlastatuse tasemest ja tegutseb sellele vastavalt. |
| --- | --- |

5.40.

Joonis 5.1 –   Komisjoni ühise järelauditite strateegia rakendamine (1)

Image

Tagasimaksenõuete ja finantskorrektsioonidega seotud süsteemid

| 5.41. | 2008. aastal täheldas kontrollikoda järelauditite järgsete rakendamist ootavate finantskorrektsioonide olulist kuhjumist. Kuigi komisjoni poolt tagasi nõutud abikõlbmatute kulude maht 2009. aastal oluliselt suurenes, kasvasid samas ka tagasinõudmist ootavad summad, mille kogumaht peaaegu kolmekordistus, kasvades 31,5 miljoni euroni (
  joonis 5.2
  ). |
| --- | --- |

5.41.

2008. aastal täheldas kontrollikoda järelauditite järgsete rakendamist ootavate finantskorrektsioonide olulist kuhjumist. Kuigi komisjoni poolt tagasi nõutud abikõlbmatute kulude maht 2009. aastal oluliselt suurenes, kasvasid samas ka tagasinõudmist ootavad summad, mille kogumaht peaaegu kolmekordistus, kasvades 31,5 miljoni euroni (
  joonis 5.2
  ).

| 5.41. | Tehakse lisajõupingutusi, et auditi tulemusi õigeaegselt rakendada.

  Samuti on lihtsustatud auditistrateegia rakendamise käigus toimuvat tagasinõudmisprotsessi, (10) et vähendada nii komisjoni kui ka abisaajate töökoormust.


  Tagasinõudmisprotsess on 2009. aastal muutunud oluliselt tulemuslikumaks.


  Rakendatud on enamik finantskorrektsioone, vähendades võlgnetava summa järgmisest maksest. See on tagasinõudmise puhul kõige kulutõhusam meetod. Kuna maksed tehakse tavaliselt iga-aastaselt, toimub tagasinõudmisprotsess hilinemisega.


  On kasvanud auditite arv ning seetõttu on mitmekordistunud ka projektide arv, mille puhul on vajalikud korrektsioonid ja kohandused. |
| --- | --- |

5.41.

Samuti on lihtsustatud auditistrateegia rakendamise käigus toimuvat tagasinõudmisprotsessi, (10) et vähendada nii komisjoni kui ka abisaajate töökoormust.

Tagasinõudmisprotsess on 2009. aastal muutunud oluliselt tulemuslikumaks.

Rakendatud on enamik finantskorrektsioone, vähendades võlgnetava summa järgmisest maksest. See on tagasinõudmise puhul kõige kulutõhusam meetod. Kuna maksed tehakse tavaliselt iga-aastaselt, toimub tagasinõudmisprotsess hilinemisega.

On kasvanud auditite arv ning seetõttu on mitmekordistunud ka projektide arv, mille puhul on vajalikud korrektsioonid ja kohandused.

Joonis 5.2 –   Auditijärgsete finantskorrektsioonide rakendamine (1)

Image

| 5.42. | Kontrollikoda märkis oma 2008. aasta aastaaruandes, (11) et komisjon ei olnud veel sanktsioone määranud hoolimata asjaolust, et laiendatud sanktsioonide süsteem oli üheks peamiseks parandusmeetmeks, mis võeti kasutusele seoses kuuenda raamprogrammi käivitamisega 2002. aastal (12). 2009. aastal rakendas komisjon parandusmeetmeid ning kõik teadusuuringute peadirektoraadid (v.a energeetika ja transpordi peadirektoraat) rakendasid ka sanktsioone. 2009. aasta lõpu seisuga oli komisjon rakendanud karistusi 34 juhul (kogusummas 514 330 eurot). |
| --- | --- |

5.42.

Kontrollikoda märkis oma 2008. aasta aastaaruandes, (11) et komisjon ei olnud veel sanktsioone määranud hoolimata asjaolust, et laiendatud sanktsioonide süsteem oli üheks peamiseks parandusmeetmeks, mis võeti kasutusele seoses kuuenda raamprogrammi käivitamisega 2002. aastal (12). 2009. aastal rakendas komisjon parandusmeetmeid ning kõik teadusuuringute peadirektoraadid (v.a energeetika ja transpordi peadirektoraat) rakendasid ka sanktsioone. 2009. aasta lõpu seisuga oli komisjon rakendanud karistusi 34 juhul (kogusummas 514 330 eurot).

| 5.42. | Alates moodustamisest 2010. aasta veebruari keskel kohaldavad leppetrahve ka liikuvuse ja transpordi ning energeetika peadirektoraadid, nagu teisedki teadusuuringutega tegelevad peadirektoraadid. |
| --- | --- |

5.42.

KOMISJONI JUHTKONNA POOLT ESITATUD TEABE USALDUSVÄÄRSUS

| 5.43. | Kontrolikoda hindas teadusuuringute, infoühiskonna ja meedia, energeetika ja transpordi peadirektoraatide peadirektorite 2009. aasta tegevusaruandeid ning neis sisalduvaid avaldusi. |
| --- | --- |

5.43.

Kontrolikoda hindas teadusuuringute, infoühiskonna ja meedia, energeetika ja transpordi peadirektoraatide peadirektorite 2009. aasta tegevusaruandeid ning neis sisalduvaid avaldusi.

| 5.44. | Komisjoni juhtkonna poolt esitatud teabe kontrolli tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 5.3
  . Kontrollikoda leidis, et peadirektorite avaldused ja iga-aastased tegevusaruanded annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

5.44.

Komisjoni juhtkonna poolt esitatud teabe kontrolli tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 5.3
  . Kontrollikoda leidis, et peadirektorite avaldused ja iga-aastased tegevusaruanded annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| 5.44. | Komisjonil on hea meel kontrollikoja positiivse hinnangu üle, mis anti kõikidele käesolevas peatükis käsitletud iga-aastastele tegevusaruannetele. |
| --- | --- |

5.44.

KOKKUVÕTE JA SOOVITUSED

| 5.45. | Tuginedes oma audititöö tulemustele järeldab kontrollikoda, et teadusuuringute, energeetika ja transpordi poliitikavaldkondade rühma 31. detsembril 2009. aastal lõppenud eelarveaasta maksed olid olulisel määral vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

5.45.

Tuginedes oma audititöö tulemustele järeldab kontrollikoda, et teadusuuringute, energeetika ja transpordi poliitikavaldkondade rühma 31. detsembril 2009. aastal lõppenud eelarveaasta maksed olid olulisel määral vigadest mõjutatud.

| 5.45. | Komisjon toonitab, et kontrollikoja auditi tulemused seoses veamääraga on kooskõlas eelmise aasta tulemustega ning kõnealuse peatüki poliitikavaldkondade tõenäolisim veamäär on 2–5 %.

  See on kooskõlas ka komisjoni auditi tulemustega. 26. mail võttis komisjon vastu teatise, (13) milles tehakse ettepanek kehtestada aktsepteeritava vigade esinemise riski tase nimetatud vahemikus (2–5 %). Kinnitava avalduse veamäär kõnealuse vahemiku keskel oleks komisjoni arvates aktsepteeritav ja põhjendatud. Juhul kui veamäär ületab kõnealust taset, võetakse täiendavaid meetmeid veamäära vähendamiseks tõhusama kontrolli abil, vigade peamiste põhjuste lahendamise kaudu ja kulude mitmeaastast iseloomu arvesse võttes. Nimetatud veamäära tuleks kohaldada kõikide teadusuuringute raamprogrammide puhul.


  Kõnealune tase võidakse läbi vaadata kinnitava avalduse veamäära mõjutada võivate, kontrollikeskkonnas aset leidvate oluliste muutuste korral, eelkõige järgmise raamprogrammiga seoses kehtestatavate lihtsustavate meetmetega seoses. |
| --- | --- |

5.45.

See on kooskõlas ka komisjoni auditi tulemustega. 26. mail võttis komisjon vastu teatise, (13) milles tehakse ettepanek kehtestada aktsepteeritava vigade esinemise riski tase nimetatud vahemikus (2–5 %). Kinnitava avalduse veamäär kõnealuse vahemiku keskel oleks komisjoni arvates aktsepteeritav ja põhjendatud. Juhul kui veamäär ületab kõnealust taset, võetakse täiendavaid meetmeid veamäära vähendamiseks tõhusama kontrolli abil, vigade peamiste põhjuste lahendamise kaudu ja kulude mitmeaastast iseloomu arvesse võttes. Nimetatud veamäära tuleks kohaldada kõikide teadusuuringute raamprogrammide puhul.

Kõnealune tase võidakse läbi vaadata kinnitava avalduse veamäära mõjutada võivate, kontrollikeskkonnas aset leidvate oluliste muutuste korral, eelkõige järgmise raamprogrammiga seoses kehtestatavate lihtsustavate meetmetega seoses.

| 5.46. | Tuginedes oma audititöö tulemustele järeldab kontrollikoda, et teadusuuringute, energeetika ja transpordi poliitikavaldkondade rühma järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid maksete korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad. |
| --- | --- |

5.46.

Tuginedes oma audititöö tulemustele järeldab kontrollikoda, et teadusuuringute, energeetika ja transpordi poliitikavaldkondade rühma järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid maksete korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad.

| 5.47. | Need tulemused on kooskõlas varasemate aastate tulemustega. Põhiliseks vigade allikaks on endiselt teadusuuringute projektide liiga suurte personali- ja kaudsete kulude hüvitamine. |
| --- | --- |

5.47.

Need tulemused on kooskõlas varasemate aastate tulemustega. Põhiliseks vigade allikaks on endiselt teadusuuringute projektide liiga suurte personali- ja kaudsete kulude hüvitamine.

| 5.48. | Selles kontekstis märkis kontrollikoda oma 2008. aasta aastaaruandes (14) antud poliitikavaldkondade rühmas viimastel aastatel toimunud veamäära vähenemist, mis on tingitud sisekontrollisüsteemide tugevdamisest ja teadusuuringutega seonduvate projektide rahastamiseeskirjade lihtsustamisest. Antud suundumus jätkus ka 2009. aastal. Samas on aga oht, et muudatustest tulenev positiivne mõju ei pruugi seitsmenda raamprogrammi ajal jätkuda, eriti abisaajate kuluarvestuse metoodika eelkontrollitõendite väljastamisega seotud raskuste tõttu (vt punktid 5.20 ja 5.36). |
| --- | --- |

5.48.

Selles kontekstis märkis kontrollikoda oma 2008. aasta aastaaruandes (14) antud poliitikavaldkondade rühmas viimastel aastatel toimunud veamäära vähenemist, mis on tingitud sisekontrollisüsteemide tugevdamisest ja teadusuuringutega seonduvate projektide rahastamiseeskirjade lihtsustamisest. Antud suundumus jätkus ka 2009. aastal. Samas on aga oht, et muudatustest tulenev positiivne mõju ei pruugi seitsmenda raamprogrammi ajal jätkuda, eriti abisaajate kuluarvestuse metoodika eelkontrollitõendite väljastamisega seotud raskuste tõttu (vt punktid 5.20 ja 5.36).

| 5.48. | Komisjon tervitab positiivset suundumust, millele kontrollikoda viitas. Komisjon rõhutab, et kontrollitõenditega seotud nõudeid on muudetud, et lihtsustada ja parandada abisaajate osalemist.

  Komisjon nõustub väitega, et kuluarvestusmetoodika eeltõendamine on olnud ainult osaliselt edukas, kuid sisekontrollidega, sealhulgas seitsmenda raamprogrammi auditistrateegiaga, tagatakse tingimused usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks. |
| --- | --- |

5.48.

Komisjon nõustub väitega, et kuluarvestusmetoodika eeltõendamine on olnud ainult osaliselt edukas, kuid sisekontrollidega, sealhulgas seitsmenda raamprogrammi auditistrateegiaga, tagatakse tingimused usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimiseks.

| 5.49. | Kontrollikoda julgustab komisjoni mõjusaid kontrollisüsteeme rangelt rakendama. Kehtiva õigusliku raamistiku kontekstis peaks komisjon: |
| --- | --- |

5.49.

Kontrollikoda julgustab komisjoni mõjusaid kontrollisüsteeme rangelt rakendama. Kehtiva õigusliku raamistiku kontekstis peaks komisjon:

| 5.49. | Komisjoni esmane eesmärk on tulemuslikult saavutada teaduspoliitika eesmärk, tagades sellega seotud eelarve täitmise usaldusväärne kontrollimine. |
| --- | --- |

5.49.

| a) | tagama, et ebakorrektsetele kuluaruannetele kontrollitõendeid väljastanud sõltumatutele audiitoritele selgitatakse deklareeritud kuludele kehtivaid abikõlblikkustingimusi; |
| --- | --- |

a)

tagama, et ebakorrektsetele kuluaruannetele kontrollitõendeid väljastanud sõltumatutele audiitoritele selgitatakse deklareeritud kuludele kehtivaid abikõlblikkustingimusi;

| a) | Komisjon järgib põhimõtet, mille kohaselt antakse abisaajale aktiivselt tagasisidet järelauditite tulemustest, et tagada vajaduse korral kontrollitõendeid väljastavate audiitorite tulemuslikum töö. Selleks peab iga abisaaja auditeerimismenetluse käigus teatama kontrolli teostavale audiitorile olulised audititulemused. Komisjon märgib, et kontrollikoja tähelepanekute peamine põhjus ei ole mitte niivõrd kontrollitõendi vorm või kontsept, kuivõrd eeskirjade suhteline keerukus, millele kontrollikoda viitab punktis 5.16. Kõnealune keerukus mõjutab nende välisaudiitorite tööd, kellele abisaajad on andnud volitused kontrollitõendite väljastamiseks. Seitsmenda raamprogrammi puhul eeldatakse ka, et kokkulepitud menetluste järgimise korral väheneb märkimisväärselt väärtõlgendamisest tulenevate vigade hulk. |
| --- | --- |

a)

| b) | üle vaatama abisaajate kuluarvestuse metoodika eelkontrollitõendite väljastamise süsteemi toimimise; |
| --- | --- |

b)

üle vaatama abisaajate kuluarvestuse metoodika eelkontrollitõendite väljastamise süsteemi toimimise;

| b) | Metoodika tõendamine on ette nähtud ainult nende abisaajate puhul, kes saavad mitut toetust. Metoodika tõendamise puhul kasutatavad abikõlblikkuse kriteeriumid vaadati läbi 2008. aasta novembris ja avaldati seitsmenda raamprogrammi finantsküsimuste juhendis.

  Komisjon võttis hiljuti meetmed, et muuta huvipakkuvamaks abisaajate kuluarvestusmetoodika eeltõendamine. Komisjon esitas asjaomased seisukohad 24. aprilli 2010. aasta teatises ning 28. mail 2010 vastuvõetud ettepanekus finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade läbivaatamise kohta iga kolme aasta järel. Tõeline lihtsustamine on võimalik saavutada, kui kiidetakse heaks metoodika, mida kasutatakse tavalise raamatupidamistava kohaselt, eeldusel et see põhineb tegelikel raamatupidamisarvestuses registreeritud personalikuludel. |
| --- | --- |

b)

Komisjon võttis hiljuti meetmed, et muuta huvipakkuvamaks abisaajate kuluarvestusmetoodika eeltõendamine. Komisjon esitas asjaomased seisukohad 24. aprilli 2010. aasta teatises ning 28. mail 2010 vastuvõetud ettepanekus finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade läbivaatamise kohta iga kolme aasta järel. Tõeline lihtsustamine on võimalik saavutada, kui kiidetakse heaks metoodika, mida kasutatakse tavalise raamatupidamistava kohaselt, eeldusel et see põhineb tegelikel raamatupidamisarvestuses registreeritud personalikuludel.

| c) | vähendama tagasinõudmist ootavate ebakorrektselt makstud summade kuhjumist ja vajaduse korral sanktsioone rakendama. |
| --- | --- |

c)

vähendama tagasinõudmist ootavate ebakorrektselt makstud summade kuhjumist ja vajaduse korral sanktsioone rakendama.

| c) | Komisjon teeb lisajõupingutusi, et auditi tulemusi õigeaegselt rakendada ja jätkata leppetrahvide määramise suuniste kohaldamist. 15. detsembril 2009 vastuvõetud teatises, mis käsitleb tagasinõudmisprotsessi lihtsustamist, sätestatakse meetmed tagasinõudmisprotsessi tõhustamiseks. |
| --- | --- |

c)

| 5.50. | Teadustegevuse raamprogrammidest on kujunenud keerulised rahastamismehhanismid, mille jaoks komisjon on üles ehitanud vastavad kaalukad haldus- ja kontrollisüsteemid. Kuigi ELi vahendite kasutamise aluspõhimõtteks peab endiselt jääma asjakohane aruandlus, on selge, et teadustegevuse rahastamise eeskirju saab veelgi lihtsustada. |
| --- | --- |

5.50.

Teadustegevuse raamprogrammidest on kujunenud keerulised rahastamismehhanismid, mille jaoks komisjon on üles ehitanud vastavad kaalukad haldus- ja kontrollisüsteemid. Kuigi ELi vahendite kasutamise aluspõhimõtteks peab endiselt jääma asjakohane aruandlus, on selge, et teadustegevuse rahastamise eeskirju saab veelgi lihtsustada.

| 5.50. | Komisjon nõustub sellega täielikult ja viitab oma hiljutistele teatistele „Teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamine” ja „Kas kontrollide arvu tuleks suurendada või mitte? Kontrollidega kaasnevate halduskulude ja vigade esinemise riski vahelise õige tasakaalu leidmine”. |
| --- | --- |

5.50.

| 5.51. | Sellepärast tervitab kontrollikoda komisjoni hiljuti väljastatud teatist, (15) milles esitatakse võimalused teadusuuringute rahastamiseeskirjade ja -menetluste edasiseks lihtsustamiseks nii seitsmenda, kui ka tulevaste raamprogrammide raames. Komisjoni teatis peaks olema aluseks kõigi eri sidusrühmade vahelistele kõnelustele ja päädima ELi teadusuuringute juhtimis- ja kontrollisüsteemide põhjaliku läbivaatamisega. |
| --- | --- |

5.51.

Sellepärast tervitab kontrollikoda komisjoni hiljuti väljastatud teatist, (15) milles esitatakse võimalused teadusuuringute rahastamiseeskirjade ja -menetluste edasiseks lihtsustamiseks nii seitsmenda, kui ka tulevaste raamprogrammide raames. Komisjoni teatis peaks olema aluseks kõigi eri sidusrühmade vahelistele kõnelustele ja päädima ELi teadusuuringute juhtimis- ja kontrollisüsteemide põhjaliku läbivaatamisega.

| 5.51. | Lihtsustusmeetmete täielik mõju ilmneb alles järgmise raamprogrammi käigus. Kuni sellised ettepanekud ellu viiakse, peab komisjon lahendama probleemid, mis on tekkinud keeruliste abikõlblikkuse nõuete tõttu toetusesaajatele. 26. mail 2010 võttis komisjon vastu teatise, milles tegi ettepaneku kehtestada kõnealuses valdkonnas aktsepteeritava vigade esinemise riski määra vahemikuks 2–5 % (16). Sellise määra kehtestamisel võetakse arvesse kontrollide kulupõhisust ja aktsepteeritavat jääkvigade määra, mida põhjendatakse osutatud kuluga. |
| --- | --- |

5.51.

| 5.52. | Eeskirjade ja menetluste lihtsustamine ning täpsustamine ei pruugi mitte ainult vähendada vigade ulatust ja suurendada kindlust kulutuste korrektsuse kohta, vaid ka kaasa aidata uurijate raamprogrammides osalemisele ning ELi teadusuuringute poliitika eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

5.52.

Eeskirjade ja menetluste lihtsustamine ning täpsustamine ei pruugi mitte ainult vähendada vigade ulatust ja suurendada kindlust kulutuste korrektsuse kohta, vaid ka kaasa aidata uurijate raamprogrammides osalemisele ning ELi teadusuuringute poliitika eesmärkide saavutamisele.

| 5.53. | Varasemate tähelepanekute järelkontroll on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 5.4
  . |
| --- | --- |

5.53.

Varasemate tähelepanekute järelkontroll on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 5.4
  .

ELi ÜHISETTEVÕTTED

| 5.54. | ELi ühisettevõtteid käsitletakse iga-aastastes eraldi avaldatavates eriaruannetes. |
| --- | --- |

5.54.

ELi ühisettevõtteid käsitletakse iga-aastastes eraldi avaldatavates eriaruannetes.

| 5.55. | Kontrollikoda esitas teadusuuringute, energeetika ja transpordi poliitikavaldkondade rühma ühisettevõtete 2009. aasta raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkusteta arvamused (vt punktid 5.10 ja 5.13). |
| --- | --- |

5.55.

Kontrollikoda esitas teadusuuringute, energeetika ja transpordi poliitikavaldkondade rühma ühisettevõtete 2009. aasta raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta märkusteta arvamused (vt punktid 5.10 ja 5.13).

| 5.56. | Hoolimata ühisettevõtetele antud märkusteta auditiarvamustest rõhutas kontrollikoda, et ühisettevõtted peavad kehtestama kindlad ja põhjalikud sisekontrollisüsteemid. |
| --- | --- |

5.56.

Hoolimata ühisettevõtetele antud märkusteta auditiarvamustest rõhutas kontrollikoda, et ühisettevõtted peavad kehtestama kindlad ja põhjalikud sisekontrollisüsteemid.

| 5.56. | Komisjon jälgib nende tegevuskavade rakendamist, mille on koostanud ühisettevõtted sisekontrollisüsteemide täielikuks ärakasutamiseks. |
| --- | --- |

5.56.

| 5.57. | Kontrollikoda avaldas ka arvamused ühisettevõtete Fusion for Energy ja SESAR finantsmääruste kohta (17). Kontrollikoda tegi mitmeid tähelepanekuid, mis puudutasid ühisettevõtete finantsraamistiku rakendamist ja selle ühilduvust ELi üldise finantsmääruse ja ELi ametite raamfinantsmäärusega. Kontrollikoda täheldas samuti, et ühisettevõtete finantseeskirjades ei kajastata küllaldaselt komisjoni siseaudititalituse volitusi ühisettevõtete auditeerimiseks. |
| --- | --- |

5.57.

Kontrollikoda avaldas ka arvamused ühisettevõtete Fusion for Energy ja SESAR finantsmääruste kohta (17). Kontrollikoda tegi mitmeid tähelepanekuid, mis puudutasid ühisettevõtete finantsraamistiku rakendamist ja selle ühilduvust ELi üldise finantsmääruse ja ELi ametite raamfinantsmäärusega. Kontrollikoda täheldas samuti, et ühisettevõtete finantseeskirjades ei kajastata küllaldaselt komisjoni siseaudititalituse volitusi ühisettevõtete auditeerimiseks.

| 5.57. | Komisjon nõustub kontrollikojaga, et komisjoni siseauditi talitusel peaksid olema ELi loodud asutuste suhtes, kes on juriidilised isikud ja saavad üldise finantsmääruse artikli 185 lõike 3 kohaselt rahalist toetust ELi eelarvest, samad volitused kui komisjoni talituste suhtes. |
| --- | --- |

5.57.

---

(1)  Ühisettevõte Fusion for Energy (ITER katsetermotuumareaktorile antavate Euratomi toetuste haldamine), innovatiivsete ravimite algatuse ühisettevõte (ravimite väljatöötamise tõhususe ja mõjususe parandamine), ühisettevõte Clean Sky (keskkonnasäästlike õhutranspordi tehnoloogiate arendamine) ja ühisettevõte Artemis (manussüstemide arendamine).

(2)  KOM(2010) 187, 29.4.2010.

(3)  KOM(2010) 261, 26.5.2010.

(4)  27 kuuendast raamprogrammist, 1 seitsmendast raamprogrammist, 1 söe ja terase teadusfondist, 1 MEDIA 2007 programmist.

(5)  Kontrollikoja 2008. aasta aastaaruanne, punktid 7.21–7.24.

(6)  8. peatükk, punktid 8.19–8.20.

(7)  Komisjoni otsus K(2009) 4705, 23.6.2009.

(8)  KOM(2010) 187, 24. aprill 2010 – Teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamine.

(9)  Alates 2010. aasta veebruarist on energeetika ja transpordi peadirektoraat jagatud liikuvuse ja transpordi peadirektoraadiks ning energeetika peadirektoraadiks.

(10)  SEK(2009) 1720, 15.12.2009.

(11)  Punkt 7.39.

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2321/2002 artikkel 20 (EÜT L 355, 30.12.2002, lk 23).

(13)  KOM(2010) 261, 26.5.2010.

(14)  Punkt 7.42.

(15)  KOM(2010) 187.

(16)  KOM(2010) 261.

(17)  Arvamus nr 4/2008 ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte (Fusion for Energy) finantsmääruse kohta ja arvamus nr 2/2010 ühisettevõtte SESAR finantseeskirjade kohta.

(18)  Halduskulude auditit käsitletakse 9. peatükis.

(19)  Seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) ettemakseid tehti summas 2 101 miljonit eurot.

(20)  Seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) ja kuuenda raamprogrammi (2002–2006) vahe- ning lõppmakseid tehti vastavalt summas 1 585 miljonit eurot ja 1 800 miljonit eurot.

Allikas: Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruanne 2009.

LISA 5.1

TEADUSUURINGUTE, ENERGEETIKA JA TRANSPORDI VALDKONNA TEHINGUTE KONTROLLI TULEMUSED

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| FP6 | FP7 | TEN | Muu | Kokku |
| VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR |
| Tehingute arv kokku (nendest): | 35 | 71 | 16 | 28 | 150 | 150 | 180 |
| Ettemaksed | 0 | 58 | 9 | 19 | 86 | 82 | 59 |
| Vahe-/lõppmaksed | 35 | 13 | 7 | 9 | 64 | 68 | 121 |
| KONTROLLI TULEMUSED |
| (% ja tehingute arv) |
| Vigadest mõjutamata tehingud | 49 % | {17} | 85 % | {60} | 81 % | {13} | 86 % | {24} | 76 % | {114} | 78 % | 52 % |
| Vigadest mõjutatud tehingud | 51 % | {18} | 15 % | {11} | 19 % | {3} | 14 % | {4} | 24 % | {36} | 22 % | 48 % |
| VIGADEST MÕJUTATUD TEHINGUTE ANALÜÜS |
| (% ja tehingute arv) |
| Vigadest mõjutatud tehingute analüüs kulude tüübi kaupa |
| Ettemaksed | 0 % | {0} | 36 % | {4} | 0 % | {0} | 50 % | {2} | 17 % | {6} | 3 % | 9 % |
| Vahe-/lõppmaksed/muu | 100 % | {18} | 64 % | {7} | 100 % | {3} | 50 % | {2} | 83 % | {30} | 97 % | 91 % |
| Vigadest mõjutatud tehingute analüüs vea tüübi kaupa |
| Mittekvantifitseeritavad vead | 22 % | {4} | 27 % | {3} | 33 % | {1} | 25 % | {1} | 25 % | {9} | 27 % | 29 % |
| Kvantifitseeritavad vead | 78 % | {14} | 73 % | {8} | 67 % | {2} | 75 % | {3} | 75 % | {27} | 73 % | 71 % |
| nendest: | abikõlblikkus | 21 % | {3} | 63 % | {5} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 30 % | {8} | 58 % | 77 % |
| tõendamisvead | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | 3 % |
| täpsusvead | 79 % | {11} | 37 % | {3} | 100 % | {2} | 100 % | {3} | 70 % | {19} | 42 % | 20 % |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| Kõige tõenäolisem veamäär jääb vahemikku: | | |
| < 2 % | | | |
| 2 % – 5 % | X | X | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

FP6

FP7

TEN

Muu

Kokku

VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR

Tehingute arv kokku (nendest):

35

71

16

28

150

150

180

Ettemaksed

0

58

9

19

86

82

59

Vahe-/lõppmaksed

35

13

7

9

64

68

121

KONTROLLI TULEMUSED

(% ja tehingute arv)

Vigadest mõjutamata tehingud

49 %

{17}

85 %

{60}

81 %

{13}

86 %

{24}

76 %

{114}

78 %

52 %

Vigadest mõjutatud tehingud

51 %

{18}

15 %

{11}

19 %

{3}

14 %

{4}

24 %

{36}

22 %

48 %

VIGADEST MÕJUTATUD TEHINGUTE ANALÜÜS

(% ja tehingute arv)

Vigadest mõjutatud tehingute analüüs kulude tüübi kaupa

Ettemaksed

0 %

{0}

36 %

{4}

0 %

{0}

50 %

{2}

17 %

{6}

3 %

9 %

Vahe-/lõppmaksed/muu

100 %

{18}

64 %

{7}

100 %

{3}

50 %

{2}

83 %

{30}

97 %

91 %

Vigadest mõjutatud tehingute analüüs vea tüübi kaupa

Mittekvantifitseeritavad vead

22 %

{4}

27 %

{3}

33 %

{1}

25 %

{1}

25 %

{9}

27 %

29 %

Kvantifitseeritavad vead

78 %

{14}

73 %

{8}

67 %

{2}

75 %

{3}

75 %

{27}

73 %

71 %

nendest:

abikõlblikkus

21 %

{3}

63 %

{5}

0 %

{0}

0 %

{0}

30 %

{8}

58 %

77 %

tõendamisvead

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

3 %

täpsusvead

79 %

{11}

37 %

{3}

100 %

{2}

100 %

{3}

70 %

{19}

42 %

20 %

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Kõige tõenäolisem veamäär jääb vahemikku:

< 2 %

2 % – 5 %

X

X

X

> 5 %

LISA 5.2

TEADUSUURINGUTE, ENERGEETIKA JA TRANSPORDI VALDKONNA SÜSTEEMIDE KONTROLLI TULEMUSED

Hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele

| Käsitletud süsteem | Dokumendikontrollid enne makset | Kontrollitõendid | Järelfinantsauditid | Finantskorrektsioonide rakendamine | Üldine hinnang |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teadusuuringute raamprogrammid | | | | | |

Käsitletud süsteem

Dokumendikontrollid enne makset

Kontrollitõendid

Järelfinantsauditid

Finantskorrektsioonide rakendamine

Üldine hinnang

Teadusuuringute raamprogrammid

Üldine hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele

| Üldine hinnang | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Üldine hinnang

2009

2008

2007

Selgitus:

| | Mõjus |
| --- | --- |
| | Osaliselt mõjus |
| | Ei ole mõjus |
| E/K | Ei kohaldata: ei kohaldata või ei hinnata |

Mõjus

Osaliselt mõjus

Ei ole mõjus

E/K

Ei kohaldata: ei kohaldata või ei hinnata

LISA 5.3

KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD TEABE ANALÜÜSI TULEMUSED TEADUSUURINGUTE, ENERGEETIKA JA TRANSPORDI VALDKONNAS

| Peamised pea-direktoraadid | Peadirektori avalduse sisu
   (1) | Esitatud reservatsioonid | Kontrollikoja tähelepanekud | Üldine hinnang usaldus-väärsusele |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| RTD | reservatsioonidega | Kuuenda raamprogrammi kuludeklaratsioonide täpsuse allesjäänud veamäär | Reservatsioon põhineb kuuenda raamprogrammi allesjäänud veamääral, mis teadusuuringute peadirektoraadi (RTD) hinnangul on suurem kui 2 %. Reservatsioon on kooskõlas kontrollikoja tähelepanekutega, et teadusuuringute maksete juhtimis- ja kontrollisüsteemid on osaliselt mõjusad ja kulutustes esineb olulisel määral vigu.
  Kuigi seitsmenda raamprogrammi kuludeklaratsioonides sisalduv risk hinnati 2009. aastal mitteoluliseks ja seega reservatsiooni ei esitatud, juhib teadusuuringute peadirektoraat oma iga-aastases tegevusaruandes tähelepanu tõenäosusele, et alates 2010. aastast võib seitsmenda raamprogrammi kuludeklaratsioonides esineda olulisel määral vigu. | A |
| INFSO | reservatsioonidega | Kuuenda raamprogrammi kuludeklaratsioonide täpsuse allesjäänud veamäär | Reservatsioon põhineb kuuenda raamprogrammi allesjäänud veamääral, mis infoühiskonna ja meedia peadirektoraadi (INFSO) hinnangul on suurem kui 2 %. Reservatsioon on kooskõlas kontrollikoja tähelepanekutega, et teadusuuringute maksete juhtimis- ja kontrollisüsteemid on osaliselt mõjusad ja kulutustes esineb olulisel määral vigu.
  Infoühiskonna ja meedia peadirektoraat hindas seitsmenda raamprogrammi kuludeklaratsioonides sisalduva riski 2009. aastal mitteoluliseks ja seega reservatsiooni ei esitanud. Kontrollikoda märkis aga, et alates 2010. aastast võib seitsmenda raamprogrammi kuludeklaratsioonides esineda olulisel määral vigu. | A |
| TREN | reservatsioonidega | Kuuenda raamprogrammi kuludeklaratsioonide täpsuse allesjäänud veamäär | Reservatsioon põhineb kuuenda raamprogrammi allesjäänud veamääral, mis energeetika ja transpordi peadirektoraadi (TREN) hinnangul on suurem kui 2 %. Reservatsioon on kooskõlas kontrollikoja tähelepanekutega, et teadusuuringute maksete juhtimis- ja kontrollisüsteemid on osaliselt mõjusad ja kulutustes esineb olulisel määral vigu.
  Energeetika ja transpordi peadirektoraat hindas seitsmenda raamprogrammi kuludeklaratsioonides sisalduva riski 2009. aastal mitteoluliseks ja seega reservatsiooni ei esitanud. Kontrollikoda märkis aga, et alates 2010. aastast võib seitsmenda raamprogrammi kuludeklaratsioonides esineda olulisel määral vigu. | A |
| A: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |

Peamised pea-direktoraadid

Peadirektori avalduse sisu
   (1)

Esitatud reservatsioonid

Kontrollikoja tähelepanekud

Üldine hinnang usaldus-väärsusele

RTD

reservatsioonidega

Kuuenda raamprogrammi kuludeklaratsioonide täpsuse allesjäänud veamäär

Reservatsioon põhineb kuuenda raamprogrammi allesjäänud veamääral, mis teadusuuringute peadirektoraadi (RTD) hinnangul on suurem kui 2 %. Reservatsioon on kooskõlas kontrollikoja tähelepanekutega, et teadusuuringute maksete juhtimis- ja kontrollisüsteemid on osaliselt mõjusad ja kulutustes esineb olulisel määral vigu.

Kuigi seitsmenda raamprogrammi kuludeklaratsioonides sisalduv risk hinnati 2009. aastal mitteoluliseks ja seega reservatsiooni ei esitatud, juhib teadusuuringute peadirektoraat oma iga-aastases tegevusaruandes tähelepanu tõenäosusele, et alates 2010. aastast võib seitsmenda raamprogrammi kuludeklaratsioonides esineda olulisel määral vigu.

A

INFSO

reservatsioonidega

Kuuenda raamprogrammi kuludeklaratsioonide täpsuse allesjäänud veamäär

Reservatsioon põhineb kuuenda raamprogrammi allesjäänud veamääral, mis infoühiskonna ja meedia peadirektoraadi (INFSO) hinnangul on suurem kui 2 %. Reservatsioon on kooskõlas kontrollikoja tähelepanekutega, et teadusuuringute maksete juhtimis- ja kontrollisüsteemid on osaliselt mõjusad ja kulutustes esineb olulisel määral vigu.

Infoühiskonna ja meedia peadirektoraat hindas seitsmenda raamprogrammi kuludeklaratsioonides sisalduva riski 2009. aastal mitteoluliseks ja seega reservatsiooni ei esitanud. Kontrollikoda märkis aga, et alates 2010. aastast võib seitsmenda raamprogrammi kuludeklaratsioonides esineda olulisel määral vigu.

A

TREN

reservatsioonidega

Kuuenda raamprogrammi kuludeklaratsioonide täpsuse allesjäänud veamäär

Reservatsioon põhineb kuuenda raamprogrammi allesjäänud veamääral, mis energeetika ja transpordi peadirektoraadi (TREN) hinnangul on suurem kui 2 %. Reservatsioon on kooskõlas kontrollikoja tähelepanekutega, et teadusuuringute maksete juhtimis- ja kontrollisüsteemid on osaliselt mõjusad ja kulutustes esineb olulisel määral vigu.

Energeetika ja transpordi peadirektoraat hindas seitsmenda raamprogrammi kuludeklaratsioonides sisalduva riski 2009. aastal mitteoluliseks ja seega reservatsiooni ei esitanud. Kontrollikoda märkis aga, et alates 2010. aastast võib seitsmenda raamprogrammi kuludeklaratsioonides esineda olulisel määral vigu.

A

A:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

---

(1)  Peadirektor kinnitab oma avalduses, et tema hinnangul annavad kehtestatud kontrollimenetlused vajaliku kindluse tehingute korrektsuse kohta.

| A: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

A:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

LISA 5.4

TEADUSUURINGUTE, ENERGEETIKA JA TRANSPORDI VALDKONNA VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Kontrollikoja tähelepanekud | Võetud meetmed | Kontrollikoja analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   2007. ja 2008. aasta kinnitav avaldus: oluline veamäär maksetes |
| 2007. ja 2008. aastal tuvastas kontrollikoda olulisi vigu 83 auditeeritud tehingus. Põhilised veatüübid olid järgmised: abikõlblike personali- ja kaudsete kulude deklareerimine tegelikest suurematena; muude abikõlbmatute kulude deklareerimine; ebapiisavad tõendavad dokumendid kulude hüvitamise taotluste põhjendamiseks; pigem eelarveliste arvnäitajate kui tegelike kulude deklareerimine; projektiga mitteseotud kulude deklareerimine.
  (Eelarveaasta 2007 aastaaruanne, punktid 7.14-7.15; eelarveaasta 2008 aastaaruanne, punktid 7.11-7.15). | 12 juhul otsustas komisjon, et kontrollikoja avastatud vigade parandamiseks ei ole vaja parandusmeetmeid võtta.
  56 juhul tegi komisjon finantskorrektsioone.
  14 juhul alustas komisjon finantskorrektsioone, ent need on veel lõpule viimata.
  Ühel juhul pole finantskorrektsioonide tegemist veel alustatud. | Kuigi viiel juhul on parandusmeetmete võtmiseks kulunud oodatust oluliselt rohkem aega, on komisjon üldiselt võtnud kontrollikoja tähelepanekute põhjal õigeaegseid meetmeid. | |
| 2.   Komisjoni maksete hilinemine |
| Komisjon on põhjendamatult viivitanud maksete tegemisega abisaajatele, kuigi 2008. aastal täheldas kontrollikoda, et komisjon on teinud märkimisväärseid edusamme viivituste vähendamisel.
  2007. aastal leidis kontrollikoda 180 auditeeritud tehingus 30 viivitusega makset (st 17 %).
  2008. aastal leidis kontrollikoda 150 auditeeritud makses 12 viivitusega makset (st 8 %).
  2009. aastal leidis kontrollikoda 150 auditeeritud makses 10 viivitusega makset (st 7 %).
  (Eelarveaasta 2007 aastaaruanne, lisa 7.2; eelarveaasta 2008 aastaaruanne, punkt 7.16). | Komisjon on parandanud viivituste kontrollimist, kohandanud infotehnoloogiavahendeid ja lihtsustanud menetlusi. Maksete haldamine on üha enam delegeeritud täitevasutustele. | 2008. aastal märgitud edusammud komisjoni tegevuses on endiselt jõus. Kuigi ekspertidele tehtud maksetes on tehtud olulisi edusamme, peab veel võtma meetmeid viivituste vähendamiseks teadusuuringute maksetes, mille puhul 2009. aastal oli 30 % maksetest tehtud ettenähtust hiljem. | Komisjon tervitab kontrollikoja tunnustuse andmist tehtud edusammudele. Komisjon jätkab jõupingutusi, et tulemusi veelgi parandada. |

Kontrollikoja tähelepanekud

Võetud meetmed

Kontrollikoja analüüs

Komisjoni vastus

1.   2007. ja 2008. aasta kinnitav avaldus: oluline veamäär maksetes

2007. ja 2008. aastal tuvastas kontrollikoda olulisi vigu 83 auditeeritud tehingus. Põhilised veatüübid olid järgmised: abikõlblike personali- ja kaudsete kulude deklareerimine tegelikest suurematena; muude abikõlbmatute kulude deklareerimine; ebapiisavad tõendavad dokumendid kulude hüvitamise taotluste põhjendamiseks; pigem eelarveliste arvnäitajate kui tegelike kulude deklareerimine; projektiga mitteseotud kulude deklareerimine.

(Eelarveaasta 2007 aastaaruanne, punktid 7.14-7.15; eelarveaasta 2008 aastaaruanne, punktid 7.11-7.15).

12 juhul otsustas komisjon, et kontrollikoja avastatud vigade parandamiseks ei ole vaja parandusmeetmeid võtta.

56 juhul tegi komisjon finantskorrektsioone.

14 juhul alustas komisjon finantskorrektsioone, ent need on veel lõpule viimata.

Ühel juhul pole finantskorrektsioonide tegemist veel alustatud.

Kuigi viiel juhul on parandusmeetmete võtmiseks kulunud oodatust oluliselt rohkem aega, on komisjon üldiselt võtnud kontrollikoja tähelepanekute põhjal õigeaegseid meetmeid.

2.   Komisjoni maksete hilinemine

Komisjon on põhjendamatult viivitanud maksete tegemisega abisaajatele, kuigi 2008. aastal täheldas kontrollikoda, et komisjon on teinud märkimisväärseid edusamme viivituste vähendamisel.

2007. aastal leidis kontrollikoda 180 auditeeritud tehingus 30 viivitusega makset (st 17 %).

2008. aastal leidis kontrollikoda 150 auditeeritud makses 12 viivitusega makset (st 8 %).

2009. aastal leidis kontrollikoda 150 auditeeritud makses 10 viivitusega makset (st 7 %).

(Eelarveaasta 2007 aastaaruanne, lisa 7.2; eelarveaasta 2008 aastaaruanne, punkt 7.16).

Komisjon on parandanud viivituste kontrollimist, kohandanud infotehnoloogiavahendeid ja lihtsustanud menetlusi. Maksete haldamine on üha enam delegeeritud täitevasutustele.

2008. aastal märgitud edusammud komisjoni tegevuses on endiselt jõus. Kuigi ekspertidele tehtud maksetes on tehtud olulisi edusamme, peab veel võtma meetmeid viivituste vähendamiseks teadusuuringute maksetes, mille puhul 2009. aastal oli 30 % maksetest tehtud ettenähtust hiljem.

Komisjon tervitab kontrollikoja tunnustuse andmist tehtud edusammudele. Komisjon jätkab jõupingutusi, et tulemusi veelgi parandada.

---

6. PEATÜKK

Välisabi, arengukoostöö ja laienemine

SISUKORD

Sissejuhatus

Poliitikavaldkondade rühma eritunnused

Koostöötalitus EuropeAid

Välissuhete peadirektoraat

Laienemise peadirektoraat

Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat

Auditi ulatus ja lähenemisviis

Tehingute korrektsus

Süsteemide mõjusus

EuropeAid

Välissuhete peadirektoraat

Laienemise peadirektoraat

Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus

Kokkuvõte ja soovitused

Järelmeetmed seoses eriaruandega nr 3/2006 humanitaarabi kohta tsunami ohvritele

Sissejuhatus

Soovituste põhjal võetud meetmed

Järeldused

Järelmeetmed seoses erieruandega nr 6/2006 komisjoni arengukoostöö keskkonnaaspektide kohta

Sissejuhatus

Soovituste põhjal võetud meetmed

Järeldused

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 6.1. | Peatükis esitatakse kontrollikoja erihinnang välisabi, arengukoostöö ja laienemise poliitikavaldkondade rühma kohta, mis hõlmab järgmisi poliitikavaldkondi: 19 – välissuhted, 21 – arengukoostöö ja suhted Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikidega, (1) 22 – laienemine ja 23 – humanitaarabi. Põhiteave käsitletud tegevuste ja 2009. aasta kulutuste ja haldusviisi kohta esitatakse
  tabelis 6.1
  . |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

6.1.

Peatükis esitatakse kontrollikoja erihinnang välisabi, arengukoostöö ja laienemise poliitikavaldkondade rühma kohta, mis hõlmab järgmisi poliitikavaldkondi: 19 – välissuhted, 21 – arengukoostöö ja suhted Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikidega, (1) 22 – laienemine ja 23 – humanitaarabi. Põhiteave käsitletud tegevuste ja 2009. aasta kulutuste ja haldusviisi kohta esitatakse
  tabelis 6.1
  .

Tabel 6.1 –   Välisabi, arengukoostöö ja laienemine – põhiteave

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Eelarve-jaotis | Poliitikavaldkond | Kirjeldus | Maksed 2009. aastal | Eelarve haldamise viis |
| 19 | Välissuhted | Halduskulud | 415 | Otsene tsentraliseeritud |
| Mitmepoolsed suhted, sisserände- ja varjupaigaalane koostöö kolmandate riikidega ning välissuhete üldküsimused | 60 | Otsene tsentraliseeritud |
| Ühine välis- ja julgeolekupoliitika | 316 | Kaudne tsentraliseeritud (16) / ühine |
| Euroopa algatus demokraatia ja inimõiguste toetuseks | 123 | Otsene tsentraliseeritud |
| Suhted ja koostöö ühenduseväliste tööstusriikidega | 16 | Otsene tsentraliseeritud |
| Kriisidele reageerimine ja ohud ülemaailmsele julgeolekule | 215 | Otsene tsentraliseeritud |
| Euroopa naabruspoliitika ja suhted Venemaaga | 1 469 | Otsene tsentraliseeritud / detsentraliseeritud |
| Suhted Ladina-Ameerikaga | 308 | Otsene tsentraliseeritud / detsentraliseeritud |
| Suhted Aasia, Kesk-Aasia ja Lähis-Ida riikidega | 727 | Otsene tsentraliseeritud / detsentraliseeritud / ühine |
| Poliitiline strateegia ja koordineerimine | 24 | Otsene tsentraliseeritud |
| | 3 673 | |
| 21 | Arengukoostöö ja suhted AKV riikidega | Halduskulud | 349 | Otsene tsentraliseeritud |
| Toiduainetega kindlustatus | 673 | Otsene tsentraliseeritud |
| Valitsusvälised osalejad arengukoostöös | 181 | Otsene tsentraliseeritud |
| Keskkond ja loodusvarade, sealhulgas energia säästev majandamine | 81 | Otsene tsentraliseeritud |
| Inimeste ja ühiskonna areng | 113 | Otsene tsentraliseeritud / ühine |
| Piirkondlik koostöö Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikidega | 256 | Otsene tsentraliseeritud / detsentraliseeritud / ühine |
| Arengukoostöömeetmed ja ühekordsed programmid | 30 | Otsene tsentraliseeritud |
| Poliitiline strateegia ja koordineerimine | 15 | Otsene tsentraliseeritud |
| | 1 698 | |
| 22 | Laienemine | Halduskulud | 91 | Otsene tsentraliseeritud |
| Laienemisprotsess ja -strateegia | 1 165 | Otsene tsentraliseeritud / kaudne / detsentraliseeritud |
| Ühinemisjärgne rahaline toetus | 43 | Otsene tsentraliseeritud / detsentraliseeritud |
| Teavitamis- ja kommunikatsioonistrateegia | 9 | Otsene tsentraliseeritud |
| | 1 308 | |
| 23 | Humanitaarabi | Halduskulud | 28 | Otsene tsentraliseeritud |
| Humanitaarabi | 772 | Otsene tsentraliseeritud / ühine |
| | 800 | |
| Halduskulud kokku (17) | 883 | |
| Tegevuskulud kokku, (nendest) | 6 596 | |
| — | ettemaksed |

(miljonit eurot)

Eelarve-jaotis

Poliitikavaldkond

Kirjeldus

Maksed 2009. aastal

Eelarve haldamise viis

19

Välissuhted

Halduskulud

415

Otsene tsentraliseeritud

Mitmepoolsed suhted, sisserände- ja varjupaigaalane koostöö kolmandate riikidega ning välissuhete üldküsimused

60

Otsene tsentraliseeritud

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika

316

Kaudne tsentraliseeritud (16) / ühine

Euroopa algatus demokraatia ja inimõiguste toetuseks

123

Otsene tsentraliseeritud

Suhted ja koostöö ühenduseväliste tööstusriikidega

16

Otsene tsentraliseeritud

Kriisidele reageerimine ja ohud ülemaailmsele julgeolekule

215

Otsene tsentraliseeritud

Euroopa naabruspoliitika ja suhted Venemaaga

1 469

Otsene tsentraliseeritud / detsentraliseeritud

Suhted Ladina-Ameerikaga

308

Otsene tsentraliseeritud / detsentraliseeritud

Suhted Aasia, Kesk-Aasia ja Lähis-Ida riikidega

727

Otsene tsentraliseeritud / detsentraliseeritud / ühine

Poliitiline strateegia ja koordineerimine

24

Otsene tsentraliseeritud

3 673

21

Arengukoostöö ja suhted AKV riikidega

Halduskulud

349

Otsene tsentraliseeritud

Toiduainetega kindlustatus

673

Otsene tsentraliseeritud

Valitsusvälised osalejad arengukoostöös

181

Otsene tsentraliseeritud

Keskkond ja loodusvarade, sealhulgas energia säästev majandamine

81

Otsene tsentraliseeritud

Inimeste ja ühiskonna areng

113

Otsene tsentraliseeritud / ühine

Piirkondlik koostöö Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikidega

256

Otsene tsentraliseeritud / detsentraliseeritud / ühine

Arengukoostöömeetmed ja ühekordsed programmid

30

Otsene tsentraliseeritud

Poliitiline strateegia ja koordineerimine

15

Otsene tsentraliseeritud

1 698

22

Laienemine

Halduskulud

91

Otsene tsentraliseeritud

Laienemisprotsess ja -strateegia

1 165

Otsene tsentraliseeritud / kaudne / detsentraliseeritud

Ühinemisjärgne rahaline toetus

43

Otsene tsentraliseeritud / detsentraliseeritud

Teavitamis- ja kommunikatsioonistrateegia

9

Otsene tsentraliseeritud

1 308

23

Humanitaarabi

Halduskulud

28

Otsene tsentraliseeritud

Humanitaarabi

772

Otsene tsentraliseeritud / ühine

800

Halduskulud kokku (17)

883

Tegevuskulud kokku, (nendest)

6 596

—

4 079

| — | vahe-/lõppmaksed |
| --- | --- |

—

2 517

Eelarveaasta maksed kokku

7 479

Eelarveaasta kulukohustused kokku

8 463

Allikas: raamatupidamise aastaaruanne 2009.

Poliitikavaldkondade rühma eritunnused

| 6.2. | Välissuhete ja arengukoostöö tegevusvaldkondade kulutusi haldavad peamiselt koostöötalitus EuropeAid ja välissuhete peadirektoraat. Laienemiskulutusi haldab laienemise peadirektoraat ja humanitaarabiga, sealhulgas ka toiduabiga, tegeleb humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat. |
| --- | --- |

6.2.

Välissuhete ja arengukoostöö tegevusvaldkondade kulutusi haldavad peamiselt koostöötalitus EuropeAid ja välissuhete peadirektoraat. Laienemiskulutusi haldab laienemise peadirektoraat ja humanitaarabiga, sealhulgas ka toiduabiga, tegeleb humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat.

Koostöötalitus EuropeAid

| 6.3. | EuropeAidi hallatud kulutuste alla kuuluvad:






  a) | Aasia ja Ladina-Ameerika riikidele finants- ja tehnilise abi andmine ja nende riikidega tehtav majanduskoostöö; |
| --- | --- | --- |

6.3.

EuropeAidi hallatud kulutuste alla kuuluvad:

a)

Aasia ja Ladina-Ameerika riikidele finants- ja tehnilise abi andmine ja nende riikidega tehtav majanduskoostöö;

| b) | Euroopa naabruspoliitika, kaasa arvatud strateegiline partnerlus Venemaaga; |
| --- | --- |

b)

Euroopa naabruspoliitika, kaasa arvatud strateegiline partnerlus Venemaaga;

| c) | temaatilised programmid, sealhulgas toiduainetega kindlustatus, valitsusvälised osalejad ja kohalikud omavalitsused, keskkond, tervis ja haridus, demokraatia ja inimõigused. |
| --- | --- |

c)

temaatilised programmid, sealhulgas toiduainetega kindlustatus, valitsusvälised osalejad ja kohalikud omavalitsused, keskkond, tervis ja haridus, demokraatia ja inimõigused.

| 6.4. | Suuremat osa välistegevuse kulutustest haldavad komisjoni talitused tsentraliseeritud halduse kaudu kas komisjoni peakorteris või haldavad neid komisjoni delegatsioonid (2) vastavates kolmandates riikides. Rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu antavat abi hallatakse ühiselt. |
| --- | --- |

6.4.

Suuremat osa välistegevuse kulutustest haldavad komisjoni talitused tsentraliseeritud halduse kaudu kas komisjoni peakorteris või haldavad neid komisjoni delegatsioonid (2) vastavates kolmandates riikides. Rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu antavat abi hallatakse ühiselt.

| 6.5. | Suurem osa makseid on kas ette- või vahemaksed, lõppmaksed moodustavad aasta kulutustest kõigest 20 %. |
| --- | --- |

6.5.

Suurem osa makseid on kas ette- või vahemaksed, lõppmaksed moodustavad aasta kulutustest kõigest 20 %.

| 6.6. | Lõppmaksete puhul on maksete korrektsusega seotud oht suurem kui ette- ja vahemaksete puhul. Viimased peavad vastama vaid piiratud arvule tingimustele, sellal kui lõppmaksed sõltuvad kõikide projekti tegelikult tekkinud kulude esitamisest ja tõendamisest. |
| --- | --- |

6.6.

Lõppmaksete puhul on maksete korrektsusega seotud oht suurem kui ette- ja vahemaksete puhul. Viimased peavad vastama vaid piiratud arvule tingimustele, sellal kui lõppmaksed sõltuvad kõikide projekti tegelikult tekkinud kulude esitamisest ja tõendamisest.

| 6.7. | Toetatavad projektid paiknevad hajutatult enam kui 150 riigis ja rakendusorganisatsioonid varieeruvad nii suuruselt kui pädevuselt. ELi toetuse saamiseks peavad projektid olema kooskõlas keerukate eeskirjadega, sh ka hankemenetlustega. |
| --- | --- |

6.7.

Toetatavad projektid paiknevad hajutatult enam kui 150 riigis ja rakendusorganisatsioonid varieeruvad nii suuruselt kui pädevuselt. ELi toetuse saamiseks peavad projektid olema kooskõlas keerukate eeskirjadega, sh ka hankemenetlustega.

Välissuhete peadirektoraat

| 6.8. | Välissuhete peadirektoraadi hallatud kulud on peamiselt seotud ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP), stabiliseerimisvahendi ja tööstusriikide rahastamisvahendi alusel rakendatavate meetmetega. Põhieesmärgid on rahu säilitamine, konfliktide ärahoidmine, rahvusvahelise julgeoleku tugevdamine ja ELi välispoliitika, majandusintegratsiooni ja globaalsete küsimustega seotud huvide edendamine peamiste suure sissetulekuga tööstuspartnerite hulgas. |
| --- | --- |

6.8.

Välissuhete peadirektoraadi hallatud kulud on peamiselt seotud ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP), stabiliseerimisvahendi ja tööstusriikide rahastamisvahendi alusel rakendatavate meetmetega. Põhieesmärgid on rahu säilitamine, konfliktide ärahoidmine, rahvusvahelise julgeoleku tugevdamine ja ELi välispoliitika, majandusintegratsiooni ja globaalsete küsimustega seotud huvide edendamine peamiste suure sissetulekuga tööstuspartnerite hulgas.

| 6.8. | Enamik stabiliseerimisvahendi kohaseid meetmeid on võetud selleks, et reageerida kriisile või kriisiohu tekkimisele ning suurendada kriisieelset ja -järgset suutlikkust. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Kohaldatakse järgmisi haldamisviise:






  a) | kaudne tsentraliseeritud haldus või haldus koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega ühise välis- ja julgeolekupoliitika alal; |
| --- | --- | --- |

6.9.

Kohaldatakse järgmisi haldamisviise:

a)

kaudne tsentraliseeritud haldus või haldus koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega ühise välis- ja julgeolekupoliitika alal;

| b) | otsene tsentraliseeritud haldus, mida kohaldatakse nii suhete kui koostöö alal ühenduseväliste tööstusriikidega (tööstusriikide rahastamisvahend); |
| --- | --- |

b)

otsene tsentraliseeritud haldus, mida kohaldatakse nii suhete kui koostöö alal ühenduseväliste tööstusriikidega (tööstusriikide rahastamisvahend);

| c) | otsene tsentraliseeritud haldus ja haldus koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega kriisidele reageerimisel ja seoses ohtudega ülemaailmsele julgeolekule (stabiliseerimisvahend). Projektide elluviijaks on kas peakorter või delegatsioonid. |
| --- | --- |

c)

otsene tsentraliseeritud haldus ja haldus koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega kriisidele reageerimisel ja seoses ohtudega ülemaailmsele julgeolekule (stabiliseerimisvahend). Projektide elluviijaks on kas peakorter või delegatsioonid.

| 6.10. | ÜVJP puhul on kulud peamiselt seotud Euroopa julgeoleku ja kaitsepoliitika elluviimisega tsiviilmissioonide kaudu suure poliitilise riskiga ebastabiilsetes riikides ja piirkondades. Samasugune risk on ka stabiliseerimisvahendi puhul. |
| --- | --- |

6.10.

ÜVJP puhul on kulud peamiselt seotud Euroopa julgeoleku ja kaitsepoliitika elluviimisega tsiviilmissioonide kaudu suure poliitilise riskiga ebastabiilsetes riikides ja piirkondades. Samasugune risk on ka stabiliseerimisvahendi puhul.

| 6.10. | Lisaks kohustuslikele välisaudititele, mida korraldavad abisaajad oma lepinguliste kohustuste raames, teevad peakorterid ja delegatsioonid ebastabiilsest poliitilisest keskkonnast tulenevatel kõrge riski tasemega juhtudel ka järelkontrollkäike. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Nagu EuropeAidi puhul, tehakse suurem osa välissuhete peadirektoraadi hallatud kulutustest kas ette- või vahemaksete alusel. Vahemaksed tehakse üldiselt siis, kui on esitatud tõendid selle kohta, et projekti elluviimisel on saavutatud teatud tase. Taset hinnatakse tehtud kulude alusel, lõppmaksed sõltuvad kõikide projekti tegelike kulude esitamisest ja tõendamisest. |
| --- | --- |

6.11.

Nagu EuropeAidi puhul, tehakse suurem osa välissuhete peadirektoraadi hallatud kulutustest kas ette- või vahemaksete alusel. Vahemaksed tehakse üldiselt siis, kui on esitatud tõendid selle kohta, et projekti elluviimisel on saavutatud teatud tase. Taset hinnatakse tehtud kulude alusel, lõppmaksed sõltuvad kõikide projekti tegelike kulude esitamisest ja tõendamisest.

Laienemise peadirektoraat

| 6.12. | Laienemise peadirektoraat haldab laienemisstrateegia ja -protsessi kulutusi peamiselt ühinemiseelse abiprogrammi rahastamisvahendi, PHARE programmi (kaasa arvatud ühinemisjärgne abi), programmi CARDS (3) ja Türgi ühinemiseelse abiprogrammi raames. |
| --- | --- |

6.12.

Laienemise peadirektoraat haldab laienemisstrateegia ja -protsessi kulutusi peamiselt ühinemiseelse abiprogrammi rahastamisvahendi, PHARE programmi (kaasa arvatud ühinemisjärgne abi), programmi CARDS (3) ja Türgi ühinemiseelse abiprogrammi raames.

| 6.13. | Oluline osa kulutusi tehakse otsemaksete alusel abisaajariikide riigiasutustele. Üldjuhul tehakse esimene makse asjaomaste riiklike programmide allkirjastamisel. Järgmiste osamaksete tegemine sõltub deklaratsiooni heakskiitmisest selle kohta, et teatud protsent eelnevalt ülekantud vahenditest oli juba eelnevalt eraldatud ning et tehtud kulud vastavad ELi rahastamise tingimustele. |
| --- | --- |

6.13.

Oluline osa kulutusi tehakse otsemaksete alusel abisaajariikide riigiasutustele. Üldjuhul tehakse esimene makse asjaomaste riiklike programmide allkirjastamisel. Järgmiste osamaksete tegemine sõltub deklaratsiooni heakskiitmisest selle kohta, et teatud protsent eelnevalt ülekantud vahenditest oli juba eelnevalt eraldatud ning et tehtud kulud vastavad ELi rahastamise tingimustele.

| 6.14. | Maksed tehakse üldiselt kas otsese tsentraliseeritud või detsentraliseeritud haldusviisi alusel. Esimesel juhul viivad lepingute sõlmimise otsuste eelkontrolle läbi komisjoni delegatsioonid, kuid teatud eritingimuste puhul eelkontrolle läbi ei viida. |
| --- | --- |

6.14.

Maksed tehakse üldiselt kas otsese tsentraliseeritud või detsentraliseeritud haldusviisi alusel. Esimesel juhul viivad lepingute sõlmimise otsuste eelkontrolle läbi komisjoni delegatsioonid, kuid teatud eritingimuste puhul eelkontrolle läbi ei viida.

Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat

| 6.15. | Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat vastutab ELi humanitaarabiga seotud kulutuste rakendamise eest vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1257/96 (4) ja haldab seda oma peakorterist. Ligikaudu pooled maksetest on seotud valitsusväliste organisatsioonidega (otsene tsentraliseeritud haldus) ja teine pool kas ÜRO või teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega (ühine haldus). |
| --- | --- |

6.15.

Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat vastutab ELi humanitaarabiga seotud kulutuste rakendamise eest vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1257/96 (4) ja haldab seda oma peakorterist. Ligikaudu pooled maksetest on seotud valitsusväliste organisatsioonidega (otsene tsentraliseeritud haldus) ja teine pool kas ÜRO või teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega (ühine haldus).

| 6.16. | Ette- ja vahemaksed moodustavad olulise osa kogukulutusest. Oma olemuse tõttu on nende maksete korrektsusega seotud risk väiksem kui lõppmaksetel. Tavaliselt peavad need vastama vaid piiratud arvule tingimustele, sellal kui lõppmaksed sõltuvad kõikide projekti tegelikult tekkinud kulude esitamisest ja tõendamisest. |
| --- | --- |

6.16.

Ette- ja vahemaksed moodustavad olulise osa kogukulutusest. Oma olemuse tõttu on nende maksete korrektsusega seotud risk väiksem kui lõppmaksetel. Tavaliselt peavad need vastama vaid piiratud arvule tingimustele, sellal kui lõppmaksed sõltuvad kõikide projekti tegelikult tekkinud kulude esitamisest ja tõendamisest.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 6.17. | Kontrollikoja auditi üldist lähenemisviisi ja metoodikat kirjeldatakse
  lisa 1.1 teises osas
  . Välisabi, arengukoostöö ja laienemise poliitikavaldkondade rühma auditi puhul tuleks märkida järgmist: |
| --- | --- |

6.17.

Kontrollikoja auditi üldist lähenemisviisi ja metoodikat kirjeldatakse
  lisa 1.1 teises osas
  . Välisabi, arengukoostöö ja laienemise poliitikavaldkondade rühma auditi puhul tuleks märkida järgmist:

6.17.

| a) | kontrolliti 180 maksest koosnevat valimit, mis hõlmas 83 ettemakset, 48 vahe- ja 49 lõppmakset; |
| --- | --- |

a)

kontrolliti 180 maksest koosnevat valimit, mis hõlmas 83 ettemakset, 48 vahe- ja 49 lõppmakset;

| b) | hinnati järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjusust nii peakorterites kui delegatsioonides, sealhulgas:






  i) | eelkontrollid, |
| --- | --- | --- |

b)

hinnati järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjusust nii peakorterites kui delegatsioonides, sealhulgas:

i)

eelkontrollid,

| ii) | kontroll ja järelevalve, |
| --- | --- |

ii)

kontroll ja järelevalve,

| iii) | välisauditid (5), |
| --- | --- |

iii)

välisauditid (5),

| iv) | siseaudit. |
| --- | --- |

iv)

siseaudit.

| a) | Komisjon märgib, et 2009. aastal kuulus valimisse märkimisväärselt rohkem lõppmakseid kui varasematel aastatel. |
| --- | --- |

a)

TEHINGUTE KORREKTSUS

| 6.18. | Vigadest mõjutatud maksetest 26 % (6 makset 23st) sisaldavad kvantifitseeritavaid vigu ja ülejäänud 74 % olid mittekvantifitseeritavad (17 makset 23st). Kontrollikoja hinnangul jääb auditeeritud valdkonna veamäär vahemikku 2–5 % (
  lisa 6.1). |
| --- | --- |

6.18.

Vigadest mõjutatud maksetest 26 % (6 makset 23st) sisaldavad kvantifitseeritavaid vigu ja ülejäänud 74 % olid mittekvantifitseeritavad (17 makset 23st). Kontrollikoja hinnangul jääb auditeeritud valdkonna veamäär vahemikku 2–5 % (
  lisa 6.1).

| 6.18. | Komisjon tervitab kontrollikoja hinnangut, mille kohaselt on täiesti korrektsete tehingute määr (87 %) võrreldes 2007. ja 2008. aasta näitajatega suurenenud. |
| --- | --- |

6.18.

| 6.19. | Kõige olulisemad tuvastatud vead olid järgmised:






  a) | kvantifitseeritavad abikõlblikkusvead (näiteks nõutavate oluliste tingimuste mittetäitmine, abikõlblikkusperioodi-väliselt tekkinud kulud, abikõlbmatute kulude kaasamine väljamaksetaotlustesse, eeskirjade eiramine rakendusorganisatsioonide läbiviidud hankemenetluste puhul); |
| --- | --- | --- |

6.19.

Kõige olulisemad tuvastatud vead olid järgmised:

a)

kvantifitseeritavad abikõlblikkusvead (näiteks nõutavate oluliste tingimuste mittetäitmine, abikõlblikkusperioodi-väliselt tekkinud kulud, abikõlbmatute kulude kaasamine väljamaksetaotlustesse, eeskirjade eiramine rakendusorganisatsioonide läbiviidud hankemenetluste puhul);

| b) | mittekvantifitseeritavad seotud vead (näiteks eeskirjade eiramine hankemenetluses, mittevastavus rahastamisotsuses ära toodud lepingu sõlmimise kriteeriumidele, piisava auditijälje puudumine). |
| --- | --- |

b)

mittekvantifitseeritavad seotud vead (näiteks eeskirjade eiramine hankemenetluses, mittevastavus rahastamisotsuses ära toodud lepingu sõlmimise kriteeriumidele, piisava auditijälje puudumine).

| 6.20. | Suurem osa avastatud vigu olid mittekvantifitseeritavad ning need leiti ELi delegatsioonide tasandil. |
| --- | --- |

6.20.

Suurem osa avastatud vigu olid mittekvantifitseeritavad ning need leiti ELi delegatsioonide tasandil.

| 6.20. | Suure osa komisjoni välisabi eelarvest tehtavate maksete eest vastutavad ELi delegatsioonid, kes 2009. aastal haldasid 79 % koostöötalitusele EuropeAid ette nähtud ELi eelarvevahenditest (täitmata kulukohustused). |
| --- | --- |

6.20.

| 6.21. | Mõned avastatud vead olid vahemaksetes ja seega kontrollitakse neid veel kord sisekontrolli käigus. Kontrollikoda leidis aga mõnedes lõppmaksetes vigu, mida komisjoni kontrollid ei olnud avastanud. |
| --- | --- |

6.21.

Mõned avastatud vead olid vahemaksetes ja seega kontrollitakse neid veel kord sisekontrolli käigus. Kontrollikoda leidis aga mõnedes lõppmaksetes vigu, mida komisjoni kontrollid ei olnud avastanud.

| 6.21. | Komisjon on seisukohal, et meetmed, mida võetakse enne lõppmaksete tegemist vigade avastamiseks ja nende parandamiseks (näiteks aruanded, välisauditid, komisjoni töötajate kontroll kulude ja tehingute üle), on tõhusad. Lisaks saab võimalikke vigu parandada hiljem järelauditite ja asjaomaste tagasimaksete kaudu. Kontrollidega ei ole võimalik finantsvea riski määra vähendada nullini. |
| --- | --- |

6.21.

SÜSTEEMIDE MÕJUSUS

| 6.22. | Süsteemide kontrollimise tulemused on esitatud kokkuvõtlikult
  lisas 6.2
  . Üldine hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele on see, et need on osaliselt mõjusad. |
| --- | --- |

6.22.

Süsteemide kontrollimise tulemused on esitatud kokkuvõtlikult
  lisas 6.2
  . Üldine hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele on see, et need on osaliselt mõjusad.

| 6.22. | Komisjon on seisukohal, et mitmeaastased järelevalve- ja kontrollisüsteemid välisabi, arengukoostöö ja laienemise valdkonnas on tõhusad ning neid on aastate jooksul märkimisväärselt täiustatud, mida tõendab ka täiesti korrektsete maksete osakaalu suurenemine kontrollikoja valimis. |
| --- | --- |

6.22.

EuropeAid

| 6.23. | Nagu märgitud kontrollikoja aastaaruandes 8., 9. ja 10. EAFi kohta (aruanne EAFide kohta), on EuropeAidi järelevalve- ja kontrollisüsteemid osaliselt mõjusad. |
| --- | --- |

6.23.

Nagu märgitud kontrollikoja aastaaruandes 8., 9. ja 10. EAFi kohta (aruanne EAFide kohta), on EuropeAidi järelevalve- ja kontrollisüsteemid osaliselt mõjusad.

| 6.23. | Komisjon tervitab kontrollikoja tähelepanekut, et EuropeAid on välja töötanud tervikliku kontrollistrateegia ning et ta on 2009. aastal jätkanud oma järelevalve- ja kontrollisüsteemide ülesehituse ja rakendamise märkimisväärset parandamist (vt Euroopa Arengufondi 2009. aasta aruande punkt 54). |
| --- | --- |

6.23.

Välissuhete peadirektoraat

| 6.24. | Üldine hinnang välissuhete peadirektoraadi järelevalve- ja kontrollisüsteemidele on see, et need on osaliselt mõjusad. |
| --- | --- |

6.24.

Üldine hinnang välissuhete peadirektoraadi järelevalve- ja kontrollisüsteemidele on see, et need on osaliselt mõjusad.

| 6.24. | Komisjon tervitab kontrollikoja tunnustust hiljuti tehtud edusammudele. |
| --- | --- |

6.24.

| 6.25. | Välissuhete peadirektoraadi järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine hõlmas eelnenud aastatel läbiviidud süsteemide hindamise järelmeetmeid ja siseauditi töö tulemuste kontrollimist. |
| --- | --- |

6.25.

Välissuhete peadirektoraadi järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine hõlmas eelnenud aastatel läbiviidud süsteemide hindamise järelmeetmeid ja siseauditi töö tulemuste kontrollimist.

Eelkontrollid

| 6.26. | Välissuhete peadirektoraadi eelkontrollimenetlusi karmistati uute menetluste ja kontrollinimekirjade lisamisega, kuigi muudatuste mõjusust saab hinnata alles tulevikus. Kontrollikoda märgib aga, et teatud eelnevalt tuvastatud puudusi ei ole veel kõrvaldatud (näiteks finantsmääruse artiklis 56 nõutud ÜVJP lähetuste eelhindamiste puudumine). |
| --- | --- |

6.26.

Välissuhete peadirektoraadi eelkontrollimenetlusi karmistati uute menetluste ja kontrollinimekirjade lisamisega, kuigi muudatuste mõjusust saab hinnata alles tulevikus. Kontrollikoda märgib aga, et teatud eelnevalt tuvastatud puudusi ei ole veel kõrvaldatud (näiteks finantsmääruse artiklis 56 nõutud ÜVJP lähetuste eelhindamiste puudumine).

| 6.26. | Uues ettepanekus finantsmääruse läbivaatamise kohta tunnistatakse, et artikli 56 kohaseid hindamisi saab kontrollkäikude ad hoc ja ex nihilo olemuse tõttu teha ainult järk-järgult.

  Ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas on hangete kontrollinimekirjad koostatud ja neid juba rakendatakse. |
| --- | --- |

6.26.

Ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas on hangete kontrollinimekirjad koostatud ja neid juba rakendatakse.

Kontroll ja järelevalve

| 6.27. | Kontrollikoda leidis jätkuvalt puudusi seoses sisekontrollisüsteemi järelevalve- ja kontrolli valdkonnaga, kuigi täheldati paranemist nende lepingute lõpetamisega, mille tegevused olid juba lõpule viidud (kiirreageerimise kord). Aasta lõpu seisuga ei olnud lõpetatud 16 kiirreageerimise korra toimikut ning 20 ühise välis- ja julgeolekupoliitika lepingu puhul, mille rakendustähtaeg oli juba möödas (suurema osa puhul 2008. aastal) ei olnud esitatud lõpparuannet. |
| --- | --- |

6.27.

Kontrollikoda leidis jätkuvalt puudusi seoses sisekontrollisüsteemi järelevalve- ja kontrolli valdkonnaga, kuigi täheldati paranemist nende lepingute lõpetamisega, mille tegevused olid juba lõpule viidud (kiirreageerimise kord). Aasta lõpu seisuga ei olnud lõpetatud 16 kiirreageerimise korra toimikut ning 20 ühise välis- ja julgeolekupoliitika lepingu puhul, mille rakendustähtaeg oli juba möödas (suurema osa puhul 2008. aastal) ei olnud esitatud lõpparuannet.

| 6.27. | Komisjon võttis juba 2009. aastal meetmeid vanade toimikute sulgemiseks (nii kiirreageerimise korra kui ka ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas) ja 2010. aastal selliseid jõupingutusi jätkatakse. |
| --- | --- |

6.27.

Järelkontrollid

| 6.28. | Järelkontrollide osas lisas peadirektor oma kinnitavasse avaldusse reservatsiooni järelkontrollide tõhususe kohta ühise välis- ja julgeolekupoliitika ja stabiliseerimisvahendi tegevuseelarve puhul. Reservatsioon esitati kontrollikoja poolt 2008. aastal tuvastatud puuduste ja siseauditi käigus avastatud puuduste alusel (vt ka punkt 6.49). |
| --- | --- |

6.28.

Järelkontrollide osas lisas peadirektor oma kinnitavasse avaldusse reservatsiooni järelkontrollide tõhususe kohta ühise välis- ja julgeolekupoliitika ja stabiliseerimisvahendi tegevuseelarve puhul. Reservatsioon esitati kontrollikoja poolt 2008. aastal tuvastatud puuduste ja siseauditi käigus avastatud puuduste alusel (vt ka punkt 6.49).

| 6.28. | Välissuhete peadirektoraadi peadirektor kiitis heaks tegevuskava, et jälgida 2009. aasta tegevusaruandes esitatud reservatsiooni täitmist ja parandada 2010. aastal antava kinnitava avalduse kvaliteeti. |
| --- | --- |

6.28.

| 6.29. | Sellegipoolest tunnistab kontrollikoda, et 2008. aastaga võrreldes on parandatud järelkontrollisüsteemi toimimist. Töötati välja ja võeti kasutusele järelkontrollistrateegia ning viidi läbi rohkem järelkontrolle. Muudatuste mõjusust on võimalik hinnata alles tulevikus. |
| --- | --- |

6.29.

Sellegipoolest tunnistab kontrollikoda, et 2008. aastaga võrreldes on parandatud järelkontrollisüsteemi toimimist. Töötati välja ja võeti kasutusele järelkontrollistrateegia ning viidi läbi rohkem järelkontrolle. Muudatuste mõjusust on võimalik hinnata alles tulevikus.

| 6.29. | Komisjon tervitab kontrollikoja tunnustust tehtud edusammudele ja jätkab oma jõupingutusi 2010. aastal. 2009. aastal täiustati muu hulgas kohapealsete kontrollide metoodikat, pakuti koolitusi ja täiendati järelkontrollide tulemuste dokumenteerimist käsitlevaid suuniseid. |
| --- | --- |

6.29.

Siseaudit

| 6.30. | Siseaudit hinnati üldiselt mõjusaks. 2009. aastal töötas siseaudititalitus täisvõimsusel ja viis läbi auditeid asjaomastel ja kasulikel teemadel. |
| --- | --- |

6.30.

Siseaudit hinnati üldiselt mõjusaks. 2009. aastal töötas siseaudititalitus täisvõimsusel ja viis läbi auditeid asjaomastel ja kasulikel teemadel.

Laienemise peadirektoraat

Eelkontrollid

| 6.31. | Eelkontrollid hinnati osaliselt mõjusaks. Riiklike makseasutuste hallatud hankemenetlustes leidis kontrollikoda olulisel määral vigu (vt punkt 6.19 alapunkt a), mida ei hoitud ära ega avastatud ja parandatud Euroopa Liidu delegatsioonide eelkontrolli käigus. |
| --- | --- |

6.31.

Eelkontrollid hinnati osaliselt mõjusaks. Riiklike makseasutuste hallatud hankemenetlustes leidis kontrollikoda olulisel määral vigu (vt punkt 6.19 alapunkt a), mida ei hoitud ära ega avastatud ja parandatud Euroopa Liidu delegatsioonide eelkontrolli käigus.

| 6.31. | Komisjon peab peakorterites ja ELi delegatsioonides tehtavaid eelkontrolle tõhusaks. Nagu märkis kontrollikoda, on komisjon jätkanud oma sisesüsteemide täiustamist ja viinud lõpule juhendite koostamise. 2008. aasta aruandes hinnati eelkontrolle tõhusaks. |
| --- | --- |

6.31.

| 6.32. | Kontrollikoda tuvastas mitmeid puudusi detsentraliseeritud rakendussüsteemi rajamisel ja kasutamisel Türgis ja Horvaatias. Muu hulgas: |
| --- | --- |

6.32.

Kontrollikoda tuvastas mitmeid puudusi detsentraliseeritud rakendussüsteemi rajamisel ja kasutamisel Türgis ja Horvaatias. Muu hulgas:

| 6.32. | 2009. aastal jätkas laienemise peadirektoraat jõupingutusi, et tagada Horvaatia ja Türgi ametiasutuste tegevuse vastavus haldusvolituste (osalise) andmise tingimustele. Riskide vähendamiseks jättis komisjon delegatsioonidele õiguse teostada eelkontrolle.

  Kontrollikoda ei leidnud tehingute põhjaliku kontrolli käigus märkimisväärseid puudusi, välja arvatud see, et teatavatel juhtudel puudusid delegatsioonide otsuste täielikku põhjendatust tagavad kontrolljäljed. |
| --- | --- |

6.32.

Kontrollikoda ei leidnud tehingute põhjaliku kontrolli käigus märkimisväärseid puudusi, välja arvatud see, et teatavatel juhtudel puudusid delegatsioonide otsuste täielikku põhjendatust tagavad kontrolljäljed.

| a) | vajadus selgemate suuniste järele juhtimise delegeerimisel, (6) et paremini selgitada komisjoni osalejate rolle selles protsessis; |
| --- | --- |

a)

vajadus selgemate suuniste järele juhtimise delegeerimisel, (6) et paremini selgitada komisjoni osalejate rolle selles protsessis;

| a) | Kuna haldusvolituste andmise tingimusi täidab aina rohkem riike, on laienemise peadirektoraat 2009. aastal ajakohastanud 2008. aasta sisejuhendit, et võtta arvesse 2008. aastal haldusvolituste andmisega saadud kogemusi, ja esitanud kõikidele protsessis osalejatele täiendavad suunised. Praegu koostatakse täielikku haldusvolituste andmise juhendit, mis on mõeldud järgmise paari aasta jooksul esitatavate taotluste jaoks. |
| --- | --- |

a)

| b) | delegatsioonide juhtidele maksetaotluste kinnitamiseks esitatud tõendid delegatsioonide poolt läbiviidud kontrollide kohta on puudulikud. |
| --- | --- |

b)

delegatsioonide juhtidele maksetaotluste kinnitamiseks esitatud tõendid delegatsioonide poolt läbiviidud kontrollide kohta on puudulikud.

| b) | Delegatsiooni juhi roll rahaliste vahendite taotluse kinnitamisel on selgelt kindlaks määratud laienemise peadirektoraadis koostatud sisejuhendites. Delegatsiooni juhi juhtnööride kohaselt tehtud kontrollid on aluseks konkreetse rahaliste vahendite taotluse kinnitamisele. |
| --- | --- |

b)

| 6.33. | Puudusi leiti ka komisjoni tsentraliseeritud halduses, sealhulgas puudulik dokumentatsioon ja eeskirjadest mittekinnipidamine. |
| --- | --- |

6.33.

Puudusi leiti ka komisjoni tsentraliseeritud halduses, sealhulgas puudulik dokumentatsioon ja eeskirjadest mittekinnipidamine.

| 6.33. | Kontrollikoja tõstatud küsimused on tegelikult seotud kontrolljälgede senisest täielikuma tagamise, mitte oluliste vigadega eeskirjade kohaldamises. Enamik kontrollikoja tõstatatud küsimusi lahendati 2010. aasta alguses sisejuhendite ja selgitavate märkuste täiendamisega. |
| --- | --- |

6.33.

| 6.34. | 2009. aasta lõpuks olid valmis kõik juhised programmide PHARE ja CARDS sulgemiseks ning heakskiitmiseks (sh kindlasummaliste korrektsioonide kasutamine). Samal ajal on laienemise peadirektoraat vähendanud, aga mitte veel täiesti likvideerinud PHARE ja uute liikmesriikide üleminekutoetuse lõppdeklaratsioonide kuhjumist (ikka veel esineb kuni viie aasta pikkuseid viivitusi). |
| --- | --- |

6.34.

2009. aasta lõpuks olid valmis kõik juhised programmide PHARE ja CARDS sulgemiseks ning heakskiitmiseks (sh kindlasummaliste korrektsioonide kasutamine). Samal ajal on laienemise peadirektoraat vähendanud, aga mitte veel täiesti likvideerinud PHARE ja uute liikmesriikide üleminekutoetuse lõppdeklaratsioonide kuhjumist (ikka veel esineb kuni viie aasta pikkuseid viivitusi).

| 6.34. | Laienemise peadirektoraat on alates finantsmääruse ja rakenduseeskirjade muutmisest 2003. aastal alati kohaldanud raamatupidamisarvestuse kontrolli ja heakskiitmise korda, nagu seda on nõutud osutatud finantsmääruses. Kõnealust korda on korrapäraselt ajakohastatud ning see on praegu asendatud 2010. aasta juunis vastuvõetud olulise konsolideeritud dokumendiga „Raamatupidamisarvestuse kontrolli ja heakskiitmise poliitika detsentraliseeritud haldamises – Phare ja üleminekutoetused”, milles selgitatakse üksikasjalikult kindlasummaliste korrektsioonide kohaldamist süsteemi puuduste kõrvaldamiseks (näiteks laiendatud detsentraliseeritud haldamise puhul programmide raamatupidamisarvestuse kontrolli ja heakskiitmise suhtes).

  2009. aastal kiitis laienemise peadirektoraat heaks 375 lõppdeklaratsiooni, mida oli palju rohkem kui uusi algatatud programme. Praegu on veel juhtumeid, mille puhul ärakuulamismenetlus võtab aega ja mis võidakse sulgeda alles mitme aasta pärast. |
| --- | --- |

6.34.

2009. aastal kiitis laienemise peadirektoraat heaks 375 lõppdeklaratsiooni, mida oli palju rohkem kui uusi algatatud programme. Praegu on veel juhtumeid, mille puhul ärakuulamismenetlus võtab aega ja mis võidakse sulgeda alles mitme aasta pärast.

Kontroll ja järelevalve

| 6.35. | Kontroll ja järelevalve hinnati mõjusaks. Sellegipoolest leidis kontrollikoda, et juba eelnenud aastatel tuvastatud puudused ei ole veel täielikult kõrvaldatud. |
| --- | --- |

6.35.

Kontroll ja järelevalve hinnati mõjusaks. Sellegipoolest leidis kontrollikoda, et juba eelnenud aastatel tuvastatud puudused ei ole veel täielikult kõrvaldatud.

| 6.36. | Puudused hõlmavad juhtimisinfosüsteemidesse (CRIS, i-Perseus) sisestatud teabe kvaliteedi ebapiisavat kontrolli, mille tõendiks on kontrollikoja läbiviidud tehingute kontrollimise käigus avastatud kodeerimisvead. |
| --- | --- |

6.36.

Puudused hõlmavad juhtimisinfosüsteemidesse (CRIS, i-Perseus) sisestatud teabe kvaliteedi ebapiisavat kontrolli, mille tõendiks on kontrollikoja läbiviidud tehingute kontrollimise käigus avastatud kodeerimisvead.

| 6.37. | Lisaks märkis kontrollikoda, et detsentraliseeritud halduse puhul ei registreerita Euroopa Liidu delegatsioonide abisaajate juures läbiviidud kohapealsete kontrollide tulemusi viisil, mis võimaldaks mõjusat analüüsi ja järelmeetmete võtmist. |
| --- | --- |

6.37.

Lisaks märkis kontrollikoda, et detsentraliseeritud halduse puhul ei registreerita Euroopa Liidu delegatsioonide abisaajate juures läbiviidud kohapealsete kontrollide tulemusi viisil, mis võimaldaks mõjusat analüüsi ja järelmeetmete võtmist.

Järelkontrollid

| 6.38. | Järelkontrollid hinnati üldiselt mõjusaks. |
| --- | --- |

6.38.

Järelkontrollid hinnati üldiselt mõjusaks.

| 6.38. | Komisjon on seisukohal, et detsentraliseeritud haldamises on järelkontrollid täiesti tõhusad. Komisjon nõustub, et tsentraliseeritud haldamises ei kasutata järelkontrolle veel täiel määral.

  Käesolevas punktis käsitletud täiendavad järelauditid, mida teostab eraldiseisev horisontaalne üksus, on ette nähtud ainult selleks, et anda volitatud eelarvevahendite käsutajale täiendavat kindlust finantsmääruses sätestatud nõuete täitmise kohta. |
| --- | --- |

6.38.

Käesolevas punktis käsitletud täiendavad järelauditid, mida teostab eraldiseisev horisontaalne üksus, on ette nähtud ainult selleks, et anda volitatud eelarvevahendite käsutajale täiendavat kindlust finantsmääruses sätestatud nõuete täitmise kohta.

| 6.39. | 2009. aastal kavandas laienemise peadirektoraat eristrateegia tsentraalselt hallatud projektide järelkontrollide kasutusele võtmiseks. Uut strateegiat hakatakse kohaldama alles 2010. aastast. |
| --- | --- |

6.39.

2009. aastal kavandas laienemise peadirektoraat eristrateegia tsentraalselt hallatud projektide järelkontrollide kasutusele võtmiseks. Uut strateegiat hakatakse kohaldama alles 2010. aastast.

| 6.39. | Uue strateegiaga nähakse täiendava kindluse tagamiseks ette täiendavad kontrollid, mida ei ole finantsmääruses nõutud. |
| --- | --- |

6.39.

Siseaudit

| 6.40. | Siseaudit hinnati üldiselt mõjusaks. 2009. aastal töötas siseaudititalitus täisvõimsusel ja viis läbi auditeid asjaomastel ja kasulikel teemadel. |
| --- | --- |

6.40.

Siseaudit hinnati üldiselt mõjusaks. 2009. aastal töötas siseaudititalitus täisvõimsusel ja viis läbi auditeid asjaomastel ja kasulikel teemadel.

Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat

Eelkontrollid

| 6.41. | Eelkontrollid hinnati üldiselt mõjusaks. |
| --- | --- |

6.41.

Eelkontrollid hinnati üldiselt mõjusaks.

| 6.42. | Kontrollikoda on arvamusel, et kehtivad finantssüsteemid on piisavalt hästi kavandatud, et tuvastada ja parandada partnerite tehtud vigu. Siiski täheldas kontrollikoda, et partnerite süsteemide tavaauditite käigus leitud vigu ei võeta alati arvesse partneri akrediteeringu iga-aastase läbivaatamise käigus. See vähendab komisjoni saadavat kindlust selle suhtes, et partnerite sisekontrollisüsteemid on vigade ja eeskirjade mittejärgimise ärahoidmisel mõjusad. |
| --- | --- |

6.42.

Kontrollikoda on arvamusel, et kehtivad finantssüsteemid on piisavalt hästi kavandatud, et tuvastada ja parandada partnerite tehtud vigu. Siiski täheldas kontrollikoda, et partnerite süsteemide tavaauditite käigus leitud vigu ei võeta alati arvesse partneri akrediteeringu iga-aastase läbivaatamise käigus. See vähendab komisjoni saadavat kindlust selle suhtes, et partnerite sisekontrollisüsteemid on vigade ja eeskirjade mittejärgimise ärahoidmisel mõjusad.

| 6.42. | Auditite tulemused on partnerite hindamiseks kättesaadavad ja neid on selleks ka kasutatud. Partnerite akrediteerimisel kasutatakse ka teostatud projektide järelevalvest saadud teavet ning muu hulgas vaadeldakse partneri rahalisi, õiguslikke ja tegevuse aspekte. Hindamiste ja auditite järel antakse partneritele sageli soovitusi nende sisekontrollisüsteemide parandamiseks. Seega on paljude auditeerimisaruannete otsesel tulemusel muudetud partnerite kontrollisüsteemidele antud hinnangut. Humanitaarabi peadirektoraadis välja töötatud auditite ja partnerite hindamise süsteemi raames on tekkinud kontrollisüsteem, mis annab tasakaalustatud ja hea ülevaate partnerite sisekontrollisüsteemidest, aidates vältida vigu ja eeskirjade rikkumist. |
| --- | --- |

6.42.

| 6.43. | Lisaks on lepingute aluseks olevates rahastamisotsustes ära toodud eesmärgid liiga üldised, mis raskendab esitatud taotluste kõiki asjaolusid arvesse võtvat hindamist. Samuti ei võimalda tehtud hinnangute dokumentatsioon esitatud taotluste üldist võrdlust. |
| --- | --- |

6.43.

Lisaks on lepingute aluseks olevates rahastamisotsustes ära toodud eesmärgid liiga üldised, mis raskendab esitatud taotluste kõiki asjaolusid arvesse võtvat hindamist. Samuti ei võimalda tehtud hinnangute dokumentatsioon esitatud taotluste üldist võrdlust.

| 6.43. | Kuigi humanitaarabi rahastamisotsustes sätestatud eesmärgid on selliste otsuste tegemiseks täiesti piisavad, tuleb neid vaadelda koos üksikasjaliku teabega konkreetsete vajaduste kohta, tõhusaks reageerimiseks kavandatud strateegiaga ja reageerimise eri aspektidega, mis on esitatud asjaomase otsuse lisadokumendis.

  Arvestades kriisi keerukust, erinevaid vajadusi ja teisi abiandjaid, on asjaomaseid üksikasjalikke vajadusi ja konkreetset reageerimise viisi kirjeldatud humanitaarabi peadirektoraadi partnerite esitatud ettepanekutes, nagu see on ette nähtud komisjoni rahastamisotsusega. Komisjon on seisukohal, et humanitaarabi peadirektoraadis välja töötatud projektide valikumenetlus vastab humanitaarabi eripäradele ja selles on usaldusväärselt tagatud humanitaarabi peadirektoraadi partnerite abi kvaliteet. Komisjon siiski nõustub, et ettepanekute hindamise dokumenteerimist saab täiustada, ühtlustada ja standardida. |
| --- | --- |

6.43.

Arvestades kriisi keerukust, erinevaid vajadusi ja teisi abiandjaid, on asjaomaseid üksikasjalikke vajadusi ja konkreetset reageerimise viisi kirjeldatud humanitaarabi peadirektoraadi partnerite esitatud ettepanekutes, nagu see on ette nähtud komisjoni rahastamisotsusega. Komisjon on seisukohal, et humanitaarabi peadirektoraadis välja töötatud projektide valikumenetlus vastab humanitaarabi eripäradele ja selles on usaldusväärselt tagatud humanitaarabi peadirektoraadi partnerite abi kvaliteet. Komisjon siiski nõustub, et ettepanekute hindamise dokumenteerimist saab täiustada, ühtlustada ja standardida.

Kontroll ja järelevalve

| 6.44. | Üldiselt hinnati järelevalve- ja kontrollisüsteemid mõjusaks. Kontrollikoda märgib siiski, et komisjon ei teosta järelevalvet sellisel tasemel, millega humanitaarhankekeskused (7) on harjunud partnerluse raamlepingu partnerite puhul, kuigi need keskused on olulised vigade esinemise riski vähendamisel hankemenetlustes. |
| --- | --- |

6.44.

Üldiselt hinnati järelevalve- ja kontrollisüsteemid mõjusaks. Kontrollikoda märgib siiski, et komisjon ei teosta järelevalvet sellisel tasemel, millega humanitaarhankekeskused (7) on harjunud partnerluse raamlepingu partnerite puhul, kuigi need keskused on olulised vigade esinemise riski vähendamisel hankemenetlustes.

| 6.44. | Komisjon tervitab kontrollikoja üldist järeldust.

  Humanitaarhankekeskuste puhul tervitab komisjon nende olulisuse tunnustamist. |
| --- | --- |

6.44.

Humanitaarhankekeskuste puhul tervitab komisjon nende olulisuse tunnustamist.

Välisauditid

| 6.45. | Järelauditisüsteem hinnati mõjusaks. Kontrollikoda kinnitas, et 2008. aastal tehtud edusammud jätkuvad, kuigi tuvastati puudusi auditileidude järelkontrolli konsolideerimisel (eelkõige nende leidude, mis annavad põhjust abikõlbmatute kulude tagasinõudmiseks). |
| --- | --- |

6.45.

Järelauditisüsteem hinnati mõjusaks. Kontrollikoda kinnitas, et 2008. aastal tehtud edusammud jätkuvad, kuigi tuvastati puudusi auditileidude järelkontrolli konsolideerimisel (eelkõige nende leidude, mis annavad põhjust abikõlbmatute kulude tagasinõudmiseks).

| 6.45. | Komisjon tervitab kontrollikoja hinnangut ja kinnitab, et jätkab järelkontrollide täiustamist. |
| --- | --- |

6.45.

Siseauditid

| 6.46. | Siseaudit hinnati üldiselt mõjusaks. 2009. aastal töötasid siseauditi üksused täisvõimsusel ja viisid läbi auditeid asjaomastel ja kasulikel teemadel. |
| --- | --- |

6.46.

Siseaudit hinnati üldiselt mõjusaks. 2009. aastal töötasid siseauditi üksused täisvõimsusel ja viisid läbi auditeid asjaomastel ja kasulikel teemadel.

KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD TEABE USALDUSVÄÄRSUS

| 6.47. | Komisjoni juhtkonna esitatud teabe analüüsi tulemused on esitatud
  lisas 6.3
  . |
| --- | --- |

6.47.

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe analüüsi tulemused on esitatud
  lisas 6.3
  .

| 6.48. | Kontrollikoda tunnistab kõikide poliitikavaldkondade rühma peadirektoraatide tehtud edusamme seoses iga-aastastes tegevusaruannetes esitatud teabe kvaliteedi parandamisega. |
| --- | --- |

6.48.

Kontrollikoda tunnistab kõikide poliitikavaldkondade rühma peadirektoraatide tehtud edusamme seoses iga-aastastes tegevusaruannetes esitatud teabe kvaliteedi parandamisega.

| 6.48. | Komisjon tegi uuringu, et tuvastada edutegurid, mis mõjutavad iga-aastaste tegevusaruannete kvaliteeti. Tegurite tuvastamise järel võeti mitmeid meetmeid, et parandada kinnitava avalduse aluseks olevate tõendite kvaliteeti ja aruannete loetavust. Seega tervitab komisjon kontrollikoja positiivset hinnangut iga-aastastele tegevusaruannetele ja jätkab tööd, et täiustada nimetatud aruandeid kui kinnitava avalduse andmise alust. |
| --- | --- |

6.48.

| 6.49. | Kontrollikoda nõustub peadirektorite hinnangutega välissuhete peadirektoraadi (üks reservatsioon ÜVJP ja stabiliseerimisvahendi tegevuseelarve järelkontrollide kohta) ja laienemise peadirektoraadi ning humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi osas (reservatsioonid puuduvad). |
| --- | --- |

6.49.

Kontrollikoda nõustub peadirektorite hinnangutega välissuhete peadirektoraadi (üks reservatsioon ÜVJP ja stabiliseerimisvahendi tegevuseelarve järelkontrollide kohta) ja laienemise peadirektoraadi ning humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi osas (reservatsioonid puuduvad).

| 6.50. | EuropeAidi peadirektori esitatud teabe analüüsi tulemused on lisatud aruandesse EAFide kohta. Kontrollikoda on seisukohal, et peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad osaliselt õiglase hinnangu finantsjuhtimise korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

6.50.

EuropeAidi peadirektori esitatud teabe analüüsi tulemused on lisatud aruandesse EAFide kohta. Kontrollikoda on seisukohal, et peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad osaliselt õiglase hinnangu finantsjuhtimise korrektsuse kohta.

| 6.50. | Komisjon tervitab kontrollikoja järeldust, et koostöötalituse EuropeAid tegevusaruanne on selge ja informatiivne, eelkõige tänu kasutatud kvantitatiivsetele näitajatele (vt Euroopa Arengufondi aruande punkt 50). Komisjon on seisukohal, et koostöötalituse EuropeAid tegevusaruande neljas osas esitatud kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed näitajad, mis on aluseks kinnitava avalduse andmisele, on tõepoolest vajalikeks tõenditeks peadirektori poolt antavale piisavale kinnitusele ning annavad korrektsuse osas täpse hinnangu koostöötalituse EuropeAid finantsjuhtimisele. |
| --- | --- |

6.50.

KOKKUVÕTE JA SOOVITUSED

| 6.51. | Tuginedes oma audititöö tulemustele, järeldab kontrollikoda, et välisabi, arengukoostöö ja laienemise poliitikavaldkondade rühma 31. detsembril 2009 lõppenud aasta maksed olid olulisel määral vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

6.51.

Tuginedes oma audititöö tulemustele, järeldab kontrollikoda, et välisabi, arengukoostöö ja laienemise poliitikavaldkondade rühma 31. detsembril 2009 lõppenud aasta maksed olid olulisel määral vigadest mõjutatud.

| 6.52. | Tuginedes oma audititöö tulemustele, järeldab kontrollikoda, et välisabi, arengukoostöö ja laienemise poliitikavaldkondade rühma järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid üldiselt maksete seaduslikkuse tagamisel osaliselt mõjusad. |
| --- | --- |

6.52.

Tuginedes oma audititöö tulemustele, järeldab kontrollikoda, et välisabi, arengukoostöö ja laienemise poliitikavaldkondade rühma järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid üldiselt maksete seaduslikkuse tagamisel osaliselt mõjusad.

| 6.52. | Komisjon on töötanud oma kontrollid välja selliselt, et need hõlmaksid komisjoni mitmeaastaste projektide täielikku elutsüklit. Komisjon on seisukohal, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid välisabi, arengukoostöö ja laienemise valdkonnas on tõhusad ning neid on aastate jooksul märkimisväärselt täiustatud, mida tõendab ka täiesti korrektsete maksete osakaalu suurenemine kontrollikoja valimis. Kontrollikoja viimaste aastate jooksul antud soovitusi on järgitud ja kontrollikoda on paljusid edusamme tunnustanud, pidades peamiste kontrollisüsteemide olulisi osi tõhusaks. |
| --- | --- |

6.52.

| 6.53. | Tuleks kaaluda järgmisi soovitusi: |
| --- | --- |

6.53.

Tuleks kaaluda järgmisi soovitusi:

6.53.

| a) | välissuhete peadirektoraat peaks konsolideerima järelkontrolli metoodika ning võtma kohe meetmed siseaudiitori sellekohaste soovituste rakendamiseks; |
| --- | --- |

a)

välissuhete peadirektoraat peaks konsolideerima järelkontrolli metoodika ning võtma kohe meetmed siseaudiitori sellekohaste soovituste rakendamiseks;

| a) | Komisjon nõustub kontrollikoja soovitusega ja lisab, et ta on juba hakanud võtma kõikide välissuhete peadirektoraadi järelkontrollide kohta antud soovituste järgimiseks meetmeid. |
| --- | --- |

a)

| b) | välissuhete peadirektoraat peaks suunama piisavalt vahendeid nende kiirreageerimise korra ja ÜVJP lepingute analüüsimiseks ja sulgemiseks, mille rakendustähtajad on juba möödas; |
| --- | --- |

b)

välissuhete peadirektoraat peaks suunama piisavalt vahendeid nende kiirreageerimise korra ja ÜVJP lepingute analüüsimiseks ja sulgemiseks, mille rakendustähtajad on juba möödas;

| b) | Komisjon nõustub kontrollikojaga ja rõhutab, et 2009. aastal tehti märkimisväärseid jõupingutusi, et kõrvaldada mahajäämus seoses kuhjunud vanade suletavate projektidega. 2009. aasta alguses avatud kiirreageerimise korra lepingutest suleti aasta lõpuks 75 %. Kõnealuseid jõupingutusi jätkatakse 2010. aastal. |
| --- | --- |

b)

| c) | laienemise peadirektoraat peaks andma selgemad suunised juhtimise delegeerimiseks, et paremini selgitada komisjoni erinevate osalejate rolle selles protsessis; |
| --- | --- |

c)

laienemise peadirektoraat peaks andma selgemad suunised juhtimise delegeerimiseks, et paremini selgitada komisjoni erinevate osalejate rolle selles protsessis;

| c) | Kuna haldusvolituste andmise tingimusi täidab aina rohkem riike, on laienemise peadirektoraat 2009. aastal ajakohastanud 2008. aasta sisejuhendit, et võtta arvesse 2008. aastal haldusvolituste andmisega saadud kogemusi, ja esitanud kõikidele protsessis osalejatele täiendavad suunised. |
| --- | --- |

c)

| d) | laienemise peadirektoraat peaks vaatama üle oma sisekontrolli kontrollnimekirjad, et dokumenteerida kõik läbiviidud kontrollid; |
| --- | --- |

d)

laienemise peadirektoraat peaks vaatama üle oma sisekontrolli kontrollnimekirjad, et dokumenteerida kõik läbiviidud kontrollid;

| d) | Komisjon on juba võtnud vajalikke meetmeid tagamaks, et töötajate poolt teostatavaid tegevus-, finants- ja lepingukontrolle dokumenteeritakse senisest üksikasjalikumalt. |
| --- | --- |

d)

| e) | laienemise peadirektoraat peaks võtma meetmed, et parandada oma juhtimisinfosüsteemidesse sisestatavate andmete kvaliteeti (näiteks andmete kvaliteedi regulaarne analüüs ja kontroll); |
| --- | --- |

e)

laienemise peadirektoraat peaks võtma meetmed, et parandada oma juhtimisinfosüsteemidesse sisestatavate andmete kvaliteeti (näiteks andmete kvaliteedi regulaarne analüüs ja kontroll);

| e) | Välissuhete peadirektoraadi ühisesse teabesüsteemi (CRIS) sisestatavate andmete, eriti iga-aastase tegevusaruande koostamisel kasutatavate andmete kvaliteeti kontrollitakse korrapäraselt. IT-vahend, kuhu andmed sisestatakse, sisaldab samuti andmete kvaliteedi kontrolli. Lisaks pöörab komisjon suurt tähelepanu CRISi kasutajate koolitamisele. |
| --- | --- |

e)

| f) | laienemise peadirektoraat peaks töötama välja ja võtma kasutusele süsteemi, mis lihtsustaks läbiviidud kohapealsete kontrollide analüüsi ja järelemeetmete võtmist; |
| --- | --- |

f)

laienemise peadirektoraat peaks töötama välja ja võtma kasutusele süsteemi, mis lihtsustaks läbiviidud kohapealsete kontrollide analüüsi ja järelemeetmete võtmist;

| g) | laienemise peadirektoraat peaks jätkuvalt suunama piisavalt vahendeid PHARE ja üleminekutoetuste raames esitatud kuhjunud lõpparuannete analüüsimiseks uutes liikmesriikides; |
| --- | --- |

g)

laienemise peadirektoraat peaks jätkuvalt suunama piisavalt vahendeid PHARE ja üleminekutoetuste raames esitatud kuhjunud lõpparuannete analüüsimiseks uutes liikmesriikides;

| g) | Laienemise peadirektoraadis on aruannete lõplikku läbivaatamist peetud alates 2007. aastast prioriteediks. Ainuüksi 2009. aastal kiitis laienemise peadirektoraat heaks 375 lõppdeklaratsiooni. |
| --- | --- |

g)

| h) | humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat peaks parandama humanitaarabimeetmete taotluste hindamise dokumenteerimist (näiteks viima sisse standardsed hindamisaruanded); |
| --- | --- |

h)

humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat peaks parandama humanitaarabimeetmete taotluste hindamise dokumenteerimist (näiteks viima sisse standardsed hindamisaruanded);

| h) | Komisjon teeb juba jõupingutusi, et täiustada ja ühtlustada taotluste hindamise tsentraliseeritud dokumenteerimist. Ühe võimalusena kaalutakse kasutusele võtta standarditud hindamisaruanne. |
| --- | --- |

h)

| i) | humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat peaks määratlema ja võtma kasutusele süsteemi partneritepoolse humanitaarhankekeskuste kasutamise kohta andmete kogumiseks ja analüüsimiseks. |
| --- | --- |

i)

humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat peaks määratlema ja võtma kasutusele süsteemi partneritepoolse humanitaarhankekeskuste kasutamise kohta andmete kogumiseks ja analüüsimiseks.

| i) | Kuigi kontrollikoja ettepanek on mõistlik, ei ole seda praeguste prioriteetide ja vahendite piiratuse tõttu lähiajal võimalik järgida. |
| --- | --- |

i)

| 6.54. | EuropeAidi puudutavad soovitused on esitatud aruandes EAFide kohta. |
| --- | --- |

6.54.

EuropeAidi puudutavad soovitused on esitatud aruandes EAFide kohta.

| 6.54. | Kontrollikoja soovituste järgimiseks EuropeAid






  — | kaalub võimalikke meetodeid, mille abil saaks hinnata allesjäänud vigade hinnangulist finantsmõju; |
| --- | --- | --- |

6.54.

—

kaalub võimalikke meetodeid, mille abil saaks hinnata allesjäänud vigade hinnangulist finantsmõju;

| — | hindab aktsepteeritava veaohu läbivaatamise raames oma kontrollide kulutasuvust; |
| --- | --- |

—

hindab aktsepteeritava veaohu läbivaatamise raames oma kontrollide kulutasuvust;

| — | viib lõpule rakendusorganisatsioonidele mõeldud finantsjuhtimise suuniste koostamise ja levitab neid; |
| --- | --- |

—

viib lõpule rakendusorganisatsioonidele mõeldud finantsjuhtimise suuniste koostamise ja levitab neid;

| — | jätkab jõupingutusi, et tagada audititeabe nõuetekohane ja õigeaegne registreerimine; |
| --- | --- |

—

jätkab jõupingutusi, et tagada audititeabe nõuetekohane ja õigeaegne registreerimine;

| — | täiustab oma auditeerimist toetavaid IT-süsteeme; |
| --- | --- |

—

täiustab oma auditeerimist toetavaid IT-süsteeme;

| — | täiustab ja tugevdab suuniste ja vastastikuse eksperdihinnangu menetluste (kvaliteedi tugirühm) läbivaatamise kaudu eelarvetoetuse andmise kriteeriume; |
| --- | --- |

—

täiustab ja tugevdab suuniste ja vastastikuse eksperdihinnangu menetluste (kvaliteedi tugirühm) läbivaatamise kaudu eelarvetoetuse andmise kriteeriume;

| — | rakendab riigi rahanduse juhtimise valdkonnas eelarvetoetuse andmise suhtes läbivaadatud järelevalve- ja aruandlusraamistikku. |
| --- | --- |

—

rakendab riigi rahanduse juhtimise valdkonnas eelarvetoetuse andmise suhtes läbivaadatud järelevalve- ja aruandlusraamistikku.

| 6.55. | Eelnevate tähelepanekute põhjal võetud meetmed on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 6.4
  . |
| --- | --- |

6.55.

Eelnevate tähelepanekute põhjal võetud meetmed on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 6.4
  .

JÄRELMEETMED SEOSES ERIARUANDEGA NR 3/2006 HUMANITAARABI KOHTA TSUNAMI OHVRITELE

Sissejuhatus

| 6.56. | 2006. aastal avaldas Euroopa Kontrollikoda eriaruande nr 3/2006, mis käsitles komisjoni humanitaarabi 2004. aasta 26. detsembril Põhja-Sumatrast läänes toimunud maavärinale järgnenud tsunami tagajärgede likvideerimiseks. Audit hõlmas humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi hädaabi ja mõningaid lühiajalisi taastustöid (8). |
| --- | --- |

6.56.

2006. aastal avaldas Euroopa Kontrollikoda eriaruande nr 3/2006, mis käsitles komisjoni humanitaarabi 2004. aasta 26. detsembril Põhja-Sumatrast läänes toimunud maavärinale järgnenud tsunami tagajärgede likvideerimiseks. Audit hõlmas humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi hädaabi ja mõningaid lühiajalisi taastustöid (8).

| 6.57. | Eriaruandes nr 3/2006 esitas kontrollikoda mitmeid soovitusi, mille nõukogu ja parlament vastu võtsid. Kontrollikoda soovitas komisjonil järgmist:






  a) | humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat peaks kaaluma võimalusi katastroofist mõjustatud riikide valitsuste aitamiseks, et rahastamise tõhusama koordineerimise abil tagada abivajajate vajaduste rahuldamine; |
| --- | --- | --- |

6.57.

Eriaruandes nr 3/2006 esitas kontrollikoda mitmeid soovitusi, mille nõukogu ja parlament vastu võtsid. Kontrollikoda soovitas komisjonil järgmist:

a)

humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat peaks kaaluma võimalusi katastroofist mõjustatud riikide valitsuste aitamiseks, et rahastamise tõhusama koordineerimise abil tagada abivajajate vajaduste rahuldamine;

| b) | humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi ning keskkonna peadirektoraadi (kodanikukaitse mehhanism) rollid tuleks muuta selgemaks, et tagada ühtne lähenemisviis; |
| --- | --- |

b)

humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi ning keskkonna peadirektoraadi (kodanikukaitse mehhanism) rollid tuleks muuta selgemaks, et tagada ühtne lähenemisviis;

| c) | hädaabioperatsioonide jaoks tuleks ette näha pikem ajakava (nt kuue kuu asemel üheksa kuud), et võimaldada nende elluviimiseks piisav aeg; |
| --- | --- |

c)

hädaabioperatsioonide jaoks tuleks ette näha pikem ajakava (nt kuue kuu asemel üheksa kuud), et võimaldada nende elluviimiseks piisav aeg;

| d) | tuleks tugevdada oma seiresüsteemi ja lisada sellesse järgmised elemendid: kirjalik tagasiside partneritele pärast seirekülastust, võrdleva kuluteabe täiustamine ning parem selgitus rakenduskorra kohta, samuti teave selle kohta, kus milliseid tegevusi on ellu viidud; |
| --- | --- |

d)

tuleks tugevdada oma seiresüsteemi ja lisada sellesse järgmised elemendid: kirjalik tagasiside partneritele pärast seirekülastust, võrdleva kuluteabe täiustamine ning parem selgitus rakenduskorra kohta, samuti teave selle kohta, kus milliseid tegevusi on ellu viidud;

| e) | finants- ja haldusraamistiku lepingu raames tuleks võtta arvesse raskusi ÜRO agentuuride poolt elluviidud projektide dokumentidele juurdepääsul. |
| --- | --- |

e)

finants- ja haldusraamistiku lepingu raames tuleks võtta arvesse raskusi ÜRO agentuuride poolt elluviidud projektide dokumentidele juurdepääsul.

| 6.58. | Oma vastuses kontrollikoja soovitustele kutsus komisjoni toetama ÜRO Humanitaarküsimuste Koordineerimise Talituse kooskõlastavat rolli ning parlament rõhutas lühiajalise humanitaarabi sidumise olulisust pikemaajalise taastamistegevuse ja ülesehitamisega. |
| --- | --- |

6.58.

Oma vastuses kontrollikoja soovitustele kutsus komisjoni toetama ÜRO Humanitaarküsimuste Koordineerimise Talituse kooskõlastavat rolli ning parlament rõhutas lühiajalise humanitaarabi sidumise olulisust pikemaajalise taastamistegevuse ja ülesehitamisega.

Soovituste põhjal võetud meetmed

| 6.59. | Pärast Euroopa Komisjoni ettepanekut Euroopa konsensuse kohta humanitaarabi küsimuses 2007. aastal esitati ühisavaldus, (9) et edendada koordineerimist ja häid tavasid liikmesriikide ja komisjoni vahel. 2008. aastal koostas komisjon tegevuskava, mis liideti konsensusega. |
| --- | --- |

6.59.

Pärast Euroopa Komisjoni ettepanekut Euroopa konsensuse kohta humanitaarabi küsimuses 2007. aastal esitati ühisavaldus, (9) et edendada koordineerimist ja häid tavasid liikmesriikide ja komisjoni vahel. 2008. aastal koostas komisjon tegevuskava, mis liideti konsensusega.

| 6.60. | Komisjon toetab ÜRO Humanitaarküsimuste Koordineerimise Talituse (HKT) juhirolli humanitaarabi koordineerimisel. Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat on HKT rahastajate tugirühma liige ning ajavahemikus 2007–2009 sõlmis komisjon 43 koostöölepingut HKTga kogusummas umbes 30 miljonit eurot. |
| --- | --- |

6.60.

Komisjon toetab ÜRO Humanitaarküsimuste Koordineerimise Talituse (HKT) juhirolli humanitaarabi koordineerimisel. Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat on HKT rahastajate tugirühma liige ning ajavahemikus 2007–2009 sõlmis komisjon 43 koostöölepingut HKTga kogusummas umbes 30 miljonit eurot.

| 6.61. | Komisjoni eesmärk on koordineerida ELi abistamisviise liikmesriikide omadega nõukogu humanitaar- ja toiduabi töörühma ja humanitaarabi komitee kaudu. Komisjon on ka parandanud 14-punkti-süsteemi kasutamist ELi humanitaarabi rahastamise registreerimiseks ning 2009. aastal tellis humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat ülevaatliku uuringu humanitaarabi rahastajate koordineerimissüsteemidest kohalikul tasandil (10). |
| --- | --- |

6.61.

Komisjoni eesmärk on koordineerida ELi abistamisviise liikmesriikide omadega nõukogu humanitaar- ja toiduabi töörühma ja humanitaarabi komitee kaudu. Komisjon on ka parandanud 14-punkti-süsteemi kasutamist ELi humanitaarabi rahastamise registreerimiseks ning 2009. aastal tellis humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat ülevaatliku uuringu humanitaarabi rahastajate koordineerimissüsteemidest kohalikul tasandil (10).

| 6.62. | Sellest lähtuvalt tegi humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat 2008. ja 2009. aastal ELi liikmesriikidele ja Euroopa Parlamendile kättesaadavaks ligikaudu 250 olukorda kirjeldavat aruannet, mis koostati kohapealsete töötajate poolt ning milles kirjeldatakse humanitaarolukorda konkreetset riiki või piirkonda tabanud kriisi ajal. |
| --- | --- |

6.62.

Sellest lähtuvalt tegi humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat 2008. ja 2009. aastal ELi liikmesriikidele ja Euroopa Parlamendile kättesaadavaks ligikaudu 250 olukorda kirjeldavat aruannet, mis koostati kohapealsete töötajate poolt ning milles kirjeldatakse humanitaarolukorda konkreetset riiki või piirkonda tabanud kriisi ajal.

| 6.63. | Vastuseks kontrollikoja soovitusele teatas komisjon 2009. aastal, et kodanikukaitse seire- ja teabekeskus viiakse keskkonna peadirektoraadist üle humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraati, muudatus jõustub 2010. aasta veebruaris. |
| --- | --- |

6.63.

Vastuseks kontrollikoja soovitusele teatas komisjon 2009. aastal, et kodanikukaitse seire- ja teabekeskus viiakse keskkonna peadirektoraadist üle humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraati, muudatus jõustub 2010. aasta veebruaris.

| 6.64. | Komisjon pani rõhku häda-, rehabiliteerimis- ja arenguabi sidumisele, mitte erakorraliste meetmete pikendamisele, mis komisjoni arvates nõuab olulist muudatust terve ELi välispoliitika õigusraamistikus ja kontseptsioonis. Selles kontekstis on õigusraamistikku täiendatud ning komisjon on võtnud meetmed koostöö edendamiseks humanitaar- ja arenguabi talituste ning muude toetajate vahel, eelkõige kohapeal ning riigi kriisi ja ebakindluse olukordades. |
| --- | --- |

6.64.

Komisjon pani rõhku häda-, rehabiliteerimis- ja arenguabi sidumisele, mitte erakorraliste meetmete pikendamisele, mis komisjoni arvates nõuab olulist muudatust terve ELi välispoliitika õigusraamistikus ja kontseptsioonis. Selles kontekstis on õigusraamistikku täiendatud ning komisjon on võtnud meetmed koostöö edendamiseks humanitaar- ja arenguabi talituste ning muude toetajate vahel, eelkõige kohapeal ning riigi kriisi ja ebakindluse olukordades.

| 6.65. | Komisjoni eesmärk oli kõrvaldada järelevalvesüsteemis tuvastatud puudused, peamiselt rangemate sisekontrollimenetluste ning järelevalvesuuniste läbivaatamise abil. Võrdleva kuluteabe süsteemi täiustamisel kasutatakse samuti konkreetsemat lähenemisviisi. Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat töötab välja võrreldavate ühikuhindade üldsüsteemi, mis eeldatavalt sisaldab olulist osa tegelike ühikukulude andmeid. Sellegipoolest kaasatakse ühikukulude info (süsteemi tuntakse nime „Cost Observed for Results” (COR) all) Hope’i e-rakenduse infotehnoloogia platvormi eeldatavalt alles alates 2012. aastast. |
| --- | --- |

6.65.

Komisjoni eesmärk oli kõrvaldada järelevalvesüsteemis tuvastatud puudused, peamiselt rangemate sisekontrollimenetluste ning järelevalvesuuniste läbivaatamise abil. Võrdleva kuluteabe süsteemi täiustamisel kasutatakse samuti konkreetsemat lähenemisviisi. Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat töötab välja võrreldavate ühikuhindade üldsüsteemi, mis eeldatavalt sisaldab olulist osa tegelike ühikukulude andmeid. Sellegipoolest kaasatakse ühikukulude info (süsteemi tuntakse nime „Cost Observed for Results” (COR) all) Hope’i e-rakenduse infotehnoloogia platvormi eeldatavalt alles alates 2012. aastast.

| 6.65. | Ühikukulude info (Cost of Observed Results) mudelit hakatakse välja töötama 2011. aastal, kui see on lisatud IT-süsteemi (Hope e-rakendus) osaks. Pärast testimist ja andmete sisestamist võetakse mudel eeldatavasti kasutusele 2012. aasta alguses. |
| --- | --- |

6.65.

| 6.66. | Kontrollikoda on oma eriaruandes nr 15/2009 (11) põhjalikult uurinud ÜRO ametite poolt elluviidud projektide dokumentidele juurdepääsuga seotud probleeme. |
| --- | --- |

6.66.

Kontrollikoda on oma eriaruandes nr 15/2009 (11) põhjalikult uurinud ÜRO ametite poolt elluviidud projektide dokumentidele juurdepääsuga seotud probleeme.

| 6.66. | Komisjon toetab täielikult kontrollikoja taotlusi saada ÜRO organisatsioonidelt vajalikke tõendeid ning see põhimõte on selgelt sätestatud ka finants- ja haldusraamistiku lepingus. Kui kontrollikoda teavitab komisjoni selles küsimuses tekkinud probleemidest, saab komisjon võtta ühendust oma kolleegidega ÜROs, et leida probleemile lahendus ja tagada kontrollikojale taotletud teave. |
| --- | --- |

6.66.

Järeldused

| 6.67. | Komisjon on võtnud arvesse kontrollikoja ja eelarvele heakskiitu andvate institutsioonide soovitusi, kuigi järelevalvesüsteemi mõned konkreetsed parandused ootavad veel lõpuleviimist. Täpsemalt: |
| --- | --- |

6.67.

Komisjon on võtnud arvesse kontrollikoja ja eelarvele heakskiitu andvate institutsioonide soovitusi, kuigi järelevalvesüsteemi mõned konkreetsed parandused ootavad veel lõpuleviimist. Täpsemalt:

6.67.

| a) | komisjon on püüdnud tagada mõjusamat rahastamise koordineerimist konsensuse ja tegevuskava abil, ÜRO humanitaarküsimuste koordineerimise talituse toetamise ja pideva suhtluse kaudu liikmesriikidega. Konsensuse tegevuskava vahearuanded, mis peavad olema esitatud 2010. aastal, peaksid andma süstemaatilise ülevaate sellest, kuidas komisjon kasutab maksimaalselt ära viit eelist, mis on seotud humanitaarabi rahastajate koordineerimise ja täiendavusega; |
| --- | --- |

a)

komisjon on püüdnud tagada mõjusamat rahastamise koordineerimist konsensuse ja tegevuskava abil, ÜRO humanitaarküsimuste koordineerimise talituse toetamise ja pideva suhtluse kaudu liikmesriikidega. Konsensuse tegevuskava vahearuanded, mis peavad olema esitatud 2010. aastal, peaksid andma süstemaatilise ülevaate sellest, kuidas komisjon kasutab maksimaalselt ära viit eelist, mis on seotud humanitaarabi rahastajate koordineerimise ja täiendavusega;

| a) | Komisjon teeb praegu konsensuse tegevuskavast vahekokkuvõtet, mille lõplikud tulemused peaksid selguma 2010. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

a)

| b) | kodanikukaitse seire- ja teabekeskuse üleviimine humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraati peaks eeldatavalt võimaldama kahe komisjoni talituse lähenemisviisi asjakohaselt ühtlustada; |
| --- | --- |

b)

kodanikukaitse seire- ja teabekeskuse üleviimine humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraati peaks eeldatavalt võimaldama kahe komisjoni talituse lähenemisviisi asjakohaselt ühtlustada;

| b) | Seire- ja teabekeskuse üleviimine on juba loonud sünergiat, näiteks võimaldanud saada reaalajas teavet loodus- ja muude õnnetuste puhkemise kohta ning aidanud edendada koostööd humanitaarabi peadirektoraadi kohapeal asuvate tehniliste ekspertide ja kodanikukaitset tugevdama saadetud liikmesriikide ekspertide vahel. |
| --- | --- |

b)

| c) | 2007. aastal kasutusele võetud uued rahastamisvahendid (arengu- ja koostöövahend ning stabiliseerimisvahend) annavad komisjonile võimaluse lahendada hädaabi, ülesehituse ja arenguabi ühendamise probleem, kohaldades kriisist toibuvates riikides mitme eri poliitika kombinatsiooni; |
| --- | --- |

c)

2007. aastal kasutusele võetud uued rahastamisvahendid (arengu- ja koostöövahend ning stabiliseerimisvahend) annavad komisjonile võimaluse lahendada hädaabi, ülesehituse ja arenguabi ühendamise probleem, kohaldades kriisist toibuvates riikides mitme eri poliitika kombinatsiooni;

| c) | Komisjon tervitab kontrollikoja tunnustust uute rahastamisvahendite panuse kohta üleminekuprotsessi. Jõupingutuste tugevdamiseks on komisjon moodustanud talitustevahelise üleminekualase töörühma, et edendada ühist arusaama, koordineeritud lähenemisviise ja ühiseid seisukohti selliste üleminekuolukordade käsitamise kohta, mille jaoks on ette nähtud humanitaar- ja arenguabi ning stabiliseerimisvahendid. Eesmärk on täiustada kohapealset poliitikat ja selle raames koostatud programmide rakendamist ning aidata kaasa üleminekuolukordi käsitleva rahvusvahelise poliitika arutelule. |
| --- | --- |

c)

| d) | Kuigi COR-süsteemi arendamine on keeruline ja paljulubav ettevõtmine, on selle toimimist ja tulemusi võimalik hinnata alles pärast süsteemi täielikku rakendamist. |
| --- | --- |

d)

Kuigi COR-süsteemi arendamine on keeruline ja paljulubav ettevõtmine, on selle toimimist ja tulemusi võimalik hinnata alles pärast süsteemi täielikku rakendamist.

| d) | Komisjon nõustub kontrollikoja seisukohaga ja kavatseb esitada esimesed tulemused 2011. aasta lõpus. |
| --- | --- |

d)

JÄRELMEETMED SEOSES ERIERUANDEGA NR 6/2006 KOMISJONI ARENGUKOOSTÖÖ KESKKONNAASPEKTIDE KOHTA

Sissejuhatus

| 6.68. | 2006. aastal avaldas kontrollikoda eriaruande nr 6/2006 komisjoni arengukoostöö keskkonnaaspektide kohta (12). Auditi käigus uuriti nii komisjoni rahastatud keskkonnaprogramme kui seda, kuidas komisjon on keskkonnaaspektid arengukoostöösse süvalaiendanud. |
| --- | --- |

6.68.

2006. aastal avaldas kontrollikoda eriaruande nr 6/2006 komisjoni arengukoostöö keskkonnaaspektide kohta (12). Auditi käigus uuriti nii komisjoni rahastatud keskkonnaprogramme kui seda, kuidas komisjon on keskkonnaaspektid arengukoostöösse süvalaiendanud.

| 6.69. | Kontrollikoja 15 soovitust komisjonile, mille ka nõukogu ja parlament heaks kiitsid, hõlmasid kolme põhivaldkonda: tervikliku keskkonnastrateegia kehtestamine ja selle rakendamise jälgimine, keskkonnaaspektide süvalaiendamise tõhustamine ning keskkonnaprojektide tulemuslikkuse parandamine. |
| --- | --- |

6.69.

Kontrollikoja 15 soovitust komisjonile, mille ka nõukogu ja parlament heaks kiitsid, hõlmasid kolme põhivaldkonda: tervikliku keskkonnastrateegia kehtestamine ja selle rakendamise jälgimine, keskkonnaaspektide süvalaiendamise tõhustamine ning keskkonnaprojektide tulemuslikkuse parandamine.

| 6.70. | Lisaks soovitas parlament komisjonil kasutada rohkem tunnustatud professionaalseid oskusi, mida pakuvad liikmesriikide abi andmisega tegelevad ametiasutused ja eraettevõtted, kes on omandanud kogemusi, olles selliste asutuste partnerid keskkonnaprojektide juhtimise valdkonnas riiklike arengukoostöö projektide raames (13). |
| --- | --- |

6.70.

Lisaks soovitas parlament komisjonil kasutada rohkem tunnustatud professionaalseid oskusi, mida pakuvad liikmesriikide abi andmisega tegelevad ametiasutused ja eraettevõtted, kes on omandanud kogemusi, olles selliste asutuste partnerid keskkonnaprojektide juhtimise valdkonnas riiklike arengukoostöö projektide raames (13).

Soovituste põhjal võetud meetmed

| 6.71. | Pärast kontrollikoja eriaruannet seadsid komisjoni talitused esikohale uue tervikliku keskkonnastrateegia koostamise ja esitasid 2006. aasta lõpuks strateegia kava eelnõu. Muudatused komisjoni prioriteetides tekitasid aga töös viivitusi, nii et uue strateegia kavandamise üksikasjad esitati komisjoni töödokumendis (14) alles 2009. aasta aprillis. Nõukogu kiitis selle dokumendi heaks ning kutsus juunis 2009 komisjoni koostama 2011. aastaks ELi üldise strateegiadokumendi. Märtsis 2010 olid komisjon ja liikmesriigid alles alustanud tööprogrammi koostamist uue strateegia kavandamiseks. |
| --- | --- |

6.71.

Pärast kontrollikoja eriaruannet seadsid komisjoni talitused esikohale uue tervikliku keskkonnastrateegia koostamise ja esitasid 2006. aasta lõpuks strateegia kava eelnõu. Muudatused komisjoni prioriteetides tekitasid aga töös viivitusi, nii et uue strateegia kavandamise üksikasjad esitati komisjoni töödokumendis (14) alles 2009. aasta aprillis. Nõukogu kiitis selle dokumendi heaks ning kutsus juunis 2009 komisjoni koostama 2011. aastaks ELi üldise strateegiadokumendi. Märtsis 2010 olid komisjon ja liikmesriigid alles alustanud tööprogrammi koostamist uue strateegia kavandamiseks.

| 6.71. | Strateegia ettevalmistamine viibis prioriteetide muutumise tõttu. Keskkonnastrateegiat ei avaldata enam eraldiseisva teatisena, vaid kõikide valdkondadevaheliste küsimuste (mitte ainult keskkonnaküsimuste) süvalaiendamist hõlmava senisest üldisema teatise lisana. Teatise vastuvõtmine oli kavandatud 2008. aasta lõppu. Sellise lähenemisviisiga sooviti vähendada komisjoni teatiste arvu, kuid sellest lõpuks siiski loobuti, kuna erinevate süvalaiendamist nõudvate küsimuste koondamine ühte dokumenti osutus väga keeruliseks ja tekkis vajadus senisest sihipärasema keskkonnaalase lähenemisviisi järele. 2009. aasta septembris kohtuti liikmesriikidega (ja kodanikuühiskonna esindajatega), et alustada ühiselt uue strateegia väljatöötamist. |
| --- | --- |

6.71.

| 6.72. | Septembris 2006 rajas komisjon uue keskkonnastrateegia koostamiseks tegevusraamistiku, luues talitustevahelised töörühmad, mida juhtis arengu peadirektoraat ning mis koosnes asjaomaste peadirektoraatide esindajatest. Komisjon taotles tehnilist tuge, et määratleda võimalikud keskkonnaalase integratsiooni tulemusnäitajad, mida kasutada uue keskkonnastrateegia puhul 2006. aastal. Tehniline tugi viis 2009. aastal lõpuks esmakordselt läbi komisjoni keskkonnaalase integratsiooni tulemuslikkuse täieliku hindamise, kasutades selleks väljatöötatud näitajaid ja metoodikat. |
| --- | --- |

6.72.

Septembris 2006 rajas komisjon uue keskkonnastrateegia koostamiseks tegevusraamistiku, luues talitustevahelised töörühmad, mida juhtis arengu peadirektoraat ning mis koosnes asjaomaste peadirektoraatide esindajatest. Komisjon taotles tehnilist tuge, et määratleda võimalikud keskkonnaalase integratsiooni tulemusnäitajad, mida kasutada uue keskkonnastrateegia puhul 2006. aastal. Tehniline tugi viis 2009. aastal lõpuks esmakordselt läbi komisjoni keskkonnaalase integratsiooni tulemuslikkuse täieliku hindamise, kasutades selleks väljatöötatud näitajaid ja metoodikat.

| 6.72. | Kontrollikoja üleskutsel töötati kehtiva keskkonnaaspektide integreerimise strateegia raames välja olulised kvantitatiivsed näitajad, mida on jälgitud alates 2006. aastast. Näitajad on seotud selliste vahendite kohaldamisega nagu keskkonnaprofiilid riigi ja piirkonna strateegia ettevalmistamises, keskkonnamõju hindamine programmide ja projektide raames, pakutud koolituse maht ja koolitatud töötajate arv. Projektide koostamisel keskkonnaküsimuste hindamiseks kasutatavad kvalitatiivsed näitajad määrati kindlaks ja neid kohaldati esimest korda 2009. aastal pilootprojektina tehtud järelhindamises. |
| --- | --- |

6.72.

| 6.73. | Komisjon ei ole analüüsinud oma asutusesisest suutlikkust keskkonnastrateegia rakendamiseks. Komisjon on suutlikkust suurendanud peamiselt oma laiaulatusliku koolitusprogrammi abil ning personalile üksikasjalikumate suuniste edastamise kaudu. Lisaks on komisjoni peakorteri olulisemad osakonnad saanud juurde vaid piiratud arvul töötajaid, peamiselt tööks kliimamuutuste alal arengukoostöö vallas. |
| --- | --- |

6.73.

Komisjon ei ole analüüsinud oma asutusesisest suutlikkust keskkonnastrateegia rakendamiseks. Komisjon on suutlikkust suurendanud peamiselt oma laiaulatusliku koolitusprogrammi abil ning personalile üksikasjalikumate suuniste edastamise kaudu. Lisaks on komisjoni peakorteri olulisemad osakonnad saanud juurde vaid piiratud arvul töötajaid, peamiselt tööks kliimamuutuste alal arengukoostöö vallas.

| 6.73. | Komisjoni töötajate arvu nullkasvu eeldava personalipoliitika raames ja vastavalt kontrollikoja tehtud märkusele pööras EuropeAid tähelepanu pigem mittespetsialistidest töötajate oskuste suurendamisele, mitte komisjonisisese suutlikkuse analüüsimisele. EuropeAid on seda põhimõtet järginud kogu aruandeperioodi jooksul. |
| --- | --- |

6.73.

| 6.74. | Suunised töötajatele keskkonnaaspektide lülitamise kohta arenguabisse anti välja 2006. aasta lõpus ning neid ajakohastati 2009. aastal, et kliimamuutusi paremini arvesse võtta. 2009. aastal EuropeAidi konsultantide poolt läbiviidud kontrolli käigus leiti siiski, et projektide kavandamisetapis keskkonnaaspektidega arvestamine vajab parandamist ligikaudu poolte projektitaotluste puhul. |
| --- | --- |

6.74.

Suunised töötajatele keskkonnaaspektide lülitamise kohta arenguabisse anti välja 2006. aasta lõpus ning neid ajakohastati 2009. aastal, et kliimamuutusi paremini arvesse võtta. 2009. aastal EuropeAidi konsultantide poolt läbiviidud kontrolli käigus leiti siiski, et projektide kavandamisetapis keskkonnaaspektidega arvestamine vajab parandamist ligikaudu poolte projektitaotluste puhul.

| 6.74. | Pilootprojektina tehtud järelhindamine oli üks meede projekti koostamise protsessi pideva täiustamise suunas. |
| --- | --- |

6.74.

| 6.75. | Suur hulk komisjoni töötajaid on osalenud koolitustel arengukoostöö keskkonnaaspektide teemal ning komisjon on investeerinud koolitustesse märkimisväärseid summasid. Koolitus on alates 2009. aastast kohustuslik kõikidele EuropeAidi põhitöötajatele, kuid mitte arengu ja välissuhete peadirektoraatide töötajatele. |
| --- | --- |

6.75.

Suur hulk komisjoni töötajaid on osalenud koolitustel arengukoostöö keskkonnaaspektide teemal ning komisjon on investeerinud koolitustesse märkimisväärseid summasid. Koolitus on alates 2009. aastast kohustuslik kõikidele EuropeAidi põhitöötajatele, kuid mitte arengu ja välissuhete peadirektoraatide töötajatele.

| 6.75. | Keskkonnaküsimuste süvalaiendamise alane koolitus on tehtud kohustuslikuks kõikidele koostöötalituse EuropeAid peakorterites töötavatele ja delegatsioonidesse lähetatavatele töötajatele ning see oli 2009. aastal üks suurima osalusega koolitusi (rohkem kui 400 töötajat). Alates 2005. aastast on rakendatud ulatuslikku koolitusprogrammi, mis sisaldab ligikaudu 50 piirkondlikku koolitust, mida pakutakse koostöös riikidega ja millest suur hulk toimub peakorterites. |
| --- | --- |

6.75.

| 6.76. | Komisjon ei ole veel viinud läbi keskkonnaalase abi üldhindamist, mis hõlmaks nii programme kui süvalaiendamist. Samuti ei ole veel koostatud keskset andmebaasi kõikidest hinnatud keskkonnaprojektidest. Komisjoni projektide järelevalvesüsteemi keskkonnaalaseid aspekte on küll laiendatud, kuid järelevalvearuandeid ei ole keskkonnaalasest aspektist hinnatud. |
| --- | --- |

6.76.

Komisjon ei ole veel viinud läbi keskkonnaalase abi üldhindamist, mis hõlmaks nii programme kui süvalaiendamist. Samuti ei ole veel koostatud keskset andmebaasi kõikidest hinnatud keskkonnaprojektidest. Komisjoni projektide järelevalvesüsteemi keskkonnaalaseid aspekte on küll laiendatud, kuid järelevalvearuandeid ei ole keskkonnaalasest aspektist hinnatud.

| 6.76. | Arengukoostöö raames on keskkonnaküsimuste süvalaiendamise hindamine kavandatud 2011. aastaks. Praegu töötatakse välja projektide hindamise keskandmebaasi, mis hakkab tööle 2011. aastal. 2005. ja 2009. aastal hinnati Ladina-Ameerika piirkonna keskkonnaprojektide tulemuspõhist järelevalvet. EÜ üleriigilise koostöö hindamisel käsitleti keskkonnaaspekte valdkondadevahelise küsimusena. |
| --- | --- |

6.76.

| 6.77. | Komisjon on võtnud meetmed, et parandada keskkonnaalaste projektide määratlemist, kuid ei suuda ikka veel täpselt hinnata keskkonnaga seotud kulutusi. Kliima-alaste projektide jaoks on komisjon võtnud kasutusele kulutuste ligikaudse hindamise süsteemi, kuid teistes valdkondades (eelkõige bioloogilise mitmekesisuse ja kõrbestumise alal) seda tehtud ei ole. |
| --- | --- |

6.77.

Komisjon on võtnud meetmed, et parandada keskkonnaalaste projektide määratlemist, kuid ei suuda ikka veel täpselt hinnata keskkonnaga seotud kulutusi. Kliima-alaste projektide jaoks on komisjon võtnud kasutusele kulutuste ligikaudse hindamise süsteemi, kuid teistes valdkondades (eelkõige bioloogilise mitmekesisuse ja kõrbestumise alal) seda tehtud ei ole.

| 6.77. | EuropeAid on küll suurendanud oma suutlikkust teha kindlaks keskkonnaprojektide kulud ja neid jälgida, kuid väga keeruliseks ülesandeks on jäänud selliste täpsete summade väljaarvutamine, mida eraldatakse keskkonnaalaste eesmärkide saavutamiseks eeskätt muudele poliitikaeesmärkidele suunatud meetmete raames. Praegu peetakse OECD arenguabikomiteega arutelu selle üle, kuidas saaks Rio näitajatele tuginevaid kvalitatiivseid andmeid kõige paremini teisendada finantsandmeteks. |
| --- | --- |

6.77.

| 6.78. | Riikide keskkonnaprofiilid on koostatud peaaegu kõikide riikide strateegiadokumentide jaoks ning nendele lisatud. Samuti on riiklikesse strateegiadokumentidesse lisatud eraldi osa keskkonna kohta. Sellegipoolest on riikide keskkonnaprofiilide kvaliteet kõikuv ning nende mõju riikide strateegiadokumentidele tervikuna üldiselt piiratud. Suuniste abil riikide strateegiadokumentide vahehindamiseks, mida antud järelkontrolli käigus läbi viidi, püütakse riiklikes strateegiadokumentides pöörata suuremat tähelepanu keskkonnale, samuti seadsid suunised nüüd esikohale kliimamuutuste küsimuste lisamise läbivaadatud riikide strateegiadokumentidesse. |
| --- | --- |

6.78.

Riikide keskkonnaprofiilid on koostatud peaaegu kõikide riikide strateegiadokumentide jaoks ning nendele lisatud. Samuti on riiklikesse strateegiadokumentidesse lisatud eraldi osa keskkonna kohta. Sellegipoolest on riikide keskkonnaprofiilide kvaliteet kõikuv ning nende mõju riikide strateegiadokumentidele tervikuna üldiselt piiratud. Suuniste abil riikide strateegiadokumentide vahehindamiseks, mida antud järelkontrolli käigus läbi viidi, püütakse riiklikes strateegiadokumentides pöörata suuremat tähelepanu keskkonnale, samuti seadsid suunised nüüd esikohale kliimamuutuste küsimuste lisamise läbivaadatud riikide strateegiadokumentidesse.

| 6.78. | Riikide keskkonnaprofiilide kvaliteet ja nende roll riigi strateegiadokumentides on tõepoolest väga erinev, kuid teatavate riikide keskkonnaprofiile on keskkonnaaspektide integreerimise suuniste alusel kliimamuutuste alaste küsimuste senisest paremaks kajastamiseks ajakohastatud. Ka vahehindamist käsitlevates suunistes on senisest enam tähelepanu pööratud keskkonna- ja kliimamuutuste alaste küsimuste käsitlemisele riikide, eelkõige arengukoostöö rahastamisvahendiga hõlmatud riikide strateegiadokumentides. |
| --- | --- |

6.78.

| 6.79. | Komisjon on kehtestanud suunised keskkonnateemade kaasamiseks eelarvetoetusega seotud tegevustesse. Tegelikkuses aga lisatakse harva eelarvetoetuse programmidesse keskkonnaalaseid tingimusi ja näitajaid ning vaid mõnel juhul on tehtud strateegiline keskkonnamõju hindamine. |
| --- | --- |

6.79.

Komisjon on kehtestanud suunised keskkonnateemade kaasamiseks eelarvetoetusega seotud tegevustesse. Tegelikkuses aga lisatakse harva eelarvetoetuse programmidesse keskkonnaalaseid tingimusi ja näitajaid ning vaid mõnel juhul on tehtud strateegiline keskkonnamõju hindamine.

| 6.79. | 2011. aastal esitatakse uued eelarvetoetuse suunised, mis sisaldavad uusi juhiseid valdkondadevaheliste küsimuste kohta. Hoolimata konkreetsete keskkonnaalaste näitajate väljatöötamisest peetakse paljudes riikides keskkonnapoliitika arutelu rahastajate ühisraamistike raames, mis koostatakse pärast üldise eelarvetoetuse meetmete võtmist. Selleks et keskkonnamõju strateegiline hindamine oleks tõhus, tuleb analüüsida kohalikke olusid ja kaasata partnerriike, kuid selleks ei saa kedagi sundida. |
| --- | --- |

6.79.

| 6.80. | Kuigi komisjoni suunistes on kehtestatud kõikidele projektidele asjakohane keskkonnaalase hindamise erikord, on EuropeAid jätnud delegatsioonide otsustada selle, kas nad loovad keskkonnaalased teabekeskused erikorra kontrollimiseks. Personali vähesuse tõttu ei saa EuropeAidi keskkonnaspetsialistid kõikide projektitaotluste keskkonnaalast hindamist kontrollida. |
| --- | --- |

6.80.

Kuigi komisjoni suunistes on kehtestatud kõikidele projektidele asjakohane keskkonnaalase hindamise erikord, on EuropeAid jätnud delegatsioonide otsustada selle, kas nad loovad keskkonnaalased teabekeskused erikorra kontrollimiseks. Personali vähesuse tõttu ei saa EuropeAidi keskkonnaspetsialistid kõikide projektitaotluste keskkonnaalast hindamist kontrollida.

| 6.81. | Komisjon on ka kehtestanud suunised keskkonnamõju hindamiseks projekti kavandamise käigus ning ka keskkonnamõju hindamise soovituste põhjal järelmeetmete võtmiseks. Punktis 6.77 viidatud EuropeAidi kontrolli alusel ei ole keskkonnamõju hindamise nõue siiski alati täidetud. |
| --- | --- |

6.81.

Komisjon on ka kehtestanud suunised keskkonnamõju hindamiseks projekti kavandamise käigus ning ka keskkonnamõju hindamise soovituste põhjal järelmeetmete võtmiseks. Punktis 6.77 viidatud EuropeAidi kontrolli alusel ei ole keskkonnamõju hindamise nõue siiski alati täidetud.

| 6.81. | EuropeAid on koostanud teatised ja suunised, milles käsitletakse muude aspektide hulgas loodusvarade kogukonnapõhise majandamise toetamist. Paljudes EÜ programmides toetatakse kohalikul tasandil loodusvarade majandamisega seotud algatuste tegemist. Keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist käsitlevas teemaprogrammis viidatakse selgelt koostööle kohalike kogukondadega ja see põhimõte lisati ka projektikonkurssidesse, milles kutsuti üles esitama kokkuvõtteid, kus metsahalduse raames oleks tagatud kohalike kogukondade, sealhulgas põlisrahvaste omand ja õigused. |
| --- | --- |

6.81.

| 6.82. | Keskkonnateemalise programmi (15) puhul on delegatsioonidel projektitaotluste hindamisel suurem roll. Riiklike strateegiadokumentide projektide osas sisaldab keskkonna integreerimise juhend suuniseid, mis on mõeldud projekti kavandamisel kohalike olude arvestamise tagamiseks. |
| --- | --- |

6.82.

Keskkonnateemalise programmi (15) puhul on delegatsioonidel projektitaotluste hindamisel suurem roll. Riiklike strateegiadokumentide projektide osas sisaldab keskkonna integreerimise juhend suuniseid, mis on mõeldud projekti kavandamisel kohalike olude arvestamise tagamiseks.

| 6.83. | Osana komisjoni finantshalduse lihtsustamisest tehti muudatusi finantsmääruses ja praktilistes suunistes, eesmärgiks oli muuta hankemenetlused lihtsamaks ja kiiremini teostatavaks. |
| --- | --- |

6.83.

Osana komisjoni finantshalduse lihtsustamisest tehti muudatusi finantsmääruses ja praktilistes suunistes, eesmärgiks oli muuta hankemenetlused lihtsamaks ja kiiremini teostatavaks.

| 6.84. | EuropeAidi keskkonna-alastes suunistes viidatakse vajadusele pöörata tähelepanu kohalike kogukondade abistamisele loodusvarade jätkusuutliku kasutamise viiside leidmiseks, kuid selleks ei ole esitatud konkreetseid juhiseid. |
| --- | --- |

6.84.

EuropeAidi keskkonna-alastes suunistes viidatakse vajadusele pöörata tähelepanu kohalike kogukondade abistamisele loodusvarade jätkusuutliku kasutamise viiside leidmiseks, kuid selleks ei ole esitatud konkreetseid juhiseid.

| 6.84. | Säästva arengu edendamiseks on EuropeAid koostanud mitu teatist, milles rõhutatakse kogukonnapõhiste lähenemisviiside tähtsust. Lisaks viidatakse keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist käsitlevas teemaprogrammis selgelt koostööle kohalike kogukondadega ja see põhimõte lisati muu hulgas ka projektikonkurssidesse, milles kutsuti üles esitama kokkuvõtteid, kus metsahalduse raames oleks tagatud kohalike kogukondade, sealhulgas põlisrahvaste omand ja õigused. |
| --- | --- |

6.84.

| 6.85. | Komisjon ei ole hinnanud erinevate abivormide tulemuslikkust keskkonna toetamisel. EuropeAid on aga viimas lõpule uuringut valdkondlike lähenemisviiside kavandamisest ning käsitleb ka võimalust luua ELi sihtfondid, mida võiks kasutada keskkonna toetamiseks. |
| --- | --- |

6.85.

Komisjon ei ole hinnanud erinevate abivormide tulemuslikkust keskkonna toetamisel. EuropeAid on aga viimas lõpule uuringut valdkondlike lähenemisviiside kavandamisest ning käsitleb ka võimalust luua ELi sihtfondid, mida võiks kasutada keskkonna toetamiseks.

| 6.85. | Keskkonda ja loodusvarasid hõlmavate valdkondlike lähenemisviiside uuring on ELis tihedas koostöös mitme ELi arenguametiga lõpule viidud ning kõnealuses valdkonnas rakendatakse praegu üksikuid EÜ valdkondliku poliitika toetusprogramme. Võrreldes varasemaga on see kahtlemata uus arengusuund. Finantsmääruse läbivaatamist käsitleva ettepaneku alusel võidakse ette näha võimalus luua ELi sihtfonde. Samuti on sõlmitud üleandmislepingud, mis võimaldavad ELi liikmesriikidel panustada ELi juhitavasse ülemaailmsesse kliimamuutuste liitu. Keskkonnaalaste uuenduslike rahastamismehhanismide raames on võimalik luua avaliku ja erasektori partnerlusi ning kasutada laene koos toetustega. |
| --- | --- |

6.85.

| 6.86. | Komisjon kasutas endiselt liikmesriikide ja eraettevõtete kogemusi, et viia ellu oma keskkonnaprogramme, ja suurendas võimalust erasektori osalemiseks keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist käsitlevas teemaprogrammis. |
| --- | --- |

6.86.

Komisjon kasutas endiselt liikmesriikide ja eraettevõtete kogemusi, et viia ellu oma keskkonnaprogramme, ja suurendas võimalust erasektori osalemiseks keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist käsitlevas teemaprogrammis.

| 6.86. | Komisjon jätkab oma keskkonnastrateegia rakendamisel liikmesriikide ja eraettevõtjate eksperditeadmiste kasutamist. |
| --- | --- |

6.86.

Järeldused

| 6.87. | Komisjon on teinud märkimisväärseid edusamme kontrollikoja ulatuslike soovituste rakendamisel. Eelkõige kehtib see seoses institutsioonisisese suutlikkuse suurendamisega töötajate koolitamise ja neile suuniste andmise abil. Sellegipoolest tõi EuropeAidi 2009. aasta kontroll välja puudusi mõnede uute keskkonnaaspektide süvalaiendamise menetluste rakendamises. |
| --- | --- |

6.87.

Komisjon on teinud märkimisväärseid edusamme kontrollikoja ulatuslike soovituste rakendamisel. Eelkõige kehtib see seoses institutsioonisisese suutlikkuse suurendamisega töötajate koolitamise ja neile suuniste andmise abil. Sellegipoolest tõi EuropeAidi 2009. aasta kontroll välja puudusi mõnede uute keskkonnaaspektide süvalaiendamise menetluste rakendamises.

| 6.87. | Komisjon tervitab tunnustust märkimisväärsete edusammude kohta, mida on tehtud komisjoni välisabi valdkonnas keskkonnaküsimuste süvalaiendamisel. Ühe meetmena pideva täiustamise suunas tehti pilootprojektina järelhindamine, mille raames vaadati läbi vastastikuse eksperdihinnangu menetlused (kvaliteedi tugirühm) ja kehtestati keskkonnaaspektide jaoks senisest selgemad näitajad, mida saab silmas pidada projektitaotluste ettevalmistamisel. |
| --- | --- |

6.87.

| 6.88. | Mitme valdkonna puhul tuleb soovituste rakendamiseks rohkem tööd teha. Uus terviklik keskkonnastrateegia on alles väljatöötamisel, kuid peab saama valmis 2011. aastaks, et seda oleks võimalik kasutada järgmiste programmide koostamisel. Strateegiat peavad toetama edasine töö keskkonna-alaste tulemusnäitajatega ja keskkonnaaspektide süvalaiendamise ja keskkonnaprogrammide mõjususe (sealhulgas erinevate vahendite rolli) üldine hindamine. Samuti tuleb pöörata suuremat tähelepanu keskkonnaküsimuste sidumisele eelarvetoetuse programmidega. |
| --- | --- |

6.88.

Mitme valdkonna puhul tuleb soovituste rakendamiseks rohkem tööd teha. Uus terviklik keskkonnastrateegia on alles väljatöötamisel, kuid peab saama valmis 2011. aastaks, et seda oleks võimalik kasutada järgmiste programmide koostamisel. Strateegiat peavad toetama edasine töö keskkonna-alaste tulemusnäitajatega ja keskkonnaaspektide süvalaiendamise ja keskkonnaprogrammide mõjususe (sealhulgas erinevate vahendite rolli) üldine hindamine. Samuti tuleb pöörata suuremat tähelepanu keskkonnaküsimuste sidumisele eelarvetoetuse programmidega.

| 6.88. | Komisjon ja ELi liikmesriigid teevad koostööd, et koostada 2011. aasta alguseks keskkonnastrateegia esimene eelnõu eesmärgiga kiita strateegia heaks 2011. aasta teises pooles.

  Komisjon kavatseb jätkata tööd näitajatega, et jälgida uue keskkonnastrateegia tõhusust ja hinnata keskkonnaküsimuste integreeritust oma tegevusega. Keskkonnaküsimuste süvalaiendamise üldhindamine arengukoostöö raames on kavandatud 2011. aastaks. Kui hindamise tulemused on selleks ajaks ka olemas, võetakse neid ELi uue strateegia koostamisel arvesse. 2011. aastaks on kavandatud välja töötada ka uued eelarvetoetuse suunised, mis sisaldavad uusi juhiseid valdkondadevaheliste küsimuste kohta. Seda tööd tehes jätkab komisjon tihedat koordineerimist ja oma tegevuse ühtlustamist ELi liikmesriikidega, et toetada abi tõhustamise tegevuskava. |
| --- | --- |

6.88.

Komisjon kavatseb jätkata tööd näitajatega, et jälgida uue keskkonnastrateegia tõhusust ja hinnata keskkonnaküsimuste integreeritust oma tegevusega. Keskkonnaküsimuste süvalaiendamise üldhindamine arengukoostöö raames on kavandatud 2011. aastaks. Kui hindamise tulemused on selleks ajaks ka olemas, võetakse neid ELi uue strateegia koostamisel arvesse. 2011. aastaks on kavandatud välja töötada ka uued eelarvetoetuse suunised, mis sisaldavad uusi juhiseid valdkondadevaheliste küsimuste kohta. Seda tööd tehes jätkab komisjon tihedat koordineerimist ja oma tegevuse ühtlustamist ELi liikmesriikidega, et toetada abi tõhustamise tegevuskava.

---

(1)  Euroopa arengufondide rahastatava abi kohta esitatakse eraldi aruanne, kuna seda ei rahastata üldeelarvest.

(2)  Pärast Lissaboni lepinguga muudetud Euroopa Liidu toimimise lepingu jõustumist muutusid komisjoni delegatsioonid ELi delegatsioonideks.

(3)  PHARE oli Kesk- ja Ida-Euroopa riikide ühinemiseelse strateegia peamine rahastamisvahend. Programm CARDS on ühenduse ülesehituse, arengu ja stabiliseerimise abiprogramm Balkani piirkonnas.

(4)  EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1.

(5)  Välissuhete peadirektoraadi puhul järelkontrollid.

(6)  Komisjonipoolne juhtimisvolituste delegeerimine detsentraliseerimisprotsessi käigus.

(7)  Humanitaartegevuseks vajalike tarnete ja teenuste tehnilisele ja kaubanduslikule juhtimisele spetsialiseerunud mittetulundusorganisatsioonid.

(8)  Komisjoni sellealaseid pikemaajalisi tegevusi vaadeldi kontrollikoja eriaruandes nr 6/2008 Euroopa Komisjoni tsunami- ja orkaani Mitch järgse taastamisabi kohta.

(9)  Euroopa Nõukogu, ühisdeklaratsioon – Euroopa konsensus humanitaarabi küsimuses (ELT C 25, 30.1.2008).

(10)  Spaak, M. ja Otto, R., Study on the mapping of donor coordination (Humanitarian Aid) at the field level, Channel research, juuli 2009.

(11)  Eriaruanne nr 15/2009 – ÜRO organisatsioonide kaudu rakendatav ELi abi – otsustamine ja järelevalve.

(12)  ELT C 235, 29.9.2006, lk 1.

(13)  Parlamendi resolutsioon üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, punkt 233 (ELT L 187, 15.7.2008, lk 50).

(14)  „Keskkonnaaspektide arengukoostöösse integreerimise parandamine” (SEK (2009) 555, 21.4.2009).

(15)  Keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist käsitlev teemaprogramm.

(16)  Vastavalt finantsmääruse artiklile 53 täidavad otsese tsentraliseeritud halduse puhul rakendusülesandeid komisjoni talitused ja kaudse tsentraliseeritud halduse puhul delegeerib komisjon eelarve täitmisega seotud ülesanded kooskõlas finantsmääruse artiklitega 54–57.

(17)  Halduskulude auditit käsitletakse 9. peatükis.

Allikas: raamatupidamise aastaaruanne 2009.

LISA 6.1

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Europe-Aid | RELEX | ELARG | ECHO | Kokku |
| VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR |
| Tehingute arv kokku (nendest): | 117 | 11 | 38 | 14 | 180 | 180 | 145 |
| ettemaksed | 57 | 2 | 13 | 11 | 83 | 71 | 46 |
| vahe-/lõppmaksed | 60 | 9 | 25 | 3 | 97 | 109 | 99 |
| KONTROLLIMISE TULEMUSED |
| (% ja tehingute arv) |
| Vigadest mõjutamata tehingud | 90 % | {105} | 91 % | {10} | 79 % | {30} | 86 % | {12} | 87 % | {157} | 73 % | 74 % |
| Vigadest mõjutatud tehingud | 10 % | {12} | 9 % | {1} | 21 % | {8} | 14 % | {2} | 13 % | {23} | 27 % | 26 % |
| VIGADEST MÕJUTATUD TEHINGUTE ANALÜÜS |
| (% ja tehingute arv) |
| Analüüs kulude tüübi kaupa |
| Ettemaksed | 33 % | {4} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 17 % | {4} | 19 % | 19 % |
| Vahe-/lõppmaksed | 67 % | {8} | 100 % | {1} | 100 % | {8} | 100 % | {2} | 83 % | {19} | 81 % | 81 % |
| Analüüs vea tüübi kaupa |
| Mittekvantifitseeritavad vead | 67 % | {8} | 100 % | {1} | 88 % | {7} | 50 % | {1} | 74 % | {17} | 60 % | 73 % |
| Kvantifitseeritavad vead | 33 % | {4} | 0 % | {0} | 12 % | {1} | 50 % | {1} | 26 % | {6} | 40 % | 27 % |
| nendest: | Abikõlblikkusvead | 100 % | {4} | teave puudub | {0} | 100 % | {1} | 100 % | {1} | 100 % | {6} | 79 % | 100 % |
| Tõendamisvead | 0 % | {0} | teave puudub | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 21 % | 0 % |
| Täpsusvead | 0 % | {0} | teave puudub | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | 0 % |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| Kõige tõenäolisem veamäär jääb vahemikku: | | |
| < 2 % | | | |
| 2–5 % | X | X | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

Europe-Aid

RELEX

ELARG

ECHO

Kokku

VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR

Tehingute arv kokku (nendest):

117

11

38

14

180

180

145

ettemaksed

57

2

13

11

83

71

46

vahe-/lõppmaksed

60

9

25

3

97

109

99

KONTROLLIMISE TULEMUSED

(% ja tehingute arv)

Vigadest mõjutamata tehingud

90 %

{105}

91 %

{10}

79 %

{30}

86 %

{12}

87 %

{157}

73 %

74 %

Vigadest mõjutatud tehingud

10 %

{12}

9 %

{1}

21 %

{8}

14 %

{2}

13 %

{23}

27 %

26 %

VIGADEST MÕJUTATUD TEHINGUTE ANALÜÜS

(% ja tehingute arv)

Analüüs kulude tüübi kaupa

Ettemaksed

33 %

{4}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

17 %

{4}

19 %

19 %

Vahe-/lõppmaksed

67 %

{8}

100 %

{1}

100 %

{8}

100 %

{2}

83 %

{19}

81 %

81 %

Analüüs vea tüübi kaupa

Mittekvantifitseeritavad vead

67 %

{8}

100 %

{1}

88 %

{7}

50 %

{1}

74 %

{17}

60 %

73 %

Kvantifitseeritavad vead

33 %

{4}

0 %

{0}

12 %

{1}

50 %

{1}

26 %

{6}

40 %

27 %

nendest:

Abikõlblikkusvead

100 %

{4}

teave puudub

{0}

100 %

{1}

100 %

{1}

100 %

{6}

79 %

100 %

Tõendamisvead

0 %

{0}

teave puudub

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

21 %

0 %

Täpsusvead

0 %

{0}

teave puudub

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

0 %

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Kõige tõenäolisem veamäär jääb vahemikku:

< 2 %

2–5 %

X

X

X

> 5 %

LISA 6.2

SÜSTEEMIDE KONTROLLI TULEMUSED VÄLISABI, ARENGUKOOSTÖÖ JA LAIENEMISE VALDKONNAS

Hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele

| Süsteem | Peamised sisekontrollivahendid (komisjoni talitused) | Üldine hinnang |
| --- | --- | --- |
| Eelkontrollid | Järelevalve ja kontroll | Välisauditid | Siseaudit |
| EuropeAid
   (1) | Peakontor | | | | | |
| Delegatsioonid | | | | E/K | |
| Välissuhete peadirektoraat | | | (2) | | |
| Laienemise peadirektoraat | | | (2) | | |
| EAMR | | | | | |

Süsteem

Peamised sisekontrollivahendid (komisjoni talitused)

Üldine hinnang

Eelkontrollid

Järelevalve ja kontroll

Välisauditid

Siseaudit

EuropeAid
   (1)

Peakontor

Delegatsioonid

E/K

Välissuhete peadirektoraat

(2)

Laienemise peadirektoraat

(2)

EAMR

Üldine hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele

| Üldine hinnang | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Üldine hinnang

2009

2008

2007

Selgitus:

| | Mõjus |
| --- | --- |
| | Osaliselt mõjus |
| | Ei ole mõjus |
| E/K | Ei kohaldata: ei kehti või ei hinnata |

Mõjus

Osaliselt mõjus

Ei ole mõjus

E/K

Ei kohaldata: ei kehti või ei hinnata

---

(1)  Antud hinnang vastab EAFide aruandes avaldatule.

(2)  Järelkontrollid.

LISA 6.3

KOMISJONI JUHTKONNA VÄLISABI, ARENGUKOOSTÖÖ JA LAIENEMISE VALDKONNA KOHTA ESITATUD TEABE ANALÜÜSI TULEMUSED

| Peamised peadirektoraadid | Peadirektori avalduse sisu
   (1) | Esitatud reservatsioonid | Kontrollikoja tähelepanekud | Üldine hinnang usaldus-väärsusele |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koostöötalitus EuropeAid | Reservatsioonideta | E/K | EuropeAid on pannud paika tervikliku kontrollistrateegia ning parandanud jätkuvalt oma järelevalve- ja kontrollisüsteemide ülesehitust ja rakendamist. Kontrollikoja auditi käigus leiti siiski, et teatud kontrollid on endiselt puudulikud ning maksed sisaldavad olulisel määral vigu. | B |
| Välissuhete peadirektoraat | Reservatsioonidega | Märkimisväärsed puudused seoses ebapiisavate riski vähendavate kontrollidega kindluse saamiseks ÜVJP missioonide hallatud kulude osas ja olulised puudused seoses järelkontrollide asjakohasusega lisakindluse saamiseks, et täiendada kontrollisüsteemide teisi elemente. | Välissuhete peadirektoraadi tehingute korrektsust tagavate järelevalve- ja kontrollisüsteemide järelkontrollide puhul tuvastatud olulised puudused vajavad endiselt kõrvaldamist. | A |
| Laienemise peadirektoraat | Reservatsioonideta | E/K | | A |
| Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat | Reservatsioonideta | E/K | | A |
| A: | Peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |

Peamised peadirektoraadid

Peadirektori avalduse sisu
   (1)

Esitatud reservatsioonid

Kontrollikoja tähelepanekud

Üldine hinnang usaldus-väärsusele

Koostöötalitus EuropeAid

Reservatsioonideta

E/K

EuropeAid on pannud paika tervikliku kontrollistrateegia ning parandanud jätkuvalt oma järelevalve- ja kontrollisüsteemide ülesehitust ja rakendamist. Kontrollikoja auditi käigus leiti siiski, et teatud kontrollid on endiselt puudulikud ning maksed sisaldavad olulisel määral vigu.

B

Välissuhete peadirektoraat

Reservatsioonidega

Märkimisväärsed puudused seoses ebapiisavate riski vähendavate kontrollidega kindluse saamiseks ÜVJP missioonide hallatud kulude osas ja olulised puudused seoses järelkontrollide asjakohasusega lisakindluse saamiseks, et täiendada kontrollisüsteemide teisi elemente.

Välissuhete peadirektoraadi tehingute korrektsust tagavate järelevalve- ja kontrollisüsteemide järelkontrollide puhul tuvastatud olulised puudused vajavad endiselt kõrvaldamist.

A

Laienemise peadirektoraat

Reservatsioonideta

E/K

A

Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat

Reservatsioonideta

E/K

A

A:

Peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | Peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele ainult osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

Peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele ainult osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | Peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

Peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

---

(1)  Peadirektor kinnitab oma avalduses, et tema hinnangul annavad kehtestatud kontrollimenetlused vajaliku kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| A: | Peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

A:

Peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | Peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele ainult osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

Peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele ainult osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | Peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

Peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

LISA 6.4

KONTROLLIKOJA VÄLISABI, ARENGUKOOSTÖÖ JA LAIENEMISE VALDKONDA PUUDUTAVATE VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Kontrollikoja tähelepanekud | Võetud meetmed | Kontrollikoja hinnang |
| --- | --- | --- |
| Välissuhted ja arendustöö |
| 1.   Järelevalve ELi rahastatud projektide elluviimise eest vastutavate organisatsioonide üle ja neile osutatav tugi |
| Eelkontrollide osas tuvastati järgmised puudused: ebapiisav järelevalve ELi rahastatud projektide elluviimise eest vastutavate organisatsioonide üle ja neile osutatava toe puudulikkus.
  (2008. aasta aastaaruande punktid 8.22 ja 8.35) | Rakendusorganisatsioonidele mõeldud finantsjuhtimise suuniste koostamine. | Vt aruannet EAFide kohta, lisa 4, 2. rida. |
| 2.   Eelarvetoetuse maksed |
| Eelkontrollides leiti puudusi eelarvetoetuse maksete puhul seoses maksetingimuste täitmise kontrollimise menetlustega.
  (2008. aasta aastaaruande punkt 8.22) | Kõikide komisjoni talituse laiaulatuslik teadlikkus vajadusest tagada eelarvetoetuse maksete hindamisel senisest struktureeritum ja ametlikum lähenemisviis, sealhulgas rahastamise ja lepingutega tegelevate töötajate kontrollimise rolli suurendamine maksete kinnitamise protsessis. | Vt aruannet EAFide kohta, lisa 4, 9. rida. |
| 3.   Välisauditite süsteem |
| Seoses välisauditite kasutamisega, mis on üks olulisemaid EuropeAidi sisekontrolliraamistiku komponente, märkis kontrollikoda, et protsessid on paranenud. Kontrollikoda järeldas siiski, et nimetatud kontrollid on kokkuvõttes vaid osaliselt mõjusad.
  (2008. aasta aastaaruande punktid 8.23 ja 8.24) | Alates 2007. aastast kehtiva auditimetoodika osas läbiviidud reformid, mida täiendas põhjalik aasta auditikava metoodika läbivaatamine. | Vt aruannet EAFide kohta, lisa 4, 3. rida. |
| 4.   Riskijuhtimisprotsess |
| Leiti, et riskijuhtimisprotsess on osaliselt mõjus.
  (2008. aasta aastaaruande punkt 8.23) | Jätkuvad jõupingutused teadlikkuse parandamiseks riskijuhtimisprotsessi kohta. | Riskijuhtimisprotsess hinnati üldiselt mõjusaks. |
| 5.   Järelkontrollid |
| Välissuhete peadirektoraadi seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks kohaldatavates järelevalve- ja kontrollisüsteemides leiti järelkontrollide osas olulisi puudusi.
  (2008. aasta aastaaruande punkt 8.25) | Järelkontrollide aastakavade elluviimise põhjalik järelevalve. | Vaatamata pingutustele ja siiani tehtud edusammudele on veel kõrvaldamata mitmeid olulisi puudusi. |
| Laienemine |
| 6.   Siseauditi talitus |
| Siseauditi talituse mitmeaastane töökava ei olnud piisavalt hästi välja töötatud.
  (2008. aasta aastaaruande punkt 8.27) | 2009. aastal töötas siseauditi talitus välja mitmeaastase töökava. | Kontrollikoda on seisukohal, et laienemise peadirektoraat on võtnud tähelepaneku alusel asjakohased meetmed. |
| 7.   Tsentraalselt hallatud projektide järelkontroll |
| Laienemise peadirektoraadil puudus eristrateegia tsentraalselt hallatud projektide järelkontrolliks.
  (2008. aasta aastaaruande punkt 8.27) | 2009. aasta jooksul töötas laienemise peadirektoraat välja strateegia tsentraalselt hallatud projektide järelkontrolliks. | Kontrollikoda tervitab laienemise peadirektoraadi initsiatiivi, kuid uut strateegiat kohaldatakse alles alates 2010. aastast ning see peab veel oma mõjusust tõendama. |
| 8.   Võimalik eeskirjade eiramine PHARE vahendite haldamisel mõningate rakendusasutuste poolt Bulgaarias |
| Endiselt esineb olulisi puudusi seoses võimalike eeskirjade eiramistega PHARE fondide haldamisel kahe rakendusameti poolt Bulgaarias.
  (2008. aasta aastaaruande punkt 8.28) | 2009. aasta jooksul, pärast Bulgaaria ametivõimude võetud parandusmeetmeid tühistas laienemise peadirektoraat maksete peatamise Bulgaariale. | Laienemise peadirektoraat peab pöörama erilist tähelepanu ühinemisjärgsete vahendite rakendamisele järelkontrollile Bulgaarias. |
| Humanitaarabi |
| 9.   Siseauditi üksus |
| 2008. aastal ei toiminud siseauditi üksus veel täisvõimsusel, kuna tegevus võeti üle EuropeAidi siseauditi üksuselt.
  (2008. aasta aastaaruande punkt 8.29) | 2009. aasta jooksul sai siseauditi talitus nõuetekohase personali ja viis aasta töökava täies mahus ellu. | Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi siseauditi üksus töötab tõrgeteta ning annab kindlust direktoraadi peadirektorile. |

Kontrollikoja tähelepanekud

Võetud meetmed

Kontrollikoja hinnang

Välissuhted ja arendustöö

1.   Järelevalve ELi rahastatud projektide elluviimise eest vastutavate organisatsioonide üle ja neile osutatav tugi

Eelkontrollide osas tuvastati järgmised puudused: ebapiisav järelevalve ELi rahastatud projektide elluviimise eest vastutavate organisatsioonide üle ja neile osutatava toe puudulikkus.

(2008. aasta aastaaruande punktid 8.22 ja 8.35)

Rakendusorganisatsioonidele mõeldud finantsjuhtimise suuniste koostamine.

Vt aruannet EAFide kohta, lisa 4, 2. rida.

2.   Eelarvetoetuse maksed

Eelkontrollides leiti puudusi eelarvetoetuse maksete puhul seoses maksetingimuste täitmise kontrollimise menetlustega.

(2008. aasta aastaaruande punkt 8.22)

Kõikide komisjoni talituse laiaulatuslik teadlikkus vajadusest tagada eelarvetoetuse maksete hindamisel senisest struktureeritum ja ametlikum lähenemisviis, sealhulgas rahastamise ja lepingutega tegelevate töötajate kontrollimise rolli suurendamine maksete kinnitamise protsessis.

Vt aruannet EAFide kohta, lisa 4, 9. rida.

3.   Välisauditite süsteem

Seoses välisauditite kasutamisega, mis on üks olulisemaid EuropeAidi sisekontrolliraamistiku komponente, märkis kontrollikoda, et protsessid on paranenud. Kontrollikoda järeldas siiski, et nimetatud kontrollid on kokkuvõttes vaid osaliselt mõjusad.

(2008. aasta aastaaruande punktid 8.23 ja 8.24)

Alates 2007. aastast kehtiva auditimetoodika osas läbiviidud reformid, mida täiendas põhjalik aasta auditikava metoodika läbivaatamine.

Vt aruannet EAFide kohta, lisa 4, 3. rida.

4.   Riskijuhtimisprotsess

Leiti, et riskijuhtimisprotsess on osaliselt mõjus.

(2008. aasta aastaaruande punkt 8.23)

Jätkuvad jõupingutused teadlikkuse parandamiseks riskijuhtimisprotsessi kohta.

Riskijuhtimisprotsess hinnati üldiselt mõjusaks.

5.   Järelkontrollid

Välissuhete peadirektoraadi seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks kohaldatavates järelevalve- ja kontrollisüsteemides leiti järelkontrollide osas olulisi puudusi.

(2008. aasta aastaaruande punkt 8.25)

Järelkontrollide aastakavade elluviimise põhjalik järelevalve.

Vaatamata pingutustele ja siiani tehtud edusammudele on veel kõrvaldamata mitmeid olulisi puudusi.

Laienemine

6.   Siseauditi talitus

Siseauditi talituse mitmeaastane töökava ei olnud piisavalt hästi välja töötatud.

(2008. aasta aastaaruande punkt 8.27)

2009. aastal töötas siseauditi talitus välja mitmeaastase töökava.

Kontrollikoda on seisukohal, et laienemise peadirektoraat on võtnud tähelepaneku alusel asjakohased meetmed.

7.   Tsentraalselt hallatud projektide järelkontroll

Laienemise peadirektoraadil puudus eristrateegia tsentraalselt hallatud projektide järelkontrolliks.

(2008. aasta aastaaruande punkt 8.27)

2009. aasta jooksul töötas laienemise peadirektoraat välja strateegia tsentraalselt hallatud projektide järelkontrolliks.

Kontrollikoda tervitab laienemise peadirektoraadi initsiatiivi, kuid uut strateegiat kohaldatakse alles alates 2010. aastast ning see peab veel oma mõjusust tõendama.

8.   Võimalik eeskirjade eiramine PHARE vahendite haldamisel mõningate rakendusasutuste poolt Bulgaarias

Endiselt esineb olulisi puudusi seoses võimalike eeskirjade eiramistega PHARE fondide haldamisel kahe rakendusameti poolt Bulgaarias.

(2008. aasta aastaaruande punkt 8.28)

2009. aasta jooksul, pärast Bulgaaria ametivõimude võetud parandusmeetmeid tühistas laienemise peadirektoraat maksete peatamise Bulgaariale.

Laienemise peadirektoraat peab pöörama erilist tähelepanu ühinemisjärgsete vahendite rakendamisele järelkontrollile Bulgaarias.

Humanitaarabi

9.   Siseauditi üksus

2008. aastal ei toiminud siseauditi üksus veel täisvõimsusel, kuna tegevus võeti üle EuropeAidi siseauditi üksuselt.

(2008. aasta aastaaruande punkt 8.29)

2009. aasta jooksul sai siseauditi talitus nõuetekohase personali ja viis aasta töökava täies mahus ellu.

Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi siseauditi üksus töötab tõrgeteta ning annab kindlust direktoraadi peadirektorile.

---

7. PEATÜKK

Haridus ja kodakondsus

SISUKORD

Sissejuhatus

Poliitikavaldkondade rühma eriomadused

Auditi ulatus ja lähenemisviis

Tehingute korrektsus

Süsteemide mõjusus

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus

Järeldused ja soovitused

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 7.1. | Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja erihinnang hariduse ja kodakondsuse poliitikavaldkondade rühma kohta, mis hõlmab järgmisi poliitikavaldkondi: 15 – haridus ja kultuur, 16 – teabeedastus ja 18 – vabadus, turvalisus ja õigus.
  Tabelis 7.1
  on esitatud põhiline teave 2009. aasta tegevuse ja maksete kohta. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

7.1.

Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja erihinnang hariduse ja kodakondsuse poliitikavaldkondade rühma kohta, mis hõlmab järgmisi poliitikavaldkondi: 15 – haridus ja kultuur, 16 – teabeedastus ja 18 – vabadus, turvalisus ja õigus.
  Tabelis 7.1
  on esitatud põhiline teave 2009. aasta tegevuse ja maksete kohta.

Tabel 7.1 –   Haridus ja kodakondsus – põhiteave

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Eelarvejaotis | Poliitika-valdkond | Kirjeldus | Maksed 2009. aastal | Eelarve haldamise viis |
| 15 | Haridus ja kultuur | Halduskulud | 118 | Otsene tsentraliseeritud |
| Elukestev õpe, sealhulgas mitmekeelsus | 1 154 | Kaudne tsentraliseeritud |
| Kultuurialase koostöö edendamine Euroopas | 52 | Kaudne tsentraliseeritud |
| Noorsoo- ja spordialase koostöö ergutamine ja edendamine | 144 | Kaudne tsentraliseeritud |
| Euroopa kodakondsuse edendamine | 28 | Kaudne tsentraliseeritud |
| | 1 496 | |
| 16 | Teabeedastus | Halduskulud | 109 | Otsene tsentraliseeritud |
| Teabeedastus ja meedia | 35 | Otsene tsentraliseeritud |
| Kohaliku tasandi teabevahetus | 39 | Otsene tsentraliseeritud |
| Analüüsi- ja teabeedastusvahendid | 21 | Otsene tsentraliseeritud |
| | 204 | |
| 18 | Õigus, vabadus ja turvalisus | Halduskulud | 64 | Otsene tsentraliseeritud |
| Solidaarsus — välispiirid, viisapoliitika ja isikute vaba liikumine | 270 | Jagatud / otsene tsentraliseeritud |
| Rändevood — ühine sisserände- ja varjupaigapoliitika | 254 | Jagatud / otsene tsentraliseeritud |
| Põhiõigused ja kodakondsus | 34 | Otsene tsentraliseeritud |
| Turvalisus ja vabaduste kaitse | 52 | Otsene tsentraliseeritud |
| Kriminaal- ja tsiviilõigus | 50 | Otsene tsentraliseeritud |
| Uimastiennetus ja teavitustegevus | 16 | Otsene tsentraliseeritud |
| Poliitiline strateegia ja koordineerimine | 4 | Otsene tsentraliseeritud |
| | 744 | |
| Halduskulud kokku (4) | 291 | |
| Tegevuskulud kokku (mis koosnevad järgmisest): | 2 153 | |
| — | ettemaksed |

(miljonit eurot)

Eelarvejaotis

Poliitika-valdkond

Kirjeldus

Maksed 2009. aastal

Eelarve haldamise viis

15

Haridus ja kultuur

Halduskulud

118

Otsene tsentraliseeritud

Elukestev õpe, sealhulgas mitmekeelsus

1 154

Kaudne tsentraliseeritud

Kultuurialase koostöö edendamine Euroopas

52

Kaudne tsentraliseeritud

Noorsoo- ja spordialase koostöö ergutamine ja edendamine

144

Kaudne tsentraliseeritud

Euroopa kodakondsuse edendamine

28

Kaudne tsentraliseeritud

1 496

16

Teabeedastus

Halduskulud

109

Otsene tsentraliseeritud

Teabeedastus ja meedia

35

Otsene tsentraliseeritud

Kohaliku tasandi teabevahetus

39

Otsene tsentraliseeritud

Analüüsi- ja teabeedastusvahendid

21

Otsene tsentraliseeritud

204

18

Õigus, vabadus ja turvalisus

Halduskulud

64

Otsene tsentraliseeritud

Solidaarsus — välispiirid, viisapoliitika ja isikute vaba liikumine

270

Jagatud / otsene tsentraliseeritud

Rändevood — ühine sisserände- ja varjupaigapoliitika

254

Jagatud / otsene tsentraliseeritud

Põhiõigused ja kodakondsus

34

Otsene tsentraliseeritud

Turvalisus ja vabaduste kaitse

52

Otsene tsentraliseeritud

Kriminaal- ja tsiviilõigus

50

Otsene tsentraliseeritud

Uimastiennetus ja teavitustegevus

16

Otsene tsentraliseeritud

Poliitiline strateegia ja koordineerimine

4

Otsene tsentraliseeritud

744

Halduskulud kokku (4)

291

Tegevuskulud kokku (mis koosnevad järgmisest):

2 153

—

1 881

| — | vahe-/lõppmaksed |
| --- | --- |

—

272

Eelarveaasta maksed kokku

2 444

Eelarveaasta kulukohustused kokku

2 788

Allikas: 2009. aasta raamatupidamise aastaaruanne.

Poliitikavaldkondade rühma eriomadused

| 7.2. | Selle poliitikavaldkondade rühma kolme eelarvejaotist haldab peaaegu täielikult kolm komisjoni peadirektoraati: hariduse ja kultuuri peadirektoraat (eelarverida 15), teabeedastuse peadirektoraat (eelarverida 16) ning õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat (eelarverida 18). Enamikku selle valdkonna kuludest hallatakse kaudselt ja tsentraliseeritult või siis koostöös liikmesriikidega ning tegevused viiakse läbi mitmeaastaste programmidena, mille eest vastutavad Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus, riiklikud bürood (1)või muud liikmesriikide juhtimisstruktuurid. Vastutavad asutused liikmesriikides eraldavad toetusi projektide ja meetmete jaoks, mida viivad ellu era- ja avaliku sektori abisaajad. |
| --- | --- |

7.2.

Selle poliitikavaldkondade rühma kolme eelarvejaotist haldab peaaegu täielikult kolm komisjoni peadirektoraati: hariduse ja kultuuri peadirektoraat (eelarverida 15), teabeedastuse peadirektoraat (eelarverida 16) ning õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat (eelarverida 18). Enamikku selle valdkonna kuludest hallatakse kaudselt ja tsentraliseeritult või siis koostöös liikmesriikidega ning tegevused viiakse läbi mitmeaastaste programmidena, mille eest vastutavad Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus, riiklikud bürood (1)või muud liikmesriikide juhtimisstruktuurid. Vastutavad asutused liikmesriikides eraldavad toetusi projektide ja meetmete jaoks, mida viivad ellu era- ja avaliku sektori abisaajad.

| 7.3. | ELi toetusi hariduse ja kodakondsuse vallas iseloomustab erinevaid teemavaldkondi ja projektiliike toetavate rahastamisskeemide paljusus. Näiteks võib tuua toetused meetmete jaoks, mis seonduvad kodakondsusega või liikuvusega haridus- ja koolitussektoris. Projekte teostavad nii haridus- ja koolitusorganisatsioonid kui ka muud mittetulundusühendused, eraettevõtted ja riigiasutused. Liikuvusmeetmete lõplikud abisaajad on üksikisikud, peamiselt ELi kodanikud. Mõne programmi, nimelt Välispiirifondi, Integratsioonifondi, Tagasipöördumisfondi ja Euroopa Pagulaste Fondi haldamine toimub siiski enamasti koostöös liikmesriikidega. |
| --- | --- |

7.3.

ELi toetusi hariduse ja kodakondsuse vallas iseloomustab erinevaid teemavaldkondi ja projektiliike toetavate rahastamisskeemide paljusus. Näiteks võib tuua toetused meetmete jaoks, mis seonduvad kodakondsusega või liikuvusega haridus- ja koolitussektoris. Projekte teostavad nii haridus- ja koolitusorganisatsioonid kui ka muud mittetulundusühendused, eraettevõtted ja riigiasutused. Liikuvusmeetmete lõplikud abisaajad on üksikisikud, peamiselt ELi kodanikud. Mõne programmi, nimelt Välispiirifondi, Integratsioonifondi, Tagasipöördumisfondi ja Euroopa Pagulaste Fondi haldamine toimub siiski enamasti koostöös liikmesriikidega.

| 7.4. | Poliitikavaldkondade rühma rahastamine toimub üldjuhul tavapäraste ettemaksetena ELi ametitele ja riiklikele büroodele ning kvartaalsete maksetena nende tegevuskulude katmiseks. Maksed riiklikele büroodele tehakse pärast lepingu allkirjastamist või töökava heakskiitmist, enamiku teiste ja kolmandate eelmaksete puhul aga siis, kui komisjon on andnud kinnituse, et 70 % ettemakstavatest vahenditest on juba välja makstud. Ettemaksed tehakse tavaliselt lubatud 100 % maksimumi ulatuses. Ettemaksete saamiseks on kehtestatud vähe tingimusi, mille tõttu on ka vearisk väga väike. Vahe- ja lõppmaksete puhul on vearisk suurem. Vahe- ja lõppmaksed tehakse tegelike hüvitamisele kuuluvate kulude alusel, mistõttu on olemas risk, et abisaajate kuludeklaratsioonid sisaldavad toetuse saamise tingimustele mittevastavaid, liiga suurena näidatud või põhjendamatuid kulusid, mida haldusasutus või komisjon ei avasta. |
| --- | --- |

7.4.

Poliitikavaldkondade rühma rahastamine toimub üldjuhul tavapäraste ettemaksetena ELi ametitele ja riiklikele büroodele ning kvartaalsete maksetena nende tegevuskulude katmiseks. Maksed riiklikele büroodele tehakse pärast lepingu allkirjastamist või töökava heakskiitmist, enamiku teiste ja kolmandate eelmaksete puhul aga siis, kui komisjon on andnud kinnituse, et 70 % ettemakstavatest vahenditest on juba välja makstud. Ettemaksed tehakse tavaliselt lubatud 100 % maksimumi ulatuses. Ettemaksete saamiseks on kehtestatud vähe tingimusi, mille tõttu on ka vearisk väga väike. Vahe- ja lõppmaksete puhul on vearisk suurem. Vahe- ja lõppmaksed tehakse tegelike hüvitamisele kuuluvate kulude alusel, mistõttu on olemas risk, et abisaajate kuludeklaratsioonid sisaldavad toetuse saamise tingimustele mittevastavaid, liiga suurena näidatud või põhjendamatuid kulusid, mida haldusasutus või komisjon ei avasta.

| 7.4. | Hariduse ja kultuuri poliitikavaldkonnas on komisjon kehtestanud järelevalve- ja kontrollisüsteemi, mis rajaneb ühekordse audiitorkontrolli põhimõttel ning mille raames teostavad esmast kontrolli liikmesriigi ametid, teisest kontrolli liikmesriikide ametiasutused ja järelevalvet komisjon.

  Selleks et vähendada riski, mis on seotud abikõlbmatute kulude deklareerimisega lõppmakse saamise eesmärgil, on hariduse ja kultuuri peadirektoraat teinud otsuse pikendada praeguste programmide puhul ühekordsete maksete ja kindlasummaliste toetuste kasutamise võimalust.


  Kehtestatud on ka kontrollid liikmesriikide ametite tasandil. Ametid võivad näiteks teha kohapealseid kontrolle, kontrollida dokumente ja teha auditeid, mille raames kohaldatakse miinimumnõudeid ja mis põhinevad riskihindamisel. |
| --- | --- |

7.4.

Selleks et vähendada riski, mis on seotud abikõlbmatute kulude deklareerimisega lõppmakse saamise eesmärgil, on hariduse ja kultuuri peadirektoraat teinud otsuse pikendada praeguste programmide puhul ühekordsete maksete ja kindlasummaliste toetuste kasutamise võimalust.

Kehtestatud on ka kontrollid liikmesriikide ametite tasandil. Ametid võivad näiteks teha kohapealseid kontrolle, kontrollida dokumente ja teha auditeid, mille raames kohaldatakse miinimumnõudeid ja mis põhinevad riskihindamisel.

| 7.5. | Riiklikud bürood sõlmivad toetuslepingud osalevate organisatsioonidega (2)ning kasutavad komisjonilt saadud ettemakseid selleks, et teha vastavalt programmitüübile 80–100 % ulatuses ettemakseid nimetatud organisatsioonidele. Projektid viiakse ellu kuni kolme aasta jooksul, misjärel koostatakse lõpparuanded ning riiklik büroo ja abisaaja sulgevad projekti. Riiklik büroo esitab komisjonile igal aastal aastaaruande, mis sisaldab kõigi büroo ja komisjoni vahel sõlmitud jõusolevate lepingute finantsaruandeid. Kui kõik ühe aasta eelarvest rahastatavad projektid on suletud, esitab riiklik büroo komisjonile konsolideeritud lõpparuande, mis on osa riikliku büroo asjaomase aasta aruandest. Komisjon lõpetab bürooga lepingu, st kinnitab aruande, arvutab välja lõppsaldo ning teeb tasaarvelduse või esitab tagasimaksenõude. |
| --- | --- |

7.5.

Riiklikud bürood sõlmivad toetuslepingud osalevate organisatsioonidega (2)ning kasutavad komisjonilt saadud ettemakseid selleks, et teha vastavalt programmitüübile 80–100 % ulatuses ettemakseid nimetatud organisatsioonidele. Projektid viiakse ellu kuni kolme aasta jooksul, misjärel koostatakse lõpparuanded ning riiklik büroo ja abisaaja sulgevad projekti. Riiklik büroo esitab komisjonile igal aastal aastaaruande, mis sisaldab kõigi büroo ja komisjoni vahel sõlmitud jõusolevate lepingute finantsaruandeid. Kui kõik ühe aasta eelarvest rahastatavad projektid on suletud, esitab riiklik büroo komisjonile konsolideeritud lõpparuande, mis on osa riikliku büroo asjaomase aasta aruandest. Komisjon lõpetab bürooga lepingu, st kinnitab aruande, arvutab välja lõppsaldo ning teeb tasaarvelduse või esitab tagasimaksenõude.

| 7.5. | Liikmesriikide ametite iga-aastased aruanded võimaldavad komisjonil saada täieliku ülevaate programmide rakendamise seisust ning ametite haldus- ja kontrollitegevusest.

  Liikmesriikide ametite iga-aastastes aruannetes sisalduva teabe kinnitavad asjaomaste liikmesriikide ametid igal aastal komisjonile esitatavas kinnitavas avalduses. |
| --- | --- |

7.5.

Liikmesriikide ametite iga-aastastes aruannetes sisalduva teabe kinnitavad asjaomaste liikmesriikide ametid igal aastal komisjonile esitatavas kinnitavas avalduses.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 7.6. | Kontrollikoja üldist auditi lähenemisviisi ja metoodikat on kirjeldatud
  lisa 1.1 2. osas
  . Hariduse ja kodakondsuse valdkonna auditi puhul tuleks arvesse võtta järgmist: |
| --- | --- |

7.6.

Kontrollikoja üldist auditi lähenemisviisi ja metoodikat on kirjeldatud
  lisa 1.1 2. osas
  . Hariduse ja kodakondsuse valdkonna auditi puhul tuleks arvesse võtta järgmist:

7.6.

| a) | komisjoni tasandil moodustati valim, milles kontrolliti 120 programmi ja projekti sulgemisprotsessi. Neist 78 programmi ja projekti olid suletud perioodil 2000–2006; |
| --- | --- |

a)

komisjoni tasandil moodustati valim, milles kontrolliti 120 programmi ja projekti sulgemisprotsessi. Neist 78 programmi ja projekti olid suletud perioodil 2000–2006;

| a) | Eeskirjade lihtsustamine ja ühekordsete maksete ulatuslik kasutamine peaks aastateks 2007–2013 kavandatud programmide puhul lõppmaksetega seotud riski leevendama. |
| --- | --- |

a)

| b) | eraldi kontrolliti valimit, mis koosnes 2009. aastal tehtud 30 ettemaksest; |
| --- | --- |

b)

eraldi kontrolliti valimit, mis koosnes 2009. aastal tehtud 30 ettemaksest;

| c) | süsteemide hindamisel keskenduti neile süsteemidele, mille abil komisjon programme ja projekte sulgeb; |
| --- | --- |

c)

süsteemide hindamisel keskenduti neile süsteemidele, mille abil komisjon programme ja projekte sulgeb;

| d) | vaadati läbi hariduse ja kultuuri peadirektoraadi ning õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi aasta tegevusaruanded ja neile lisatud avaldused. |
| --- | --- |

d)

vaadati läbi hariduse ja kultuuri peadirektoraadi ning õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi aasta tegevusaruanded ja neile lisatud avaldused.

| 7.7. | 2009. aasta kinnitava avalduse jaoks auditeeris kontrollikoda tekkinud kulusid, mille komisjon oli heaks kiitnud. Kulude arvutamise õigsuse ning asjakohaste eeskirjade ja määruste täitmise hindamiseks külastati auditi käigus kohapeal lõplikke abisaajaid, nagu liikmesriikide piirivalveüksused, põgenikekeskused, kultuuriinstituudid ja ülikoolid, kes haldavad üliõpilastele ja õppejõududele tehtavaid makseid. Sellise valimi auditeerimine, mis koosneb sulgemisprotsessi aluseks olevatest tehingutest, annab kõnealuse poliitikavaldkondade rühma finantsjuhtimise kohta komisjoni ja liikmesriikide tasandil parema pildi, kui seda oleks võimalik saada suure arvu ettemaksete läbivaatamisega, mille puhul vearisk on väga väike (võttes arvese kontrollikoja varasemaid auditeid). See tuleneb asjaolust, et sulgemisel ilmneb, kas kulutused vastavad asjakohase rahastamisskeemi tingimustele. Seetõttu erineb auditi lähenemisviis eelmise aasta omast ja tulemusi ei saa otse võrrelda. |
| --- | --- |

7.7.

2009. aasta kinnitava avalduse jaoks auditeeris kontrollikoda tekkinud kulusid, mille komisjon oli heaks kiitnud. Kulude arvutamise õigsuse ning asjakohaste eeskirjade ja määruste täitmise hindamiseks külastati auditi käigus kohapeal lõplikke abisaajaid, nagu liikmesriikide piirivalveüksused, põgenikekeskused, kultuuriinstituudid ja ülikoolid, kes haldavad üliõpilastele ja õppejõududele tehtavaid makseid. Sellise valimi auditeerimine, mis koosneb sulgemisprotsessi aluseks olevatest tehingutest, annab kõnealuse poliitikavaldkondade rühma finantsjuhtimise kohta komisjoni ja liikmesriikide tasandil parema pildi, kui seda oleks võimalik saada suure arvu ettemaksete läbivaatamisega, mille puhul vearisk on väga väike (võttes arvese kontrollikoja varasemaid auditeid). See tuleneb asjaolust, et sulgemisel ilmneb, kas kulutused vastavad asjakohase rahastamisskeemi tingimustele. Seetõttu erineb auditi lähenemisviis eelmise aasta omast ja tulemusi ei saa otse võrrelda.

| 7.7. | Komisjon märgib, et kontrollikoja poolt 2009. aasta kinnitava avalduse jaoks koostatud valim hõlmab 120 lõppmakset ja 30 ettemakset, aga kogu poliitikavaldkonna maksetest moodustavad 87 % ettemaksed (vt tabel 7.1). |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Sulgemisprotsess koosneb paljudest etappidest, mistõttu saab komisjon lõplike abisaajate kulutused heaks kiita alles mitu aastat pärast esialgsete lepingute sõlmimist. Komisjoni 2009. aastal tehtud maksete valimis on paljud tehingud seotud projektidega, mis käivitati 2004. ja 2005. aastal. Projektid kuuluvad seetõttu programmiperioodi 2000–2006. Perioodi 2007–2013 kulutuste kohta kehtivad uued rahastamiseeskirjad ja kontrollisüsteemid ning sulgemised tehakse tulevastel aastatel. |
| --- | --- |

7.8.

Sulgemisprotsess koosneb paljudest etappidest, mistõttu saab komisjon lõplike abisaajate kulutused heaks kiita alles mitu aastat pärast esialgsete lepingute sõlmimist. Komisjoni 2009. aastal tehtud maksete valimis on paljud tehingud seotud projektidega, mis käivitati 2004. ja 2005. aastal. Projektid kuuluvad seetõttu programmiperioodi 2000–2006. Perioodi 2007–2013 kulutuste kohta kehtivad uued rahastamiseeskirjad ja kontrollisüsteemid ning sulgemised tehakse tulevastel aastatel.

| 7.8. | Komisjon rõhutab, et praegune haldus- ja kontrollisüsteem rajaneb liikmesriikide ametite tugeval võrgustikul ning et liikmesriikide ametite tegevuse üle teostatakse järelevalvet nii riiklikul kui ka ELi tasandil. See tähendab, et ametite ja komisjoni vahel sõlmitud rahastamislepingute lõpetamisega ei kaasne erilist riski, kuna kehtestatud on iga-aastase aruandluse usaldusväärne süsteem ning komisjon jälgib aastast aastasse eelarve täitmist ametite poolt. Juhul kui iga-aastase läbivaatamise käigus kerkib esile probleeme, võib komisjon sekkuda ja juba sekkubki liikmesriigi ameti ja liikmesriigi ametiasutuse tegevusse enne asjaomase rahastamislepingu lõpetamist (vrd finantshindamise tagasiside, mida antakse hindamise järeldusi sisaldavas dokumendis iga-aastase dokumentaalse kontrolli lõppedes). |
| --- | --- |

7.8.

TEHINGUTE KORREKTSUS

| 7.9. | Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 7.1
  . |
| --- | --- |

7.9.

Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 7.1
  .

| 7.9. | Vigaste tehingute osakaalu ilmselget suurenemist 2009. aastal võib põhjendada sellega, et kontrollikoda on oma lähenemisviisi muutnud ja keskendub nüüd peamiselt programmide lõpetamisega seotud tehingutele. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | Ettemaksed moodustavad 87 % hariduse ja kodakondsuse poliitikavaldkondade rühmas tehtud kogumaksetest. Kontrollikoda vaatas läbi 2009. aastal makstud 30 ettemaksest koosneva juhusliku valimi. Ettemaksete koguväärtus oli 410 miljonit eurot, mis vastab 22 % kõigist ettemaksetena kirjendatud kulutustest. Ettemaksetes ei leitud olulisel määral vigu. |
| --- | --- |

7.10.

Ettemaksed moodustavad 87 % hariduse ja kodakondsuse poliitikavaldkondade rühmas tehtud kogumaksetest. Kontrollikoda vaatas läbi 2009. aastal makstud 30 ettemaksest koosneva juhusliku valimi. Ettemaksete koguväärtus oli 410 miljonit eurot, mis vastab 22 % kõigist ettemaksetena kirjendatud kulutustest. Ettemaksetes ei leitud olulisel määral vigu.

| 7.10. | Komisjon võtab rõõmuga teadmiseks asjaolu, et kontrollikoda ei tuvastanud vigu seoses ettemaksetega. |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | Kontrollikoja hinnangul on sulgemiste veamäär vahemikus 2–5 %. |
| --- | --- |

7.11.

Kontrollikoja hinnangul on sulgemiste veamäär vahemikus 2–5 %.

| 7.11. | Komisjon märgib, et vigade osakaal programmide lõpetamisega seotud tehingute puhul on veidi üle 2 %. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | Kontrollikoda leidis, et valimisse kuulunud 120 projektist ja programmist esines 29 (24 %) sulgemisel kvantifitseeritavaid vigu. Kvantifitseeritavatest vigadest esines kõige sagedamini abikõlblikkusvigu (vt näide c). Näiteid kvantifitseeritavatest vigadest: |
| --- | --- |

7.12.

Kontrollikoda leidis, et valimisse kuulunud 120 projektist ja programmist esines 29 (24 %) sulgemisel kvantifitseeritavaid vigu. Kvantifitseeritavatest vigadest esines kõige sagedamini abikõlblikkusvigu (vt näide c). Näiteid kvantifitseeritavatest vigadest:

| 7.12. | Komisjon kontrollib kontrollikoja tuvastatud vigu ja alusetult makstud summad nõutakse vajaduse korral tagasi. |
| --- | --- |

7.12.

| a) | üliõpilastele tehti makseid vahetusperioodi kestuse kohta esitatud ebatäpsete andmete põhjal (täpsusvead)
  Kontrollikoda auditeeris seoses hariduse ja kultuuri peadirektoraadi hallatava programmiga Socrates II 36 tehingut, millest suurema osa moodustasid maksed ülikoolidele, kes eraldavad vahendeid Erasmuse õppeperioodide jaoks. Neist 7 juhul (20 %) maksti üliõpilastele tegelikust pikema perioodi eest; |
| --- | --- |

a)

Kontrollikoda auditeeris seoses hariduse ja kultuuri peadirektoraadi hallatava programmiga Socrates II 36 tehingut, millest suurema osa moodustasid maksed ülikoolidele, kes eraldavad vahendeid Erasmuse õppeperioodide jaoks. Neist 7 juhul (20 %) maksti üliõpilastele tegelikust pikema perioodi eest;

| a) | Komisjon rõhutab, et kontrollikoja järeldused on seotud programmiga Socrates II, mille alusel anti toetusi kõrgharidusasutustele akadeemilisteks aastateks 2004/2005, 2005/2006 ja 2006/2007. Elukestva õppe programmi käivitamisega suurendas komisjon liikmesriikide ametitele antavat abi ja toetust eesmärgiga tagada ELi vahendite usaldusväärne haldamine nii ametite kui ka abisaajate tasandil ning kehtestada auditite tegemise tava kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

a)

| b) | kulude tõendamiseks ei esitatud arveid ega maksetõendeid (tõendamisvead)
  Õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi hallatava projekti Daphne II (3) puhul sisaldasid deklareeritud kulud põhjendamatuid sõidu- ja elamiskulusid. Vigu sisaldas 10 % deklareeritud kuludest; |
| --- | --- |

b)

Õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi hallatava projekti Daphne II (3) puhul sisaldasid deklareeritud kulud põhjendamatuid sõidu- ja elamiskulusid. Vigu sisaldas 10 % deklareeritud kuludest;

| b) | Komisjon uurib projekti Daphne puhul kõiki alusetult tehtud maksete juhtumeid ja nõuab alusetult makstud summad tagasi. |
| --- | --- |

b)

| c) | abikõlbmatute kulude deklareerimine (abikõlblikkusvead)
  Ühe auditeeritud noorsoovahetusprojekti puhul, mida haldas hariduse ja kultuuri peadirektoraat, olid 48 osalejast 27 ettenähtud vanuse ülempiiri ületanud, ilma et nende osalemist oleks põhjendatud. See põhjustas abikõlbmatuid sõidu-, viisa- ja tegevuskulusid 12 460 euro suuruses summas (37 % deklareeritud kuludest). Muude vigu sisaldanud projektide puhul, mida auditeeriti hariduse ja kultuuri peadirektoraadi programmi „Aktiivsed noored” raames, kõikus veamäär 1 ja 13 % vahel. |
| --- | --- |

c)

Ühe auditeeritud noorsoovahetusprojekti puhul, mida haldas hariduse ja kultuuri peadirektoraat, olid 48 osalejast 27 ettenähtud vanuse ülempiiri ületanud, ilma et nende osalemist oleks põhjendatud. See põhjustas abikõlbmatuid sõidu-, viisa- ja tegevuskulusid 12 460 euro suuruses summas (37 % deklareeritud kuludest). Muude vigu sisaldanud projektide puhul, mida auditeeriti hariduse ja kultuuri peadirektoraadi programmi „Aktiivsed noored” raames, kõikus veamäär 1 ja 13 % vahel.

| c) | Kontrollikoja auditeeritud endise programmi „Noored” abikõlblikkuskriteeriumid võimaldasid teatavat paindlikkust. Praeguse programmi „Aktiivsed noored” abikõlblikkuskriteeriumid on muudetud rangemaks. Kuna vana toimiku kohta puuduvad vajalikud põhjendused, nõuab komisjon kõik asjaomased vahendid tagasi. |
| --- | --- |

c)

| 7.13. | Peale selle sisaldas 38 tehingut (32 %) mittekvantifitseeritavaid vigu, millest mõni viitab süsteemide puudustele komisjoni tasandil. Näiteks võib tuua lõpparuannete hilinenud heakskiitmise komisjoni poolt (viiest juhust üks õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadis, üks Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuses ja kolm hariduse ja kultuuri peadirektoraadis), mis ulatus 87 päevast kuni rohkem kui kahe aastani. |
| --- | --- |

7.13.

Peale selle sisaldas 38 tehingut (32 %) mittekvantifitseeritavaid vigu, millest mõni viitab süsteemide puudustele komisjoni tasandil. Näiteks võib tuua lõpparuannete hilinenud heakskiitmise komisjoni poolt (viiest juhust üks õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadis, üks Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuses ja kolm hariduse ja kultuuri peadirektoraadis), mis ulatus 87 päevast kuni rohkem kui kahe aastani.

| 7.13. | Heakskiitmise tähtaegade üle teostatakse järelevalvet juhtkonnale esitatavate korrapäraste aruannete raames. Komisjon tunnistab, et nimetatud lõpparuannete heakskiitmisega jäädi hiljaks, aga rõhutab, et hilinemine ei avaldanud mõju programmi lõplikele abisaajatele. Olukorra parandamiseks on igas talituses moodustatud töörühm, kes tegeleb toimikute sulgemisega, ning muudetud on programmidega seotud aruandluse eekirju. |
| --- | --- |

7.13.

SÜSTEEMIDE MÕJUSUS

| 7.14. | Hariduse ja kodakondsuse valdkonna süsteemide läbivaatamise tulemuste kokkuvõte on esitatud
  lisas 7.2
  . |
| --- | --- |

7.14.

Hariduse ja kodakondsuse valdkonna süsteemide läbivaatamise tulemuste kokkuvõte on esitatud
  lisas 7.2
  .

| 7.15. | Kontrollikoja läbi viidud süsteemide auditis keskenduti komisjoni süsteemidele, mis on seotud programmide ja projektide sulgemisega 2009. aastal (mis suuresti põhines perioodi 2000–2006 eeskirjadel, vt punkt 7.8). Auditiga hinnati, kas komisjonil oli piisav alus programmide ja projektide sulgemiseks/tasaarvelduste tegemiseks. Selleks kontrolliti, kas komisjon oli lõpparuandeid täiel määral hinnanud, võttes sealjuures arvesse nii rahalisi kui mitterahalisi aspekte, kas maksete/tagasimaksenõuete summad olid õigesti arvutatud ning ettemaksed korrektselt kontrollitud ja heakskiidetud ning kas ülesanded hoiti nõuetekohaselt lahus. |
| --- | --- |

7.15.

Kontrollikoja läbi viidud süsteemide auditis keskenduti komisjoni süsteemidele, mis on seotud programmide ja projektide sulgemisega 2009. aastal (mis suuresti põhines perioodi 2000–2006 eeskirjadel, vt punkt 7.8). Auditiga hinnati, kas komisjonil oli piisav alus programmide ja projektide sulgemiseks/tasaarvelduste tegemiseks. Selleks kontrolliti, kas komisjon oli lõpparuandeid täiel määral hinnanud, võttes sealjuures arvesse nii rahalisi kui mitterahalisi aspekte, kas maksete/tagasimaksenõuete summad olid õigesti arvutatud ning ettemaksed korrektselt kontrollitud ja heakskiidetud ning kas ülesanded hoiti nõuetekohaselt lahus.

| 7.15. | Komisjon tunneb rõõmu asjaolu üle, et kontrollikoda ei tuvastanud süsteemide auditi käigus märkimisväärseid vigu ei lõpparuannete hindamises, maksete ja tagasimaksete arvutamises, ettemaksete kontrollimises ega ka ülesannete lahushoidmises. Kõnealustes aspektides peab komisjon kontrollisüsteeme tõhusateks. |
| --- | --- |

7.15.

| 7.16. | Kontrollikoda märkis 2008. aasta aruandes, et uueks perioodiks ettenähtud süsteemi ülesehitus võib nõuetekohase rakendamise korral anda piisava kindlustunde tulevikus. Hariduse ja kultuuri peadirektoraadis aga ei suutnud komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid 2009. aastal avastada ega parandada märkimisväärsel arvul vigu asjaomase aasta sulgemistes. Õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi puhul leidis kontrollikoda vigu tehingutes, mis olid tehtud enne maksete sooritamist. Näiteks kolm valimisse kuulunud tehingut, mis olid seotud biomeetrilise tuvastussüsteemi (BMS) kesküksuse ja viisainfosüsteemi BMS-alase varukesküksuse arendus-, rakendus- ja tugiteenustega, kirjendati vale kulukohustuse alusel. |
| --- | --- |

7.16.

Kontrollikoda märkis 2008. aasta aruandes, et uueks perioodiks ettenähtud süsteemi ülesehitus võib nõuetekohase rakendamise korral anda piisava kindlustunde tulevikus. Hariduse ja kultuuri peadirektoraadis aga ei suutnud komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid 2009. aastal avastada ega parandada märkimisväärsel arvul vigu asjaomase aasta sulgemistes. Õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi puhul leidis kontrollikoda vigu tehingutes, mis olid tehtud enne maksete sooritamist. Näiteks kolm valimisse kuulunud tehingut, mis olid seotud biomeetrilise tuvastussüsteemi (BMS) kesküksuse ja viisainfosüsteemi BMS-alase varukesküksuse arendus-, rakendus- ja tugiteenustega, kirjendati vale kulukohustuse alusel.

| 7.16. | Eeskirjade lihtsustamine ja ühekordsete maksete ulatuslik kasutamine aastateks 2007–2013 kavandatud programmide puhul peaks tulevikus leevendama lõppmaksetega seotud riski (vt vastus punktile 7.6 alapunktile a). Hariduse ja kultuuri peadirektoraat teostab praegu uuringut kontrollide kulude kohta. Kuni uuringu tulemuste saamiseni ei pea komisjon majanduslikult kasulikuks oma kontrolle tihendada, seda enam, et tuvastatud vigade osakaal on seni olnud väike.

  Kontrollikoja näide õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi kohta hõlmab korrektsioone/regulatsiooni, mis tehti ühe varasema vea parandamiseks. |
| --- | --- |

7.16.

Kontrollikoja näide õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi kohta hõlmab korrektsioone/regulatsiooni, mis tehti ühe varasema vea parandamiseks.

KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD TEABE USALDUSVÄÄRSUS

| 7.17. | Komisjoni juhtkonna esitatud teabe läbivaatamise tulemuste kokkuvõte on esitatud
  lisas 7.3
  . |
| --- | --- |

7.17.

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe läbivaatamise tulemuste kokkuvõte on esitatud
  lisas 7.3
  .

| 7.17. | Õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi puhul otsustas peadirektor 2009. aasta tegevusaruandes mitte mainida kontrollikoja nimetatud maineriskidega seotud reservatsioone (Euroopa Politseikolledž ja Bulgaaria Schengeni rahastuga seotud riigihange), kuna asjaolude põhjaliku analüüsi alusel võib järeldada, et reservatsioonide tegemise üldsuunistes kindlaksmääratud kriteeriumid ei ole täidetud. Vastavalt kehtivatele eeskirjadele 2009. aasta tegevusaruannete ettevalmistamiseks ei või mainerisk olla reservatsiooni tegemise põhjus (reservatsiooni tegemise aluseks peab olema konkreetne „sündmus”, mis peab vastama kindlatele kriteeriumidele). Komisjoni arvates sellist sündmust õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadis 2009. aastal ei toimunud.

  Lisaks sellele oli olukord 2008. aasta tegevusaruande koostamisel sama. |
| --- | --- |

7.17.

Lisaks sellele oli olukord 2008. aasta tegevusaruande koostamisel sama.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 7.18. | Tuginedes oma audititöö tulemustele, järeldab kontrollikoda, et 2009. aastal mõjutas hariduse ja kodakondsuse valdkonna programmide ja projektide sulgemist oluline veamäär. |
| --- | --- |

7.18.

Tuginedes oma audititöö tulemustele, järeldab kontrollikoda, et 2009. aastal mõjutas hariduse ja kodakondsuse valdkonna programmide ja projektide sulgemist oluline veamäär.

| 7.18. | Komisjon väljendab heameelt selle üle, et kontrollikoda ei tuvastanud vigu seoses ettemaksetega, mis moodustasid 2009. aastal 87 % hariduse ja kodakondsuse valdkonna tegevuskuludest (vt tabel 7.1).

  Komisjon märgib, et vigade osakaal programmide lõpetamisega seotud tehingute puhul on veidi üle 2 %. Komisjon kontrollib vigu, mille kontrollikoda tuvastas seoses lõppmaksetega, ja nõuab vahendid vajaduse korral tagasi. |
| --- | --- |

7.18.

Komisjon märgib, et vigade osakaal programmide lõpetamisega seotud tehingute puhul on veidi üle 2 %. Komisjon kontrollib vigu, mille kontrollikoda tuvastas seoses lõppmaksetega, ja nõuab vahendid vajaduse korral tagasi.

| 7.19. | Tuginedes oma audititöö tulemustele, järeldab kontrollikoda, et hariduse ja kodakondsuse valdkonna järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid 2009. aastal programmide ja projektide sulgemise korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad. Nagu selgitatud punktis 7.8, rakendab komisjon paljudest etappidest koosnevat sulgemisprotsessi, mistõttu puudutab sulgemine tehinguid, mis tehti aastail 2004–2005, kuid kiideti komisjoni poolt heaks alles 2009. aastal. |
| --- | --- |

7.19.

Tuginedes oma audititöö tulemustele, järeldab kontrollikoda, et hariduse ja kodakondsuse valdkonna järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid 2009. aastal programmide ja projektide sulgemise korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad. Nagu selgitatud punktis 7.8, rakendab komisjon paljudest etappidest koosnevat sulgemisprotsessi, mistõttu puudutab sulgemine tehinguid, mis tehti aastail 2004–2005, kuid kiideti komisjoni poolt heaks alles 2009. aastal.

| 7.19. ja 7.20. | Ajavahemikuks 2007–2013 kehtestatud järelevalve- ja kontrollisüsteem kujutab endast komisjoni arvates mõistlikku raamistikku.

  Hariduse ja kultuuri valdkonna süsteemides 2009. aastal tehtud parandusi (riiklikele ametiasutustele mõeldud juhiste ajakohastamine ja kohapealsete auditite sagedasem kasutamine) ei ole kajastatud, kuna kontrollikoda keskendus eelmise põlvkonna programmide meetmetega seotud lõppmaksetele, ent praegune süsteem neid meetmeid ei hõlma. (Auditeeritud meetmed olid seotud akadeemiliste aastatega 2004/2005 ja 2005/2006.)


  Komisjon rõhutab, et 2004. ja 2005. aasta projektide sulgemine 2009. aastal on tavapärane. Kõige kauem kestnud projekt lõppes 2008. aastal ja selle sulgemist taotlesid liikmesriikide ametid 2008. aasta aruandes, mille komisjon sai 2009. aastal. |
| --- | --- |

7.19. ja 7.20.

Hariduse ja kultuuri valdkonna süsteemides 2009. aastal tehtud parandusi (riiklikele ametiasutustele mõeldud juhiste ajakohastamine ja kohapealsete auditite sagedasem kasutamine) ei ole kajastatud, kuna kontrollikoda keskendus eelmise põlvkonna programmide meetmetega seotud lõppmaksetele, ent praegune süsteem neid meetmeid ei hõlma. (Auditeeritud meetmed olid seotud akadeemiliste aastatega 2004/2005 ja 2005/2006.)

Komisjon rõhutab, et 2004. ja 2005. aasta projektide sulgemine 2009. aastal on tavapärane. Kõige kauem kestnud projekt lõppes 2008. aastal ja selle sulgemist taotlesid liikmesriikide ametid 2008. aasta aruandes, mille komisjon sai 2009. aastal.

| 7.20. | Kontrollikoda soovitab komisjonil jätkata sulgemisprotsessi kontrollide tõhustamist, et tagada vigade avastamine ja parandamine ning vältida juba avastatud vigade kordumist. |
| --- | --- |

7.20.

Kontrollikoda soovitab komisjonil jätkata sulgemisprotsessi kontrollide tõhustamist, et tagada vigade avastamine ja parandamine ning vältida juba avastatud vigade kordumist.

| 7.21. | Varasemate tähelepanekute alusel võetud meetmete kokkuvõte on esitatud
  lisas 7.4
  . |
| --- | --- |

7.21.

Varasemate tähelepanekute alusel võetud meetmete kokkuvõte on esitatud
  lisas 7.4
  .

---

(1)  Kellel on lepinguline suhe komisjoniga.

(2)  Tavaliselt ülikoolid, põhi- või keskkoolid, mis haldavad makseid abisaajatele, kelleks on õpilased või õpetajad.

(3)  Programm laste, noorte ja naiste vastu suunatud vägivalla vastu võitlemiseks.

(4)  Halduskulude auditit käsitletakse 9. peatükis.

Allikas: 2009. aasta raamatupidamise aastaaruanne.

LISA 7.1

HARIDUSE JA KODAKONDSUSE VALDKONNA TEHINGUTE KONTROLLI TULEMUSED
   (1)

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| 15


  Haridus ja kultuur | 16


  Teabeedastus | 18


  Vabadus, õigus ja turvalisus | Kokku |
| VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR |
| Tehingute arv kokku (nendest): | 92 | 13 | 45 | 150 | 150 | 150 |
| Ettemaksed | 20 | 1 | 9 | 30 | 129 | 95 |
| Sulgemised | 72 | 12 | 36 | 120 | 21 | 55 |
| KONTROLLIMISE TULEMUSED |
| (% ja tehingute arv) |
| Vigadest mõjutamata tehingud | 58 % | {53} | 100 % | {13} | 82 % | {37} | 69 % | {103} | 90 % | 79 % |
| Vigadest mõjutatud tehingud | 42 % | {39} | 0 % | {0} | 18 % | {8} | 31 % | {47} | 10 % | 21 % |
| VIGADEST MÕJUTATUD TEHINGUTE ANALÜÜS |
| (% ja tehingute arv) |
| Analüüs kulude tüübi kaupa |
| Ettemaksed | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 60 % | 35 % |
| Sulgemised | 100 % | {39} | 0 % | {0} | 100 % | {8} | 100 % | {47} | 40 % | 65 % |
| Analüüs vea tüübi kaupa |
| Mittekvantifitseeritavad vead | 33 % | {13} | 0 % | {0} | 67 % | {5} | 38 % | {18} | 73 % | 68 % |
| Kvantifitseeritavad vead | 67 % | {26} | 0 % | {0} | 33 % | {3} | 62 % | {29} | 27 % | 32 % |
| nendest: | Abikõlblikkusvead | 50 % | {13} | 0 % | {0} | 100 % | {3} | 55 % | {16} | 50 % | 80 % |
| Tõendamisvead | 15 % | {4} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 14 % | {4} | 25 % | 0 % |
| Täpsusvead | 35 % | {9} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 31 % | {9} | 25 % | 20 % |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| Sulgemiste kõige tõenäolisem veamäär: |
| < 2 % | | X | |
| 2 % - 5 % | X | | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

15

Haridus ja kultuur

16

Teabeedastus

18

Vabadus, õigus ja turvalisus

Kokku

VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR

Tehingute arv kokku (nendest):

92

13

45

150

150

150

Ettemaksed

20

1

9

30

129

95

Sulgemised

72

12

36

120

21

55

KONTROLLIMISE TULEMUSED

(% ja tehingute arv)

Vigadest mõjutamata tehingud

58 %

{53}

100 %

{13}

82 %

{37}

69 %

{103}

90 %

79 %

Vigadest mõjutatud tehingud

42 %

{39}

0 %

{0}

18 %

{8}

31 %

{47}

10 %

21 %

VIGADEST MÕJUTATUD TEHINGUTE ANALÜÜS

(% ja tehingute arv)

Analüüs kulude tüübi kaupa

Ettemaksed

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

60 %

35 %

Sulgemised

100 %

{39}

0 %

{0}

100 %

{8}

100 %

{47}

40 %

65 %

Analüüs vea tüübi kaupa

Mittekvantifitseeritavad vead

33 %

{13}

0 %

{0}

67 %

{5}

38 %

{18}

73 %

68 %

Kvantifitseeritavad vead

67 %

{26}

0 %

{0}

33 %

{3}

62 %

{29}

27 %

32 %

nendest:

Abikõlblikkusvead

50 %

{13}

0 %

{0}

100 %

{3}

55 %

{16}

50 %

80 %

Tõendamisvead

15 %

{4}

0 %

{0}

0 %

{0}

14 %

{4}

25 %

0 %

Täpsusvead

35 %

{9}

0 %

{0}

0 %

{0}

31 %

{9}

25 %

20 %

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Sulgemiste kõige tõenäolisem veamäär:

< 2 %

X

2 % - 5 %

X

X

> 5 %

---

(1)  Nagu selgitatud punktis 7.7, erineb 2009. aasta auditi lähenemisviis 2008. ja 2007. aasta omast ning 2009. aasta tulemusi ei saa seetõttu 2008. ja 2007. aasta tulemustega üks-ühele võrrelda. Lisaks tuleb arvesse võtta, et 2007. ja 2008. aastal koosnes kontrollikoja valim vahe-/lõppmaksetest ja ettemaksetest, 2009. aastal aga sulgemistest ja ettemaksetest. Seetõttu tuleb esimese tulba „sulgemisi” 2008. ja 2007. aasta puhul mõista kui „vahe-/lõppmakseid”.

LISA 7.2

SÜSTEEMIDE KONTROLLI TULEMUSED HARIDUSE JA KODAKONDSUSE VALDKONNAS

Hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemide kohta

| Süsteem | Üldine hinnang |
| --- | --- |
| Hariduse ja kodakondsuse peadirektoraat | |
| Õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat | |
| Teabevahetuse peadirektoraat | |

Süsteem

Üldine hinnang

Hariduse ja kodakondsuse peadirektoraat

Õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat

Teabevahetuse peadirektoraat

Üldine hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemide kohta

| Üldine hinnang | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |

Üldine hinnang

2009

2008

2007

(1)

(2)

(3)

Selgitus

| | Mõjus |
| --- | --- |
| | Osaliselt mõjus |
| | Ei ole mõjus |

Mõjus

Osaliselt mõjus

Ei ole mõjus

---

(1)  Auditeeritud süsteemid: komisjoni süsteemid maksete ja tasaarvelduste sulgemiseks.

(2)  Auditeeritud süsteemid: elukestva õppe programmi haldamine riikide ametiasutustes, riiklikes büroodes ja komisjonis.

(3)  Auditeeritud süsteemid: komisjoni hinnangud elukestva õppe programmi ja II Euroopa Pagulasfondi eelkinnitustele, komisjoni maksete eelkontrollid, komisjoni järelkontrollid/auditid.

LISA 7.3

KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD TEABE ANALÜÜSI TULEMUSED

| Peamised peadirektoraadid | Peadirektori avalduse liik
   (1) | Esitatud reservatsioonid | Kontrollikoja tähelepanekud | Üldine usaldus-väärsuse hinnang |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hariduse ja kodakondsuse peadirektoraat | reservatsiooniga | Eelmise programmiperioodi projektide veamäär on liiga kõrge üldkulutustest väikese osa moodustavate kulutuste puhul, mida hallatakse tsentraliseeritud otsese halduse teel. Selle põhjuseks on maksetaotluste tõendavate dokumentide puudumine. | | A |
| Õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat | reservatsioonidega | Maine kahjustamine viivituste tõttu projekti SIS II lõpuleviimisel.
  Maine kahjustamine viivituste tõttu viisainfosüsteemi projekti lõpuleviimisel.
  Finantsrisk vastab jääkvigade määrale (2,15 %) põhiõiguste ja kodakondsuse valdkonna (tegevuspõhise eelarvestamise kood 1804) programmide raames jagatud toetuste auditeerimata kogumis. | Kaks 2008. aasta tegevusaruandes mainitud maine kahjustamise riski juhtu olid olemas ka 2009. aastal, kuid peadirektoraat ei pidanud neid reservatsiooni esitamiseks piisavaks. Esiteks, ehkki Euroopa Politseikolledži süsteemide puuduste likvideerimiseks on võetud meetmeid, ei hakka need toimima enne 2010. aastat. Teiseks, 2009. aasta tegevusaruandes selgitatakse, et Bulgaaria Schengeni- toetusega seotud hankemenetlustes esineb puudusi. |
| A: | peadirektori avaldus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |

Peamised peadirektoraadid

Peadirektori avalduse liik
   (1)

Esitatud reservatsioonid

Kontrollikoja tähelepanekud

Üldine usaldus-väärsuse hinnang

Hariduse ja kodakondsuse peadirektoraat

reservatsiooniga

Eelmise programmiperioodi projektide veamäär on liiga kõrge üldkulutustest väikese osa moodustavate kulutuste puhul, mida hallatakse tsentraliseeritud otsese halduse teel. Selle põhjuseks on maksetaotluste tõendavate dokumentide puudumine.

A

Õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat

reservatsioonidega

Maine kahjustamine viivituste tõttu projekti SIS II lõpuleviimisel.

Maine kahjustamine viivituste tõttu viisainfosüsteemi projekti lõpuleviimisel.

Finantsrisk vastab jääkvigade määrale (2,15 %) põhiõiguste ja kodakondsuse valdkonna (tegevuspõhise eelarvestamise kood 1804) programmide raames jagatud toetuste auditeerimata kogumis.

Kaks 2008. aasta tegevusaruandes mainitud maine kahjustamise riski juhtu olid olemas ka 2009. aastal, kuid peadirektoraat ei pidanud neid reservatsiooni esitamiseks piisavaks. Esiteks, ehkki Euroopa Politseikolledži süsteemide puuduste likvideerimiseks on võetud meetmeid, ei hakka need toimima enne 2010. aastat. Teiseks, 2009. aasta tegevusaruandes selgitatakse, et Bulgaaria Schengeni- toetusega seotud hankemenetlustes esineb puudusi.

A:

peadirektori avaldus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori avaldus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori avaldus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori avaldus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori avaldus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

---

(1)  Peadirektor kinnitab oma avalduses, et tema hinnangul annavad kehtestatud kontrollimenetlused vajaliku kindlustunde tehingute korrektsuse suhtes.

| A: | peadirektori avaldus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

A:

peadirektori avaldus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori avaldus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori avaldus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori avaldus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori avaldus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

LISA 7.4

KONTROLLIKOJA HARIDUSE JA KODAKONDSUSE VALDKONDA KÄSITLEVATE VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Kontrollikoja tähelepanek | Võetud meetmed | Kontrollikoja analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Liikmesriikides elukestva õppe programmi haldamiseks kehtestatud süsteemide puudused |
| Kontrollikoda täheldas liikmesriikides elukestva õppe programmi haldamiseks kehtestatud süsteemides järgmisi puudusi:






  — | mõnel juhul puudus läbiviidud analüüse või dokumendikontrolle tõendav materjal või ei olnud läbi viidud kontrollisüsteemide auditeid ülikoolides, vaatamata sellele, et komisjon oli kehtestanud nõude selliste auditite läbiviimise minimaalse arvu kohta enne 2008. aasta lõppu. Samuti puudus mõnel juhul erandite register ning sularahapoliitika ei taganud seda, et vahendid paigutati intressi teenivatele kontodele; |

Kontrollikoja tähelepanek

Võetud meetmed

Kontrollikoja analüüs

Komisjoni vastus

1.   Liikmesriikides elukestva õppe programmi haldamiseks kehtestatud süsteemide puudused

Kontrollikoda täheldas liikmesriikides elukestva õppe programmi haldamiseks kehtestatud süsteemides järgmisi puudusi:

—

mõnel juhul puudus läbiviidud analüüse või dokumendikontrolle tõendav materjal või ei olnud läbi viidud kontrollisüsteemide auditeid ülikoolides, vaatamata sellele, et komisjon oli kehtestanud nõude selliste auditite läbiviimise minimaalse arvu kohta enne 2008. aasta lõppu. Samuti puudus mõnel juhul erandite register ning sularahapoliitika ei taganud seda, et vahendid paigutati intressi teenivatele kontodele;

| — | riiklikud bürood esitasid aastaaruanded komisjonile hilinemisega; |
| --- | --- |

—

riiklikud bürood esitasid aastaaruanded komisjonile hilinemisega;

| — | kontrollikoja auditi lisakontrollide käigus leiti, et riikide ametiasutused kasutavad kvaliteedilt erinevaid lähenemisviise eel- ja järelkinnituste koostamiseks ning et ka menetluste avalikustamise aste oli eri ametiasutustes erinev; |
| --- | --- |

—

kontrollikoja auditi lisakontrollide käigus leiti, et riikide ametiasutused kasutavad kvaliteedilt erinevaid lähenemisviise eel- ja järelkinnituste koostamiseks ning et ka menetluste avalikustamise aste oli eri ametiasutustes erinev;

| — | 2007. aasta 40 järelkinnitusest saadeti komisjonile enne tähtpäeva, 30. aprilli 2008 ainult kümme. 2009. aasta märtsiks ei olnud tähtajast kinnipidamine paranenud. 2008. aasta järelkinnitused tuli esitada 2009. aasta 30. aprilliks, aga õigeaegselt laekus neist vaid kuus; |
| --- | --- |

—

2007. aasta 40 järelkinnitusest saadeti komisjonile enne tähtpäeva, 30. aprilli 2008 ainult kümme. 2009. aasta märtsiks ei olnud tähtajast kinnipidamine paranenud. 2008. aasta järelkinnitused tuli esitada 2009. aasta 30. aprilliks, aga õigeaegselt laekus neist vaid kuus;

| — | juhised riiklikele büroodele on hästi välja töötatud nii õigusaktides kui komisjoni välja antud juhendis elukestva õppe programmi ellu viivatele riiklikele büroodele, kuid riigi ametiasutuste puhul see nii ei ole. Kuigi komisjon on andnud välja kohustusi selgitavad juhised, puuduvad piisavalt üksikasjalikud eeskirjad, milles oleks esitatud ametiasutustele järgimiseks ettenähtud erimenetlused. |
| --- | --- |

—

juhised riiklikele büroodele on hästi välja töötatud nii õigusaktides kui komisjoni välja antud juhendis elukestva õppe programmi ellu viivatele riiklikele büroodele, kuid riigi ametiasutuste puhul see nii ei ole. Kuigi komisjon on andnud välja kohustusi selgitavad juhised, puuduvad piisavalt üksikasjalikud eeskirjad, milles oleks esitatud ametiasutustele järgimiseks ettenähtud erimenetlused.

(2008. aasta aastaaruande punktid 9.16, 9.19–9.21 ja 9.33)

Vastavalt hariduse ja kodakondsuse peadirektoraadi 2009. aasta tegevusaruandele võetakse kontrollikoja eelkontrollide leiud arvesse iga-aastase kinnitava avalduse hindamise käigus ja neid kontrollitakse kohapeal. Samuti käsitletakse leide koolitusseminaridel ning riiklike büroodega toimuvas pidevas teabevahetuses.

Selle kohta, et riiklikud bürood esitasid aastaaruanded ja riikide ametiasutused aasta järelkinnitused komisjonile hilinemisega, märgitakse hariduse ja kodakondsuse peadirektoraadi 2009. aasta tegevusaruandes, et aruannete vormid ja täitmise juhised avaldati 2009. aasta detsembris, millega anti riiklikele büroodele ja riikide ametiasutustelerohkem aega aruannete koostamiseks ja vajalikeks kontrollideks, võttes arvesse aruannete saatmise kuupäeva – 30. aprill 2010. Lisaks on finantsaruande vorme oluliselt lihtsustatud, et vähendada vigaste aruannete riski ning finantsaruannete ja eelkontrolle käsitlevate aruannete andmete omavahelist mittevastavust.

Hariduse ja kodakondsuse peadirektoraadi 2009. aasta tegevusaruandes märgitakse, et kontrollikoja soovituste põhjal töötati riikide ametiasutuste jaoks välja ajakohastatud suunised ja edastati need 2009. aasta lõpus. Eeldatavasti aitavad uued suunised ning 2. märtsil 2010 riikide ametiasutustele korraldatud koolitusseminar kaasa sellele, et 2009. aasta kinnitavad avaldused on parema ja ühtlasema kvaliteediga kui varasematel aastatel(lk 35). Tegevusaruandes mainitud riikide ametiasutustele korraldatud seminaril viibis kontrollikoja esindaja ning uued suunised saadeti ka kontrollikojale.

Kontrollikoda tunnustab menetlustes tehtud muudatusi, kuid praeguses etapis ei ole võimalik 2009. aasta tegevusaruandes kirjeldatud meetmete mõju kinnitada.

2009. kohta saatsid riiklikud bürood üheksa kinnitust ja aruannet (23 %) õigeks ajaks (lisaks saadi 6. maiks veel kolm dokumenti elektroonilisel kujul).

Võrdlus 2008. aastaga (kuus õigeks ajaks saadetud kinnitust) näitab, et kinnituste ja aruannete õigeaegses saatmises on toimunud vaid väike edasiminek.

Riikide ametiasutuste ajakohastatud suunistes võetakse arvesse kontrollikoja leitud probleeme. Kuna liikmesriigid hakkavad suuniseid järgima alles 2010. aastal, ei ole nende mõju riiklike ametiasutuste tehtavatele lisakontrollidele praegu võimalik hinnata.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat on välja kujundanud järjepideva kinnituse süsteemi. Iga-aastaste kinnitavate avalduste analüüsimine on ainult üks elementidest, millel põhineb komisjoni üldine kinnitus. Lisaks sellele teevad hariduse ja kultuuri peadirektoraadi talitused ja välisaudiitorid järelevalve eesmärgil külastusi ja kontrollkäike. Niimoodi tagatakse, et komisjon saab kontrollida iga-aastaste kinnitavate avalduste analüüsimise tulemusi ja jälgida süvendatult võimalikke probleemseid juhtumeid.

Komisjon väljendab heameelt kontrollikoja analüüsi tulemuste üle, mille kohaselt võetakse komisjoni ajakohastatud juhistes arvesse kontrollikoja eelmise aasta soovitusi.

2.   Elukestva õppe programmi eel- ja järelkinnituste komisjonipoolse hindamise puudused

Kontrollikoda leidis, et nii perioodi 2007–2013 eelkinnitusmenetluse kui 2007. aasta järelkinnitusmenetluse kohaldamine andis piiratud kindluse kulutuste haldamise kvaliteedi kohta. Komisjoni hindamine põhines süsteemide ja kontrollide dokumentide ülevaatamisel ja 11 riigis läbiviidud süsteemide kontrollkülastustel. Iga-aastastes kinnitustes viidatud eel- ja lisakontrollide ning aastaaruannetes esitatud teabe tegelikku seisu ja kvaliteeti kontrollis komisjon siiski ainult mõnel juhul.

Kontrollikoda soovitab komisjonil teha põhjalikumat järelevalvet iga-aastase järelkinnitamise menetluse üle koos kirjeldatud kontrollide asjakohasuse ja täieliku kohaldamise vahetu kontrollimisega.

Eel- ja järelkinnituste hindamise, riiklike büroode iga-aastaste aruannete ning riiklike büroode ja riikide ametiasutuste kontrollkülastuste alusel on komisjon koostanud nende reservatsioonide nimekirja, mille suhtes tuleb riiklikel büroodel ja riikide ametiasutustel parandusmeetmeid võtta. Vajalik on reservatsioonide süstemaatiline järelkontroll põhjalikumate kontrollkülastuste näol ja komisjonipoolne hoolikam iga-aastase järelkinnitusmenetluse järelevalve, et tulevastel aastatel võiks olla kindel riiklike büroode kulude haldamise ja kontrollimise nõuete täitmises.

(2008. aasta aastaaruande punktid 9.22–9.25 ja 9.34)

Hariduse ja kodakondsuse peadirektoraadi 2009. aasta tegevusaruandes tõdetakse, et kooskõlas strateegilise järelevalve poliitikaga on peadirektoraat juba tõhustanud kohapealseid kontrollkülastusi, milles keskendutakse liikmesriikide kirjeldatud juhtimismenetluste ja kontrollide olemasolule ja elluviimisele. Sama suunda jätkatakse ka 2010. aasta auditikavas.

2009. aastal viis hariduse ja kodakondsuse peadirektoraat läbi viis finantsauditit seoses üheksa detsentraliseeritud meetmete lepinguga aastaist2000–2006 ja 2007–2008 (2008. aastal viidi kaheksas riigis läbi 14 finantsauditit) ja tegi 11 süsteemiauditi külastust riikide ametiasutustesse. Samuti on peadirektoraat teinud 58 kontrollkülastust riiklikesse büroodesse (2008. aastal 41).

2009. aastal tehti vähem finantsauditeid kui 2008. aastal, ehkki hariduse ja kodakondsuse peadirektoraat viis riikide ametiasutustes läbi täiendavaid süsteemiauditeid. Riiklikesse büroodesse tehtavate kontrollkülastuste arv tõusis 2009. aastal.

Finantsauditite arvu vähenemist 2009. aastal võrreldes 2008. aastaga võib põhjendada samasuguste auditite heade tulemustega 2008. aastal. 2008. aasta auditite käigus tuvastati vähe vigu.

Kõnealuseid auditeid ei saa hoida lahus hariduse ja kultuuri peadirektoraadi poolt 2009. aastal järelevalve eesmärgil tehtud kontrollkäikudest ja süsteemide kontrollist.

3.   Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi osaliselt mõjusad järelkontrollid

Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi 2008. aasta tegevusaruandest selgub, et komisjoni tellimusel ühe eraettevõtte läbi viidud projektide finantsauditite käigus ilmnes elukestva õppe programmi auditeeritud lepingutes 0,01 %keskmine veamäär. Aasta jooksul suletud projektide alusel arvutatud veamäär oleks aga palju kõrgem. Lisaks viidi need auditid läbi peamiselt riiklike büroode tasandil, mille käsutuses ei ole tavaliselt kõiki tõendavaid dokumente, ja seega ei kata auditid kõiki abikõlblikkuskriteeriumeid.

(2008. aasta aastaaruande punkt 9.26)

2009. aastal oli elukestva õppe programmi veamäär 0,65 %.

2009. aasta finantsauditite ulatus jäi samaks mis 2008. aastal, mistõttu jääb kontrollikoja tähelepanek auditi piiratuse kohta jõusse.

2009. aasta finantsauditite reguleerimisala on võrreldes 2008. aasta audititega mõnevõrra muudetud ning rohkem on tähelepanu pööratud liikmesriikide ametite poolt või nende nimel tehtud esmaste kontrollide auditeerimisele. Sellised auditid hõlmavad lõpparuannete rutiinsete kontrollide tulemuste läbivaatamist, tõendavate dokumentide kontrollimist, kohapealseid kontrolle meetme kehtivuse ajal ja kohapealseid finantsauditeid pärast lõpparuande saamist.

---

8. PEATÜKK

Majandus- ja rahandusküsimused

SISUKORD

Ülevaade

Erihinnang kinnitava avalduse kontekstis

Sissejuhatus

Poliitikavaldkondade rühma eriomadused

Auditi ulatus ja lähenemisviis

Tehingute korrektsus

Süsteemide mõjusus

Eelkontrollid

Kontrollitõendid

Järelkontrollid

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus

Järeldused ja soovitused

Välistegevuse tagatisfondi auditi tulemused

Likvideerimisel oleva Euroopa Söe- ja Teraseühenduse auditi tulemused

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| ÜLEVAADE |
| 8.1. | 8. peatükk koosneb kolmest osast. Esmalt sisaldab see kontrollikoja erihinnangut majandus- ja rahandusküsimuste poliitikavaldkondade rühma kohta kinnitava avalduse kontekstis (vt punktid 8.2–8.34), seejärel välistegevuse tagatisfondi (vt punktid 8.35–8.39) ja likvideerimisel oleva Euroopa Söe- ja Teraseühenduse perioodiliste auditite tulemusi (vt punktid 8.40–8.44). Peatüki lõpus käsitletakse eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmeid (vt
  lisa 8.4
  ). |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

ÜLEVAADE

8.1.

8. peatükk koosneb kolmest osast. Esmalt sisaldab see kontrollikoja erihinnangut majandus- ja rahandusküsimuste poliitikavaldkondade rühma kohta kinnitava avalduse kontekstis (vt punktid 8.2–8.34), seejärel välistegevuse tagatisfondi (vt punktid 8.35–8.39) ja likvideerimisel oleva Euroopa Söe- ja Teraseühenduse perioodiliste auditite tulemusi (vt punktid 8.40–8.44). Peatüki lõpus käsitletakse eelmiste aastate tähelepanekute põhjal võetud meetmeid (vt
  lisa 8.4
  ).

ERIHINNANG KINNITAVA AVALDUSE KONTEKSTIS

Sissejuhatus

| 8.2. | Käesolevas osas esitatakse kontrollikoja erihinnang majandus- ja rahandusküsimuste poliitikavaldkondade rühma kohta, mis hõlmab järgmiseid poliitikavaldkondi: „01 – Majandus ja rahandus”, „02 – Ettevõtlus”, „03 – Konkurents”, „12 – Siseturg” ja „20 – Kaubandus”. Põhiline teave hõlmatud tegevuste ja 2009. aasta kulutuste kohta on esitatud
  tabelis 8.1
  . |
| --- | --- |

8.2.

Käesolevas osas esitatakse kontrollikoja erihinnang majandus- ja rahandusküsimuste poliitikavaldkondade rühma kohta, mis hõlmab järgmiseid poliitikavaldkondi: „01 – Majandus ja rahandus”, „02 – Ettevõtlus”, „03 – Konkurents”, „12 – Siseturg” ja „20 – Kaubandus”. Põhiline teave hõlmatud tegevuste ja 2009. aasta kulutuste kohta on esitatud
  tabelis 8.1
  .

Poliitikavaldkondade rühma eriomadused

| 8.3. | Nimetatud poliitikavaldkondade rühma peamised programmid moodustavad ligikaudu 83 % (605 miljonit eurot) rühma kogu tegevuskuludest ja neid rahastatakse poliitikavaldkondadest „01 – Majandus- ja rahandusküsimused” ja „02 – Ettevõtlus”. Nimetatud programmid on:






  a) | teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuues ja seitsmes raamprogramm (222 miljonit eurot); |
| --- | --- | --- |

8.3.

Nimetatud poliitikavaldkondade rühma peamised programmid moodustavad ligikaudu 83 % (605 miljonit eurot) rühma kogu tegevuskuludest ja neid rahastatakse poliitikavaldkondadest „01 – Majandus- ja rahandusküsimused” ja „02 – Ettevõtlus”. Nimetatud programmid on:

a)

teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuues ja seitsmes raamprogramm (222 miljonit eurot);

| b) | ELi ametite rahastamine (1)
  (116 miljonit eurot); |
| --- | --- |

b)

ELi ametite rahastamine (1)
  (116 miljonit eurot);

| c) | välistegevuse tagatisfond (vt punktid 8.35–8.39) (92 miljonit eurot); |
| --- | --- |

c)

välistegevuse tagatisfond (vt punktid 8.35–8.39) (92 miljonit eurot);

| d) | konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm ning ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastane programm (175 miljonit eurot). |
| --- | --- |

d)

konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm ning ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastane programm (175 miljonit eurot).

Tabel 8.1 –   Majandus- ja rahandusküsimused – Põhiline teave

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Eelarve-jaotis | Poliitikavaldkond | Kirjeldus | Maksed 2009. aastal | Eelarve haldamise viis |
| 1 | Majandus- ja rahandusküsimused | Halduskulud (23) | 63 | Otsene tsentraliseeritud |
| Majandus- ja rahaliit | 13 | Otsene tsentraliseeritud |
| Rahvusvahelised majandus- ja rahandusküsimused | 17 | Otsene tsentraliseeritud |
| Finantstehingud ja -instrumendid | 235 | Otsene tsentraliseeritud / Euroopa Investeerimisfondiga ühine / kaudne tsentraliseeritud Euroopa Investeerimisfondi kaudu |
| | 328 | |
| 2 | Ettevõtlus | Halduskulud (23) | 114 | Otsene tsentraliseeritud |
| Konkurentsivõime, tööstuspoliitika, uuendustegevus ja ettevõtlus | 71 | Otsene tsentraliseeritud / kaudne tsentraliseeritud Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuse kaudu |
| Kaupade siseturg ja valdkondade poliitika | 145 | Otsene tsentraliseeritud |
| Koostöö – kosmoseuuringud ja julgeolek | 228 | Otsene tsentraliseeritud |
| | 558 | |
| 3 | Konkurents | Halduskulud (23) | 91 | Otsene tsentraliseeritud |
| Kartellid, trustidevastane tegevus ja liberaliseerimine | 3 | Otsene tsentraliseeritud |
| | 94 | |
| 12 | Siseturg | Halduskulud (23) | 58 | Otsene tsentraliseeritud |
| Tegevusstrateegia ja siseturu peadirektoraadi kooskõlastamistegevus | 8 | Otsene tsentraliseeritud |
| | 66 | |
| 20 | Kaubandus | Halduskulud (23) | 65 | Otsene tsentraliseeritud |
| Kaubanduspoliitika | 12 | Otsene tsentraliseeritud / ühine rahvusvaheliste organisatsioonidega |
| | 77 | |
| Halduskulud kokku (23) | 391 | |
| Tegevuskulud kokku (mis koosnesid järgmisest): | 732 | |
| — | ettemaksed
   (24) |

(miljonites eurodes)

Eelarve-jaotis

Poliitikavaldkond

Kirjeldus

Maksed 2009. aastal

Eelarve haldamise viis

1

Majandus- ja rahandusküsimused

Halduskulud (23)

63

Otsene tsentraliseeritud

Majandus- ja rahaliit

13

Otsene tsentraliseeritud

Rahvusvahelised majandus- ja rahandusküsimused

17

Otsene tsentraliseeritud

Finantstehingud ja -instrumendid

235

Otsene tsentraliseeritud / Euroopa Investeerimisfondiga ühine / kaudne tsentraliseeritud Euroopa Investeerimisfondi kaudu

328

2

Ettevõtlus

Halduskulud (23)

114

Otsene tsentraliseeritud

Konkurentsivõime, tööstuspoliitika, uuendustegevus ja ettevõtlus

71

Otsene tsentraliseeritud / kaudne tsentraliseeritud Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuse kaudu

Kaupade siseturg ja valdkondade poliitika

145

Otsene tsentraliseeritud

Koostöö – kosmoseuuringud ja julgeolek

228

Otsene tsentraliseeritud

558

3

Konkurents

Halduskulud (23)

91

Otsene tsentraliseeritud

Kartellid, trustidevastane tegevus ja liberaliseerimine

3

Otsene tsentraliseeritud

94

12

Siseturg

Halduskulud (23)

58

Otsene tsentraliseeritud

Tegevusstrateegia ja siseturu peadirektoraadi kooskõlastamistegevus

8

Otsene tsentraliseeritud

66

20

Kaubandus

Halduskulud (23)

65

Otsene tsentraliseeritud

Kaubanduspoliitika

12

Otsene tsentraliseeritud / ühine rahvusvaheliste organisatsioonidega

77

Halduskulud kokku (23)

391

Tegevuskulud kokku (mis koosnesid järgmisest):

732

—

273

| — | vahe-/lõppmaksed
   (25) |
| --- | --- |

—

459

Aasta maksed kokku

1 123

Aasta kulukohustused kokku

1 373

Allikas: 2009. aasta raamatupidamise aruanne.

| 8.4. | Poliitikavaldkonnast „01 – Majandus- ja rahandusküsimused” rahastatava konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi ning ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastase programmi eesmärk on toetada väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid komisjoni volitusel Euroopa Investeerimisfondi (EIF) poolt hallatavate ühenduse finantsinstrumentide abil, mis lihtsustavad juurdepääsu rahalistele vahenditele. Komisjoni maksed EIFile on seotud rahaliste vahendite ülekandega usalduskontodele, mida EIF kasutab programmide elluviimiseks. Risk, et komisjon teeks ebaseaduslikke või eeskirju eiravaid makseid, on väike. |
| --- | --- |

8.4.

Poliitikavaldkonnast „01 – Majandus- ja rahandusküsimused” rahastatava konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi ning ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastase programmi eesmärk on toetada väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid komisjoni volitusel Euroopa Investeerimisfondi (EIF) poolt hallatavate ühenduse finantsinstrumentide abil, mis lihtsustavad juurdepääsu rahalistele vahenditele. Komisjoni maksed EIFile on seotud rahaliste vahendite ülekandega usalduskontodele, mida EIF kasutab programmide elluviimiseks. Risk, et komisjon teeks ebaseaduslikke või eeskirju eiravaid makseid, on väike.

| 8.5. | Teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmenda raamprogrammi eesmärk nimetatud poliitikavaldkonna raames on toetada kosmose- ja julgeolekualaseid teadusuuringuid, teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuuenda raamprogrammi raames aga toetatakse tegevusi, mis edendavad tehnoloogilisi uuendusi, teadusuuringute tulemuste kasutuselevõttu ning tehnoloogiaettevõtete rajamist ühenduses ja selle kõikides piirkondades. Poliitikavaldkonnast „02 – Ettevõtlus” rahastatava konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi eesmärk on uuendustegevuse kaudu soodustada ettevõtete, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

8.5.

Teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmenda raamprogrammi eesmärk nimetatud poliitikavaldkonna raames on toetada kosmose- ja julgeolekualaseid teadusuuringuid, teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuuenda raamprogrammi raames aga toetatakse tegevusi, mis edendavad tehnoloogilisi uuendusi, teadusuuringute tulemuste kasutuselevõttu ning tehnoloogiaettevõtete rajamist ühenduses ja selle kõikides piirkondades. Poliitikavaldkonnast „02 – Ettevõtlus” rahastatava konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi eesmärk on uuendustegevuse kaudu soodustada ettevõtete, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõimet.

| 8.6. | Enamiku eespool nimetatud kolme programmi (2) tegevuste rahastamine toimub komisjoniga sõlmitud toetuslepingute kaudu. Toetusi makstakse osamaksetena: ettemakse pärast toetuslepingu allkirjastamist, seejärel vahe- ja lõppmaksed, millega hüvitatakse abisaajate esitatud kuluaruannetel põhinevad abikõlblikud kulud. |
| --- | --- |

8.6.

Enamiku eespool nimetatud kolme programmi (2) tegevuste rahastamine toimub komisjoniga sõlmitud toetuslepingute kaudu. Toetusi makstakse osamaksetena: ettemakse pärast toetuslepingu allkirjastamist, seejärel vahe- ja lõppmaksed, millega hüvitatakse abisaajate esitatud kuluaruannetel põhinevad abikõlblikud kulud.

| 8.7. | Peamine toetuste korrektsusega seonduv risk seisneb selles, et abikõlblikke kulusid näidatakse kuluaruannetes suuremana ja komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemidega seda ei avastata. Kuluaruannete märkimisväärse arvu tõttu ei suuda komisjon neid kõiki kohapeal abisaaja tasandil kontrollida. Seetõttu on kontrollikoja hinnangul kuluaruannetel põhinevate maksete korrektsusega seonduv risk suur (3). Ettemaksete maksetingimused ei ole nii keerulised, kuna need maksed tehakse pärast toetuslepingule allakirjutamist või rahastamisotsuse vastuvõtmist. Varasematel aastatel on ettemaksetes siiski vigu esinenud, kuigi need on üldiselt mittekvantifitseeritavad ja seotud menetlustes esinevate puudustega. |
| --- | --- |

8.7.

Peamine toetuste korrektsusega seonduv risk seisneb selles, et abikõlblikke kulusid näidatakse kuluaruannetes suuremana ja komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemidega seda ei avastata. Kuluaruannete märkimisväärse arvu tõttu ei suuda komisjon neid kõiki kohapeal abisaaja tasandil kontrollida. Seetõttu on kontrollikoja hinnangul kuluaruannetel põhinevate maksete korrektsusega seonduv risk suur (3). Ettemaksete maksetingimused ei ole nii keerulised, kuna need maksed tehakse pärast toetuslepingule allakirjutamist või rahastamisotsuse vastuvõtmist. Varasematel aastatel on ettemaksetes siiski vigu esinenud, kuigi need on üldiselt mittekvantifitseeritavad ja seotud menetlustes esinevate puudustega.

| 8.7. | Komisjon on kehtestanud kontrollistrateegia ja töötanud välja järelauditid, et vähendada maksete korrapärasusega seotud riski. Parandusmeetmete eesmärk on vähendada veamäära. Komisjon nõuab tagasi kõik auditeeritud abisaajatele üleliigselt makstud summad. |
| --- | --- |

8.7.

| 8.8. | Teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmenda raamprogrammi raames sõlmis komisjon lepingu Euroopa Kosmoseagentuuriga (ESA) (4) eesmärgiga rahastada globaalse keskkonna- ja turvaseire programmi (GMES) kosmosevaldkonda 2008–2013. Vastavalt finantsmääruse artiklile 53d delegeeris komisjon eelarve täitmisega seonduvad ülesanded ESA-le. Nimetatud lepinguga eraldatakse ESA-le kokku 624 miljonit eurot, millest 68 miljoni euro suurune summa maksti välja 2009. aastal. |
| --- | --- |

8.8.

Teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmenda raamprogrammi raames sõlmis komisjon lepingu Euroopa Kosmoseagentuuriga (ESA) (4) eesmärgiga rahastada globaalse keskkonna- ja turvaseire programmi (GMES) kosmosevaldkonda 2008–2013. Vastavalt finantsmääruse artiklile 53d delegeeris komisjon eelarve täitmisega seonduvad ülesanded ESA-le. Nimetatud lepinguga eraldatakse ESA-le kokku 624 miljonit eurot, millest 68 miljoni euro suurune summa maksti välja 2009. aastal.

| 8.8. | Euroopa Kosmoseagentuurile (edaspidi „ESA”) 2009. aastal tehtud makse oli esimene rahaline toetus ELi eelarvest ühiselt hallatava ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire programmi (edaspidi „GMESi programm”) rahastamiseks. Komisjoni ja ESA delegeerimislepinguga nähti ette ühine haldamine, mille raames teatavad rakendusülesanded delegeeritakse rahvusvahelistele organisatsioonidele. |
| --- | --- |

8.8.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 8.9. | Kontrollikoja üldist auditi lähenemisviisi ja metoodikat on kirjeldatud
  lisa 1.1 2. osas
  . Majandus- ja rahandusküsimuste auditi puhul tuleks märkida järgmist:






  — | kontrolliti 80 maksest koosnevat valimit, milles 51 makset olid vahe- või lõppmaksed ja neist omakorda 15 makset olid seotud eespool nimetatud kolme programmiga (5) (vt punkt 8.5); |
| --- | --- | --- |

8.9.

Kontrollikoja üldist auditi lähenemisviisi ja metoodikat on kirjeldatud
  lisa 1.1 2. osas
  . Majandus- ja rahandusküsimuste auditi puhul tuleks märkida järgmist:

—

kontrolliti 80 maksest koosnevat valimit, milles 51 makset olid vahe- või lõppmaksed ja neist omakorda 15 makset olid seotud eespool nimetatud kolme programmiga (5) (vt punkt 8.5);

| — | valim sisaldas ka ettemakseid, kuna nendega võib kaasneda vigu; |
| --- | --- |

—

valim sisaldas ka ettemakseid, kuna nendega võib kaasneda vigu;

| — | järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjususe hindamine hõlmas:






  — | Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuse (EACI) (6) maksetega seotud dokumentide eelkontrolli peamiselt 30 maksest koosneva valimi kontrollimise kaudu; |
| --- | --- | --- |

—

järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjususe hindamine hõlmas:

—

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuse (EACI) (6) maksetega seotud dokumentide eelkontrolli peamiselt 30 maksest koosneva valimi kontrollimise kaudu;

| — | sõltumatute audiitorite poolt välja antud kontrollitõendeid projekti kuluaruannete kohta; |
| --- | --- |

—

sõltumatute audiitorite poolt välja antud kontrollitõendeid projekti kuluaruannete kohta;

| — | järelkontrolle, eelkõige ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi ning majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi puhul. |
| --- | --- |

—

järelkontrolle, eelkõige ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi ning majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi puhul.

Tehingute korrektsus

| 8.10. | Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 8.1
  . Kontrollikoda leidis, et 26 % makseid (80st 21) (7) mõjutas 25 viga. 62 % eeskirjadevastaselt tehtud maksetest (21st 13) olid mõjutatud kvantifitseeritavatest vigadest, mis olid seotud deklareeritud kulude abikõlblikkuse või täpsusega. Ülejäänud eeskirjadevastaselt tehtud maksed (21st kaheksa) olid mõjutatud mittekvantifitseeritavatest vigadest, mille põhjustasid peamiselt kas komisjoni hankemenetluste või muude sise-eeskirjade rikkumised (8). Kontrollikoda leidis, et kontrollitud maksetes üldiselt olulisi vigu ei esinenud. |
| --- | --- |

8.10.

Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 8.1
  . Kontrollikoda leidis, et 26 % makseid (80st 21) (7) mõjutas 25 viga. 62 % eeskirjadevastaselt tehtud maksetest (21st 13) olid mõjutatud kvantifitseeritavatest vigadest, mis olid seotud deklareeritud kulude abikõlblikkuse või täpsusega. Ülejäänud eeskirjadevastaselt tehtud maksed (21st kaheksa) olid mõjutatud mittekvantifitseeritavatest vigadest, mille põhjustasid peamiselt kas komisjoni hankemenetluste või muude sise-eeskirjade rikkumised (8). Kontrollikoda leidis, et kontrollitud maksetes üldiselt olulisi vigu ei esinenud.

| 8.10. | Komisjon püüab vigade hulka vähendada ja vigu parandada niivõrd, kuivõrd see on kulutõhusate vahenditega võimalik. |
| --- | --- |

8.10.

| 8.11. | Enamik vigadest oli seotud meetmetega, mida rahastati eespool nimetatud kolme programmi raames (vt punkt 8.5), ja abisaajate kuluaruannetes deklareeritud abikõlbmatute kulude komisjonipoolse hüvitamisega. Seda tulemust kinnitavad ka komisjoni järelkontrollide leiud (9). |
| --- | --- |

8.11.

Enamik vigadest oli seotud meetmetega, mida rahastati eespool nimetatud kolme programmi raames (vt punkt 8.5), ja abisaajate kuluaruannetes deklareeritud abikõlbmatute kulude komisjonipoolse hüvitamisega. Seda tulemust kinnitavad ka komisjoni järelkontrollide leiud (9).

| 8.11. | Eeskirjade keerukus on peamine vigade allikas ja abikõlbmatute kuludega seotud nõuete põhjus. Komisjoni teatises, mis käsitleb teadusuuringute raamprogrammide lihtsustamist, tehakse ettepanekuid riskide vähendamiseks võetavate meetmete kohta. Kuna kõnealuseid ettepanekuid rakendatakse alles järgmise raamprogrammi käigus ning komisjon peab lahendama toetusesaajatele kehtestatud keeruliste abikõlblikkuse nõuetega seotud probleemid, võeti 26. mail 2010 vastu teatis (22) teistele institutsioonidele; teatises tehakse ettepanek kehtestada aktsepteeritava vigade esinemise riski tasemeks teadusuuringute valdkonnas 2–5 %. Aktsepteeritava vigade esinemise riski taseme kehtestamisel võetakse arvesse kontrollide kulupõhisust ja aktsepteeritavat jääkveamäära, mida põhjendatakse osutatud kuluga. |
| --- | --- |

8.11.

| 8.12. | Vigade põhjuseks olid peamiselt abikõlbmatud personalikulud ja kaudsed kulud, ning ebapiisavad või puuduvad tõendusmaterjalid. Kolmes järgmises näites esitatakse erinevat liiki projektides esinevad vead, mida kontrollikoda tuvastas oma auditites lõpliku abisaaja tasandil. |
| --- | --- |

8.12.

Vigade põhjuseks olid peamiselt abikõlbmatud personalikulud ja kaudsed kulud, ning ebapiisavad või puuduvad tõendusmaterjalid. Kolmes järgmises näites esitatakse erinevat liiki projektides esinevad vead, mida kontrollikoda tuvastas oma auditites lõpliku abisaaja tasandil.

| 8.12. | Nende kolme näite kohta soovib komisjon märkida järgmist: |
| --- | --- |

8.12.

Näited topeltrahastamise ja abikõlbmatute kulude kohta

Näited topeltrahastamise ja abikõlbmatute kulude kohta

a)   Kuues raamprogramm

Auditeeritud projekti haldas abisaaja, kes rakendas kuuenda raamprogrammi raames viit projekti, mida rahastasid kaks erinevat komisjoni peadirektoraati. Kõikide projektide ajakavade kontrollimisel täheldati, et abisaaja näitas süstemaatiliselt nimetatud ühenduse rahastatud projektide puhul rohkem töötunde ja vahel isegi kahekordselt. Lisaks näitas abisaaja oma kaudseid kulusid oluliselt suuremana. Kõik vead kokku moodustasid deklareeritud kuludest 21 % (s.o ligikaudu 146 000 eurot). Selliseid tõsiseid kuluaruannete puudusi ei avastanud kontrollitõendeid väljastav firma ega komisjoni tellimusel kaks järelkontrolli teinud organisatsiooniväline audiitorfirma.

| a) | Komisjon jätkab juhtumi uurimist ja nõuab tagasi kõik üleliigselt makstud summad.

  Komisjoni nimel tehtud järelkontrollide käigus avastati kuluaruannetes hulk puudujääke. Kaudsete kulude abikõlblikkuse kohta tehtud järeldus erines aga kontrollikoja tähelepanekutest.


  Kuigi töötunde oli projektides tõepoolest kahekordselt näidatud, järeldati, et selle põhjuseks oli enamasti abisaaja saamatus projektijuhtimises, mitte tahtlikkus. |
| --- | --- |

a)

Komisjoni nimel tehtud järelkontrollide käigus avastati kuluaruannetes hulk puudujääke. Kaudsete kulude abikõlblikkuse kohta tehtud järeldus erines aga kontrollikoja tähelepanekutest.

Kuigi töötunde oli projektides tõepoolest kahekordselt näidatud, järeldati, et selle põhjuseks oli enamasti abisaaja saamatus projektijuhtimises, mitte tahtlikkus.

b)   Seitsmes raamprogramm

Alates 2004. aastast on abisaaja osalenud kuues projektis, mida rahastati kuuenda raamprogrammi raames, ja kaheksas projektis, mida rahastati seitsmenda raamprogrammi raames. Alates 2006. aastast saadud ühendusepoolne toetus on kokku ligilähedaselt üks miljon eurot. Abisaaja rakendas personalikulude arvutamiseks metoodikat, mis ei vastanud ei kuuenda ega seitsmenda raamprogrammi eeskirjadele. Seetõttu näidati ühe auditeeritud projekti deklareeritud kulusid suuremana rohkem kui 17 % (s.o ligikaudu 7 800 euro) võrra. Sellist metoodikat rakendati ka ülejäänud 13 projekti puhul.

| b) | Täheldatud viga on seotud seitsmenda raamprogrammi abikõlblikkuse eeskirjade väärtõlgendamisega tavalise töötundide arvu puhul. Komisjon teeb vajaliku paranduse ja tähelepanekud ekstrapoleeritakse abisaaja muudele projektidele. |
| --- | --- |

b)

c)   Seitsmes raamprogramm – delegeeritud haldus

Euroopa Kosmoseagentuur (ESA) esitab iga-aastased finantsaruanded, milles näidatakse ära ELilt saadud rahaliste vahendite kasutamine (vt punkt 8.8). Kontrollikoda kontrollis 2008. aasta aastaaruannet, mis esitati komisjonile 19. märtsil 2009 ja milles näidatud kulud ulatusid 20,2 miljoni euroni. Kontrollikoda täheldas, et need kulud, mida ühendus ei oleks pidanud rahastama või mille tõendusmaterjalid olid ebapiisavad, moodustasid peaaegu 10 % auditeeritud valimi kuludest (s.o ligikaudu 1,3 miljonit eurot). Samuti täheldas kontrollikoda tõsiseid puudusi hankemenetlustes ja -eeskirjades (10).

| c) | Kontrollikoja auditeeritud makse, mis tehti ESA-le 2009. aastal, oli esimene rahaline toetus ELi eelarvest ühiselt hallatava GMESi programmi rahastamiseks. Komisjoni ja ESA delegeerimislepinguga nähakse ette, et komisjoni iga-aastane vahendite ülekandmine ei sõltu ESA iga-aastases finantsaruandes näidatud summadest. ESA iga-aastases finantsaruandes leitud võimalikud vead ei mõjutanud maksete seaduslikkust ja korrapärasust. Komisjon on seisukohal, et võttes arvesse algselt finantsaruandesse kaasamata kulusid, olid ESA näidatud kulud 2 % võrra liiga suured. Viga parandatakse enne viimase väljamakse tegemist programmi lõpus. |
| --- | --- |

c)

Komisjon nõustub väitega, et teatavad hankemenetlused tuleks viia vastavusse ELi eeskirjadega, kuid arvestada tuleks ka kosmosevaldkonna hankemenetluste eripäraga. Komisjon on seisukohal, et ESA hanke-eeskirjade ja -menetlustega tagatakse parim kvaliteedi ja hinna suhe kosmosevaldkonna hankemenetluste puhul.

Süsteemide mõjusus

| 8.13. | Komisjon kehtestas mitmesuguseid täielikku kulutsüklit hõlmavaid kontrollimehhanisme selleks, et maandada ebakorrektsete või eeskirjadevastaselt tehtud maksete riski. Kontrollikoda hindas maksete eelkontrollide toimimise mõjusust, kontrollitõendite süsteemi usaldusväärsust ja komisjonipoolseid hüvitatud kulude järelkontrolle. |
| --- | --- |

8.13.

Komisjon kehtestas mitmesuguseid täielikku kulutsüklit hõlmavaid kontrollimehhanisme selleks, et maandada ebakorrektsete või eeskirjadevastaselt tehtud maksete riski. Kontrollikoda hindas maksete eelkontrollide toimimise mõjusust, kontrollitõendite süsteemi usaldusväärsust ja komisjonipoolseid hüvitatud kulude järelkontrolle.

| 8.14. | Süsteemide kontrollimise tulemused on esitatud kokkuvõtlikult
  lisas 8.2
  . |
| --- | --- |

8.14.

Süsteemide kontrollimise tulemused on esitatud kokkuvõtlikult
  lisas 8.2
  .

Eelkontroll

| 8.15. | Eelkontrolli eesmärk on kontrollida maksete korrektsust ja vastavust usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele.See hõlmab nii tegevus- kui ka finantsaspekte, eelkõige tulemuste kvaliteeti, vastavust lepingutingimustele ja makstava summa korrektset arvutamist. |
| --- | --- |

8.15.

Eelkontrolli eesmärk on kontrollida maksete korrektsust ja vastavust usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele.See hõlmab nii tegevus- kui ka finantsaspekte, eelkõige tulemuste kvaliteeti, vastavust lepingutingimustele ja makstava summa korrektset arvutamist.

| 8.16. | Nii kuuenda kui ka seitsmenda raamprogrammi puhul põhinevad vahe- või lõppmaksed ainult kuluaruannetel. Seega saab kuluaruannetes deklareeritud kulude tavapärase eelkontrolliga avastada ainult kirja- või aritmeetilisi vigu. Sellise eelkontrolli piiratud iseloomu arvessevõtmiseks on ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat tõhustanud oma eelkontrolli strateegiat, eelkõige tehes üksikasjalikku dokumentide eelkontrolli (11) ja abisaajate süsteemide eelauditeid. |
| --- | --- |

8.16.

Nii kuuenda kui ka seitsmenda raamprogrammi puhul põhinevad vahe- või lõppmaksed ainult kuluaruannetel. Seega saab kuluaruannetes deklareeritud kulude tavapärase eelkontrolliga avastada ainult kirja- või aritmeetilisi vigu. Sellise eelkontrolli piiratud iseloomu arvessevõtmiseks on ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat tõhustanud oma eelkontrolli strateegiat, eelkõige tehes üksikasjalikku dokumentide eelkontrolli (11) ja abisaajate süsteemide eelauditeid.

| 8.17. | 80 maksest koosneva valimi (vt punkt 8.9) auditiga dokumentide eelkontrolli toimimises olulisi puudusi ei avastatud. Poliitikavaldkonnas „02 – Ettevõtlus” kontrollikoda siiski täheldas, et 48st kontrollitud tehingust olid 24 mõjutatud eelkontrolli puudustest. Teadusuuringute Rakendusameti (12) puhul ei õnnestunud eelkontrollide käigus avastada viit korrektsusega seonduvat viga ja maksete hilinemine põhjustas 7 400 euro suuruse viivise. ESA puhul ei määratlenud komisjon selgelt enne GMESi rahastamislepingule allakirjutamist (vt punkt 8.8) ühiselt rahastatud tegevuste abikõlblikke kulusid ega käsitlenud hankemenetlusega seonduvaid puudusi. Lisaks ei määratlenud komisjon eelkontrolle käsitlevat strateegiat kuni veebruarini 2010 (vt punkt 8.26). |
| --- | --- |

8.17.

80 maksest koosneva valimi (vt punkt 8.9) auditiga dokumentide eelkontrolli toimimises olulisi puudusi ei avastatud. Poliitikavaldkonnas „02 – Ettevõtlus” kontrollikoda siiski täheldas, et 48st kontrollitud tehingust olid 24 mõjutatud eelkontrolli puudustest. Teadusuuringute Rakendusameti (12) puhul ei õnnestunud eelkontrollide käigus avastada viit korrektsusega seonduvat viga ja maksete hilinemine põhjustas 7 400 euro suuruse viivise. ESA puhul ei määratlenud komisjon selgelt enne GMESi rahastamislepingule allakirjutamist (vt punkt 8.8) ühiselt rahastatud tegevuste abikõlblikke kulusid ega käsitlenud hankemenetlusega seonduvaid puudusi. Lisaks ei määratlenud komisjon eelkontrolle käsitlevat strateegiat kuni veebruarini 2010 (vt punkt 8.26).

| 8.17. | Komisjon nõustub kontrollikoja hinnanguga, et poliitikavaldkonnas „02 – Ettevõtlus” tehtud eelkontrollide käigus ei ilmnenud olulisi puudusi.

  Komisjon on seisukohal, et poliitikavaldkonnas „02 – Ettevõtlus” tehtud eelkontrollid on proportsionaalsed ja tõhusad. Väikesed kõrvalekalded ei mõjuta eelkontrollide tõhusust. Nende kõrvaldamine ei oleks kulutõhus.


  Teadusuuringute Rakendusameti puhul on viiest nimetatud juhtumist kolm seotud ametniku ühe ja sama otsustusõiguse suurendamisega maksete tegemisel ja kontrollikoda ei pidanud seda õigeks. Komisjon ei nõustu kontrollikoja seisukohaga, et esineb seaduslikkuse ja korrapärasusega seotud vigu eelarvevahendite käsutaja poolse ametnike otsustusõiguse suurendamisel finantsmenetluses, sest õigusaktides ei ole sätestatud, et erinevaid ülesandeid täitvad töötajad tuleb ametlikult ametisse nimetada.


  Tõsiasi, et ühiselt rahastatud tegevuste abikõlblikud kulud ei ole esitatud üksikasjalikult, on omane ühiselt hallatavatele tegevustele ja eelkõige GMESi programmile. Programm sisaldab tehniliselt keerulist kosmoseprojekti, mis hõlmab Sentinel-satelliitide väljatöötamist; seega on raske eraldada üksikosi, mida rahastatakse arendamise ja hankeprotsessis erinevatest allikatest.


  Komisjon on seisukohal, et enne lepingu sõlmimist teostatud eelhinnang ühishalduse nõuete täitmisele on piisav.


  GMESi rahastamise järelevalve- ja kontrolliraamistiku ettevalmistamine algas 2008. aastal, kuid seda tuli kohandada ja täiustada vastavalt projekti elluviimise käigus saadud kogemustele. Komisjon määratles ja võttis kasutusele järelevalve- ja kontrollimeetmed 2010. aastal. |
| --- | --- |

8.17.

Komisjon on seisukohal, et poliitikavaldkonnas „02 – Ettevõtlus” tehtud eelkontrollid on proportsionaalsed ja tõhusad. Väikesed kõrvalekalded ei mõjuta eelkontrollide tõhusust. Nende kõrvaldamine ei oleks kulutõhus.

Teadusuuringute Rakendusameti puhul on viiest nimetatud juhtumist kolm seotud ametniku ühe ja sama otsustusõiguse suurendamisega maksete tegemisel ja kontrollikoda ei pidanud seda õigeks. Komisjon ei nõustu kontrollikoja seisukohaga, et esineb seaduslikkuse ja korrapärasusega seotud vigu eelarvevahendite käsutaja poolse ametnike otsustusõiguse suurendamisel finantsmenetluses, sest õigusaktides ei ole sätestatud, et erinevaid ülesandeid täitvad töötajad tuleb ametlikult ametisse nimetada.

Tõsiasi, et ühiselt rahastatud tegevuste abikõlblikud kulud ei ole esitatud üksikasjalikult, on omane ühiselt hallatavatele tegevustele ja eelkõige GMESi programmile. Programm sisaldab tehniliselt keerulist kosmoseprojekti, mis hõlmab Sentinel-satelliitide väljatöötamist; seega on raske eraldada üksikosi, mida rahastatakse arendamise ja hankeprotsessis erinevatest allikatest.

Komisjon on seisukohal, et enne lepingu sõlmimist teostatud eelhinnang ühishalduse nõuete täitmisele on piisav.

GMESi rahastamise järelevalve- ja kontrolliraamistiku ettevalmistamine algas 2008. aastal, kuid seda tuli kohandada ja täiustada vastavalt projekti elluviimise käigus saadud kogemustele. Komisjon määratles ja võttis kasutusele järelevalve- ja kontrollimeetmed 2010. aastal.

| 8.18. | Kontrollikoda moodustas täiendava 30 ettemaksest koosneva valimi selleks, et hinnata eelkontrollisüsteemi kavandamist ja selle toimimise mõjusust Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuses konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi haldamisel (13). Olulisi puudusi ei täheldatud. Kontrollikoda siiski leidis, et finantskäsiraamatut tuleks ajakohastada ja et kontrollide dokumentatsioon oli osaliselt ebapiisav. |
| --- | --- |

8.18.

Kontrollikoda moodustas täiendava 30 ettemaksest koosneva valimi selleks, et hinnata eelkontrollisüsteemi kavandamist ja selle toimimise mõjusust Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuses konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi haldamisel (13). Olulisi puudusi ei täheldatud. Kontrollikoda siiski leidis, et finantskäsiraamatut tuleks ajakohastada ja et kontrollide dokumentatsioon oli osaliselt ebapiisav.

| 8.18. | Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus tunnistab, et menetlusjuhise kõik osad ei ole täielikult ajakohastatud kõikide programmide puhul. Menetlusjuhise peatükid vaadati läbi ja ajakohastati 2010. aastal. |
| --- | --- |

8.18.

Kontrollitõendid

| 8.19. | ELi finantsmäärusega (14) nõutakse teatavat läve ületavaid kulusid sisaldavate kuluaruannete puhul tunnustatud audiitori välja antud kontrollitõendit, millega kinnitatakse deklareeritud kulude täpsust, tegelikku esinemist ja abikõlblikkust. Nimetatud kontrollitõendid on komisjoni peamiseks kontrollimehhanismiks projektide puhul, mida rahastatakse poliitikavaldkonnast „02 – Ettevõtlus” eelkõige kuuenda ja seitsmenda raamprogrammi raames. |
| --- | --- |

8.19.

ELi finantsmäärusega (14) nõutakse teatavat läve ületavaid kulusid sisaldavate kuluaruannete puhul tunnustatud audiitori välja antud kontrollitõendit, millega kinnitatakse deklareeritud kulude täpsust, tegelikku esinemist ja abikõlblikkust. Nimetatud kontrollitõendid on komisjoni peamiseks kontrollimehhanismiks projektide puhul, mida rahastatakse poliitikavaldkonnast „02 – Ettevõtlus” eelkõige kuuenda ja seitsmenda raamprogrammi raames.

| 8.20. | Kõikide abisaaja tasandil auditeeritud maksete puhul, mille kohta oli välja antud kontrollitõend, võrdles kontrollikoda oma auditi tulemusi kontrollitõendiga. Kontrollikoda avastas vigu kõikidel juhtudel, mille kohta oli tunnustatud audiitor väljastanud märkuseta arvamuse. Kui neist kahel juhul ei olnud vigadel olulist finantsmõju, (15) siis ülejäänud neljal juhul oli vigadel oluline finantsmõju või kasutati kulude jaotamise metoodikat, mis ei olnud kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega. Selline leid kinnitab eelmise aasta tulemusi, samuti 5. peatükis esitatud tähelepanekuid, ning näitab, et kõnealune kontroll deklareeritud kuludes esinevate vigade tuvastamiseks on ainult osaliselt mõjus. |
| --- | --- |

8.20.

Kõikide abisaaja tasandil auditeeritud maksete puhul, mille kohta oli välja antud kontrollitõend, võrdles kontrollikoda oma auditi tulemusi kontrollitõendiga. Kontrollikoda avastas vigu kõikidel juhtudel, mille kohta oli tunnustatud audiitor väljastanud märkuseta arvamuse. Kui neist kahel juhul ei olnud vigadel olulist finantsmõju, (15) siis ülejäänud neljal juhul oli vigadel oluline finantsmõju või kasutati kulude jaotamise metoodikat, mis ei olnud kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega. Selline leid kinnitab eelmise aasta tulemusi, samuti 5. peatükis esitatud tähelepanekuid, ning näitab, et kõnealune kontroll deklareeritud kuludes esinevate vigade tuvastamiseks on ainult osaliselt mõjus.

| 8.20. | Komisjon jagab kontrollikoja muret seoses kuuenda raamprogrammi kontrollitõendite õigsusega, sest nendega ei tagata täielikult algselt soovitud täiendavat kindlust. Komisjon on siiski arvamusel, et kontrollitõenditega aidatakse märkimisväärselt kaasa vigade ärahoidmisele ning selle tulemusel vähenes võrreldes viienda raamprogrammiga oluliselt tuvastatud vigade määr kuuenda raamprogrammi auditites.

  Komisjon on võtnud meetmed, et parandada seitsmenda raamprogrammi kontrollitõendite kvaliteeti.


  Seitsmenda raamprogrammi kontrollitõendid põhinevad „kokkulepitud menetlustel”, mille alusel peab kontrolli teostav audiitor teostama eelnevalt kindlaksmääratud menetlused ja andma nende põhjal aru faktiliste tulemuste kohta. Nii peaksid vähenema abikõlblikkuse eeskirjade tõlgendamisel audiitorite tehtud vead, mis ilmnesid kuuenda raamprogrammi puhul. Komisjon hindab ka edaspidi oma finantsauditite käigus kontrollitõendite usaldusväärsust. |
| --- | --- |

8.20.

Komisjon on võtnud meetmed, et parandada seitsmenda raamprogrammi kontrollitõendite kvaliteeti.

Seitsmenda raamprogrammi kontrollitõendid põhinevad „kokkulepitud menetlustel”, mille alusel peab kontrolli teostav audiitor teostama eelnevalt kindlaksmääratud menetlused ja andma nende põhjal aru faktiliste tulemuste kohta. Nii peaksid vähenema abikõlblikkuse eeskirjade tõlgendamisel audiitorite tehtud vead, mis ilmnesid kuuenda raamprogrammi puhul. Komisjon hindab ka edaspidi oma finantsauditite käigus kontrollitõendite usaldusväärsust.

| 8.21. | Kuuenda raamprogrammi puhul oli vähemalt ühe projektikulusid kajastava kontrollitõendi esitamine igale abisaajale üldiselt kohustuslik. Seitsmenda raamprogrammi puhul nõuti abisaajatelt kontrollitõendi esitamist ainult sel juhul, kui ELi toetus kokku on 375 000 eurot või sellest suurem. Lisaks on komisjon võtnud kasutusele abisaajate kuluarvestuse metoodika eelkinnitamise süsteemi. Kuluarvestuse metoodika eelkinnituse saanud abisaajate arv on aga siiski väike. Koos nõutavate kontrollitõendite arvu olulise vähenemisega suureneb vigade esinemise risk (vt ka punktid 5.28–5.31). |
| --- | --- |

8.21.

Kuuenda raamprogrammi puhul oli vähemalt ühe projektikulusid kajastava kontrollitõendi esitamine igale abisaajale üldiselt kohustuslik. Seitsmenda raamprogrammi puhul nõuti abisaajatelt kontrollitõendi esitamist ainult sel juhul, kui ELi toetus kokku on 375 000 eurot või sellest suurem. Lisaks on komisjon võtnud kasutusele abisaajate kuluarvestuse metoodika eelkinnitamise süsteemi. Kuluarvestuse metoodika eelkinnituse saanud abisaajate arv on aga siiski väike. Koos nõutavate kontrollitõendite arvu olulise vähenemisega suureneb vigade esinemise risk (vt ka punktid 5.28–5.31).

| 8.21. | Seitsmenda raamprogrammi käigus on kontrollitõendeid esitatud vähem ja see on vähendanud ka osaliste halduskoormust.

  Raamatupidamisaruannete õigsust kinnitavat tõendit vajavad abisaajad, kelle kuluarvestusmetoodika on heaks kiidetud, sest nii kõrvaldatakse abisaaja kohustus esitada raamatupidamisaruannete õigsust kinnitav vahepealne tõend. Raamatupidamisaruannete õigsust kinnitav tõend tuleb esitada viimase aruandlusperioodi kohta, kui taotletud abisumma on suurem kui 375 000 eurot. Kuuenda raamprogrammi ulatusliku auditikampaania käigus said abisaajad vajalikku teavet ja komisjon ootab, et nad kohaldavad selle tulemusena projektide puhul tõhusamaid kuluarvestuspõhimõtteid.


  Praegu ei saa järeldada, et üldine veamäär suureneb, sest muude vahenditega saab tuvastatud riskid maandada. |
| --- | --- |

8.21.

Raamatupidamisaruannete õigsust kinnitavat tõendit vajavad abisaajad, kelle kuluarvestusmetoodika on heaks kiidetud, sest nii kõrvaldatakse abisaaja kohustus esitada raamatupidamisaruannete õigsust kinnitav vahepealne tõend. Raamatupidamisaruannete õigsust kinnitav tõend tuleb esitada viimase aruandlusperioodi kohta, kui taotletud abisumma on suurem kui 375 000 eurot. Kuuenda raamprogrammi ulatusliku auditikampaania käigus said abisaajad vajalikku teavet ja komisjon ootab, et nad kohaldavad selle tulemusena projektide puhul tõhusamaid kuluarvestuspõhimõtteid.

Praegu ei saa järeldada, et üldine veamäär suureneb, sest muude vahenditega saab tuvastatud riskid maandada.

Järelkontroll

| 8.22. | Esmajoones suure maksete arvu ja hallatavate programmide keerukuse tõttu on poliitikavaldkondade „01 – Majandus- ja rahandusküsimused” ning „02 – Ettevõtlus” rakendamise eest vastutavad peadirektoraadid hakanud teostama järelkontrolli. |
| --- | --- |

8.22.

Esmajoones suure maksete arvu ja hallatavate programmide keerukuse tõttu on poliitikavaldkondade „01 – Majandus- ja rahandusküsimused” ning „02 – Ettevõtlus” rakendamise eest vastutavad peadirektoraadid hakanud teostama järelkontrolli.

| 8.23. | Poliitikavaldkonnas „01 – Majandus- ja rahandusküsimused” leidis kontrollikoda, et 2009. aasta järelkontrollide töökava kinnitati ametlikult alles sama aasta detsembris. 2009. aastal avaldati kolm järelkontrolliaruannet, millest kaks käsitlesid 2006. aastal alustatud, kuid alles 2009. aastal lõpule viidud kontrolle. |
| --- | --- |

8.23.

Poliitikavaldkonnas „01 – Majandus- ja rahandusküsimused” leidis kontrollikoda, et 2009. aasta järelkontrollide töökava kinnitati ametlikult alles sama aasta detsembris. 2009. aastal avaldati kolm järelkontrolliaruannet, millest kaks käsitlesid 2006. aastal alustatud, kuid alles 2009. aastal lõpule viidud kontrolle.

| 8.23. | Tunnistatakse, et 2009. aasta töökava ametlik kinnitamine hilines. Suures osas sõnastas ja kiitis sisekontrolli juhtrühm kõnealuse töökava heaks 2009. aasta veebruaris ja siis hakati seda ka rakendama. Järgmise aasta töökava kiitis sisekontrolli juhtrühm heaks 2010. aasta jaanuaris ja see kinnitati märtsis.

  Varasematel aastatel kasutati suurt osa järelkontrollide vahenditest ühe väga olulise kontrolli jaoks ja seetõttu tekkisid viivitused muude kontrollide lõpetamisel. |
| --- | --- |

8.23.

Varasematel aastatel kasutati suurt osa järelkontrollide vahenditest ühe väga olulise kontrolli jaoks ja seetõttu tekkisid viivitused muude kontrollide lõpetamisel.

| 8.24. | Poliitikavaldkonnas „02 – Ettevõtlus” toetub teadusuuringute kulude sisekontrollisüsteem peamiselt oma järelkontrolli süsteemile (st finantsaudititele abisaaja tasandil pärast kulude hüvitamist). Neid auditeid teevad kas komisjoni audiitorid otse või komisjoni järelevalvel välisaudiitorid. Kuuenda ja seitsmenda raamprogrammi jaoks on koostatud spetsiaalne auditistrateegia, mille eesmärk on:






  a) | hinnata finantstehingute korrektsust ja anda panus iga-aastase kinnitava avalduse koostamisel (vt punktid 8.28–8.29); |
| --- | --- | --- |

8.24.

Poliitikavaldkonnas „02 – Ettevõtlus” toetub teadusuuringute kulude sisekontrollisüsteem peamiselt oma järelkontrolli süsteemile (st finantsaudititele abisaaja tasandil pärast kulude hüvitamist). Neid auditeid teevad kas komisjoni audiitorid otse või komisjoni järelevalvel välisaudiitorid. Kuuenda ja seitsmenda raamprogrammi jaoks on koostatud spetsiaalne auditistrateegia, mille eesmärk on:

a)

hinnata finantstehingute korrektsust ja anda panus iga-aastase kinnitava avalduse koostamisel (vt punktid 8.28–8.29);

| b) | panna alus parandus- ja tagasimaksenõuete mehhanismile. |
| --- | --- |

b)

panna alus parandus- ja tagasimaksenõuete mehhanismile.

| 8.25. | Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi kehtestatud järelkontrollisüsteemi hinnati mõjusaks, kuigi väljastpoolt tellitud välisaudiitorite järelkontrolle on soovitav parandada. Poliitikavaldkonna „02 – Ettevõtlus” Teadusuuringute Rakendusametile ja Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutusele delegeeritud osa puhul täheldati, et töökavasid ei olnud koostatud ega järelkontrolle tehtud. |
| --- | --- |

8.25.

Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi kehtestatud järelkontrollisüsteemi hinnati mõjusaks, kuigi väljastpoolt tellitud välisaudiitorite järelkontrolle on soovitav parandada. Poliitikavaldkonna „02 – Ettevõtlus” Teadusuuringute Rakendusametile ja Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutusele delegeeritud osa puhul täheldati, et töökavasid ei olnud koostatud ega järelkontrolle tehtud.

| 8.25. | Kontrollikoja hinnang hõlmab ainult 2009. aastat.

  Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuse arvates ei õigustanud poliitikavaldkonnaga „02 – Ettevõtlus” seotud, 2009. aasta kulutaotlustel põhinevate esimeste vahemaksete hulk ja ajastus järelauditite alustamist juba 2009. aastal.


  Teadusuuringute Rakendusamet rakendab seitsmenda raamprogrammi ühist mitmeaastast auditistrateegiat. Selle strateegia kohaselt ja nagu täpsemalt kirjeldatud ameti iga-aastases tegevusaruandes oli 2009. aastal kõnealuse strateegia raames tehtud maksete hulk liiga väike, et õigustada hangete valikut ja järelauditeid 2009. aastal. Neid 2009. aastal tehtud makseid ei võeta siiski arvesse, kui valitakse makseid 2010. aasta järelauditite jaoks. |
| --- | --- |

8.25.

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuse arvates ei õigustanud poliitikavaldkonnaga „02 – Ettevõtlus” seotud, 2009. aasta kulutaotlustel põhinevate esimeste vahemaksete hulk ja ajastus järelauditite alustamist juba 2009. aastal.

Teadusuuringute Rakendusamet rakendab seitsmenda raamprogrammi ühist mitmeaastast auditistrateegiat. Selle strateegia kohaselt ja nagu täpsemalt kirjeldatud ameti iga-aastases tegevusaruandes oli 2009. aastal kõnealuse strateegia raames tehtud maksete hulk liiga väike, et õigustada hangete valikut ja järelauditeid 2009. aastal. Neid 2009. aastal tehtud makseid ei võeta siiski arvesse, kui valitakse makseid 2010. aasta järelauditite jaoks.

| 8.26. | Seoses 2008. aasta veebruaris allkirjastatud GMESi rahastamislepinguga (vt punkt 8.8) sai seirestrateegia ja kontrolliraamistik lõplikult valmis alles veebruaris 2010. Lepingu artiklis 6 on sätestatud, et komisjon võib teha dokumentide ja kohapealset kontrolli ühenduse rahastamise kasutamise üle ja teha auditi täies ulatuses. 2009. aasta lõpuks ei olnud komisjon selliseid kontrolle või auditeid teinud ega ESA iga-aastase finantsaruande põhjendamiseks tõendavaid dokumente nõudnud. |
| --- | --- |

8.26.

Seoses 2008. aasta veebruaris allkirjastatud GMESi rahastamislepinguga (vt punkt 8.8) sai seirestrateegia ja kontrolliraamistik lõplikult valmis alles veebruaris 2010. Lepingu artiklis 6 on sätestatud, et komisjon võib teha dokumentide ja kohapealset kontrolli ühenduse rahastamise kasutamise üle ja teha auditi täies ulatuses. 2009. aasta lõpuks ei olnud komisjon selliseid kontrolle või auditeid teinud ega ESA iga-aastase finantsaruande põhjendamiseks tõendavaid dokumente nõudnud.

| 8.26. | Komisjoni ja ESA delegeerimislepinguga nähakse ette, et komisjoni iga-aastane vahendite ülekandmine ei sõltu ESA iga-aastases finantsaruandes näidatud summadest. Komisjon oli juba kavandanud 2009. aasta kohapealsed kontrollid ja need tehti 2010. aastal.

  GMESi rahastamise jälgimise ja kontrolli raamistiku ettevalmistamine algas 2008. aastal, kuid seda tuli kohandada ja täiustada vastavalt projekti elluviimise käigus saadud kogemustele. Komisjon määratles ja võttis hiljuti kasutusele järelevalve- ja kontrollimeetmed. |
| --- | --- |

8.26.

GMESi rahastamise jälgimise ja kontrolli raamistiku ettevalmistamine algas 2008. aastal, kuid seda tuli kohandada ja täiustada vastavalt projekti elluviimise käigus saadud kogemustele. Komisjon määratles ja võttis hiljuti kasutusele järelevalve- ja kontrollimeetmed.

| 8.27. | Samuti tõdes kontrollikoda, et kuigi seitsmenda raamprogrammi järelauditi strateegia ajavahemikuks 2009–2016 sai lõplikult valmis septembris 2009, ei olnud seitsmenda raamprogrammi auditi käsiraamat veel 2009. aasta lõpus kättesaadav. |
| --- | --- |

8.27.

Samuti tõdes kontrollikoda, et kuigi seitsmenda raamprogrammi järelauditi strateegia ajavahemikuks 2009–2016 sai lõplikult valmis septembris 2009, ei olnud seitsmenda raamprogrammi auditi käsiraamat veel 2009. aasta lõpus kättesaadav.

| 8.27. | Teadusuuringutega tegelevate peadirektoraatide audititeenistustel on vajalikud vahendid, et teostada esimesed seitsmenda raamprogrammi auditid. Standardvormid on kohandatud vastavalt seitsmenda raamprogrammi vajadustele ja kavas on ajakohastada ka seitsmenda raamprogrammi auditikäsiraamat. Ei tohi unustada, et audiitor peab eelkõige lähtuma kontrollitavates rahastamislepingutes sätestatud eeskirjadest, st seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjadest, rahastamislepingu sätetest ja muudest asjaomastest juhistest. |
| --- | --- |

8.27.

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus

| 8.28. | Kontrollikoda hindas majandus- ja rahandusküsimuste peatükis käsitletud poliitikavaldkondade eest vastutava viie peadirektoraadi aasta tegevusaruandeid ja kaasnevaid avaldusi. Samuti hindas kontrollikoda osaliselt poliitikavaldkonna „02 – Ettevõtlus” rakendamise eest vastutava kahe rakendusameti (16) aasta tegevusaruannete asjassepuutuvaid osi. |
| --- | --- |

8.28.

Kontrollikoda hindas majandus- ja rahandusküsimuste peatükis käsitletud poliitikavaldkondade eest vastutava viie peadirektoraadi aasta tegevusaruandeid ja kaasnevaid avaldusi. Samuti hindas kontrollikoda osaliselt poliitikavaldkonna „02 – Ettevõtlus” rakendamise eest vastutava kahe rakendusameti (16) aasta tegevusaruannete asjassepuutuvaid osi.

| 8.29. | Nimetatud juhtkondade esitatud teabe läbivaatamise tulemused on esitatud kokkuvõtlikult
  lisas 8.3
  . |
| --- | --- |

8.29.

Nimetatud juhtkondade esitatud teabe läbivaatamise tulemused on esitatud kokkuvõtlikult
  lisas 8.3
  .

| 8.29. | Komisjonil on heameel kontrollikoja positiivse hinnangu üle, mis anti kõikidele käesolevas peatükis käsitletud iga-aastastele tegevusaruannetele.

  Kuigi konkurentsi peadirektoraat ei kinnitanud mõjuhinnangut, hindas juhtkond kogu menetluse käigus põhjalikult asjaomase vahendite tagasinõudmisega seotud riske. Juhtkond on juhtumiga kogu aeg täpselt kursis olnud, tehes koostööd eelarve peadirektoraadi ja komisjoni õigustalitusega, et otsustada, kuidas vahendid tagasi nõuda. |
| --- | --- |

8.29.

Kuigi konkurentsi peadirektoraat ei kinnitanud mõjuhinnangut, hindas juhtkond kogu menetluse käigus põhjalikult asjaomase vahendite tagasinõudmisega seotud riske. Juhtkond on juhtumiga kogu aeg täpselt kursis olnud, tehes koostööd eelarve peadirektoraadi ja komisjoni õigustalitusega, et otsustada, kuidas vahendid tagasi nõuda.

Järeldused ja soovitused

| 8.30. | Tuginedes oma audititöö tulemustele, järeldab kontrollikoda, et 31. detsembril 2009 lõppenud aastal majandus- ja rahandusküsimustega seonduvates maksetes olulisi vigu ei esinenud. Kontrollikoda juhib siiski tähelepanu teadusuuringute raamprogrammide kuludes leitud vigade liigile ja ulatusele, olgugi et need ei olnud kogu poliitikavaldkondade rühma korrektsuse tagamisel olulised. |
| --- | --- |

8.30.

Tuginedes oma audititöö tulemustele, järeldab kontrollikoda, et 31. detsembril 2009 lõppenud aastal majandus- ja rahandusküsimustega seonduvates maksetes olulisi vigu ei esinenud. Kontrollikoda juhib siiski tähelepanu teadusuuringute raamprogrammide kuludes leitud vigade liigile ja ulatusele, olgugi et need ei olnud kogu poliitikavaldkondade rühma korrektsuse tagamisel olulised.

| 8.31. | Kontrollikoda kontrollis majandus- ja rahandusküsimuste poliitikavaldkondade rühma kolme järelevalve- ja kontrollisüsteemi. Neist kahe („01 – Majandus- ja rahandusküsimused” ja „03 – Konkurents”; „12 – Siseturg” ja „20 – Kaubandus”) järelevalve- ja kontrollisüsteemid hinnati maksete korrektsuse ja seaduslikkuse tagamisel mõjusaks. Poliitikavaldkonnaga „02 – Ettevõtlus” seotud järelevalve- ja kontrollisüsteem hinnati maksete korrektsuse tagamisel ainult osaliselt mõjusaks. |
| --- | --- |

8.31.

Kontrollikoda kontrollis majandus- ja rahandusküsimuste poliitikavaldkondade rühma kolme järelevalve- ja kontrollisüsteemi. Neist kahe („01 – Majandus- ja rahandusküsimused” ja „03 – Konkurents”; „12 – Siseturg” ja „20 – Kaubandus”) järelevalve- ja kontrollisüsteemid hinnati maksete korrektsuse ja seaduslikkuse tagamisel mõjusaks. Poliitikavaldkonnaga „02 – Ettevõtlus” seotud järelevalve- ja kontrollisüsteem hinnati maksete korrektsuse tagamisel ainult osaliselt mõjusaks.

| 8.31. | Vt 8.17.

  Komisjon on seisukohal, et poliitikavaldkonnas „02 – Ettevõtlus” tehtud eelkontrollid on proportsionaalsed ja tõhusad. |
| --- | --- |

8.31.

Komisjon on seisukohal, et poliitikavaldkonnas „02 – Ettevõtlus” tehtud eelkontrollid on proportsionaalsed ja tõhusad.

| 8.32. | Komisjon on võtnud meetmeid selleks, et lihtsustada abikõlblikkuseeskirjade kohaldamist ja tõsta abisaajate teadlikkust. Kontrollikoda soovitab komisjonil siiski: |
| --- | --- |

8.32.

Komisjon on võtnud meetmeid selleks, et lihtsustada abikõlblikkuseeskirjade kohaldamist ja tõsta abisaajate teadlikkust. Kontrollikoda soovitab komisjonil siiski:

8.32.

| a) | innustada abisaajaid esitama oma kulude arvutamise metoodika eelkinnituse saamiseks; |
| --- | --- |

a)

innustada abisaajaid esitama oma kulude arvutamise metoodika eelkinnituse saamiseks;

| a) | Komisjon võttis hiljuti meetmed, et muuta kuluarvestusmetoodika eeltõendamine abisaajate jaoks huvipakkuvamaks. Komisjon esitas asjaomased seisukohad 24. aprilli 2010. aasta teatises ning 28. mail 2010 vastuvõetud ettepanekus finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade läbivaatamise kohta iga kolme aasta järel. Tõeline lihtsustamine on võimalik saavutada, kui kiidetakse heaks metoodika, mida kasutatakse tavalise raamatupidamistava kohaselt, eeldusel et see põhineb tegelikel raamatupidamisarvestuses registreeritud personalikuludel. |
| --- | --- |

a)

| b) | tõsta kontrolli teostavate audiitorite teadlikkust kulude abikõlblikkusest eesmärgiga parandada nende poolt välja antavate kontrollitõendite usaldusväärsust. |
| --- | --- |

b)

tõsta kontrolli teostavate audiitorite teadlikkust kulude abikõlblikkusest eesmärgiga parandada nende poolt välja antavate kontrollitõendite usaldusväärsust.

| b) | Komisjon järgib põhimõtet, mille kohaselt antakse abisaajale ja kontrolli teostavatele audiitoritele aktiivselt tagasisidet järelauditite tulemustest, et tagada vajaduse korral kontrollitõendeid väljastavate audiitorite tõhusam töö. Abikõlblikkuse kriteeriumide keerukus mõjutab paljude selliste välisaudiitorite tööd, kellele abisaajad on andnud volitused kontrollitõendite väljastamiseks. Seitsmenda raamprogrammi puhul eeldatakse ka, et kokkulepitud menetluste järgimise korral väheneb märkimisväärselt väärtõlgendamisest tulenevate vigade hulk. |
| --- | --- |

b)

| 8.33. | Komisjon peaks veelgi parandama oma hankemenetluste eelkontrollide ja vahe-/lõppmaksete kvaliteeti ning tagama, et spetsiaalsed töökavad sisaldaksid järelkontrolli funktsiooni. ESAga ühise halduse korral peaks komisjon jälgima hoolikalt ESA kontrollisüsteemide mõjusat toimimist ja GMESi delegeerimislepingu raames rahastatavate tegevuste rakendamist hõlmava iga-aastase finantsaruande usaldusväärsust. |
| --- | --- |

8.33.

Komisjon peaks veelgi parandama oma hankemenetluste eelkontrollide ja vahe-/lõppmaksete kvaliteeti ning tagama, et spetsiaalsed töökavad sisaldaksid järelkontrolli funktsiooni. ESAga ühise halduse korral peaks komisjon jälgima hoolikalt ESA kontrollisüsteemide mõjusat toimimist ja GMESi delegeerimislepingu raames rahastatavate tegevuste rakendamist hõlmava iga-aastase finantsaruande usaldusväärsust.

| 8.33. | Komisjon analüüsib, milliseid meetmeid saaks veel võtta vigade hulga vähendamiseks, arvestades seejuures kulutasuvust.

  Koos ESAga teostatava ühishalduse puhul on komisjon alates 2010. aastast võtnud kasutusele järelevalve- ja kontrollimeetmed. |
| --- | --- |

8.33.

Koos ESAga teostatava ühishalduse puhul on komisjon alates 2010. aastast võtnud kasutusele järelevalve- ja kontrollimeetmed.

| 8.34. | Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 8.4. |
| --- | --- |

8.34.

Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 8.4.

VÄLISTEGEVUSE TAGATISFONDI AUDITI TULEMUSED

| 8.35. | Kolmandatele riikidele antavaid laene tagava välistegevuse tagatisfondi (17) (edaspidi „fond”) eesmärk on laenu tagastamine ühenduse võlausaldajatele (18) juhul, kui laenusaaja ei täida oma kohustusi, ning seeläbi ühenduse eelarve vastu suunatud otseste nõuete vältimine. Fondi haldusjuhtimist teostab majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat ning rahavoogude juhtimise eest vastutab Euroopa Investeerimispank. |
| --- | --- |

8.35.

Kolmandatele riikidele antavaid laene tagava välistegevuse tagatisfondi (17) (edaspidi „fond”) eesmärk on laenu tagastamine ühenduse võlausaldajatele (18) juhul, kui laenusaaja ei täida oma kohustusi, ning seeläbi ühenduse eelarve vastu suunatud otseste nõuete vältimine. Fondi haldusjuhtimist teostab majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat ning rahavoogude juhtimise eest vastutab Euroopa Investeerimispank.

| 8.36. | Seisuga 31. detsember 2009 olid fondi ressursid kokku 1 240 miljonit eurot; 31. detsembril 2008 olid need 1 091 miljonit eurot. Vaatlusalusel aastal fondile garantiihüvitise taotluseid ei esitatud. |
| --- | --- |

8.36.

Seisuga 31. detsember 2009 olid fondi ressursid kokku 1 240 miljonit eurot; 31. detsembril 2008 olid need 1 091 miljonit eurot. Vaatlusalusel aastal fondile garantiihüvitise taotluseid ei esitatud.

| 8.37. | Euroopa Investeerimispank ja komisjon kasutavad fondi aasta tulemuslikkuse kontrollimiseks võrdlusindeksit. 2009. aastal oli fondi portfelli tulusus 4,6 %, võrdlusnäitaja oma aga 3,78 %. |
| --- | --- |

8.37.

Euroopa Investeerimispank ja komisjon kasutavad fondi aasta tulemuslikkuse kontrollimiseks võrdlusindeksit. 2009. aastal oli fondi portfelli tulusus 4,6 %, võrdlusnäitaja oma aga 3,78 %.

| 8.38. | Tagatisfondi investeerimisportfelli haldab Euroopa ühenduste nimel Euroopa Investeerimispank, (19) kusjuures likvideerimisel oleva Euroopa Söe- ja Teraseühenduse investeerimisportfelli haldab spetsiaalne majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi üksus. Mõlema portfelli investeerimiseesmärgid on üsna sarnased – nt riskivalmiduse, investeeringute liigi ja kvaliteedi ning ka investeerimispiirangute osas. Võimalikku rahalist kasu, kui mõlemat fondi haldaks majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi üksus, ei ole hinnatud. |
| --- | --- |

8.38.

Tagatisfondi investeerimisportfelli haldab Euroopa ühenduste nimel Euroopa Investeerimispank, (19) kusjuures likvideerimisel oleva Euroopa Söe- ja Teraseühenduse investeerimisportfelli haldab spetsiaalne majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi üksus. Mõlema portfelli investeerimiseesmärgid on üsna sarnased – nt riskivalmiduse, investeeringute liigi ja kvaliteedi ning ka investeerimispiirangute osas. Võimalikku rahalist kasu, kui mõlemat fondi haldaks majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi üksus, ei ole hinnatud.

| 8.38. | Nii Euroopa Investeerimispank kui ka komisjon suudavad hallata tagatisfondi vahendeid samal moel ja samade finantstulemustega. Seetõttu puudub tulemusi mõjutav põhjus, miks teha ettepanek nõukogu 25. mai 2009. aasta määruse (EÜ, EURATOM) nr 480/2009 (kodifitseeritud versioon) artikli 7 muutmiseks; kõnealuse artikliga nähakse ette, et välistegevuse tagatisfondi varasid haldab Euroopa Investeerimispank.

  Komisjon on seisukohal, et kui varade haldamisega tegeleb kaks institutsiooni, võib see anda tegevuslikke ja finantsriskide hajutamisest tulenevaid eeliseid. Enamikus liikmesriikides järgivad rahandusministeeriumid ja keskpangad praktikat, mille kohaselt tehakse osade varade haldamine ülesandeks kolmandatele isikutele. |
| --- | --- |

8.38.

Komisjon on seisukohal, et kui varade haldamisega tegeleb kaks institutsiooni, võib see anda tegevuslikke ja finantsriskide hajutamisest tulenevaid eeliseid. Enamikus liikmesriikides järgivad rahandusministeeriumid ja keskpangad praktikat, mille kohaselt tehakse osade varade haldamine ülesandeks kolmandatele isikutele.

| 8.39. | Üldiselt on kontrollikoda arvamusel, et 2009. aastal juhiti tagatisfondi rahuldavalt ja võeti asjakohased meetmed, et jälgida finantskriisi mõju fondi portfellile. |
| --- | --- |

8.39.

Üldiselt on kontrollikoda arvamusel, et 2009. aastal juhiti tagatisfondi rahuldavalt ja võeti asjakohased meetmed, et jälgida finantskriisi mõju fondi portfellile.

LIKVIDEERIMISEL OLEVA EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUSE AUDITI TULEMUSED

| 8.40. | Pärast Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) asutamislepingu kehtivuse lõppemist 23. juulil 2002 anti ESTÜ varad ja kohustused üle Euroopa Ühendusele (20). Nende netoväärtus ehk likvideerimisel oleva ESTÜ likvideerimisväärtus eraldatakse söe- ja terasetööstusega seotud teadusuuringutele. |
| --- | --- |

8.40.

Pärast Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) asutamislepingu kehtivuse lõppemist 23. juulil 2002 anti ESTÜ varad ja kohustused üle Euroopa Ühendusele (20). Nende netoväärtus ehk likvideerimisel oleva ESTÜ likvideerimisväärtus eraldatakse söe- ja terasetööstusega seotud teadusuuringutele.

| 8.41. | 31. detsembril 2009 olid likvideerimisel oleva ESTÜ varad kokku 2 011 miljonit eurot, 31. detsembril 2008 aga 2 045 miljonit eurot. 2009. aasta puhaskasum oli 13,9 miljonit eurot, võrreldes 2008. aasta puhaskahjumiga 14,8 miljonit eurot. |
| --- | --- |

8.41.

31. detsembril 2009 olid likvideerimisel oleva ESTÜ varad kokku 2 011 miljonit eurot, 31. detsembril 2008 aga 2 045 miljonit eurot. 2009. aasta puhaskasum oli 13,9 miljonit eurot, võrreldes 2008. aasta puhaskahjumiga 14,8 miljonit eurot.

| 8.42. | 2009. aastal oli likvideerimisel oleva ESTÜ investeeringute netotulu 68 miljonit eurot, mis kantakse söe- ja terasetööstusega seotud teadusuuringute projektide rahastamiseks ühenduse eelarvesse. Kontrollikoda täheldas, et seisuga 31. detsember 2009 oli söe- ja terasetööstuse teadusuuringute rahastamiseks ettenähtud ja kasutamata eelarve 238 miljonit eurot (21). |
| --- | --- |

8.42.

2009. aastal oli likvideerimisel oleva ESTÜ investeeringute netotulu 68 miljonit eurot, mis kantakse söe- ja terasetööstusega seotud teadusuuringute projektide rahastamiseks ühenduse eelarvesse. Kontrollikoda täheldas, et seisuga 31. detsember 2009 oli söe- ja terasetööstuse teadusuuringute rahastamiseks ettenähtud ja kasutamata eelarve 238 miljonit eurot (21).

| 8.42. | Kasutamata assigneeringud 238 miljonit eurot hõlmavad järgmist:






  — | 2010. aasta veel sidumata assigneeringud (54 miljonit eurot); |
| --- | --- | --- |

8.42.

—

2010. aasta veel sidumata assigneeringud (54 miljonit eurot);

| — | 2011. aasta assigneeringud (61 miljonit eurot); |
| --- | --- |

—

2011. aasta assigneeringud (61 miljonit eurot);

| — | tasumata summad (123 miljonit eurot), mis on seotud alates 2003. aastast sõlmitud lepingutega, mille kontode sulgemist ei ole kõikide projektis osalejate puhul veel lõpule viidud. Kohustustest vabastamine on võimalik kaks kuud pärast lepingu viimaste kontode sulgemist. Söe ja terase teadusfondi lepingute keskmine kestus on kolm aastat ja enamik tasumata summadest on seotud veel lõpetamata lepingutega või lepingutega, mille lõplik tehniline aruanne ei ole veel heaks kiidetud (see on viimase makse ja kontode sulgemise tingimus). |
| --- | --- |

—

tasumata summad (123 miljonit eurot), mis on seotud alates 2003. aastast sõlmitud lepingutega, mille kontode sulgemist ei ole kõikide projektis osalejate puhul veel lõpule viidud. Kohustustest vabastamine on võimalik kaks kuud pärast lepingu viimaste kontode sulgemist. Söe ja terase teadusfondi lepingute keskmine kestus on kolm aastat ja enamik tasumata summadest on seotud veel lõpetamata lepingutega või lepingutega, mille lõplik tehniline aruanne ei ole veel heaks kiidetud (see on viimase makse ja kontode sulgemise tingimus).

Seetõttu on loomulik, et 238 miljoni euro suurune summa oli 31. detsembril 2009 veel kasutamata.

| 8.43. | 2009. aastal oli likvideerimisel oleva ESTÜ väärtpaberiportfelli tulusus 5,85 %, samas kui likvideerimisel oleva ESTÜ poolt referentsmäärana kasutatav võrdlusnäitaja oli 4,41 %. |
| --- | --- |

8.43.

2009. aastal oli likvideerimisel oleva ESTÜ väärtpaberiportfelli tulusus 5,85 %, samas kui likvideerimisel oleva ESTÜ poolt referentsmäärana kasutatav võrdlusnäitaja oli 4,41 %.

| 8.44. | Likvideerimisel oleva ESTÜ finantstehingute lõpetamine jätkub kooskõlas asjaomaste õigusaktidega, sh mitmeaastaste finantssuunistega. Kontrollikoda leidis, et on võetud asjakohased meetmed, jälgimaks finantskriisi mõju likvideerimisel oleva ESTÜ varadele. |
| --- | --- |

8.44.

Likvideerimisel oleva ESTÜ finantstehingute lõpetamine jätkub kooskõlas asjaomaste õigusaktidega, sh mitmeaastaste finantssuunistega. Kontrollikoda leidis, et on võetud asjakohased meetmed, jälgimaks finantskriisi mõju likvideerimisel oleva ESTÜ varadele.

---

(1)  Kõnealused kaks ELi ametit on Euroopa Kemikaaliamet ja Euroopa Ravimiamet. Kontrollikoda avaldab mõlema ameti iga-aastased auditiaruanded.

(2)  Teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuues ja seitsmes raamprogramm ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm, mida rahastatakse poliitikavaldkonnast „02 – Ettevõtlus”.

(3)  Poliitikavaldkonnast „02 – Ettevõtlus” rahastatud teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuuenda ja seitsmenda raamprogrammi ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi 2009. aasta vahe- või lõppmaksed ulatusid 142 miljoni euroni.

(4)  Euroopa Kosmoseagentuur (ESA) on rahvusvaheline avaliku sektori organisatsioon, mis rajati valitsustevahelise kokkuleppe alusel väljaspool ELi raamistikku. ESA peakontor on Pariisis ja selle spetsialiseerunud keskused asuvad Madalmaades, Saksamaal, Itaalias ja Hispaanias.

(5)  14 vahe- või lõppmakse audit tehti lõplike abisaajate tasandil.

(6)  Komisjon on usaldanud EACI-le meetmete haldamise konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi raames, mida rahastatakse poliitikavaldkonnast „02 – Ettevõtlus”.

(7)  21-st seitse on seotud esimese osamaksega ELi eelarvest ühiselt hallatud ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) programmi.

(8)  Kuna finantsmõju puudub, loetakse neid mittekvantifitseeritavateks vigadeks.

(9)  Vt ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi 2009. aasta tegevusaruandes volitatud eelarvevahendite käsutaja avalduses esitatud reservatsiooni, milles käsitletakse kuuenda raamprogrammi toetuste kulude hüvitamise taotluste õigsusega seotud jääkvigade määra.

(10)  Vt ESA finantsaruande usaldusväärsusega seotud reservatsiooni, mis sisaldub ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi 2009. aasta tegevusaruandes esitatud peadirektori avalduses.

(11)  Nt enne makse sooritamist nõutakse tõendavaid dokumente, nagu arved.

(12)  Teadusuuringute Rakendusamet asutati 2008. aastal selleks, et osaliselt hallata seitsmendat raamprogrammi. Teadusuuringute Rakendusamet sai autonoomseks juunis 2009.

(13)  Täpsemalt Euroopa ettevõtlusvõrgustik ning intellektuaalomandi õiguste alase teadlikkuse ja õiguste jõustamise projektid.

(14)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikkel 180 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1).

(15)  Näiteks vale kulude liigitus.

(16)  Teadusuuringute Rakendusamet ning Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus.

(17)  Nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1), mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 89/2007 (ELT L 22, 31.1.2007, lk 1).

(18)  Peamiselt Euroopa Investeerimispank, kuid ka Euratomi välislaenud ja EÜ makromajandusliku finantsabi laenud kolmandatele riikidele.

(19)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2728/94 artikkel 6; EIP saab igal aastal osutatud teenuste eest haldustasu.

(20)  Protokoll ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta (EÜT C 80, 10.3.2001, lk 67).

(21)  Sh eraldised summas 61 miljonit eurot 2011. aastaks ja 54 miljonit eurot 2010. aastaks.

(22)  KOM(2010) 261.

(23)  Halduskulude audit on esitatud 9. peatükis.

(24)  Seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) ettemaksed ulatusid 100 miljoni euroni.

(25)  Seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) ja kuuenda raamprogrammi (2002–2006) vahe-/lõppmaksed ulatusid vastavalt 9 miljoni ja 32 miljoni euroni.

Allikas: 2009. aasta raamatupidamise aruanne.

LISA 8.1

MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSTEGA SEONDUVATE TEHINGUTE KONTROLLI TULEMUSED

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Poliitikavaldkond 02 - Ettevõtlus | Poliitikavaldkond 01 - Majandus- ja rahandus-küsimused | Poliitikavaldkond 03 - Konkurents | Poliitikavaldkond 12 - Siseturg | Poliitikavaldkond 20 - Kaubandus | Kokku |
| VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR |
| Tehingute arv kokku (nendest): | 48 | 27 | 1 | 0 | 4 | 80 | 80 | 55 |
| Ettemaksed | 28 | 0 | 0 | 0 | 1 | 29 | 35 | 15 |
| Vahe-/lõppmaksed | 20 | 27 | 1 | 0 | 3 | 51 | 45 | 40 |
| KONTROLLI TULEMUSED |
| (protsentides ja tehingute arv) |
| Vigadest mõjutamata tehingud | 54 % | {28} | 100 % | {27} | 100 % | {1} | E/K | E/K | 75 % | {3} | 74 % | {59} | 86 % | 93 % |
| Vigadest mõjutatud tehingud | 46 % | {20} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | E/K | E/K | 25 % | {1} | 26 % | {21} | 14 % | 7 % |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| Kõige tõenäolisem veamäär jääb vahemikku: | | |
| < 2 % | X | | X |
| 2 % – 5 % | | X | |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

Poliitikavaldkond 02 - Ettevõtlus

Poliitikavaldkond 01 - Majandus- ja rahandus-küsimused

Poliitikavaldkond 03 - Konkurents

Poliitikavaldkond 12 - Siseturg

Poliitikavaldkond 20 - Kaubandus

Kokku

VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR

Tehingute arv kokku (nendest):

48

27

1

0

4

80

80

55

Ettemaksed

28

0

0

0

1

29

35

15

Vahe-/lõppmaksed

20

27

1

0

3

51

45

40

KONTROLLI TULEMUSED

(protsentides ja tehingute arv)

Vigadest mõjutamata tehingud

54 %

{28}

100 %

{27}

100 %

{1}

E/K

E/K

75 %

{3}

74 %

{59}

86 %

93 %

Vigadest mõjutatud tehingud

46 %

{20}

0 %

{0}

0 %

{0}

E/K

E/K

25 %

{1}

26 %

{21}

14 %

7 %

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Kõige tõenäolisem veamäär jääb vahemikku:

< 2 %

X

X

2 % – 5 %

X

> 5 %

LISA 8.2

MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSTEGA SEONDUVATE SÜSTEEMIDE KONTROLLI TULEMUSED

Hinnang valitud järelevalve- ja kontrollisüsteemidele

| Käsitletud süsteem | Eelkontrollid | Kontrollitõendid | Järelfinantsaudit | Üldine hinnang |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Poliitikavaldkond „01 – Majandus- ja rahandusküsimused” | | E/K | | |
| Poliitikavaldkond „02 – Ettevõtlus” | | | | (1) | |
| Poliitikavaldkond „03 – Konkurents”
  „12 – Siseturg”
  „20 – Kaubandus”s | | E/K | E/K | |

Käsitletud süsteem

Eelkontrollid

Kontrollitõendid

Järelfinantsaudit

Üldine hinnang

Poliitikavaldkond „01 – Majandus- ja rahandusküsimused”

E/K

Poliitikavaldkond „02 – Ettevõtlus”

(1)

Poliitikavaldkond „03 – Konkurents”

„12 – Siseturg”

„20 – Kaubandus”s

E/K

E/K

Üldine hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele

| Üldine hinnang | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Üldine hinnang

2009

2008

2007

Selgitus

| | Mõjus |
| --- | --- |
| | Osaliselt mõjus |
| | Ei ole mõjus |
| E/K | Ei kohaldata: ei kohaldata või ei hinnata |

Mõjus

Osaliselt mõjus

Ei ole mõjus

E/K

Ei kohaldata: ei kohaldata või ei hinnata

---

(1)  Mõjus ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadis; ei ole mõjus Euroopa Kosmoseagentuuris, Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuses ja Teadusuuringute Rakendusametis.

LISA 8.3

KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSTEGA SEONDUVA TEABE LÄBIVAATAMISE TULEMUSED

| Peamised pea-direktoraadid | Peadirektori avalduse sisu
   (1) | Esitatud reservatsioonid | Kontrollikoja tähelepanekud | Üldine hinnang usaldus-väärsusele |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KONKURENTS | Reservatsioonideta | e/k | 2009. aastal esitas konkurentsi peadirektoraat tagasimakse nõude, mis moodustas rohkem kui 70 % selle tegevuseelarvest. 2009. aasta lõpus ei olnud seda tagasimakse nõuet veel täidetud, kuigi selle tähtaeg oli oktoober 2009.
  Hoolimata asjaolust, et see on tunduvalt üle 2 %-lise olulisuse läve ja kõnealuse tagasimakse nõudega on seotud ka oht institutsiooni mainele, ei teostanud konkurentsi peadirektoraat mõju hindamist, et teha kindlaks, kas tuleks esitada reservatsioon või mitte. | A |
| MAJANDUS- JA RAHANDUS-KÜSIMUSED | Reservatsioonideta | e/k | Tühistati eelmine reservatsioon, mis oli seotud ühe finantsprogrammi täiendavusnõuete rakendamise probleemidega. Kontrollikoda vaatas üle tegevuskava lõpuleviimise protsessi ja sai kinnitust selle kohta, et lõppkontrolle parandatud kontrollisüsteemide mõjususe üle rakendati. | A |
| ETTEVÕTLUS | Reservatsioonidega | 1. | Jääkveamäära reservatsioon teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuuenda raamprogrammi väljamaksetaotluste täpsuse kohta |

Peamised pea-direktoraadid

Peadirektori avalduse sisu
   (1)

Esitatud reservatsioonid

Kontrollikoja tähelepanekud

Üldine hinnang usaldus-väärsusele

KONKURENTS

Reservatsioonideta

e/k

2009. aastal esitas konkurentsi peadirektoraat tagasimakse nõude, mis moodustas rohkem kui 70 % selle tegevuseelarvest. 2009. aasta lõpus ei olnud seda tagasimakse nõuet veel täidetud, kuigi selle tähtaeg oli oktoober 2009.

Hoolimata asjaolust, et see on tunduvalt üle 2 %-lise olulisuse läve ja kõnealuse tagasimakse nõudega on seotud ka oht institutsiooni mainele, ei teostanud konkurentsi peadirektoraat mõju hindamist, et teha kindlaks, kas tuleks esitada reservatsioon või mitte.

A

MAJANDUS- JA RAHANDUS-KÜSIMUSED

Reservatsioonideta

e/k

Tühistati eelmine reservatsioon, mis oli seotud ühe finantsprogrammi täiendavusnõuete rakendamise probleemidega. Kontrollikoda vaatas üle tegevuskava lõpuleviimise protsessi ja sai kinnitust selle kohta, et lõppkontrolle parandatud kontrollisüsteemide mõjususe üle rakendati.

A

ETTEVÕTLUS

Reservatsioonidega

1.

Jääkveamäära reservatsioon teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuuenda raamprogrammi väljamaksetaotluste täpsuse kohta

| 2. | Reservatsioon Euroopa Kosmoseagentuuri finantsaruande usaldusväärsuse kohta seoses ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire programmi kosmosevaldkonna ühise rakendamisega |
| --- | --- |

2.

Reservatsioon Euroopa Kosmoseagentuuri finantsaruande usaldusväärsuse kohta seoses ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire programmi kosmosevaldkonna ühise rakendamisega

2009. aastal hindas ettevõtluse peadirektoraat teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmenda raamprogrammi väljamaksetaotluste summaga seonduvat riski mitteoluliseks ja seetõttu reservatsiooni ei esitatud. Kontrollikoda täheldas siiski seoses seitsmenda raamprogrammiga 2010. aastast pärinevates väljamaksetaotlustes võimaliku olulise läve ületava veamäära.

SISETURG

Reservatsioonideta

e/k

—

KAUBANDUS

Reservatsioonideta

e/k

—

| A: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

A:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

---

(1)  Peadirektor kinnitab oma avalduses, et tema hinnangul annavad kehtestatud kontrollimenetlused vajaliku kindluse tehingute korrektsuse kohta.

| A: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

A:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

LISA 8.4

MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSI KÄSITLEVATE VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Kontrollikoja tähelepanek | Võetud meetmed | Kontrollikoja analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Tehingute seaduslikkus ja korrektsus |
| 2007. aastal tuvastas kontrollikoda seaduslikkuse ja/või korrektsusega seonduvaid vigu kolmes makses, mida tehti teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise viienda või kuuenda raamprogrammi raames. Vigade põhjused olid järgmised: ebapiisav või puuduv tõendusmaterjal väljamaksetaotluste põhjendamiseks; kasutati eelarvelisi arvnäitajaid, mis ei vastanud lepingutest tulenevale nõudele kasutada tegelikku kulu; ja mitmesuguste abikõlbmatute kulude hüvitamine.
  (2007. aasta aastaaruanne, punktid 10.16 ja 10.17) | Komisjon on teinud valimis tuvastatud vigade finantskorrektsioone kas esitades tagasimakse nõude või korrigeerides abisaajatele tehtavaid makseid järgnevatel perioodidel. | Komisjon tegeleb kontrollikoja tuvastatud vigade kõrvaldamisega ja on võtnud asjakohased parandusmeetmed. | Komisjon jätkab selliste tuvastatud vigade parandamist, millega ta nõustub. |
| 2.   Projekti kuluaruannete kontrollitõendid |
| ELi finantseeskirjades nõutakse teatavat läve ületavaid kulusid sisaldavate kuluaruannete puhul kontrollitõendi lisamist. Kõigil kolmel juhul väljastas kontrolli läbi viinud audiitor märkuseta arvamuse, samal ajal kui kontrollikoda avastas tõsised kvantifitseeritavad vead.
  (2007. aasta aastaaruanne, punktid 10.27–10.30) | Teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmenda raamprogrammi puhul oli komisjoni eesmärk veelgi parandada kontrollitõendite usaldusväärsust, kasutades kokkulepitud menetlusi, esitades üksikasjalikud nõuded finantsaruannete kontrollitõendeid väljastavate audiitorite tehtava töö suhtes ja toetades kuluarvestuse metoodika eelkinnitamist. | Lühema aja jooksul ei avalda nimetatud meetmed tõenäoliselt vigu sisaldavate kuluaruannete arvule positiivset mõju, kuna 2009. aasta lõpu seisuga ei olnud ettevõtluse peadirektoraat veel teinud sellise kontrollitõendiga makseid ja komisjon oli kiitnud heaks ainult 11 abisaaja kuluarvestuse metoodika. | Seitsmendas raamprogrammis määratakse kontrollitõendi esitamise künniseks 375 000 eurot (ELi kogupanus osaleja ja projekti kohta). Enamiku seitsmenda raamprogrammi projektide puhul on käimas alles esimene aruandlusperiood ja sellest tuleneb ka vähene raamatupidamisaruannete õigsust kinnitavate tõendite arv 2009. aasta lõpus. Seoses kuluarvestusmetoodika eeltõendamisega võib märkida, et 2010. aasta mai lõpuks oli komisjon heaks kiitnud 25 abisaaja kuluarvestusmetoodika. |

Kontrollikoja tähelepanek

Võetud meetmed

Kontrollikoja analüüs

Komisjoni vastus

1.   Tehingute seaduslikkus ja korrektsus

2007. aastal tuvastas kontrollikoda seaduslikkuse ja/või korrektsusega seonduvaid vigu kolmes makses, mida tehti teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise viienda või kuuenda raamprogrammi raames. Vigade põhjused olid järgmised: ebapiisav või puuduv tõendusmaterjal väljamaksetaotluste põhjendamiseks; kasutati eelarvelisi arvnäitajaid, mis ei vastanud lepingutest tulenevale nõudele kasutada tegelikku kulu; ja mitmesuguste abikõlbmatute kulude hüvitamine.

(2007. aasta aastaaruanne, punktid 10.16 ja 10.17)

Komisjon on teinud valimis tuvastatud vigade finantskorrektsioone kas esitades tagasimakse nõude või korrigeerides abisaajatele tehtavaid makseid järgnevatel perioodidel.

Komisjon tegeleb kontrollikoja tuvastatud vigade kõrvaldamisega ja on võtnud asjakohased parandusmeetmed.

Komisjon jätkab selliste tuvastatud vigade parandamist, millega ta nõustub.

2.   Projekti kuluaruannete kontrollitõendid

ELi finantseeskirjades nõutakse teatavat läve ületavaid kulusid sisaldavate kuluaruannete puhul kontrollitõendi lisamist. Kõigil kolmel juhul väljastas kontrolli läbi viinud audiitor märkuseta arvamuse, samal ajal kui kontrollikoda avastas tõsised kvantifitseeritavad vead.

(2007. aasta aastaaruanne, punktid 10.27–10.30)

Teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmenda raamprogrammi puhul oli komisjoni eesmärk veelgi parandada kontrollitõendite usaldusväärsust, kasutades kokkulepitud menetlusi, esitades üksikasjalikud nõuded finantsaruannete kontrollitõendeid väljastavate audiitorite tehtava töö suhtes ja toetades kuluarvestuse metoodika eelkinnitamist.

Lühema aja jooksul ei avalda nimetatud meetmed tõenäoliselt vigu sisaldavate kuluaruannete arvule positiivset mõju, kuna 2009. aasta lõpu seisuga ei olnud ettevõtluse peadirektoraat veel teinud sellise kontrollitõendiga makseid ja komisjon oli kiitnud heaks ainult 11 abisaaja kuluarvestuse metoodika.

Seitsmendas raamprogrammis määratakse kontrollitõendi esitamise künniseks 375 000 eurot (ELi kogupanus osaleja ja projekti kohta). Enamiku seitsmenda raamprogrammi projektide puhul on käimas alles esimene aruandlusperiood ja sellest tuleneb ka vähene raamatupidamisaruannete õigsust kinnitavate tõendite arv 2009. aasta lõpus. Seoses kuluarvestusmetoodika eeltõendamisega võib märkida, et 2010. aasta mai lõpuks oli komisjon heaks kiitnud 25 abisaaja kuluarvestusmetoodika.

---

9. PEATÜKK

Haldus- ja muud kulud

SISUKORD

Sissejuhatus

Poliitikavaldkonna eritunnused

Auditi ulatus ja lähenemisviis

Tehingute korrektsus

Süsteemide vastavus finantsmääruse nõuetele

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus

Tähelepanekud konkreetsete institutsioonide kohta

Parlament

Nõukogu

Komisjon

Euroopa Kohus

Kontrollikoda

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Regioonide Komitee

Euroopa Ombudsman

Euroopa Andmekaitseinspektor

Järeldused ja soovitus

Euroopa Liidu ametid ja täitevasutused

Euroopa Koolid

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 9.1. | Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja erihinnang Euroopa Liidu institutsioonide ja asutuste halduskulude kohta. Põhiteave käsitletavate institutsioonide ja asutuste ning 2009. aasta kulutuste kohta on esitatud
  tabelis 9.1
  . |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

SISSEJUHATUS

9.1.

Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja erihinnang Euroopa Liidu institutsioonide ja asutuste halduskulude kohta. Põhiteave käsitletavate institutsioonide ja asutuste ning 2009. aasta kulutuste kohta on esitatud
  tabelis 9.1
  .

Tabel 9.1 –   Institutsioonide halduskulud – Põhiteave

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Eelarvejaotis | Poliitikavaldkond | Kirjeldus | 2009. a. maksed | Haldamise viis |
| I, II ja IV–IX jagu. III jao puhul kõikide jaotiste 1. peatükk ning jaotised 14, 24–27 ja 29 | Haldus- ja muud kulud | Euroopa Parlament | 1 466 | Otsene tsentraliseeritud |
| Nõukogu | 659 | Otsene tsentraliseeritud |
| Komisjon | 6 358 | Otsene tsentraliseeritud |
| Euroopa Kohus | 307 | Otsene tsentraliseeritud |
| Kontrollikoda | 123 | Otsene tsentraliseeritud |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 117 | Otsene tsentraliseeritud |
| Regioonide Komitee | 86 | Otsene tsentraliseeritud |
| Euroopa Ombudsman | 8 | Otsene tsentraliseeritud |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 5 | Otsene tsentraliseeritud |
| Halduskulud kokku | 9 129 | |
| Tegevuskulud kokku | | |
| Aasta maksed kokku | 9 129 | |
| Aasta kulukohustused kokku | 9 224 | |
| Allikas: eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruanne. |

(miljonites eurodes)

Eelarvejaotis

Poliitikavaldkond

Kirjeldus

2009. a. maksed

Haldamise viis

I, II ja IV–IX jagu. III jao puhul kõikide jaotiste 1. peatükk ning jaotised 14, 24–27 ja 29

Haldus- ja muud kulud

Euroopa Parlament

1 466

Otsene tsentraliseeritud

Nõukogu

659

Otsene tsentraliseeritud

Komisjon

6 358

Otsene tsentraliseeritud

Euroopa Kohus

307

Otsene tsentraliseeritud

Kontrollikoda

123

Otsene tsentraliseeritud

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

117

Otsene tsentraliseeritud

Regioonide Komitee

86

Otsene tsentraliseeritud

Euroopa Ombudsman

8

Otsene tsentraliseeritud

Euroopa Andmekaitseinspektor

5

Otsene tsentraliseeritud

Halduskulud kokku

9 129

Tegevuskulud kokku

Aasta maksed kokku

9 129

Aasta kulukohustused kokku

9 224

Allikas: eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruanne.

| 9.2. | Käesolevas peatükis antakse ka teavet kontrollikoja poolt Euroopa Liidu ametites ja muudes detsentraliseeritud asutustes, samuti Euroopa Koolides läbiviidud auditite tulemuste kohta. |
| --- | --- |

9.2.

Käesolevas peatükis antakse ka teavet kontrollikoja poolt Euroopa Liidu ametites ja muudes detsentraliseeritud asutustes, samuti Euroopa Koolides läbiviidud auditite tulemuste kohta.

Poliitikavaldkondade rühma eritunnused

| 9.3. | Halduskulud hõlmavad peamiselt personalikulusid (palgad, toetused ja pensionid) ning hoonete, seadmete, energia, side ja infotehnoloogiaga seotud kulusid. |
| --- | --- |

9.3.

Halduskulud hõlmavad peamiselt personalikulusid (palgad, toetused ja pensionid) ning hoonete, seadmete, energia, side ja infotehnoloogiaga seotud kulusid.

| 9.4. | Käesolev peatükk hõlmab ka üldeelarves tegevuskuludeks loetavaid kulusid, kuigi enamikul juhtudel on nende otstarve ja eesmärk pigem komisjoni halduse toimimine kui poliitika elluviimine. Nimetatud kulud hõlmavad järgmisi üldeelarve jaotisi: jaotis 14 („Maksukorraldus ja tolliliit”), jaotis 24 („Pettusevastane võitlus”), jaotis 25 („Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine”), jaotis 26 („Komisjoni haldus”), jaotis 27 („Eelarve”) ja jaotis 29 („Statistika”). Osa neist jaotistest sisaldab ka tegevuskulusid. 2009. aastal on jaotises 27 kajastatud „ajutine ja ühekordne hüvitis uutele liikmesriikidele” summas 200 miljonit eurot. |
| --- | --- |

9.4.

Käesolev peatükk hõlmab ka üldeelarves tegevuskuludeks loetavaid kulusid, kuigi enamikul juhtudel on nende otstarve ja eesmärk pigem komisjoni halduse toimimine kui poliitika elluviimine. Nimetatud kulud hõlmavad järgmisi üldeelarve jaotisi: jaotis 14 („Maksukorraldus ja tolliliit”), jaotis 24 („Pettusevastane võitlus”), jaotis 25 („Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine”), jaotis 26 („Komisjoni haldus”), jaotis 27 („Eelarve”) ja jaotis 29 („Statistika”). Osa neist jaotistest sisaldab ka tegevuskulusid. 2009. aastal on jaotises 27 kajastatud „ajutine ja ühekordne hüvitis uutele liikmesriikidele” summas 200 miljonit eurot.

| 9.5. | Haldus- ja muude kulude poliitikavaldkondade rühma põhilisteks riskideks on hankemenetluse, lepingute rakendamise, värbamismenetluste ning palkade ja toetuste arvestamisega seotud sätete mittejärgimine. |
| --- | --- |

9.5.

Haldus- ja muude kulude poliitikavaldkondade rühma põhilisteks riskideks on hankemenetluse, lepingute rakendamise, värbamismenetluste ning palkade ja toetuste arvestamisega seotud sätete mittejärgimine.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 9.6. | Kontrollikoja üldine auditi lähenemisviis ja metoodika on kirjeldatud
  lisa 1.1 teises osas
  . Halduskulude auditis:






  — | kontrolliti punktides 9.3 ja 9.4 mainitud kõikidest halduskuludest 57 tehingust koosnevat juhuvalimit; |
| --- | --- | --- |

9.6.

Kontrollikoja üldine auditi lähenemisviis ja metoodika on kirjeldatud
  lisa 1.1 teises osas
  . Halduskulude auditis:

—

kontrolliti punktides 9.3 ja 9.4 mainitud kõikidest halduskuludest 57 tehingust koosnevat juhuvalimit;

| — | hindas kontrollikoda iga institutsiooni järelevalve- ja kontrollisüsteemide vastavust (1) finantsmääruse nõuetele; |
| --- | --- |

—

hindas kontrollikoda iga institutsiooni järelevalve- ja kontrollisüsteemide vastavust (1) finantsmääruse nõuetele;

| — | kontrollis kontrollikoda ka nelja peamiselt halduskulude eest vastutava komisjoni peadirektoraadi ja büroo juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

—

kontrollis kontrollikoda ka nelja peamiselt halduskulude eest vastutava komisjoni peadirektoraadi ja büroo juhtkonna esitatud teavet.

| 9.7. | Kontrollikoda auditeeris konkreetsete valimite põhjal järgmisi valitud teemasid:






  a) | ajutiste ja lepinguliste töötajate töölevõtmine kõikides institutsioonides; |
| --- | --- | --- |

9.7.

Kontrollikoda auditeeris konkreetsete valimite põhjal järgmisi valitud teemasid:

a)

ajutiste ja lepinguliste töötajate töölevõtmine kõikides institutsioonides;

| b) | kõikide institutsioonide töötajatele suurema riskiga valdkondades sotsiaaltoetuste maksmine (majapidamistoetuse maksmine peredele, kus ei ole ülalpeetavaid lapsi; riigi poolt määratavad hüvitised, mida ei arvata maha institutsioonide samalaadsetest hüvitistest, mida makstakse siis, kui abikaasa saab palka või hüvitisi väljastpoolt institutsioone; riiklikud hüvitised, mis arvatakse maha institutsioonide makstavatest samalaadsetest hüvitistest ning mille maksmist pikendatakse maksimaalselt aasta võrra); |
| --- | --- |

b)

kõikide institutsioonide töötajatele suurema riskiga valdkondades sotsiaaltoetuste maksmine (majapidamistoetuse maksmine peredele, kus ei ole ülalpeetavaid lapsi; riigi poolt määratavad hüvitised, mida ei arvata maha institutsioonide samalaadsetest hüvitistest, mida makstakse siis, kui abikaasa saab palka või hüvitisi väljastpoolt institutsioone; riiklikud hüvitised, mis arvatakse maha institutsioonide makstavatest samalaadsetest hüvitistest ning mille maksmist pikendatakse maksimaalselt aasta võrra);

| c) | hankelepingud kõikides institutsioonides, välja arvatud Euroopa Ombudsman ja Euroopa Andmekaitseinspektor; |
| --- | --- |

c)

hankelepingud kõikides institutsioonides, välja arvatud Euroopa Ombudsman ja Euroopa Andmekaitseinspektor;

| d) | kiireloomulisusest tulenevalt läbirääkimistega menetlust kasutades sõlmitud hankelepingud kõikides institutsioonides, välja arvatud Euroopa Ombudsman ja Euroopa Andmekaitseinspektor. |
| --- | --- |

d)

kiireloomulisusest tulenevalt läbirääkimistega menetlust kasutades sõlmitud hankelepingud kõikides institutsioonides, välja arvatud Euroopa Ombudsman ja Euroopa Andmekaitseinspektor.

| 9.8. | Kontrollikoda auditeerib sõltumatu organisatsiooniväline audiitorühing, (2) mis väljastas auditiaruande eelarveaasta 1. jaanuar 2009 – 31. detsember 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta ja kinnitava aruande kontrollikoja ressursside kasutamise korrektsuse ning 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 kestvaks eelarveaastaks kehtestatud kontrollimenetluste kohta (vt punkt 9.22). |
| --- | --- |

9.8.

Kontrollikoda auditeerib sõltumatu organisatsiooniväline audiitorühing, (2) mis väljastas auditiaruande eelarveaasta 1. jaanuar 2009 – 31. detsember 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta ja kinnitava aruande kontrollikoja ressursside kasutamise korrektsuse ning 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009 kestvaks eelarveaastaks kehtestatud kontrollimenetluste kohta (vt punkt 9.22).

TEHINGUTE KORREKTSUS

| 9.9. | Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 9.1
  . 57 tehingust koosneva valimi auditeerimisel leiti, et maksed tervikuna ei sisalda olulisi vigu. |
| --- | --- |

9.9.

Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 9.1
  . 57 tehingust koosneva valimi auditeerimisel leiti, et maksed tervikuna ei sisalda olulisi vigu.

| 9.9. | KOMISJONI VASTUSED

  Komisjonil on hea meel kontrollikoja positiivse hinnangu üle, mille kohaselt halduskulude puhul olulisi vigu ei leitud. |
| --- | --- |

9.9.

KOMISJONI VASTUSED

Komisjonil on hea meel kontrollikoja positiivse hinnangu üle, mille kohaselt halduskulude puhul olulisi vigu ei leitud.

SÜSTEEMIDE VASTAVUS FINANTSMÄÄRUSE NÕUETELE

| 9.10. | Süsteemide kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 9.2
  . Kontrollikoja vastavusauditis kontrolliti finantsmääruse sätetele vastava tehingute korrektsuse tagamiseks loodud süsteeme (vt punkt 9.6) ega leidtud olulisi vigu. |
| --- | --- |

9.10.

Süsteemide kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 9.2
  . Kontrollikoja vastavusauditis kontrolliti finantsmääruse sätetele vastava tehingute korrektsuse tagamiseks loodud süsteeme (vt punkt 9.6) ega leidtud olulisi vigu.

KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD TEABE USALDUSVÄÄRSUS

| 9.11. | Komisjoni juhtkonna esitatud teabe kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 9.3
  . |
| --- | --- |

9.11.

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 9.3
  .

TÄHELEPANEKUD KONKREETSETE INSTITUTSIOONIDE KOHTA

| 9.12. | Järgnevad konkreetsed tähelepanekud, mis esitatakse Euroopa Liidu institutsiooni või asutuse kaupa, põhinevad kontrollikoja audititel, mis käsitlevad a) igas institutsioonis kohaldatavaid järelevalve- ja kontrollisüsteeme ja b) valitud teemasid (vt punktid 9.6 ja 9.7). Need auditileiud ei sea kahtluse alla punktides 9.9 ja 9.10 märgitud hindamisi, kuna need ei kuulu halduskulude kui terviku alla, vaid on olulised iga eraldi institutsiooni seisukohalt. |
| --- | --- |

9.12.

Järgnevad konkreetsed tähelepanekud, mis esitatakse Euroopa Liidu institutsiooni või asutuse kaupa, põhinevad kontrollikoja audititel, mis käsitlevad a) igas institutsioonis kohaldatavaid järelevalve- ja kontrollisüsteeme ja b) valitud teemasid (vt punktid 9.6 ja 9.7). Need auditileiud ei sea kahtluse alla punktides 9.9 ja 9.10 märgitud hindamisi, kuna need ei kuulu halduskulude kui terviku alla, vaid on olulised iga eraldi institutsiooni seisukohalt.

Parlament

Ajutiste ja lepinguliste töötajate töölevõtmine

| 9.13. | Institutsioonide muude teenistujate (ajutised ja lepingulised töötajad) töölevõtmise menetluste uurimisel selgus, et 20 juhtumist viiel ei olnud esitatud dokumente, mis tõendaksid eeskirjadest tulenevate kaitseväeteenistusalaste või muude nõuete täitmist. |
| --- | --- |

9.13.

Institutsioonide muude teenistujate (ajutised ja lepingulised töötajad) töölevõtmise menetluste uurimisel selgus, et 20 juhtumist viiel ei olnud esitatud dokumente, mis tõendaksid eeskirjadest tulenevate kaitseväeteenistusalaste või muude nõuete täitmist.

| 9.13. | PARLAMENDI VASTUSED

  Dokumentide kohta, mille abil kontrollida sõjaväeteenistuskohustuse täitmist, esitab parlament järgmised täpsustused.


  Parlament tunnistab, et võttes arvesse sõjaväeteenistuskohustuse järkjärgulist kaotamist mitmetes liikmesriikides ei kontrollitud kõnealuste kohustuste täitmist korrapäraselt ajutiste ja lepinguliste töötajate töölevõtmisel kuni 2008. aasta teise poolaasta alguseni.


  Nimetatud ajast alates on personali peadirektoraat aga palunud kandidaatidel esitada tõendi sõjaväeteenistuskohustuse täitmise kohta. Töölevõtmise ja üleviimise üksusel on olemas andmebaas riikide sõjaväeteenistuskohustuste kohta ja nad kontrollivad töölepingute sõlmimisel korrapäraselt, kas kõnealused kohustused on täidetud.


  Kontrollikoja poolt esile tõstetud eeskirjade mittetäitmise näited puudutavad neid ajutisi ja lepingulisi töötajaid, kes võeti Euroopa Parlamenti esimest korda tööle enne korrapärase kontrolli kohaldamist. |
| --- | --- |

9.13.

PARLAMENDI VASTUSED

Dokumentide kohta, mille abil kontrollida sõjaväeteenistuskohustuse täitmist, esitab parlament järgmised täpsustused.

Parlament tunnistab, et võttes arvesse sõjaväeteenistuskohustuse järkjärgulist kaotamist mitmetes liikmesriikides ei kontrollitud kõnealuste kohustuste täitmist korrapäraselt ajutiste ja lepinguliste töötajate töölevõtmisel kuni 2008. aasta teise poolaasta alguseni.

Nimetatud ajast alates on personali peadirektoraat aga palunud kandidaatidel esitada tõendi sõjaväeteenistuskohustuse täitmise kohta. Töölevõtmise ja üleviimise üksusel on olemas andmebaas riikide sõjaväeteenistuskohustuste kohta ja nad kontrollivad töölepingute sõlmimisel korrapäraselt, kas kõnealused kohustused on täidetud.

Kontrollikoja poolt esile tõstetud eeskirjade mittetäitmise näited puudutavad neid ajutisi ja lepingulisi töötajaid, kes võeti Euroopa Parlamenti esimest korda tööle enne korrapärase kontrolli kohaldamist.

Töötajatele sotsiaaltoetuste ja soodustuste maksmine

| 9.14. | Auditis leiti, et 30 juhtumist 16 puhul ei olnud ajakohastatud parlamendi talituste käsutuses olevaid andmeid, mille alusel tagatakse, et personalieeskirjades ette nähtud hüvitisi makstakse töötajatele kooskõlas vastavate ühenduse määruste ja siseriiklike õigusaktidega. Sellise olukorra tõttu tekib oht, et tehakse ebakorrektseid või alusetuid makseid, kui töötajatega seotud asjaolud muutuvad. Töötajatelt tuleks nõuda asjakohaste ajavahemike järel nende isiklikku olukorda tõendavate dokumentide esitamist. Lisaks peaks parlament võtma kasutusele süsteemi nimetatud dokumentide õigeaegse järelevalve ja kontrolli tegemiseks. |
| --- | --- |

9.14.

Auditis leiti, et 30 juhtumist 16 puhul ei olnud ajakohastatud parlamendi talituste käsutuses olevaid andmeid, mille alusel tagatakse, et personalieeskirjades ette nähtud hüvitisi makstakse töötajatele kooskõlas vastavate ühenduse määruste ja siseriiklike õigusaktidega. Sellise olukorra tõttu tekib oht, et tehakse ebakorrektseid või alusetuid makseid, kui töötajatega seotud asjaolud muutuvad. Töötajatelt tuleks nõuda asjakohaste ajavahemike järel nende isiklikku olukorda tõendavate dokumentide esitamist. Lisaks peaks parlament võtma kasutusele süsteemi nimetatud dokumentide õigeaegse järelevalve ja kontrolli tegemiseks.

| 9.14. | PARLAMENDI VASTUSED

  Personalieeskirjade artikli 76 lõike 2 ja artikli 68 kohaselt peab hüvitise saaja teatama oma olukorra muutusest. Kõnealune süsteem põhineb nn omaalgatuslikul teatamisel ning võib põhjustada viivitust üksikisikute rahaliste õiguste ajakohastamisel.


  Selle vältimiseks on parlament korrapäraselt korraldanud oma töötajate olukorra kontrollimise kampaaniaid. 2010. aastast alates on kontroll automatiseeritud ja toimub elektroonilise vormi kaudu. Nüüdne nn ennetav menetlus peab võimaldama kontrollida töötajate isiku- ja haldusandmeid vähemalt kord aastas. Menetluse eesmärk on kohustada töötajat kontrollima kindlaks kuupäevaks oma andmeid, teatama võimalikest muudatusest ja saatma vajalikud tõendavad dokumendid asjaomasele teenistusele.


  Töötajatelt, kellele on alusetult makstud hüvitisi, sest nad ei ole oma olukorra muutustest teatanud, nõutakse makstud summad tagasi. |
| --- | --- |

9.14.

PARLAMENDI VASTUSED

Personalieeskirjade artikli 76 lõike 2 ja artikli 68 kohaselt peab hüvitise saaja teatama oma olukorra muutusest. Kõnealune süsteem põhineb nn omaalgatuslikul teatamisel ning võib põhjustada viivitust üksikisikute rahaliste õiguste ajakohastamisel.

Selle vältimiseks on parlament korrapäraselt korraldanud oma töötajate olukorra kontrollimise kampaaniaid. 2010. aastast alates on kontroll automatiseeritud ja toimub elektroonilise vormi kaudu. Nüüdne nn ennetav menetlus peab võimaldama kontrollida töötajate isiku- ja haldusandmeid vähemalt kord aastas. Menetluse eesmärk on kohustada töötajat kontrollima kindlaks kuupäevaks oma andmeid, teatama võimalikest muudatusest ja saatma vajalikud tõendavad dokumendid asjaomasele teenistusele.

Töötajatelt, kellele on alusetult makstud hüvitisi, sest nad ei ole oma olukorra muutustest teatanud, nõutakse makstud summad tagasi.

Fraktsioonide korraldus ja toimimine

| 9.15. | 27. aprillil 2005 vastu võetud eelarve täitmist käsitlevate parlamendi sise-eeskirjade punktis 12.9 sätestatakse, et siseaudiitori pädevusvaldkonda ei kuulu parlamendi eelarve fraktsioonide poolt hallatavad assigneeringud. Nimetatud assigneeringute kasutamise erieeskirjad (3) sätestavad, et iga fraktsioon kehtestab oma fraktsioonisisesed finantseeskirjad ja rakendab oma sisekontrollisüsteemi. Seitsme fraktsiooni eeskirjadest vaid ühes nõutakse siseaudiitori nimetamist. Fraktsioonide funktsionaalse sõltumatusega ei saa põhjendada seda, et fraktsioonide rahaliste vahendite kasutamise puhul ei kohaldata siseauditit käsitlevaid õigusnorme. |
| --- | --- |

9.15.

27. aprillil 2005 vastu võetud eelarve täitmist käsitlevate parlamendi sise-eeskirjade punktis 12.9 sätestatakse, et siseaudiitori pädevusvaldkonda ei kuulu parlamendi eelarve fraktsioonide poolt hallatavad assigneeringud. Nimetatud assigneeringute kasutamise erieeskirjad (3) sätestavad, et iga fraktsioon kehtestab oma fraktsioonisisesed finantseeskirjad ja rakendab oma sisekontrollisüsteemi. Seitsme fraktsiooni eeskirjadest vaid ühes nõutakse siseaudiitori nimetamist. Fraktsioonide funktsionaalse sõltumatusega ei saa põhjendada seda, et fraktsioonide rahaliste vahendite kasutamise puhul ei kohaldata siseauditit käsitlevaid õigusnorme.

| 9.15. | PARLAMENDI VASTUSED

  Parlament võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepanekud ja kavatseb arutada järgmisi võimalusi:







  — | lisada punkti 4000 assigneeringute kasutamise eeskirjadesse kohustus näha fraktsioonide vastu võetud finantseeskirjades ette vormel, mis hõlmab siseaudiitori tegevusvaldkonda ja ülesandeid vastavalt finantsmääruse artiklile 85; |
| --- | --- | --- |

9.15.

PARLAMENDI VASTUSED

Parlament võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepanekud ja kavatseb arutada järgmisi võimalusi:

—

lisada punkti 4000 assigneeringute kasutamise eeskirjadesse kohustus näha fraktsioonide vastu võetud finantseeskirjades ette vormel, mis hõlmab siseaudiitori tegevusvaldkonda ja ülesandeid vastavalt finantsmääruse artiklile 85;

| — | näha fraktsioonidele ette võimalus kasutada kas siseaudiitori teenuseid (kui nende suurus seda lubab) või anda siseauditi ülesanded välisaudiitorile, kes ei tohi enesestmõistetavalt olla fraktsiooni raamatupidamisaruandeid kontrolliv välisaudiitor. |
| --- | --- |

—

näha fraktsioonidele ette võimalus kasutada kas siseaudiitori teenuseid (kui nende suurus seda lubab) või anda siseauditi ülesanded välisaudiitorile, kes ei tohi enesestmõistetavalt olla fraktsiooni raamatupidamisaruandeid kontrolliv välisaudiitor.

| 9.16. | Samade assigneeringute kasutamise erieeskirjadega kehtestatakse sätted, mis käsitlevad fraktsioonide poolt hallatavaid parlamendi eelarveassigneeringute ülekandeid. Erisätete kohaselt on fraktsioonidel võimalik ilma oma otsust põhjendamata järgmistesse eelarveaastatesse üle kanda käimasoleva aasta kasutamata assigneeringuid (4). Nimetatud erisätetel, millega võeti kasutusele erand eelarve aastasuse põhimõttest, ei ole finantsmäärusest tulenevat õiguslikku alust. |
| --- | --- |

9.16.

Samade assigneeringute kasutamise erieeskirjadega kehtestatakse sätted, mis käsitlevad fraktsioonide poolt hallatavaid parlamendi eelarveassigneeringute ülekandeid. Erisätete kohaselt on fraktsioonidel võimalik ilma oma otsust põhjendamata järgmistesse eelarveaastatesse üle kanda käimasoleva aasta kasutamata assigneeringuid (4). Nimetatud erisätetel, millega võeti kasutusele erand eelarve aastasuse põhimõttest, ei ole finantsmäärusest tulenevat õiguslikku alust.

| 9.16. | PARLAMENDI VASTUSED

  Tuleb teha vahet volitatud eelarvevahendite käsutaja tegevusel – kes võtab eelarvepunkti 4000 kulukohustusi ja täidab neid täies kooskõlas finantsmäärusega – ja fraktsioonide ressursside haldamisel, mille suhtes kohaldatakse juhatuses 30. juunil 2003. aastal vastu võetud eeskirja. Kõnealune eeskiri võeti vastu fraktsioonide tegevuse spetsiifikast tingitud nõudeid arvestades ja selles nähakse selgesõnaliselt ette kontrollikoja mainitud assigneeringute ülekandmise menetlus. |
| --- | --- |

9.16.

PARLAMENDI VASTUSED

Tuleb teha vahet volitatud eelarvevahendite käsutaja tegevusel – kes võtab eelarvepunkti 4000 kulukohustusi ja täidab neid täies kooskõlas finantsmäärusega – ja fraktsioonide ressursside haldamisel, mille suhtes kohaldatakse juhatuses 30. juunil 2003. aastal vastu võetud eeskirja. Kõnealune eeskiri võeti vastu fraktsioonide tegevuse spetsiifikast tingitud nõudeid arvestades ja selles nähakse selgesõnaliselt ette kontrollikoja mainitud assigneeringute ülekandmise menetlus.

Nõukogu

Hanked

| 9.17. | Kuuest auditeeritud hankemenetlusest kahe puhul ei olnud järgitud lepingu sõlmimise teadete menetluse tulemuste avaldamist reguleerivaid finantsmääruse eeskirju. |
| --- | --- |

9.17.

Kuuest auditeeritud hankemenetlusest kahe puhul ei olnud järgitud lepingu sõlmimise teadete menetluse tulemuste avaldamist reguleerivaid finantsmääruse eeskirju.

| 9.17. | NÕUKOGU VASTUS

  Rakenduseeskirjade artikli 149 lõike 1 kohaselt teavitab nõukogu peasekretariaat süstemaatiliselt ja viivitamata kõiki pakkumismenetluses osalejaid menetluse tulemusest kohe, kui hankija on teinud lepingu sõlmimise kohta otsuse.


  Lisaks sellele saadab keskne hankeosakond rakenduseeskirjade artikli 118 lõikes 4 osutatud lepingu sõlmimise teate avaldamiseks väljaannete talitusele kohe, kui eelarvevahendite käsutaja on kõnealuse lepingu allkirjastanud. Kahjuks teavitas kahel kontrollikoja poolt kindlaks tehtud juhul eelarvevahendite käsutaja keskset hankeosakonda liiga hilja ning rakenduseeskirjade artikli 118 lõikes 4 märgitud tähtajast ei peetud kinni.


  Tuleks märkida, et kõnealuse kahe Euroopa Kontrollikoja poolt märgitud juhtumi puhul (mõlemal juhul oli kandidaatide arv väga väike) ei ole mittevõitnud kandidaatidel alust kaebuse esitamiseks, kuna neid teavitati isiklikult kohe lepingu sõlmimise otsusest. |
| --- | --- |

9.17.

NÕUKOGU VASTUS

Rakenduseeskirjade artikli 149 lõike 1 kohaselt teavitab nõukogu peasekretariaat süstemaatiliselt ja viivitamata kõiki pakkumismenetluses osalejaid menetluse tulemusest kohe, kui hankija on teinud lepingu sõlmimise kohta otsuse.

Lisaks sellele saadab keskne hankeosakond rakenduseeskirjade artikli 118 lõikes 4 osutatud lepingu sõlmimise teate avaldamiseks väljaannete talitusele kohe, kui eelarvevahendite käsutaja on kõnealuse lepingu allkirjastanud. Kahjuks teavitas kahel kontrollikoja poolt kindlaks tehtud juhul eelarvevahendite käsutaja keskset hankeosakonda liiga hilja ning rakenduseeskirjade artikli 118 lõikes 4 märgitud tähtajast ei peetud kinni.

Tuleks märkida, et kõnealuse kahe Euroopa Kontrollikoja poolt märgitud juhtumi puhul (mõlemal juhul oli kandidaatide arv väga väike) ei ole mittevõitnud kandidaatidel alust kaebuse esitamiseks, kuna neid teavitati isiklikult kohe lepingu sõlmimise otsusest.

Komisjon

Töötajatele sotsiaaltoetuste ja soodustuste maksmine

| 9.18. | Kümne tehingu auditis leiti, et neljal juhul ei lahuta Individuaalsete Maksete Haldamise ja Maksmise Amet personalieeskirjadega ette nähtud sotsiaalhüvitistest peretoetusi, mida töötajatel on õigus saada riiklikelt ametiasutustelt. Neljal muul juhul ei vastanud vähendatud summad riiklike ametiasutuste poolt makstud hüvitiste kõige uuemale summale. Nimetatud maksete haldamiseks varem kasutatud IT-süsteemid vajavad edasiarendamist, tagamaks, et riiklike ametiasutuste makstud hüvitiste summad ajakohastataks automaatselt. |
| --- | --- |

9.18.

Kümne tehingu auditis leiti, et neljal juhul ei lahuta Individuaalsete Maksete Haldamise ja Maksmise Amet personalieeskirjadega ette nähtud sotsiaalhüvitistest peretoetusi, mida töötajatel on õigus saada riiklikelt ametiasutustelt. Neljal muul juhul ei vastanud vähendatud summad riiklike ametiasutuste poolt makstud hüvitiste kõige uuemale summale. Nimetatud maksete haldamiseks varem kasutatud IT-süsteemid vajavad edasiarendamist, tagamaks, et riiklike ametiasutuste makstud hüvitiste summad ajakohastataks automaatselt.

| 9.18. | KOMISJONI VASTUSED

  Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet on juba alustanud riiklike sotsiaaltoetuste kontrollimist, millega on hiljaks jäädud, ning võtab vajaduse korral järelmeetmeid. Ajavahemikus oktoobri keskpaigast 2009 kuni aprilli lõpuni 2010 alustati 598 juhtumist 348 juhtumi käsitlemist ja neist 243 käsitlemine on juba lõpetatud. Kontrollid jätkuvad.


  Uue süsteemi raames on kavas võtta kasutusele riiklike sotsiaaltoetuste automaatse ajakohastamise võimalus, kuid seda ei ole võimalik teha enne 2011. aasta algust. Kuid sellest ajahetkest alates korrigeeritakse toetussummasid tagantjärele ja nõutakse tagasi vastavalt personalieeskirjade artiklile 85. |
| --- | --- |

9.18.

KOMISJONI VASTUSED

Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet on juba alustanud riiklike sotsiaaltoetuste kontrollimist, millega on hiljaks jäädud, ning võtab vajaduse korral järelmeetmeid. Ajavahemikus oktoobri keskpaigast 2009 kuni aprilli lõpuni 2010 alustati 598 juhtumist 348 juhtumi käsitlemist ja neist 243 käsitlemine on juba lõpetatud. Kontrollid jätkuvad.

Uue süsteemi raames on kavas võtta kasutusele riiklike sotsiaaltoetuste automaatse ajakohastamise võimalus, kuid seda ei ole võimalik teha enne 2011. aasta algust. Kuid sellest ajahetkest alates korrigeeritakse toetussummasid tagantjärele ja nõutakse tagasi vastavalt personalieeskirjade artiklile 85.

| 9.19. | Auditis leiti, et 15 juhtumist viiel ei olnud ajakohastatud välissuhete peadirektoraadi talituste käsutuses olevaid andmeid, mille alusel tagatakse, et personalieeskirjades ette nähtud hüvitisi makstakse delegatsioonide töötajatele kooskõlas vastavate ühenduse määrustega. Sellise olukorra tõttu tekib oht, et tehakse ebakorrektseid või alusetuid makseid. Töötajatelt tuleks nõuda asjakohaste ajavahemike järel komisjoni talitustele nende isiklikku olukorda tõendavate dokumentide esitamist. Lisaks peaks välissuhete peadirektoraat võtma kasutusele süsteemi nimetatud dokumentide õigeaegse järelevalve ja kontrolli tegemiseks. |
| --- | --- |

9.19.

Auditis leiti, et 15 juhtumist viiel ei olnud ajakohastatud välissuhete peadirektoraadi talituste käsutuses olevaid andmeid, mille alusel tagatakse, et personalieeskirjades ette nähtud hüvitisi makstakse delegatsioonide töötajatele kooskõlas vastavate ühenduse määrustega. Sellise olukorra tõttu tekib oht, et tehakse ebakorrektseid või alusetuid makseid. Töötajatelt tuleks nõuda asjakohaste ajavahemike järel komisjoni talitustele nende isiklikku olukorda tõendavate dokumentide esitamist. Lisaks peaks välissuhete peadirektoraat võtma kasutusele süsteemi nimetatud dokumentide õigeaegse järelevalve ja kontrolli tegemiseks.

| 9.19. | KOMISJONI VASTUSED

  Komisjon (välissuhete peadirektoraat) arvestab kõnealuse tähelepanekuga ning edastab ametnikele selleks, et probleem lahendada, aegsasti asjakohase teabe ja teostab korrapäraseid kontrolle. Kui uus töötaja asub oma ametikohale, kontrollitakse tema isiklikku olukorda. Samuti võivad delegatsioonide töötajate õiguste ja kohustuste haldamisega tegelevad üksused muude kontrollide käigus korrapäraselt kontrollida juba teatava aja teenistuses olnud töötajaid.


  Euroopa välisteenistuse loomise eeldus on teabevahetus ja vajaduse korral ka uue teenistuse standarddokumentide vastuvõtmine. Personalieeskirjade kohandamise käigus tekib muu hulgas võimalus meenutada töötajatele, et isikliku olukorra muutumisest tuleb välisteenistusele teatada ja esitada asjaomased tõendavad dokumendid.


  Seoses viie tuvastatud juhtumiga võtab komisjon vajalikud järelmeetmed ning kui juhtumil on finantsmõju, rakendatakse ka vajalikke korrektsioone. |
| --- | --- |

9.19.

KOMISJONI VASTUSED

Komisjon (välissuhete peadirektoraat) arvestab kõnealuse tähelepanekuga ning edastab ametnikele selleks, et probleem lahendada, aegsasti asjakohase teabe ja teostab korrapäraseid kontrolle. Kui uus töötaja asub oma ametikohale, kontrollitakse tema isiklikku olukorda. Samuti võivad delegatsioonide töötajate õiguste ja kohustuste haldamisega tegelevad üksused muude kontrollide käigus korrapäraselt kontrollida juba teatava aja teenistuses olnud töötajaid.

Euroopa välisteenistuse loomise eeldus on teabevahetus ja vajaduse korral ka uue teenistuse standarddokumentide vastuvõtmine. Personalieeskirjade kohandamise käigus tekib muu hulgas võimalus meenutada töötajatele, et isikliku olukorra muutumisest tuleb välisteenistusele teatada ja esitada asjaomased tõendavad dokumendid.

Seoses viie tuvastatud juhtumiga võtab komisjon vajalikud järelmeetmed ning kui juhtumil on finantsmõju, rakendatakse ka vajalikke korrektsioone.

| 9.20. | Personalieeskirjade artiklis 81a sätestatakse toitjakaotuspensionide piirmäärad. Piirmäärasid rakendatakse siis, kui tekib õigus toitjakaotuspensioni saamiseks. Auditis leiti, et neid piirmäärasid ei vaadatud hüvitisesaaja isikliku ja finantsolukorra kontrollimiseks regulaarsete vaheaegade järel üle, ning see põhjustas enammakseid. |
| --- | --- |

9.20.

Personalieeskirjade artiklis 81a sätestatakse toitjakaotuspensionide piirmäärad. Piirmäärasid rakendatakse siis, kui tekib õigus toitjakaotuspensioni saamiseks. Auditis leiti, et neid piirmäärasid ei vaadatud hüvitisesaaja isikliku ja finantsolukorra kontrollimiseks regulaarsete vaheaegade järel üle, ning see põhjustas enammakseid.

| 9.20. | KOMISJONI VASTUSED

  Nende toimikute ajakohastamine, mille suhtes kohaldatakse personalieeskirjade kõnealust sätet, algas 2010. aasta veebruaris. Kui veel läbivaatamata juhtumid on käsitletud, vaatab individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet asjaomased toimikud läbi kohe, kui toetuse saaja isiklik olukord muutub või kui kohaldatakse artiklis 81a sätestatud kriteeriume. Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet uurib samuti, kas toimikute automaatseks ajakohastamiseks on võimalik kasutada uut, alles väljatöötamisjärgus olevat IT-süsteemi, mida on kavas kasutada pensionide kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

9.20.

KOMISJONI VASTUSED

Nende toimikute ajakohastamine, mille suhtes kohaldatakse personalieeskirjade kõnealust sätet, algas 2010. aasta veebruaris. Kui veel läbivaatamata juhtumid on käsitletud, vaatab individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet asjaomased toimikud läbi kohe, kui toetuse saaja isiklik olukord muutub või kui kohaldatakse artiklis 81a sätestatud kriteeriume. Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet uurib samuti, kas toimikute automaatseks ajakohastamiseks on võimalik kasutada uut, alles väljatöötamisjärgus olevat IT-süsteemi, mida on kavas kasutada pensionide kindlaksmääramiseks.

Euroopa Kohus
   (5)

Hanked

| 9.21. | Väljaannetega seotud teenuste ostmisel ei pööranud Euroopa Kohus tähelepanu raamlepingu aegumisele ning tellis teenuseid 102 000 euro eest ilma hankemenetlust korraldamata. Antud olukord tõestab vajadust hankemenetluste ettevalmistamise ja koordineerimise tõhustamiseks (6). |
| --- | --- |

9.21.

Väljaannetega seotud teenuste ostmisel ei pööranud Euroopa Kohus tähelepanu raamlepingu aegumisele ning tellis teenuseid 102 000 euro eest ilma hankemenetlust korraldamata. Antud olukord tõestab vajadust hankemenetluste ettevalmistamise ja koordineerimise tõhustamiseks (6).

| 9.21. | EUROOPA KOHTU VASTUS

  Nagu Euroopa Kontrollikoda märgib, (13) viidi 2009. aastal Euroopa Kohtu suhtes läbi väga laiaulatuslik kontrollimenetlus. Kontrolli alla võeti juhuslikult valitud 54 tehingut, (14) mis hõlmavad erinevaid Euroopa Kohtu tegevusi ja teenuseid ning mis moodustavad tema aastaeelarves väga olulise osa, selleks et kontrollida kõnealuse institutsiooni rakendatud kontrolli ja järelevalvesüsteemide tõhusust.


  Kontrollikoda ei esita käesolevas aastaaruandes nende üksikasjalikult teostatud kontrollide tulemuste kohta ühtegi üldist järeldust.


  Sellele vaatamata on üksikasjalikud järeldused, mis kontrollikoda 2010. aasta märtsis Euroopa Kohtule aastaaruande väljatöötamisele eelnenud menetluses esitas, valdavalt positiivsed ja näitavad, et rakendatud kontrolli- ja järelevalvesüsteemid on võimalike eksimuste ja erandite kindlakstegemise eesmärgil toiminud efektiivselt.


  Sellega seoses märgib kontrollikoda personaliga seotud kulude (üle 70 % institutsiooni eelarvest) kohta sõnaselgelt, et „töötasu ja toetuste haldamise ning maksmise kontrollimise ja järelevalve süsteemid võimaldavad üldjoontes võimalikud eksimused ja rikkumised kindlaks teha”.


  Muude halduskulude osas ei ole kontrollikoda kümnest kontrollitud tehingust üheksa või teisisõnu valimisse kuuluva iga tehingu väärtust arvestades rohkem kui 99 % ulatuses kontrollitud kulude kohta esitanud ühtegi märkust.


  Hankemenetluse korralduse osas on kontrollikoja üksikasjalikes järeldustes sõnaselgelt mainitud mitu toimingut, millega Euroopa Kohus on kontrollikoja 2009. aasta novembris esitatud soovitusi järgides juba alustanud ning mille eesmärk on täiustada hankemenetluse läbiviimise korda institutsioonis ja toetada eelarvet käsutavaid talitusi antud valdkonnas. Oluline on veel rõhutada, et vastavalt neile järeldustele „ei esitatud märkusi” analüüsi kohta, kas hankemenetlust reguleerivatest sätetest seoses valimisse kuuluva kolme lepinguga, mis allkirjastati 2009. aastal ja mille väärtus on 20,5 miljonit eurot, on finantsmäärusele vastavalt kinni peetud.


  Samas esitas kontrollikoda nimetatud üksikasjalikes järeldustes märkuse ühe 10 944 euro suuruse tehingu (15) kohta, mis puudutab liikmesriikide ajakirjanduses teadaannete avaldamise hanget, mille summa on suhteliselt väike (102 000 eurot) ja mis täiendab vabakutseliste tõlkijate õigustõlgete põhihanget, mille summa on väga suur (28 miljonit eurot). See on ainus märkus, mis on käesolevas aastaaruandes taasesitatud. Euroopa Kohus soovib samuti esitada järgnevad selgitused, et mainitud täiendava hanke väljakuulutamise taust oleks paremini mõistetav.


  Vabakutseliste tõlkijatega liidu kõikidesse ametlikesse keeltesse tõlkimist käsitlevate lepingute uuendamiseks algatatud hankemenetluses pidas Euroopa Kohus vajalikuks avaldada eri liikmesriikide ajakirjanduses teadaanded, et avalikkust niisugusest hankemenetlusest informeerida. Selleks andis ta tellimuse ühele äriühingule, keda ta oli varem kasutanud vahendajana pressiga suhtlemisel. Euroopa Kohtu kontrollitalitus avastas aga, et selle vahendajaga varem sõlmitud raamleping oli lõppenud (mida vabakutseliste tõlkijate lepingutega tegelevad talitused ei teadnud).


  Eelarvevahendite käsutaja, kes oleks võinud piirduda ametlikult ette nähtud pakkumiskutse avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas, leidis toona, et teadaannete ajakirjanduses avaldamine on laiaulatusliku pakkumise tagamise seisukohast (nagu nõuab finantsmääruse artikli 89 lõige 2) väga oluline, võttes arvesse sihtrühma, kelleks on vabakutselised tõlkijad, kelle leidmine pelgalt Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kaudu võib jääda äärmiselt tagasihoidlikuks.


  Tegelikult täitsid pressiteated täielikult oma eesmärgi ja jõulise pakkumise tulemusena on vabakutseliste tõlkijatega sõlmitud uute lepingute järgi tõlkelehekülje keskmine hind varasemate lepingute keskmise hinnaga võrreldes 7,5 % madalam, mis on Euroopa Kohtu eelarve puhul väga märkimisväärne kokkuhoid (nelja aasta kohta umbes 2,4 miljonit eurot).


  Eeltoodust järeldub esiteks, et Euroopa Kohtu sisekontrollisüsteemid on tõhusalt toiminud, tehes kindlaks, et raamlepingu kehtivus on lõppenud, ning teiseks, et kindlaksmääratud korrast tehtav erand, mis on käesoleval juhul tehtud just institutsiooni eelarve huvides ning vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele, on tuvastatud ja dokumenteeritud institutsiooni sisekontrollieeskirjadele vastavalt (16).


  Olgu lisatud, et need toimingud, mis hankemenetluse korraldamise täiustamiseks institutsioonis on juba läbi viidud, eelkõige lepinguid puudutavate andmete haldamise tõhustamine vahetult institutsiooni finantshalduse elektroonilises süsteemis, võimaldavad tulevikus vältida olukorda, mille kohta kontrollikoja käesolev märkus on esitatud.


  Lõpetuseks tuleb meenutada, et mitmes Euroopa Parlamendi hiljutises resolutsioonis (17) tõstetakse esile, et finantsmääruse hanke-eeskirjad on teatavate institutsioonide, nt Euroopa Kohtu jaoks ülearu koormavad ja kulukad, ning palutakse komisjonil seda järgmine kord eeskirjade läbivaatamisel arvesse võtta. Euroopa Kohtus sooviks väga, et finantsmääruse lihtsustamise soovitused praegu käimasolevas läbivaatamise protsessis ellu rakendataks. |
| --- | --- |

9.21.

EUROOPA KOHTU VASTUS

Nagu Euroopa Kontrollikoda märgib, (13) viidi 2009. aastal Euroopa Kohtu suhtes läbi väga laiaulatuslik kontrollimenetlus. Kontrolli alla võeti juhuslikult valitud 54 tehingut, (14) mis hõlmavad erinevaid Euroopa Kohtu tegevusi ja teenuseid ning mis moodustavad tema aastaeelarves väga olulise osa, selleks et kontrollida kõnealuse institutsiooni rakendatud kontrolli ja järelevalvesüsteemide tõhusust.

Kontrollikoda ei esita käesolevas aastaaruandes nende üksikasjalikult teostatud kontrollide tulemuste kohta ühtegi üldist järeldust.

Sellele vaatamata on üksikasjalikud järeldused, mis kontrollikoda 2010. aasta märtsis Euroopa Kohtule aastaaruande väljatöötamisele eelnenud menetluses esitas, valdavalt positiivsed ja näitavad, et rakendatud kontrolli- ja järelevalvesüsteemid on võimalike eksimuste ja erandite kindlakstegemise eesmärgil toiminud efektiivselt.

Sellega seoses märgib kontrollikoda personaliga seotud kulude (üle 70 % institutsiooni eelarvest) kohta sõnaselgelt, et „töötasu ja toetuste haldamise ning maksmise kontrollimise ja järelevalve süsteemid võimaldavad üldjoontes võimalikud eksimused ja rikkumised kindlaks teha”.

Muude halduskulude osas ei ole kontrollikoda kümnest kontrollitud tehingust üheksa või teisisõnu valimisse kuuluva iga tehingu väärtust arvestades rohkem kui 99 % ulatuses kontrollitud kulude kohta esitanud ühtegi märkust.

Hankemenetluse korralduse osas on kontrollikoja üksikasjalikes järeldustes sõnaselgelt mainitud mitu toimingut, millega Euroopa Kohus on kontrollikoja 2009. aasta novembris esitatud soovitusi järgides juba alustanud ning mille eesmärk on täiustada hankemenetluse läbiviimise korda institutsioonis ja toetada eelarvet käsutavaid talitusi antud valdkonnas. Oluline on veel rõhutada, et vastavalt neile järeldustele „ei esitatud märkusi” analüüsi kohta, kas hankemenetlust reguleerivatest sätetest seoses valimisse kuuluva kolme lepinguga, mis allkirjastati 2009. aastal ja mille väärtus on 20,5 miljonit eurot, on finantsmäärusele vastavalt kinni peetud.

Samas esitas kontrollikoda nimetatud üksikasjalikes järeldustes märkuse ühe 10 944 euro suuruse tehingu (15) kohta, mis puudutab liikmesriikide ajakirjanduses teadaannete avaldamise hanget, mille summa on suhteliselt väike (102 000 eurot) ja mis täiendab vabakutseliste tõlkijate õigustõlgete põhihanget, mille summa on väga suur (28 miljonit eurot). See on ainus märkus, mis on käesolevas aastaaruandes taasesitatud. Euroopa Kohus soovib samuti esitada järgnevad selgitused, et mainitud täiendava hanke väljakuulutamise taust oleks paremini mõistetav.

Vabakutseliste tõlkijatega liidu kõikidesse ametlikesse keeltesse tõlkimist käsitlevate lepingute uuendamiseks algatatud hankemenetluses pidas Euroopa Kohus vajalikuks avaldada eri liikmesriikide ajakirjanduses teadaanded, et avalikkust niisugusest hankemenetlusest informeerida. Selleks andis ta tellimuse ühele äriühingule, keda ta oli varem kasutanud vahendajana pressiga suhtlemisel. Euroopa Kohtu kontrollitalitus avastas aga, et selle vahendajaga varem sõlmitud raamleping oli lõppenud (mida vabakutseliste tõlkijate lepingutega tegelevad talitused ei teadnud).

Eelarvevahendite käsutaja, kes oleks võinud piirduda ametlikult ette nähtud pakkumiskutse avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas, leidis toona, et teadaannete ajakirjanduses avaldamine on laiaulatusliku pakkumise tagamise seisukohast (nagu nõuab finantsmääruse artikli 89 lõige 2) väga oluline, võttes arvesse sihtrühma, kelleks on vabakutselised tõlkijad, kelle leidmine pelgalt Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kaudu võib jääda äärmiselt tagasihoidlikuks.

Tegelikult täitsid pressiteated täielikult oma eesmärgi ja jõulise pakkumise tulemusena on vabakutseliste tõlkijatega sõlmitud uute lepingute järgi tõlkelehekülje keskmine hind varasemate lepingute keskmise hinnaga võrreldes 7,5 % madalam, mis on Euroopa Kohtu eelarve puhul väga märkimisväärne kokkuhoid (nelja aasta kohta umbes 2,4 miljonit eurot).

Eeltoodust järeldub esiteks, et Euroopa Kohtu sisekontrollisüsteemid on tõhusalt toiminud, tehes kindlaks, et raamlepingu kehtivus on lõppenud, ning teiseks, et kindlaksmääratud korrast tehtav erand, mis on käesoleval juhul tehtud just institutsiooni eelarve huvides ning vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele, on tuvastatud ja dokumenteeritud institutsiooni sisekontrollieeskirjadele vastavalt (16).

Olgu lisatud, et need toimingud, mis hankemenetluse korraldamise täiustamiseks institutsioonis on juba läbi viidud, eelkõige lepinguid puudutavate andmete haldamise tõhustamine vahetult institutsiooni finantshalduse elektroonilises süsteemis, võimaldavad tulevikus vältida olukorda, mille kohta kontrollikoja käesolev märkus on esitatud.

Lõpetuseks tuleb meenutada, et mitmes Euroopa Parlamendi hiljutises resolutsioonis (17) tõstetakse esile, et finantsmääruse hanke-eeskirjad on teatavate institutsioonide, nt Euroopa Kohtu jaoks ülearu koormavad ja kulukad, ning palutakse komisjonil seda järgmine kord eeskirjade läbivaatamisel arvesse võtta. Euroopa Kohtus sooviks väga, et finantsmääruse lihtsustamise soovitused praegu käimasolevas läbivaatamise protsessis ellu rakendataks.

Kontrollikoda

| 9.22. | Välisaudiitori aruandes (7) märgitakse, et audiitor on seisukohal, et „raamatupidamise aastaaruanne annab nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1605/2002 ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 2342/2002, millega kehtestatakse eespool nimetatud nõukogu määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad, ning Euroopa Kontrollikoja raamatupidamiseeskirjadele vastava õige ja õiglase ülevaate Euroopa Kontrollikoja finantsolukorrast ja lõppenud eelarveaasta rahavoogudest ja finantstulemustest 31. detsembri 2009. aasta seisuga”. Nimetatud aruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

9.22.

Välisaudiitori aruandes (7) märgitakse, et audiitor on seisukohal, et „raamatupidamise aastaaruanne annab nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1605/2002 ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 2342/2002, millega kehtestatakse eespool nimetatud nõukogu määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad, ning Euroopa Kontrollikoja raamatupidamiseeskirjadele vastava õige ja õiglase ülevaate Euroopa Kontrollikoja finantsolukorrast ja lõppenud eelarveaasta rahavoogudest ja finantstulemustest 31. detsembri 2009. aasta seisuga”. Nimetatud aruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

| 9.23. | Auditis käsitletud teemade puhul ei leitud puudusi, millele tuleks tähelepanu juhtida. |
| --- | --- |

9.23.

Auditis käsitletud teemade puhul ei leitud puudusi, millele tuleks tähelepanu juhtida.

Regioonide Komitee

| 9.24. | Auditis käsitletud teemade puhul ei leitud puudusi, millele tuleks tähelepanu juhtida. |
| --- | --- |

9.24.

Auditis käsitletud teemade puhul ei leitud puudusi, millele tuleks tähelepanu juhtida.

Euroopa Ombudsman
   (8)

Ajutiste ja lepinguliste töötajate töölevõtmine

| 9.25. | Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõikes 5 sätestatakse, et iga institutsioon võtab vastu ajutiste töötajate töölevõtmise korra üldsätted. Euroopa Ombudsman ei ole nimetatud sätteid vastu võtnud, kuigi 2009. aasta eelarve raames täidetud 63 töökohast 47 on ajutised töökohad. |
| --- | --- |

9.25.

Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõikes 5 sätestatakse, et iga institutsioon võtab vastu ajutiste töötajate töölevõtmise korra üldsätted. Euroopa Ombudsman ei ole nimetatud sätteid vastu võtnud, kuigi 2009. aasta eelarve raames täidetud 63 töökohast 47 on ajutised töökohad.

| 9.25. | EUROOPA OMBUDSMANI VASTUSED

  Euroopa Ombudsman võttis kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks ja tegi oma teenistustele korralduse koostada ajutiste töötajate töölevõtu menetlus, mille saaks kasutusele võtta enne 2010. aasta III kvartali lõppu. |
| --- | --- |

9.25.

EUROOPA OMBUDSMANI VASTUSED

Euroopa Ombudsman võttis kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks ja tegi oma teenistustele korralduse koostada ajutiste töötajate töölevõtu menetlus, mille saaks kasutusele võtta enne 2010. aasta III kvartali lõppu.

Euroopa Andmekaitseinspektor
   (9)

Töötajatele sotsiaaltoetuste maksmine

| 9.26. | Auditis leiti, et kümnest juhtumist nelja puhul ei olnud ajakohastatud Euroopa Andmekaitseinspektori talituste käsutuses olevaid andmeid, mille alusel tagatakse, et personalieeskirjades ette nähtud hüvitisi makstakse töötajatele kooskõlas vastavate ühenduse määruste ja siseriiklike õigusaktidega. Sellise olukorra tõttu tekib oht, et tehakse ebakorrektseid või alusetuid makseid. Töötajatelt tuleks nõuda asjakohaste ajavahemike järel nende isiklikku olukorda tõendavate dokumentide esitamist. Sellega seoses peaks Euroopa Andmekaitseinspektor täiustama kasutusel olevat süsteemi nimetatud dokumentide õigeaegse järelevalve ja kontrolli tegemiseks. |
| --- | --- |

9.26.

Auditis leiti, et kümnest juhtumist nelja puhul ei olnud ajakohastatud Euroopa Andmekaitseinspektori talituste käsutuses olevaid andmeid, mille alusel tagatakse, et personalieeskirjades ette nähtud hüvitisi makstakse töötajatele kooskõlas vastavate ühenduse määruste ja siseriiklike õigusaktidega. Sellise olukorra tõttu tekib oht, et tehakse ebakorrektseid või alusetuid makseid. Töötajatelt tuleks nõuda asjakohaste ajavahemike järel nende isiklikku olukorda tõendavate dokumentide esitamist. Sellega seoses peaks Euroopa Andmekaitseinspektor täiustama kasutusel olevat süsteemi nimetatud dokumentide õigeaegse järelevalve ja kontrolli tegemiseks.

| 9.26. | EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTORI KOMMENTAARID

  Asutuse väiksuse tõttu aitab hetkel Euroopa Andmekaitseinspektorit sotsiaaltoetuste käsitlemisel individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet. Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet ajakohastab üks kord aastas teavet pere- ja ülalpeetavate laste toetuste kohta nende vormide põhjal, mis saadetakse Euroopa Andmekaitseinspektori töötajatele. Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet on vormid koostanud mainitud eesmärgil. Nende vormide kaudu laekunud teabe põhjal ajakohastatakse sotsiaaltoetuste maksmist.


  Võttes arvesse kontrollikoja soovitust, parandab Euroopa Andmekaitseinspektor sotsiaaltoetuste teabe järelevalvet. |
| --- | --- |

9.26.

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTORI KOMMENTAARID

Asutuse väiksuse tõttu aitab hetkel Euroopa Andmekaitseinspektorit sotsiaaltoetuste käsitlemisel individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet. Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet ajakohastab üks kord aastas teavet pere- ja ülalpeetavate laste toetuste kohta nende vormide põhjal, mis saadetakse Euroopa Andmekaitseinspektori töötajatele. Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet on vormid koostanud mainitud eesmärgil. Nende vormide kaudu laekunud teabe põhjal ajakohastatakse sotsiaaltoetuste maksmist.

Võttes arvesse kontrollikoja soovitust, parandab Euroopa Andmekaitseinspektor sotsiaaltoetuste teabe järelevalvet.

Sisekontrollistandardid

| 9.27. | Euroopa Andmekaitseinspektor ei olnud vastavalt vajadusele kehtestanud finantsmäärusega ette nähtud järelkontrollisüsteemi. Euroopa Andmekaitseinspektori vastu võetud sisekontrollistandardites ei olnud ka sätestatud, et standardsete finantsmenetluste puhul tehtavad erandid peavad nõuetekohaselt keskregistrisse kantud olema. |
| --- | --- |

9.27.

Euroopa Andmekaitseinspektor ei olnud vastavalt vajadusele kehtestanud finantsmäärusega ette nähtud järelkontrollisüsteemi. Euroopa Andmekaitseinspektori vastu võetud sisekontrollistandardites ei olnud ka sätestatud, et standardsete finantsmenetluste puhul tehtavad erandid peavad nõuetekohaselt keskregistrisse kantud olema.

| 9.27. | EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTORI KOMMENTAARID

  Kõik Euroopa Andmekaitseinspektori tehtud tehingud, sealhulgas nende otsetoetuste hüvitamine, mida on maksnud Euroopa Andmekaitseinspektori nimel teised institutsioonid, läbivad põhjaliku eelkontrolli.


  Arvestades kontrollikoja soovitusi, analüüsib Euroopa Andmekaitseinspektor järelkontrolli rakendamist alates 2011. aastast. Asutuse väiksuse ning mitmesuguste koostöö- ja teeninduslepingute raames toimuva jagatud menetluse iseärasuste tõttu võib Euroopa Andmekaitseinspektor selle ülesande täitmiseks vajada ka edaspidi teiste institutsioonide abi.


  Euroopa Andmekaitseinspektor on otsustanud rakendada kontrollikoja teist tähelepanekut sisekontrolli standardite kohta ning luua registreeritud erandite keskse loendi. |
| --- | --- |

9.27.

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTORI KOMMENTAARID

Kõik Euroopa Andmekaitseinspektori tehtud tehingud, sealhulgas nende otsetoetuste hüvitamine, mida on maksnud Euroopa Andmekaitseinspektori nimel teised institutsioonid, läbivad põhjaliku eelkontrolli.

Arvestades kontrollikoja soovitusi, analüüsib Euroopa Andmekaitseinspektor järelkontrolli rakendamist alates 2011. aastast. Asutuse väiksuse ning mitmesuguste koostöö- ja teeninduslepingute raames toimuva jagatud menetluse iseärasuste tõttu võib Euroopa Andmekaitseinspektor selle ülesande täitmiseks vajada ka edaspidi teiste institutsioonide abi.

Euroopa Andmekaitseinspektor on otsustanud rakendada kontrollikoja teist tähelepanekut sisekontrolli standardite kohta ning luua registreeritud erandite keskse loendi.

JÄRELDUSED JA SOOVITUS

| 9.28. | Kontrollikoda järeldab oma audititööle tuginedes, et institutsioonide 31. detsembril 2009 lõppenud eelarveaasta halduskulude maksed ei sisaldanud olulisi vigu (vt punkt 9.9). |
| --- | --- |

9.28.

Kontrollikoda järeldab oma audititööle tuginedes, et institutsioonide 31. detsembril 2009 lõppenud eelarveaasta halduskulude maksed ei sisaldanud olulisi vigu (vt punkt 9.9).

| 9.29. | Kontrollikoda järeldab oma audititööle tuginedes, et institutsioonide halduskulude järelevalve- ja kontrollisüsteemid vastavad finantsmääruse sätetele (vt punktid 9.13–9.27). |
| --- | --- |

9.29.

Kontrollikoda järeldab oma audititööle tuginedes, et institutsioonide halduskulude järelevalve- ja kontrollisüsteemid vastavad finantsmääruse sätetele (vt punktid 9.13–9.27).

| 9.30. | Eelmiste tähelepanekute suhtes võetud meetmed on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 9.4
  . |
| --- | --- |

9.30.

Eelmiste tähelepanekute suhtes võetud meetmed on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 9.4
  .

| 9.31. | Sotsiaalhüvitiste maksmise valdkonna puhul soovitas kontrollikoda asjassepuutuvatel institutsioonidel ja asutustel (vt punktid 9.14, 9.19, 9.26) nõuda oma töötajatelt asjakohaste ajavahemike järel nende isiklikku olukorda tõendavate dokumentide esitamist ning võtta kasutusele süsteem nimetatud dokumentide õigeaegse järelevalve ja kontrolli tegemiseks. |
| --- | --- |

9.31.

Sotsiaalhüvitiste maksmise valdkonna puhul soovitas kontrollikoda asjassepuutuvatel institutsioonidel ja asutustel (vt punktid 9.14, 9.19, 9.26) nõuda oma töötajatelt asjakohaste ajavahemike järel nende isiklikku olukorda tõendavate dokumentide esitamist ning võtta kasutusele süsteem nimetatud dokumentide õigeaegse järelevalve ja kontrolli tegemiseks.

EUROOPA LIIDU AMETID JA TÄITEVASUTUSED

| 9.32. | Euroopa Liidu ametite ja täitevasutuste auditite tulemusi käsitletakse iga-aastastes eriaruannetes, mis avaldatakse eraldi Euroopa Liidu Teatajas
   (10). Kontrollikoda auditeeris 30 ameti eelarveaasta 2009 aruandeid. Nimetatud ametite 2009. aasta eelarved olid kokku 1 500,6 miljonit eurot. Ametitega seotud põhiteave on esitatud
  tabelis 9.2
  . |
| --- | --- |

9.32.

Euroopa Liidu ametite ja täitevasutuste auditite tulemusi käsitletakse iga-aastastes eriaruannetes, mis avaldatakse eraldi Euroopa Liidu Teatajas
   (10). Kontrollikoda auditeeris 30 ameti eelarveaasta 2009 aruandeid. Nimetatud ametite 2009. aasta eelarved olid kokku 1 500,6 miljonit eurot. Ametitega seotud põhiteave on esitatud
  tabelis 9.2
  .

| 9.33. | Kontrollikoda esitas iga ameti 31. detsembril 2009 lõppenud eelarveaasta kohta aruande, mis sisaldab auditiarvamust raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ning tehingute korrektsuse kohta. Need aruanded avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas eraldi enne aasta lõppu. |
| --- | --- |

9.33.

Kontrollikoda esitas iga ameti 31. detsembril 2009 lõppenud eelarveaasta kohta aruande, mis sisaldab auditiarvamust raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ning tehingute korrektsuse kohta. Need aruanded avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas eraldi enne aasta lõppu.

| 9.34. | Euratomi tarneagentuuriga seoses juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et vastupidiselt tarneagentuuri põhikirjale ei olnud tal 2009. aastal eelarvet ning sellest tulenevalt kandis komisjon agentuuri kõik kulud, välja arvatud pangale makstavad teenustasud. Sama olukorda oli täheldatud ka 2008. aastal. Komisjon peaks konsulteerima kõikide huvitatud osapooltega ning analüüsima võimalikke meetmeid selle olukorra lahendamiseks. |
| --- | --- |

9.34.

Euratomi tarneagentuuriga seoses juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et vastupidiselt tarneagentuuri põhikirjale ei olnud tal 2009. aastal eelarvet ning sellest tulenevalt kandis komisjon agentuuri kõik kulud, välja arvatud pangale makstavad teenustasud. Sama olukorda oli täheldatud ka 2008. aastal. Komisjon peaks konsulteerima kõikide huvitatud osapooltega ning analüüsima võimalikke meetmeid selle olukorra lahendamiseks.

| 9.34. | KOMISJONI VASTUSED

  2008. aasta eelarve koostamise ajal tegi komisjon ettepaneku Euratomi Tarneagentuuri eelarve kohta. Eelarvepädevad institutsioonid lükkasid selle tagasi ja seetõttu kandis komisjon 2008. aastal kõik tarneagentuuri kulud. Komisjon kandis Euratomi Tarneagentuuri kulud ka 2009. ja 2010. aastal ning on teinud asjakohase ettepaneku ka 2011. aasta kohta. |
| --- | --- |

9.34.

KOMISJONI VASTUSED

2008. aasta eelarve koostamise ajal tegi komisjon ettepaneku Euratomi Tarneagentuuri eelarve kohta. Eelarvepädevad institutsioonid lükkasid selle tagasi ja seetõttu kandis komisjon 2008. aastal kõik tarneagentuuri kulud. Komisjon kandis Euratomi Tarneagentuuri kulud ka 2009. ja 2010. aastal ning on teinud asjakohase ettepaneku ka 2011. aasta kohta.

Tabel 9.2 –   Euroopa Liidu ametid ja täitevasutused – Põhiandmed

| Euroopa Liidu ametid ja täitevasutused | Peakorter | Esimene rahandusliku sõltumatuse aasta | Eelarve (18)



  (miljonites eurodes) | Heakskiidetud ametikohad |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | 2008 | 2009 | 2008 |
| Ametid |
| Euratomi Tarneagentuur (19) | Luxembourg | 1960 | — | — | — | — |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | Thessaloniki | 1977 | 18,6 | 18,3 | 101 | 99 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond | Dublin | 1977 | 20,2 | 21,0 | 101 | 101 |
| Euroopa Keskkonnaamet | Kopenhaagen | 1994 | 39,8 | 37,1 | 133 | 123 |
| Euroopa Koolitusfond | Torino | 1994 | 21,8 | 22,4 | 96 | 96 |
| Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Seirekeskus | Lissabon | 1995 | 14,7 | 15,1 | 82 | 82 |
| Euroopa Ravimiamet | London | 1994 | 194,4 | 182,9 | 530 | 481 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | Luxembourg | 1995 | 62,6 | 59,9 | 233 | 233 |
| Ühenduse Sordiamet | Angers | 1995 | 13,2 | 12,5 | 46 | 43 |
| Siseturu Ühtlustamise Amet | Alicante | 1995 | 338,1 | 318,4 | 658 | 643 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur | Bilbao | 1996 | 15,0 | 14,9 | 44 | 44 |
| Euroopa Põhiõiguste Amet | Viin | 1998 | 17,2 | 15,0 | 61 | 49 |
| Euroopa Ülesehitusamet (20) | Thessaloniki | 2000 | — | 235,0 | — | 93 |
| Euroopa Politseikolledž | Bramshill | 2006 | 8,8 | 8,7 | 26 | 22,5 |
| Eurojust | Haag | 2002 | 27,6 | 24,8 | 185 | 175 |
| Euroopa Lennundusohutusamet | Köln | 2003 | 122,0 | 102,0 | 506 | 452 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet | Lissabon | 2003 | 53,3 | 50,2 | 192 | 181 |
| Euroopa Toiduohutusamet | Parma | 2003 | 71,0 | 66,4 | 355 | 335 |
| Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet | Heraklion | 2005 | 8,1 | 8,4 | 44 | 44 |
| Euroopa Raudteeagentuur | Valenciennes | 2006 | 21,0 | 18,0 | 124 | 116 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus | Stockholm | 2005 | 49,3 | 40,6 | 170 | 130 |
| Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur | Varssavi | 2006 | 88,8 | 71,2 | 119 | 94 |
| Euroopa GNSSi Järelevalveamet (21) | Brüssel | 2006 | 44,4 | 10,5 | 23 | 50 |
| Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur | Vigo | 2007 | 10,1 | 9,5 | 45 | 47 |
| Euroopa Ravimiamet | Helsingi | 2008 | 70,4 | 66,4 | 324 | 220 |
| Täitevasutused |
| Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus | Brüssel | 2006 | 13,3 | 11,5 | 37 | 36 |
| Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus | Brüssel | 2006 | 47,7 | 38,2 | 99 | 92 |
| Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet | Luxembourg | 2007 | 64 | 4,4 | 12 | 9 |
| Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet | Brüssel | 2008 | 8,9 | 5,2 | 32 | 32 |
| Teadusuuringute Rakendusamet (22) | Brüssel | 2009 | 21,6 | — | 88 | — |
| Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet | Brüssel | 2009 | 14,5 | — | 100 | — |
| Kokku | 1 500,6 | 1 488,5 | 4 566 | 4 122,5 |

Euroopa Liidu ametid ja täitevasutused

Peakorter

Esimene rahandusliku sõltumatuse aasta

Eelarve (18)

(miljonites eurodes)

Heakskiidetud ametikohad

2009

2008

2009

2008

Ametid

Euratomi Tarneagentuur (19)

Luxembourg

1960

—

—

—

—

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

Thessaloniki

1977

18,6

18,3

101

99

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

Dublin

1977

20,2

21,0

101

101

Euroopa Keskkonnaamet

Kopenhaagen

1994

39,8

37,1

133

123

Euroopa Koolitusfond

Torino

1994

21,8

22,4

96

96

Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Seirekeskus

Lissabon

1995

14,7

15,1

82

82

Euroopa Ravimiamet

London

1994

194,4

182,9

530

481

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

Luxembourg

1995

62,6

59,9

233

233

Ühenduse Sordiamet

Angers

1995

13,2

12,5

46

43

Siseturu Ühtlustamise Amet

Alicante

1995

338,1

318,4

658

643

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

Bilbao

1996

15,0

14,9

44

44

Euroopa Põhiõiguste Amet

Viin

1998

17,2

15,0

61

49

Euroopa Ülesehitusamet (20)

Thessaloniki

2000

—

235,0

—

93

Euroopa Politseikolledž

Bramshill

2006

8,8

8,7

26

22,5

Eurojust

Haag

2002

27,6

24,8

185

175

Euroopa Lennundusohutusamet

Köln

2003

122,0

102,0

506

452

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

Lissabon

2003

53,3

50,2

192

181

Euroopa Toiduohutusamet

Parma

2003

71,0

66,4

355

335

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

Heraklion

2005

8,1

8,4

44

44

Euroopa Raudteeagentuur

Valenciennes

2006

21,0

18,0

124

116

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

Stockholm

2005

49,3

40,6

170

130

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur

Varssavi

2006

88,8

71,2

119

94

Euroopa GNSSi Järelevalveamet (21)

Brüssel

2006

44,4

10,5

23

50

Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur

Vigo

2007

10,1

9,5

45

47

Euroopa Ravimiamet

Helsingi

2008

70,4

66,4

324

220

Täitevasutused

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus

Brüssel

2006

13,3

11,5

37

36

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

Brüssel

2006

47,7

38,2

99

92

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet

Luxembourg

2007

64

4,4

12

9

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet

Brüssel

2008

8,9

5,2

32

32

Teadusuuringute Rakendusamet (22)

Brüssel

2009

21,6

—

88

—

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

Brüssel

2009

14,5

—

100

—

Kokku

1 500,6

1 488,5

4 566

4 122,5

EUROOPA KOOLID

| 9.35. | Kontrollikoja aasta eriaruanne Euroopa Koolide kohta (ei avaldata Euroopa Liidu Teatajas) esitatakse Euroopa Koolide kuratooriumile, mis on eelarve täitmisele heakskiitu andev organ (11). Koolide 2009. aasta eelarvet suurusega 267,2 miljonit eurot rahastati peamiselt komisjoni toetusest (151,9 miljonit eurot) ja liikmesriikide osamaksetest (53,7 miljonit eurot) (12). Euroopa Koolide põhiandmed on esitatud
  tabelis 9.3
  . |
| --- | --- |

9.35.

Kontrollikoja aasta eriaruanne Euroopa Koolide kohta (ei avaldata Euroopa Liidu Teatajas) esitatakse Euroopa Koolide kuratooriumile, mis on eelarve täitmisele heakskiitu andev organ (11). Koolide 2009. aasta eelarvet suurusega 267,2 miljonit eurot rahastati peamiselt komisjoni toetusest (151,9 miljonit eurot) ja liikmesriikide osamaksetest (53,7 miljonit eurot) (12). Euroopa Koolide põhiandmed on esitatud
  tabelis 9.3
  .

| 9.36. | Kontrollikoda ei leidnud olulisi vigu, mis võiksid seada kahtluse alla (Müncheni ja Luxembourg I koolis ning büroos) auditeeritud raamatupidamise aastaaruannete (koostatud Euroopa Koolide suhtes kohaldatavate 24. oktoobri 2006. aasta finantsmääruse sätete kohaselt) usaldusväärsuse ning nende aluseks olevate tehingute korrektsuse. |
| --- | --- |

9.36.

Kontrollikoda ei leidnud olulisi vigu, mis võiksid seada kahtluse alla (Müncheni ja Luxembourg I koolis ning büroos) auditeeritud raamatupidamise aastaaruannete (koostatud Euroopa Koolide suhtes kohaldatavate 24. oktoobri 2006. aasta finantsmääruse sätete kohaselt) usaldusväärsuse ning nende aluseks olevate tehingute korrektsuse.

| 9.37. | Kontrollikoja läbivaatamisele tuginedes ei ole alust arvata, et konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes ei ole kõiki olulisi aspekte vastavalt asjakohastele raamatupidamisstandarditele kajastatud täpselt ja läbipaistvalt, välja arvatud erandid, mis tulenesid tekkepõhise raamatupidamise ebarahuldavast rakendamisest: a) ei tehtud eraldisi koolide vastu algatatud ja menetluses olevate kohtuasjade kulude katmiseks, b) ei tehtud eraldisi 2009. aasta palgakohandustest tulenevate kulude katmiseks, c) käesoleva aastaga mitteseotud edaspidiste kulude katmiseks tehtud eraldised olid kajastatud bilansis, kuigi neid oleks pidanud kajastama üksnes selgitavates märkustes. |
| --- | --- |

9.37.

Kontrollikoja läbivaatamisele tuginedes ei ole alust arvata, et konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes ei ole kõiki olulisi aspekte vastavalt asjakohastele raamatupidamisstandarditele kajastatud täpselt ja läbipaistvalt, välja arvatud erandid, mis tulenesid tekkepõhise raamatupidamise ebarahuldavast rakendamisest: a) ei tehtud eraldisi koolide vastu algatatud ja menetluses olevate kohtuasjade kulude katmiseks, b) ei tehtud eraldisi 2009. aasta palgakohandustest tulenevate kulude katmiseks, c) käesoleva aastaga mitteseotud edaspidiste kulude katmiseks tehtud eraldised olid kajastatud bilansis, kuigi neid oleks pidanud kajastama üksnes selgitavates märkustes.

| 9.37. | KOMISJONI VASTUSED

  Tekkepõhise arvestuse põhimõtte rakendamist kontrollitakse Euroopa Koolide finantsmääruse praegu toimuva läbivaatamise käigus. Läbivaatamise käigus esitatud ettepanekud edastatakse hiljem käesoleva aasta jooksul koolide kuratooriumile. |
| --- | --- |

9.37.

KOMISJONI VASTUSED

Tekkepõhise arvestuse põhimõtte rakendamist kontrollitakse Euroopa Koolide finantsmääruse praegu toimuva läbivaatamise käigus. Läbivaatamise käigus esitatud ettepanekud edastatakse hiljem käesoleva aasta jooksul koolide kuratooriumile.

Tabel 9.3 –   Euroopa koolid – Põhiandmed

| Euroopa Kool | Riik | Eelarve (23)
   (24)


  (miljonites eurodes) | Komisjonilt saadud toetus (24)


  (miljonites eurodes) | Õpilaste arv (25) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | 2008 | 2009 | 2008 | 2009 | 2008 |
| Sekretariaat | Belgia | 9,6 | 9,2 | 8,3 | 7,0 | — | — |
| Luxembourg I | Luksemburg | 39,8 | 37,4 | 26,0 | 22,8 | 3 468 | 3 437 |
| Luxembourg II | Luksemburg | 7,6 | 7,0 | 4,5 | 3,4 | 910 | 888 |
| Brüssel I (Uccle) | Belgia | 33,1 | 32,1 | 23,1 | 22,7 | 3 112 | 3 057 |
| Brüssel II (Woluwé) | Belgia | 32,4 | 31,5 | 22,2 | 21,5 | 3 030 | 2 904 |
| Brüssel III (Ixelles) | Belgia | 29,7 | 29,1 | 20,8 | 19,8 | 2 811 | 2 649 |
| Brüssel IV | Belgia | 5,4 | 5,5 | 2,7 | 3,4 | 594 | 438 |
| Mol | Belgia | 12,0 | 11,3 | 6,9 | 6,0 | 752 | 718 |
| Varese | Itaalia | 19,8 | 18,7 | 10,2 | 9,3 | 1 304 | 1 341 |
| Karlsruhe | Saksamaa | 13,4 | 12,9 | 3,8 | 2,4 | 976 | 979 |
| München | Saksamaa | 20,9 | 19,5 | 0,4 | 0,6 | 1 848 | 1 756 |
| Frankfurt | Saksamaa | 11,5 | 10,6 | 6,5 | 3,9 | 1 085 | 1 053 |
| Alicante | Hispaania | 12,5 | 11,9 | 6,8 | 5,2 | 1 020 | 1 029 |
| Bergen | Madalmaad | 9,8 | 9,8 | 4,8 | 5,1 | 586 | 565 |
| Culham | Ühendkuningriik | 9,7 | 11,4 | 4,9 | 5,7 | 835 | 835 |
| Kokku | 267,2 | 258,0 | 151,9 | 138,9 | 22 331 | 21 649 |
| NB! Kogusummad võivad sisaldada ümardamisest tulenevaid erinevusi. |

Euroopa Kool

Riik

Eelarve (23)
   (24)

(miljonites eurodes)

Komisjonilt saadud toetus (24)

(miljonites eurodes)

Õpilaste arv (25)

2009

2008

2009

2008

2009

2008

Sekretariaat

Belgia

9,6

9,2

8,3

7,0

—

—

Luxembourg I

Luksemburg

39,8

37,4

26,0

22,8

3 468

3 437

Luxembourg II

Luksemburg

7,6

7,0

4,5

3,4

910

888

Brüssel I (Uccle)

Belgia

33,1

32,1

23,1

22,7

3 112

3 057

Brüssel II (Woluwé)

Belgia

32,4

31,5

22,2

21,5

3 030

2 904

Brüssel III (Ixelles)

Belgia

29,7

29,1

20,8

19,8

2 811

2 649

Brüssel IV

Belgia

5,4

5,5

2,7

3,4

594

438

Mol

Belgia

12,0

11,3

6,9

6,0

752

718

Varese

Itaalia

19,8

18,7

10,2

9,3

1 304

1 341

Karlsruhe

Saksamaa

13,4

12,9

3,8

2,4

976

979

München

Saksamaa

20,9

19,5

0,4

0,6

1 848

1 756

Frankfurt

Saksamaa

11,5

10,6

6,5

3,9

1 085

1 053

Alicante

Hispaania

12,5

11,9

6,8

5,2

1 020

1 029

Bergen

Madalmaad

9,8

9,8

4,8

5,1

586

565

Culham

Ühendkuningriik

9,7

11,4

4,9

5,7

835

835

Kokku

267,2

258,0

151,9

138,9

22 331

21 649

NB! Kogusummad võivad sisaldada ümardamisest tulenevaid erinevusi.

---

(1)  Eel- ja järelkontrollid, siseauditi funktsioon, eranditest aruandmine ja sisekontrollistandardid. Lisaks viis kontrollikoda läbi järelevalve- ja kontrollisüsteemide põhjaliku hindamise Euroopa Kohtus, Euroopa Ombudsmani ja Euroopa Andmekaitseinspektori juures. Nimetatud hindamise käigus uuriti personali- ja muude halduskuludega seotud makseid sisaldavate tehingute täiendavat valimit.

(2)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d'Entreprises.

(3)  Euroopa Parlamendi juhatuse poolt 30. juunil 2003 vastu võetud eeskirjad, mida muudeti 22. märtsi 2006. aasta ja 11. juuli 2007. aasta otsustega.

(4)  Eelarveaasta 2008 lõpus oli poliitiliste rühmituste poolt ülekantud assigneeringute koguväärtus 22 miljonit eurot, mis moodustas 42,5 % eelarveaasta 2008 kõikidest assigneeringutest.

(5)  Vt joonealune märkus 1.

(6)  Vt eelarveaasta 2008 aastaaruande punkt 11.14 (ELT C 269, 10.11.2009).

(7)  Vt punktis 9.8 mainitud auditiaruanne raamatupidamise aastaaruande kohta.

(8)  Vt joonealune märkus 1.

(9)  Vt joonealune märkus 1.

(10)  Kontrollikoja aastaaruanded ametite raamatupidamise aastaaruannete kohta avaldatakse kontrollikoja veebilehel (http://www.eca.europa.eu) ja Euroopa Liidu Teatajas.

(11)  Kontrollikoda vaatab läbi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ning viib lisaks läbi iga-aastase auditi keskbüroos ja perioodilise auditi neljateistkümnest Euroopa Koolist kahes igal aastal.

(12)  Allikas: Euroopa Koolide 2009. aasta lõplik raamatupidamise aastaaruanne.

(13)  Vt punkti 9.6 joonealune märkus.

(14)  Kontrolli alla võeti 41 tehingut personaliga seotud kulude haldamise osas ja 13 tehingut muude administratiivset laadi kulude haldamise osas (kolm hankelepingu sõlmimise menetlust ja kümme muud tehingut).

(15)  See tehing kuulub kümnest tehingust koosneva valimi hulka, mille koguväärtus on 30,86 miljonit eurot ja mille eesmärk on kontrollida halduskulude haldamist (välja arvatud personal ja hankelepingute sõlmimine, mida kontrollitakse eraldi).

(16)  Euroopa Kohtu sisekontrollieeskiri nr 13, mis sätestab, et „talitused kehtestavad vajalikud sätted, et tagada, et kõik need juhtumid, mil erandlike asjaolude tõttu kaldutakse kontrollist kõrvale või jäetakse väljatöötatud alused ja kord rakendamata, oleks kirjalikult vormistatud, põhjendatud ja enne meetmete võtmist kohasel tasandil heaks kiidetud”, on eelmärgitud erandlike asjaoludega täielikult kooskõlas.

(17)  Vt 23. aprilli 2009. aasta resolutsioon Euroopa Kohtu 2007. aasta eelarvele heakskiidu andmise kohta (2008/2278(DEC)), punkt 17, ning 18. mai 2010. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 2011. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (2010/2005(BUD)), punkt 45.

(18)  Maksete assigneeringud.

(19)  Vt punkt 9.34.

(20)  Amet suleti 2008. aastal.

(21)  Ajutine asukoht.

(22)  Amet sai finantsalase sõltumatuse 2009. aastal.

(23)  Iga Euroopa Kooli ja sekretariaadi eelarves ette nähtud tulude ja kulude kogusummad, sealhulgas algselt vastu võetud eelarvetesse tehtud muudatused.

(24)  Allikas: Euroopa Koolide 2009. aasta lõplik raamatupidamise aastaaruanne.

(25)  Allikas: peasekretäri 2009. aasta aastaaruanne Euroopa Koolide kuratooriumile.

NB! Kogusummad võivad sisaldada ümardamisest tulenevaid erinevusi.

LISA 9.1

HALDUSKULUDEGA SEOTUD TEHINGUTE KONTROLLI TULEMUSED

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Institutsiooni töötajatega seotud kulud | Hoonetega seotud kulud | Muud kulud | Kokku |
| VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR |
| Tehingute arv kokku (nendest): | 38 | 7 | 12 | 57 | 57 | 56 |
| Ettemaksed | 0 | 1 | 1 | 2 | 0 | 0 |
| Vahe-/lõppmaksed | 38 | 6 | 11 | 55 | 57 | 56 |
| KONTROLLI TULEMUSED |
| (% ja tehingute arv) |
| Vigadest mõjutamata tehingud | 97 % | {37} | 100 % | {7} | 75 % | {9} | 93 % | {53} | 91 % | 95 % |
| Vigadest mõjutatud tehingud | 3 % | {1} | 0 % | {0} | 25 % | {3} | 7 % | {4} | 9 % | 5 % |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| Kõige tõenäolisem veamäär jääb vahemikku: | | |
| < 2 % | X | X | X |
| 2% kuni 5% | | | |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

Institutsiooni töötajatega seotud kulud

Hoonetega seotud kulud

Muud kulud

Kokku

VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR

Tehingute arv kokku (nendest):

38

7

12

57

57

56

Ettemaksed

0

1

1

2

0

0

Vahe-/lõppmaksed

38

6

11

55

57

56

KONTROLLI TULEMUSED

(% ja tehingute arv)

Vigadest mõjutamata tehingud

97 %

{37}

100 %

{7}

75 %

{9}

93 %

{53}

91 %

95 %

Vigadest mõjutatud tehingud

3 %

{1}

0 %

{0}

25 %

{3}

7 %

{4}

9 %

5 %

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Kõige tõenäolisem veamäär jääb vahemikku:

< 2 %

X

X

X

2% kuni 5%

> 5 %

LISA 9.2

HALDUSKULUDE SÜSTEEMIDE KONTROLLI TULEMUSED

Üldine hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele

| Üldine hinnang | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Üldine hinnang

2009

2008

2007

Selgitus

| | Mõjus |
| --- | --- |
| | Osaliselt mõjus |
| | Ei ole mõjus |
| E/K | Ei kohaldata: ei kohaldata või ei hinnata |

Mõjus

Osaliselt mõjus

Ei ole mõjus

E/K

Ei kohaldata: ei kohaldata või ei hinnata

LISA 9.3

KOMISJONI JUHTKONNA POOLT SEOSES HALDUSKULUDEGA ESITATUD TEABE ANALÜÜSI TULEMUSED

| Peamised peadirektoraadid | Peadirektori avalduse sisu
   (1) | Esitatud reservatsioonid | Kontrollikoja tähelepanekud | Üldine hinnang usaldus-väärsusele |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PMO | reservatsioonideta | E/K | — | A |
| OIB | reservatsioonideta | E/K | — |
| OIL | reservatsioonideta | E/K | — |
| DIGIT | reservatsioonideta | E/K | — |
| A: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |

Peamised peadirektoraadid

Peadirektori avalduse sisu
   (1)

Esitatud reservatsioonid

Kontrollikoja tähelepanekud

Üldine hinnang usaldus-väärsusele

PMO

reservatsioonideta

E/K

—

A

OIB

reservatsioonideta

E/K

—

OIL

reservatsioonideta

E/K

—

DIGIT

reservatsioonideta

E/K

—

A:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

---

(1)  Peadirektor kinnitab oma avalduses, et tema hinnangul annavad kehtestatud kontrollimenetlused vajaliku kindluse tehingute korrektsuse kohta.

| A: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

A:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

LISA 9.4

HALDUSKULUDEGA SEOTUD VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Kontrollikoja tähelepanek | Võetud meetmed | Kontrollikoja analüüs | Institutsiooni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Palkadele kohaldatav korrutustegur |
| Eelarveaasta 2007 aastaaruande punktid 11.7–11.11, viimati esitatud eelarveaasta 2008 aastaaruande lisas 11.2: | | | Euroopa Parlamendi vastused |
| Parlament ning Majandus- ja Sotsiaalkomitee ei rakenda korrutustegurit käsitlevaid personalieeskirjade sätteid, nii nagu teised institutsioonid seda teevad. Selle tõttu anti nimetatud asutuste töötajatele majanduslikke privileege, mida teised institutsioonid oma töötajatele ei anna, ning suurenesid kulutused. | Parlament ning Majandus- ja Sotsiaalkomitee jätkavad oma praegust praktikat, oodates Euroopa Kohtu lõplikku otsust institutsioonide töötajate poolt antud küsimuses algatatud kohtuasjade kohta. | Kontrollikoda teostab Euroopa Kohtu otsuse üle järelkontrolli. | Euroopa Parlament jagab kontrollikoja menetlusel põhinevat lähenemisviisi ja ootab Euroopa Kohtu lõplikku otsust. |
| 2.   Lähetusega seotud majutuskulude hüvitamine |
| Eelarveaastate 2004 ja 2007 aastaaruanded, viimati esitatud eelarveaasta 2008 aastaaruande lisas 11.2: | | | Euroopa Parlamendi vastused |
| 1. mail 2004 jõustunud muudetud personalieeskirjad näevad ette, et lähetusega seotud majutuskulud hüvitatakse iga riigi jaoks kehtestatud maksimaalse määra ulatuses alusdokumentide esitamisel (personalieeskirjade VII lisa artikkel 13).
  Vastupidiselt sellele reeglile on parlament oma sisekorraeeskirjades kehtestanud maksimaalsest lubatud summast 60 % moodustava kindla suurusega summa maksmise töötajatele, kes ei tõenda majutuskulude kandmist. | Euroopa Parlamendi ametnike ja muude teenistujate töölähetuste ja ametisõitude sise-eeskirjad võeti peasekretäri otsusega vastu 10. detsembril 2009. Lisaks töölähetustega seotud korraldustele sätestatakse neis sise-eeskirjades kolme asukohta (Luxembourg, Strasbourg ja Brüssel) tehtavatele ametisõitudele kohaldatav erikord, sh kindla suurusega summa maksmine ilma tõendavate dokumentide esitamiseta. Selle tõttu jätkab parlament Luxembourgis, Strasbourgis ja Brüsselis ööbimisega seotud majutuskulude maksmist kindla suurusega summa alusel. | Ajakohastatud eeskirjad ei ole personalieeskirjadega kooskõlas. Parlament peaks tagama, et lähetuste majutuskulud hüvitataks kooskõlas personalieeskirjadega. | Parlament võtab teadmiseks kontrollikoja seisukoha uute sise-eeskirjade kohta, mis võeti vastu varasemate tähelepanekute järel, kuid jääb oma seisukoha juurde, et töötajate kolme töökoha vaheliste sõitude või lähetuste puhul on vaja kohaldada teistsugust korda. Parlament kavatseb personalieeskirjade järgmise läbivaatamise ajal oma kaasseadusandja rolli kasutades eeskirju muuta ja lisada lähetuste ja teenistujate kolme töökoha vahel reisimise eristamise.


  Eelarvepädev institutsioon on juba muutnud eelarvepunkti 3000 varasemat pealkirja ja selgitusi „Töötajate lähetuskulud”. Edaspidi on selle punkti pealkiri „Töötajate lähetuskulud ning kolme töökoha vaheliste sõitude kulud” ja selgitustes märgitakse selgesõnaliselt, et assigneering on ette nähtud institutsiooni töötajate, riikide lähetatud ekspertide ja praktikantide sõitudeks nende töökoha ja Euroopa Parlamendi kolme töökoha (Brüssel, Luxembourg ja Strasbourg) vahel ning lähetusteks muudesse paikadesse peale parlamendi kolme töökoha, millega luuakse seega eelarves alus kolme töökoha vahelise reisimise suhtes kehtivatele parlamendi eeskirjadele. |
| 3.   Hüvitiste maksmine Euroopa Parlamendi liikmete assistentidele |
| Eelarveaasta 2006 aastaaruande punktid 10.10–10.12 ja eelarveaasta 2008 aastaaruande lisa 11.2: | | | Euroopa Parlamendi vastused |
| Eelarveaasta 2006 aastaaruandes järeldab kontrollikoda, et puuduvad piisavad dokumendid tõestamaks, et parlamendiliikmed on tegelikkuses värvanud või kasutanud ühe või mitme assistendi teenuseid ning et parlamendiliikmete poolt allkirjastatud lepingutes nimetatud ülesandeid või teenuseid ka tegelikkuses täidetakse. Juhatus peaks võtma meetmeid kulutuste põhjendatuse tõestamiseks oluliste dokumentide saamiseks.
  2006. aasta detsembris muudetud eeskirjade kohaselt ei pea liikmed enam esitama makseasutuste ja teenuseosutajate arveid ja makseselgitusi, aga peavad need alles hoidma. Selle asemel peavad parlamendiliikmed esitama makseasutuste ja teenuseosutajate väljastatud kuluaruannete ja esitatud arvete summade väljavõtte koopiad. See uus kord kehtib alates juulist 2004. Eelarveaasta 2007 aastaaruandes soovitati veelgi tõhustada parlamendiliikmete assistentide hüvitiste kontrolli, sh liikmete omanduses olevate arvete pistelisi kontrolle. | Parlamendiliikmete assistentide eelarveaastate 2004–2007 kuluaruannete kontrollimine on täies mahus läbi viidud.
  Seoses eelarveaastaga 2008 on parlamendi haldusosakond saanud üle 98 % kuluaruannetest ja arvetest.
  Seoses eelarveaastaga 2009 on parlamendi haldusosakond praegu hõivatud viimaste kuude jooksul saadud kuluaruannete käsitlemisega. | Kontrollikoda teostab järelevalvet parlamendipoolse parlamendiliikmete eelarveaastate 2008 ja 2009 kuluaruannete kontrollimise üle.
  Parlament peaks kontrollima kuluaruannete aluseks olevate arvete originaale.
  Selle kontrolli tulemused tuleb esitada kontrollikojale. | Parlamendiliikmete 2008. eelarveaasta ja 2009. eelarveaasta esimese poolaasta assisteerimiskulude arveldamine toimub Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja artikli 14 alusel. 2008. eelarveaasta puhul on 99,79 % arvelduseeskirjade kohaldamisalasse kuuluvate maksete arveldamine edukalt lõpule viidud. Ülejäänud 0,2 % vaadatakse läbi igal üksikjuhul eraldi ja vajaduse korral kaalutakse kulude kohustuslikku hüvitamist.


  2009. aasta esimese poolaasta (1) kohta on edukalt lõpule viidud peaaegu 92,31 % maksete arveldamine (st 102 074 881 eurost 94 227 604 eurot). Ülejäänud 7,6 % puhul on põhiliselt tegu dokumentidega, mida vaadatakse parajasti läbi (6,28 %). Oodatakse 1,41 % arvelduseeskirjade kohaldamisalasse kuuluvaid maksearveldusi hõlmavate dokumentide laekumist.


  Igal üksikul juhul, kui esitatud teabe suhtes on tekkinud kahtlused, on pädevad teenistused küsinud parlamendiliikmetelt asjakohaseid selgitusi, sealhulgas nõudnud arvete esitamist.


  2009. aasta lõpuks, kui ülejäänud dokumendid on täielikult läbi vaadatud, on edukalt lõpule viidud maksete arveldamise lõplik määr tõenäoliselt enam-vähem sama mis eelmistel aastatelgi. |
| 4.   Täiendav pensioniskeem Euroopa Parlamendi liikmetele |
| Eelarveaasta 2006 aastaaruande tabel 10.2 ja eelarveaasta 2008 aastaaruande lisa 11.2: | | | Euroopa Parlamendi vastused |
| Kontrollikoda juhib tähelepanu eelarveaasta 2008 aruandes antud teemaga seoses esitatud tähelepanekutele:






  a) | tuleks teha uus kindlustusmatemaatiline uuring, et hinnata otsuste mõju, mis juhatus tegi kavaga hõlmatud liikmetele kohaldatavate meetmete kohta; |

Kontrollikoja tähelepanek

Võetud meetmed

Kontrollikoja analüüs

Institutsiooni vastus

1.   Palkadele kohaldatav korrutustegur

Eelarveaasta 2007 aastaaruande punktid 11.7–11.11, viimati esitatud eelarveaasta 2008 aastaaruande lisas 11.2:

Euroopa Parlamendi vastused

Parlament ning Majandus- ja Sotsiaalkomitee ei rakenda korrutustegurit käsitlevaid personalieeskirjade sätteid, nii nagu teised institutsioonid seda teevad. Selle tõttu anti nimetatud asutuste töötajatele majanduslikke privileege, mida teised institutsioonid oma töötajatele ei anna, ning suurenesid kulutused.

Parlament ning Majandus- ja Sotsiaalkomitee jätkavad oma praegust praktikat, oodates Euroopa Kohtu lõplikku otsust institutsioonide töötajate poolt antud küsimuses algatatud kohtuasjade kohta.

Kontrollikoda teostab Euroopa Kohtu otsuse üle järelkontrolli.

Euroopa Parlament jagab kontrollikoja menetlusel põhinevat lähenemisviisi ja ootab Euroopa Kohtu lõplikku otsust.

2.   Lähetusega seotud majutuskulude hüvitamine

Eelarveaastate 2004 ja 2007 aastaaruanded, viimati esitatud eelarveaasta 2008 aastaaruande lisas 11.2:

Euroopa Parlamendi vastused

1. mail 2004 jõustunud muudetud personalieeskirjad näevad ette, et lähetusega seotud majutuskulud hüvitatakse iga riigi jaoks kehtestatud maksimaalse määra ulatuses alusdokumentide esitamisel (personalieeskirjade VII lisa artikkel 13).

Vastupidiselt sellele reeglile on parlament oma sisekorraeeskirjades kehtestanud maksimaalsest lubatud summast 60 % moodustava kindla suurusega summa maksmise töötajatele, kes ei tõenda majutuskulude kandmist.

Euroopa Parlamendi ametnike ja muude teenistujate töölähetuste ja ametisõitude sise-eeskirjad võeti peasekretäri otsusega vastu 10. detsembril 2009. Lisaks töölähetustega seotud korraldustele sätestatakse neis sise-eeskirjades kolme asukohta (Luxembourg, Strasbourg ja Brüssel) tehtavatele ametisõitudele kohaldatav erikord, sh kindla suurusega summa maksmine ilma tõendavate dokumentide esitamiseta. Selle tõttu jätkab parlament Luxembourgis, Strasbourgis ja Brüsselis ööbimisega seotud majutuskulude maksmist kindla suurusega summa alusel.

Ajakohastatud eeskirjad ei ole personalieeskirjadega kooskõlas. Parlament peaks tagama, et lähetuste majutuskulud hüvitataks kooskõlas personalieeskirjadega.

Parlament võtab teadmiseks kontrollikoja seisukoha uute sise-eeskirjade kohta, mis võeti vastu varasemate tähelepanekute järel, kuid jääb oma seisukoha juurde, et töötajate kolme töökoha vaheliste sõitude või lähetuste puhul on vaja kohaldada teistsugust korda. Parlament kavatseb personalieeskirjade järgmise läbivaatamise ajal oma kaasseadusandja rolli kasutades eeskirju muuta ja lisada lähetuste ja teenistujate kolme töökoha vahel reisimise eristamise.

Eelarvepädev institutsioon on juba muutnud eelarvepunkti 3000 varasemat pealkirja ja selgitusi „Töötajate lähetuskulud”. Edaspidi on selle punkti pealkiri „Töötajate lähetuskulud ning kolme töökoha vaheliste sõitude kulud” ja selgitustes märgitakse selgesõnaliselt, et assigneering on ette nähtud institutsiooni töötajate, riikide lähetatud ekspertide ja praktikantide sõitudeks nende töökoha ja Euroopa Parlamendi kolme töökoha (Brüssel, Luxembourg ja Strasbourg) vahel ning lähetusteks muudesse paikadesse peale parlamendi kolme töökoha, millega luuakse seega eelarves alus kolme töökoha vahelise reisimise suhtes kehtivatele parlamendi eeskirjadele.

3.   Hüvitiste maksmine Euroopa Parlamendi liikmete assistentidele

Eelarveaasta 2006 aastaaruande punktid 10.10–10.12 ja eelarveaasta 2008 aastaaruande lisa 11.2:

Euroopa Parlamendi vastused

Eelarveaasta 2006 aastaaruandes järeldab kontrollikoda, et puuduvad piisavad dokumendid tõestamaks, et parlamendiliikmed on tegelikkuses värvanud või kasutanud ühe või mitme assistendi teenuseid ning et parlamendiliikmete poolt allkirjastatud lepingutes nimetatud ülesandeid või teenuseid ka tegelikkuses täidetakse. Juhatus peaks võtma meetmeid kulutuste põhjendatuse tõestamiseks oluliste dokumentide saamiseks.

2006. aasta detsembris muudetud eeskirjade kohaselt ei pea liikmed enam esitama makseasutuste ja teenuseosutajate arveid ja makseselgitusi, aga peavad need alles hoidma. Selle asemel peavad parlamendiliikmed esitama makseasutuste ja teenuseosutajate väljastatud kuluaruannete ja esitatud arvete summade väljavõtte koopiad. See uus kord kehtib alates juulist 2004. Eelarveaasta 2007 aastaaruandes soovitati veelgi tõhustada parlamendiliikmete assistentide hüvitiste kontrolli, sh liikmete omanduses olevate arvete pistelisi kontrolle.

Parlamendiliikmete assistentide eelarveaastate 2004–2007 kuluaruannete kontrollimine on täies mahus läbi viidud.

Seoses eelarveaastaga 2008 on parlamendi haldusosakond saanud üle 98 % kuluaruannetest ja arvetest.

Seoses eelarveaastaga 2009 on parlamendi haldusosakond praegu hõivatud viimaste kuude jooksul saadud kuluaruannete käsitlemisega.

Kontrollikoda teostab järelevalvet parlamendipoolse parlamendiliikmete eelarveaastate 2008 ja 2009 kuluaruannete kontrollimise üle.

Parlament peaks kontrollima kuluaruannete aluseks olevate arvete originaale.

Selle kontrolli tulemused tuleb esitada kontrollikojale.

Parlamendiliikmete 2008. eelarveaasta ja 2009. eelarveaasta esimese poolaasta assisteerimiskulude arveldamine toimub Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja artikli 14 alusel. 2008. eelarveaasta puhul on 99,79 % arvelduseeskirjade kohaldamisalasse kuuluvate maksete arveldamine edukalt lõpule viidud. Ülejäänud 0,2 % vaadatakse läbi igal üksikjuhul eraldi ja vajaduse korral kaalutakse kulude kohustuslikku hüvitamist.

2009. aasta esimese poolaasta (1) kohta on edukalt lõpule viidud peaaegu 92,31 % maksete arveldamine (st 102 074 881 eurost 94 227 604 eurot). Ülejäänud 7,6 % puhul on põhiliselt tegu dokumentidega, mida vaadatakse parajasti läbi (6,28 %). Oodatakse 1,41 % arvelduseeskirjade kohaldamisalasse kuuluvaid maksearveldusi hõlmavate dokumentide laekumist.

Igal üksikul juhul, kui esitatud teabe suhtes on tekkinud kahtlused, on pädevad teenistused küsinud parlamendiliikmetelt asjakohaseid selgitusi, sealhulgas nõudnud arvete esitamist.

2009. aasta lõpuks, kui ülejäänud dokumendid on täielikult läbi vaadatud, on edukalt lõpule viidud maksete arveldamise lõplik määr tõenäoliselt enam-vähem sama mis eelmistel aastatelgi.

4.   Täiendav pensioniskeem Euroopa Parlamendi liikmetele

Eelarveaasta 2006 aastaaruande tabel 10.2 ja eelarveaasta 2008 aastaaruande lisa 11.2:

Euroopa Parlamendi vastused

Kontrollikoda juhib tähelepanu eelarveaasta 2008 aruandes antud teemaga seoses esitatud tähelepanekutele:

a)

tuleks teha uus kindlustusmatemaatiline uuring, et hinnata otsuste mõju, mis juhatus tegi kavaga hõlmatud liikmetele kohaldatavate meetmete kohta;

| b) | parlament peaks täpsustama oma ülesandeid seoses fondi varade haldamise ja järelevalvega; |
| --- | --- |

b)

parlament peaks täpsustama oma ülesandeid seoses fondi varade haldamise ja järelevalvega;

Parlamendilt saadud kindlustusmatemaatilise uuringu kohaselt oleks seisuga 31. detsember 2009 fondi kindlustusmatemaatiline puudujääk 84,5 miljonit eurot vastavalt uutele eeskirjadele, mis on sätestatud juhatuse 1. aprillil 2009 peetud koosoleku otsuses.

Parlament peaks nõudma, et fond kehtestaks parlamendi suunistel põhineva investeerimisstrateegia.

Parlament tuletab meelde, et juhatus võttis 1. aprilli 2009. aasta koosolekul vastu olulised otsused, et määrata kindlaks parlamendi positsioon pensionifondi suhtes ning tagada selgus seoses parlamendi kohustustega fondi suhtes ning parlamendi ja fondi omavaheliste suhete osas.

Mis puutub parlamendi rolli investeerimisstrateegia valimisel, siis on parlament juba väljendanud kavatsust anda pensionifondi valitsejatele üldised suunised, ent ei soovi osaleda aktiivselt konkreetsete investeerimisotsuste tegemisel. Ta ei saakski seda teha, kuna pensionifond on eraldiseisev ja sõltumatu üksus. Parlamendi presidendi 4. mai 2009. aasta kirjas anti juba suunised ja kutsuti fondi üles vältima valuutakursi kõikumise ohtu ning võtma vastu ettevaatlik investeerimisstrateegia.

Juhatuse otsuste, kehtestatud suuniste ja finantsturgude taaselavnemise mõjul suutis fond kindlustusmatemaatilist puudujääki vähendada 121,84 miljonilt eurolt (31. detsember 2008) 84,56 miljoni euroni (31. detsember 2009).

Lisaks on parlament lasknud uuendada sõltumatuid kindlustusmatemaatilisi uuringuid, et hinnata pensionifondi finantsolukorda pärast seda, kui jõustusid põhimäärus ning juhatuse 1. märtsi ja 1. aprilli 2009. aasta otsused, millega muudeti eeskirja, mis reguleerib täiendavat (vabatahtlikku) pensioniskeemi. Arvestades, et Euroopa Parlament on tunnistanud oma vastutust puudujäägi korral, kantakse selle summa bilanssi, nagu kontrollikoda nõuab. Raamatupidamise aastaaruannete raames nähakse ette kindlustusmatemaatilise hindamise iga-aastane ajakohastamine.

5.   Süsteemi SESAME (Secured European System for Automatic Messaging) kavandatud valmimistähtaeg

Eelarveaasta 2008 aastaaruande punkt 11.10:

Nõukogu vastused

Süsteemi SESAME (Secured European System for Automatic Messaging) kavandatud valmimistähtaeg, mida kasutati nõukogu aastaeelarvete koostamisel, oli järjepidevalt liiga optimistlik. Algsesse projektikavasse tehti mitmeid muudatusi ning liikmesriigid ei jõudnud kokkuleppele, kuidas käidelda teatud liiki tundlikke andmeid. Selle tulemusel oli SESAME eelarve igal aastal ülehinnatud.

Süsteemi SESAME 2,7 miljoni euro suurune eelarve oli taas kord ülehinnatud 2,4 miljoni euro võrra. Sellele vaatamata andsid poliitika- ja julgeolekukomitee liikmesriigid 2009. aasta oktoobris loa süsteemi SESAME madala konfidentsiaalsusastmega andmete segmendi rakendamiseks. Seega võib projekti käivitada. Projekti rangelt konfidentsiaalsete andmete segmendi struktuuri suhtes vajatakse aga lisakokkulepet.

Nõukogu peab tagama, et projektile SESAME eraldatavad eelarvelised assigneeringud oleksid kooskõlas projekti rakendamise ulatusega.

Nõukogu peasekretariaat nõustub kontrollikoja analüüsiga seoses SESAME programmi käsitlevate kontrollikoja 2008. aasta tähelepanekute järelmeetmetega.

Selleks et tagada, et SESAME programmi eelarveassigneeringud oleksid programmi rakendamise seisuga vastavuses, vähendatakse 2010. aasta eelarves ja 2011. aasta eelarve projektis ette nähtud summasid 400 000 euroni aastas.

6.   Üksikisiku õiguste infosüsteemi juurutamine

Eelarveaasta 2008 aastaaruande punkt 11.11:

Komisjoni vastused

2008. aasta juunis võttis individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet (PMO) kasutusele uue süsteemi nimega üksikisikute õiguste infosüsteem (IRIS), mida kasutatakse töötajate õiguste, sh palkade haldamisel. IRISele üleminek põhjustas mitmeid probleeme palkade arvestamises. Vastuolulise teabe korrigeerimiseks võetud hädaabimeetmete hulka kuulus palkade arvestussüsteemi käsitsi muudatuste sisestamine, mille üle ei tehtud piisavat järelevalvet. IRISe süsteemi ei kontrollitud piisavalt ning vanu ja uusi süsteeme ei kasutatud üheaegselt, kuni oleks saadud tõendeid uue süsteemi rahuldavast toimimisest.

Probleemide tekkimise tõttu peatati süsteemi IRIS edasiarendamine. Käivitati kaks uut projekti: üks individuaalsete toetusõiguste ja teine ravikindlustuse haldamiseks. Nimetatud rakenduste väljatöötamisel võetakse isikuõiguste arvestamise aluseks palkade arvestussüsteemi käsitsi sisestatud andmed.

Komisjon peab tagama, et uusi rakendusi hakatakse kasutama vaid siis, kui omatakse tõendeid selle kohta, et süsteemi kontrollimise tulemused on rahuldavad.

Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet on juba alustanud üksikisikute rahaliste õiguste haldamisel kasutatavate uuendatud moodulite katsetamist. Ulatuslikus katseprogrammis arvestatakse varasemate kogemustega.

7.   Komisjoni delegatsioonides töötavate kohapealt palgatud töötajate pensioniskeem

Eelarveaasta 2008 aastaaruande punkt 11.13:

Komisjoni vastused

Välissuhete peadirektoraadi välistalituse direktoraat kehtestas 1996. aastal komisjoni delegatsioonides töötavale kohalikule personalile pensioniskeemi, mida on hallatud üleminekusätete alusel. Neis sätetes ei käsitleta aga komisjoni kohustusi fondi varade kaitsmisel ja nende tootlikkuse tagamisel ega määratleta ka töötajate pensionimaksetega seotud üksikasjalikke sätteid.

Komisjon lubas uurida võimalusi selle skeemi alaliseks kasutamiseks. Samuti kinnitas komisjon vajadust määruse ettepaneku ja kindlustusmatemaatilise uuringu tegemiseks.

Komisjon peaks võtma meetmed selle skeemi korraldamise ja haldamisega seotud korra vastuvõtmiseks.

Praeguse täiendava skeemi muutmiseks alaliseks on vaja õiguslikku alust. Selleks on vaja teha muude teenistujate teenistustingimustesse muudatus, mille komisjon on juba lisanud nõukogule ja parlamendile esitatud Euroopa välisteenistuse loomise ettepanekusse.

---

(1)  26. juuli 2010 seisuga.

---

I LISA

Finantsteave eelarve kohta

SISUKORD

TAUSTATEAVE EELARVE KOHTA

| 1. | Eelarve päritolu |
| --- | --- |

1.

| 2. | Õiguslik alus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Asutamislepingutes ja finantsmääruses sätestatud peamised eelarvepõhimõtted |
| --- | --- |

3.

| 4. | Eelarve sisu ja ülesehitus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Eelarve rahastamine (eelarvetulud) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Eelarveassigneeringute liigid |
| --- | --- |

6.

| 7. | Eelarve täitmine |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Vastutus täitmise eest |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Tulude haldamine |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Kulude haldamine |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Konsolideeritud eelarve täitmise aruanded ja eelarveaasta saldo kindlaksmääramine |
| --- | --- |

7.4.

| 8. | Raamatupidamise aastaaruande esitamine |
| --- | --- |

8.

| 9. | Välisaudit |
| --- | --- |

9.

| 10. | Eelarve täitmisele heakskiidu andmine ja järelmeetmed |
| --- | --- |

10.

SELGITAVAD MÄRKUSED

Finantsteabe allikad

Rahaühik

Lühendid ja sümbolid

DIAGRAMMID

TAUSTATEAVE EELARVE KOHTA

1.   EELARVE PÄRITOLU

Eelarve hõlmab Euroopa Liidu kulutusi. Samuti sisaldab see justiits- ja siseküsimuste alase koostöö ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika halduskulusid ning muid kulusid, mida nõukogu hinnangul tuleks nende poliitikate elluviimiseks rahastada eelarvest.

2.   ÕIGUSLIK ALUS

Eelarvet reguleerivad aluslepingute finantssätted (1)
   (2) (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 310–325), Euratomi asutamislepingu artikkel 106a ning finantsmäärused (3).

3.   ASUTAMISLEPINGUTES JA FINANTSMÄÄRUSES SÄTESTATUD PEAMISED EELARVEPÕHIMÕTTED

Euroopa Liidu kõik tulud ja kulud kantakse ühte eelarvesse (ühtsus ja eelarve õigsus). Eelarve kiidetakse heaks ainult üheks eelarveaastaks (aastasus). Eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus (tasakaal). Raamatupidamisarvestus koostatakse, täidetakse ja esitatakse eurodes (arvestusühik). Tulusid kasutatakse ilma eristamata kogukulude katmiseks ja nii tulud kui kulud kirjendatakse täies mahus eelarvesse ja hiljem finantsaruannetesse, neid vastastikku korrigeerimata (kõikehõlmavus). Assigneeringud kirjendatakse sihtotstarbelistena jaotiste ja peatükkide kaupa; peatükid jaotatakse omakorda artikliteks ja punktideks (sihtotstarbelisus). Eelarveassigneeringuid kasutatakse säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtete kohaselt (usaldusväärne finantsjuhtimine). Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ning raamatupidamisarvestus toimub vastavalt läbipaistvuse põhimõttele (läbipaistvus). Nende üldpõhimõtete osas on mõned väiksemad erandid.

4.   EELARVE SISU JA ÜLESEHITUS

Eelarve koosneb „kavandatud tulude ja kulude koondarvestusest” ning iga institutsiooni kohta eraldi esitatud eelarvejaost, milles on toodud „tulude ja kulude eelarvestus”. Kaheksa jagu on: (I) parlament; (II) nõukogu; (III) komisjon, (IV) kohus; (V) kontrollikoda; (VI) majandus- ja sotsiaalkomitee; (VII) regioonide komitee; (VIII) Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseametnik.

Igas jaos on tulu ja kulu punktid liigitatud eelarveosade alusel (jaotised, peatükid, artiklid ja vajaduse korral punktid) vastavalt liigile või kasutusviisile.

5.   EELARVE RAHASTAMINE (EELARVETULUD)

Eelarvet rahastatakse suuremas osas Euroopa Liidu omavahenditest: käibemaksust laekuvatest ja rahvamajanduse kogutulul põhinevatest omavahenditest, tollimaksudest, põllumajandus-, suhkru- ja isoglükoosimaksudest (4).

Lisaks omavahenditele on teisi, vähemtähtsaid tuluallikaid (vt
  I diagramm
  ).

6.   EELARVEASSIGNEERINGUTE LIIGID

Kavandatud kulude katmiseks eristatakse eelarves järgmisi assigneeringute liike:

| a) | liigendatud assigneeringuid (LA) kasutatakse mitmeaastaste tegevuste finantseerimiseks teatud eelarvevaldkondades. Nad jagunevad kulukohustuste assigneeringuteks (KA) ja maksete assigneeringuteks (MA):






  — | kulukohustuste assigneeringud võimaldavad eelarveaasta jooksul võtta juriidilisi kohustusi tegevusteks, mille elluviimine toimub mitme eelarveaasta vältel; |
| --- | --- | --- |

a)

liigendatud assigneeringuid (LA) kasutatakse mitmeaastaste tegevuste finantseerimiseks teatud eelarvevaldkondades. Nad jagunevad kulukohustuste assigneeringuteks (KA) ja maksete assigneeringuteks (MA):

—

kulukohustuste assigneeringud võimaldavad eelarveaasta jooksul võtta juriidilisi kohustusi tegevusteks, mille elluviimine toimub mitme eelarveaasta vältel;

| — | maksete assigneeringud võimaldavad katta kulusid, mis tulenevad jooksvale ja sellele eelnevatele eelarveaastatele kirjendatud kohustustest; |
| --- | --- |

—

maksete assigneeringud võimaldavad katta kulusid, mis tulenevad jooksvale ja sellele eelnevatele eelarveaastatele kirjendatud kohustustest;

| b) | liigendamata assigneeringud (MLA) võimaldavad tagada aastaste tegevuste kulukohustuste võtmise ja kulude maksmise igal eelarveaastal. |
| --- | --- |

b)

liigendamata assigneeringud (MLA) võimaldavad tagada aastaste tegevuste kulukohustuste võtmise ja kulude maksmise igal eelarveaastal.

Seega on oluline iga eelarveaasta kohta koostada kaks järgmist kogusummat:

| a) | kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud (KTA) kokku (5) = liigendamata assigneeringud (MLA) + kulukohustuste assigneeringud (KA) (5); |
| --- | --- |

a)

kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud (KTA) kokku (5) = liigendamata assigneeringud (MLA) + kulukohustuste assigneeringud (KA) (5);

| b) | assigneeringud makseteks (AM) kokku (5) = liigendamata assigneeringud (MLA) + maksete assigneeringud (MA) (5). |
| --- | --- |

b)

assigneeringud makseteks (AM) kokku (5) = liigendamata assigneeringud (MLA) + maksete assigneeringud (MA) (5).

Eelarve tulud on ette nähtud selleks, et katta kõik assigneeringud makseteks. Tulud ei pea katma kulukohustuste assigneeringuid.

Järgnevalt esitatakse lihtsustatud kujul (summad on illustratiivsed) nende assigneeringuliikide jagunemine igal eelarveaastal.

Image

7.   EELARVE TÄITMINE

7.1.   Vastutus täitmise eest

Komisjon täidab eelarvet omal vastutusel kooskõlas finantsmäärusega ja määratud assigneeringute piires; ta annab ka teistele institutsioonidele nendega seotud eelarveosade täitmiseks vajalikud volitused (6). Finantsmääruses sätestatakse rakendusmenetlused ja täpsemalt eelarvevahendite käsutajate, peaarvepidajate, avansikontode haldajate ja asutuste siseaudiitorite kohustused. Kahe suurima kuluvaldkonna (Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond ja struktuurifondid) puhul hallatakse Euroopa Liidu vahendeid koostöös liikmesriikidega.

7.2.   Tulude haldamine

Kavandatud tulud kirjendatakse eelarvesse ja neid võidakse paranduseelarvetega muuta.

Eelarvetulude haldamine hõlmab nõuete kindlaksmääramist ja Euroopa Liidu saadaolevate tulude sissenõudmist (omavahendid ja muud tulud). Seda reguleerivad teatud erisätted (7). Eelarveaasta tegelikud tulud määratletakse jooksva eelarveaasta vältel kindlaksmääratud nõuete alusel kogutud summade ja eelnevate eelarveaastate nõuete alusel kogutud summade kogusummana.

7.3.   Kulude haldamine

Kavandatud tulud kirjendatakse eelarvesse.

Eelarvekulude haldamise, st assigneeringute kujunemise ja kasutamise võib kokku võtta alljärgnevalt:

| a) | kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud:
  i)   assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutusel olevad kulukohustuste täitmisega seotud koguassigneeringud moodustuvad järgnevalt: esialgne eelarve (MLA ja KA) + paranduseelarve + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud kulukohustuste assigneeringud + mitteautomaatsed ülekanded eelmisest eelarveaastast, mis on jäänud sidumata + vabastatud kulukohustuste assigneeringud eelmistest eelarveaastatest, mis on uuesti kasutatavad;
  ii)   assigneeringute kasutamine: kulukohustuste täitmisega seotud lõplikud assigneeringud on kasutatavad eelarveaastal võetud kulukohustuste kujul (kulukohustuste täitmisega seotud kasutatud assigneeringud = võetud kulukohustuste summa);
  iii)   assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast järgmisse: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjassepuutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutatavad assigneeringud kantakse üle automaatselt;
  iv)   assigneeringute tühistamine: saldo tühistatakse; |
| --- | --- |

a)

kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud:

i)   assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutusel olevad kulukohustuste täitmisega seotud koguassigneeringud moodustuvad järgnevalt: esialgne eelarve (MLA ja KA) + paranduseelarve + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud kulukohustuste assigneeringud + mitteautomaatsed ülekanded eelmisest eelarveaastast, mis on jäänud sidumata + vabastatud kulukohustuste assigneeringud eelmistest eelarveaastatest, mis on uuesti kasutatavad;

ii)   assigneeringute kasutamine: kulukohustuste täitmisega seotud lõplikud assigneeringud on kasutatavad eelarveaastal võetud kulukohustuste kujul (kulukohustuste täitmisega seotud kasutatud assigneeringud = võetud kulukohustuste summa);

iii)   assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast järgmisse: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjassepuutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutatavad assigneeringud kantakse üle automaatselt;

iv)   assigneeringute tühistamine: saldo tühistatakse;

| b) | assigneeringud makseteks:
  i)   assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutada olevad koguassigneeringud makseteks moodustuvad alljärgnevalt: esialgne eelarve (MLA ja MA) + paranduseelarve + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringud automaatsete või mitteautomaatsete ülekannete kujul;
  ii)   eelarveaasta assigneeringute kasutamine: eelarveaasta assigneeringud makseteks on eelarveaastal kasutatavad maksetena. Nad ei hõlma eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringuid (kasutatud assigneeringud makseteks = eelarveaasta assigneeringutest tehtud maksete summa);
  iii)   assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast järgmisse: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjassepuutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutatavad assigneeringud kantakse üle automaatselt;
  iv)   assigneeringute tühistamine: saldo tühistatakse;
  v)   eelarveaasta vältel sooritatud kogumaksed: maksed, mis on tehtud eelarveaasta assigneeringutest makseteks pluss maksed, mis on tehtud eelmisest eelarveaastast üle kantud makseteks määratud assigneeringutest;
  vi)   eelarveaastal kantud tegelikud kulud: kulud konsolideeritud eelarve täitmise aruannetes (vt punkt 7.4) = maksed, mis on tehtud eelarveaasta assigneeringutest makseteks pluss eelarveaasta assigneeringud makseteks, mis on üle kantud järgmisse eelarveaastasse. |
| --- | --- |

b)

assigneeringud makseteks:

i)   assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutada olevad koguassigneeringud makseteks moodustuvad alljärgnevalt: esialgne eelarve (MLA ja MA) + paranduseelarve + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringud automaatsete või mitteautomaatsete ülekannete kujul;

ii)   eelarveaasta assigneeringute kasutamine: eelarveaasta assigneeringud makseteks on eelarveaastal kasutatavad maksetena. Nad ei hõlma eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringuid (kasutatud assigneeringud makseteks = eelarveaasta assigneeringutest tehtud maksete summa);

iii)   assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast järgmisse: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjassepuutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutatavad assigneeringud kantakse üle automaatselt;

iv)   assigneeringute tühistamine: saldo tühistatakse;

v)   eelarveaasta vältel sooritatud kogumaksed: maksed, mis on tehtud eelarveaasta assigneeringutest makseteks pluss maksed, mis on tehtud eelmisest eelarveaastast üle kantud makseteks määratud assigneeringutest;

vi)   eelarveaastal kantud tegelikud kulud: kulud konsolideeritud eelarve täitmise aruannetes (vt punkt 7.4) = maksed, mis on tehtud eelarveaasta assigneeringutest makseteks pluss eelarveaasta assigneeringud makseteks, mis on üle kantud järgmisse eelarveaastasse.

7.4.   Konsolideeritud eelarve täitmise aruanded ja eelarveaasta saldo kindlaksmääramine

Konsolideeritud eelarve täitmise aruanded koostatakse pärast iga eelarveaasta lõppu. Nendes määratakse eelarveaasta saldo, mis kirjendatakse järgmise aasta eelarvesse paranduseelarve abil.

8.   RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE ESITAMINE

Eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne edastatakse parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale. Aruanne koosneb finantsaruannetest, eelarve täitmise aruannetest ja aruandest finants- ja eelarve juhtimise kohta. Esialgne raamatupidamise aastaaruanne edastatakse hiljemalt 31. märtsiks järgmisel aastal; lõplik aruanne esitatakse sama aasta 31. juuliks.

9.   VÄLISAUDIT

Alates 1977. aastast on eelarve välisauditit teostanud Euroopa Liidu Kontrollikoda (8). Kontrollikoda kontrollib eelarve kõigi tulude ja kulude raamatupidamisarvestust ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitava avalduse raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Kontrollikoda teeb otsuse ka selle kohta, kas tulud on laekunud ja kulutused tehtud seaduslikult ja eeskirjade kohaselt ning kas finantsjuhtimine on olnud usaldusväärne. Auditid võib läbi viia enne vastava eelarveaasta kontode sulgemist; auditid põhinevad raamatupidamisdokumentidel ning vajadusel viiakse need läbi liidu institutsioonides, liikmesriikides ja kolmandates riikides kohapeal. Kontrollikoda koostab iga eelarveaasta kohta aastaaruande ning võib igal ajal teha märkusi konkreetsetes küsimustes ning esitada liidu mõne teise institutsiooni taotlusel arvamusi.

10.   EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE JA JÄRELMEETMED

Alates 1977. aastast kohaldatakse järgmisi sätteid (9): parlament annab nõukogu soovitusel hiljemalt kõnealusest aastast arvates ülejärgmise aasta 30. aprilliks heakskiidu komisjoni tegevusele eelarve täitmisel. Selleks vaatavad nõukogu ja parlament kordamööda läbi komisjoni esitatud raamatupidamise aastaaruande ning kontrollikoja aastaaruande ja eriaruanded. Institutsioonid peavad võtma vajalikke meetmeid vastavalt eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuste kommentaaridele ning võetud meetmetest aru andma.

SELGITAVAD MÄRKUSED

FINANTSTEABE ALLIKAD

Käesolevas lisas esitatud finantsandmed põhinevad Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruandel ning muudel komisjoni esitatud finantsdokumentidel. Geograafiline jaotus vastab komisjoni raamatupidamissüsteemi (ABAC) riikide koodidele. Nagu komisjon märgib, põhinevad kõik liikmesriikide esitatud summad – nii tulude kui kulude osas – arvutustel, mis annavad iga liikmesriigi poolt liidult saadavate hüvitiste kohta ebatäieliku pildi. Andmete tõlgendamisel tuleb seega olla ettevaatlik.

RAHAÜHIK

Kõik finantsandmed on toodud miljonites eurodes. Kogusummad on täpsest arvust ümardatud ega näita tingimata ümardatud arvude summat.

LÜHENDID JA SÜMBOLID

| AM | assigneeringud makseteks |
| --- | --- |
| AT | Austria |
| BE | Belgia |
| BG | Bulgaaria |
| CY | Küpros |
| CZ | Tšehhi Vabariik |
| DE | Saksamaa |
| DIA | teistes diagrammides viidatud diagramm (nt DIA III) |
| DK | Taani |
| Euratom | Euroopa Aatomienergiaühendus |
| EE | Eesti |
| EFTA | Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon |
| EL | Kreeka |
| EL-27 | 27-liikmeline Euroopa Liit |
| ELT | Euroopa Liidu Teataja |
| EMÜ | Euroopa Majandusühendus |
| ES | Hispaania |
| EÜ | Euroopa Ühendus |
| EÜT | Euroopa Ühenduste Teataja |
| FI | Soome |
| Finantsmäärus | 25. juuni 2002. aasta finantsmäärus |
| FR | Prantsusmaa |
| HU | Ungari |
| IE | Iirimaa |
| IT | Itaalia |
| J | eelarvejagu |
| JT | eelarvejaotis |
| KA | kulukohustuste assigneeringud |
| KM | käibemaks |
| KTA | kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud |
| LA | liigendatud assigneeringud |
| LT | Leedu |
| LU | Luksemburg |
| LV | Läti |
| MA | maksete assigneeringud |
| MLA | liigendamata assigneeringud |
| MT | Malta |
| NL | Madalmaad |
| PL | Poola |
| PT | Portugal |
| RO | Rumeenia |
| SE | Rootsi |
| SI | Sloveenia |
| SK | Slovakkia |
| UK | Ühendkuningriik |
| 0,0 | Andmed nullist 0,05-ni |
| — | Andmed puuduvad |

AM

assigneeringud makseteks

AT

Austria

BE

Belgia

BG

Bulgaaria

CY

Küpros

CZ

Tšehhi Vabariik

DE

Saksamaa

DIA

teistes diagrammides viidatud diagramm (nt DIA III)

DK

Taani

Euratom

Euroopa Aatomienergiaühendus

EE

Eesti

EFTA

Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon

EL

Kreeka

EL-27

27-liikmeline Euroopa Liit

ELT

Euroopa Liidu Teataja

EMÜ

Euroopa Majandusühendus

ES

Hispaania

EÜ

Euroopa Ühendus

EÜT

Euroopa Ühenduste Teataja

FI

Soome

Finantsmäärus

25. juuni 2002. aasta finantsmäärus

FR

Prantsusmaa

HU

Ungari

IE

Iirimaa

IT

Itaalia

J

eelarvejagu

JT

eelarvejaotis

KA

kulukohustuste assigneeringud

KM

käibemaks

KTA

kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud

LA

liigendatud assigneeringud

LT

Leedu

LU

Luksemburg

LV

Läti

MA

maksete assigneeringud

MLA

liigendamata assigneeringud

MT

Malta

NL

Madalmaad

PL

Poola

PT

Portugal

RO

Rumeenia

SE

Rootsi

SI

Sloveenia

SK

Slovakkia

UK

Ühendkuningriik

0,0

Andmed nullist 0,05-ni

—

Andmed puuduvad

DIAGRAMMID

2009. AASTA EELARVE JA SELLE TÄITMINE AASTA VÄLTEL

| DIA I | 2009. aasta eelarve – kavandatud tulud ja lõplikud assigneeringud makseteks |
| --- | --- |
| DIA II | 2009. aasta eelarve – kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud |
| DIA III | Kulukohustuste täitmiseks kasutatavad assigneeringud 2009. aastal ja nende kasutamine |
| DIA IV | 2009. aastal kasutusel olnud assigneeringud makseteks ja nende kasutamine |
| DIA V | Omavahendid 2009. aastal – tegelikud tulud liikmesriikide kaupa |
| DIA VI | 2009. aastal sooritatud maksed igas liikmesriigis |

DIA I

2009. aasta eelarve – kavandatud tulud ja lõplikud assigneeringud makseteks

DIA II

2009. aasta eelarve – kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud

DIA III

Kulukohustuste täitmiseks kasutatavad assigneeringud 2009. aastal ja nende kasutamine

DIA IV

2009. aastal kasutusel olnud assigneeringud makseteks ja nende kasutamine

DIA V

Omavahendid 2009. aastal – tegelikud tulud liikmesriikide kaupa

DIA VI

2009. aastal sooritatud maksed igas liikmesriigis

2009. EELARVEAASTA KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

| DIA VII | Konsolideeritud bilanss |
| --- | --- |
| DIA VIII | Konsolideeritud tulemiaruanne |

DIA VII

Konsolideeritud bilanss

DIA VIII

Konsolideeritud tulemiaruanne

Image

Image

III diagramm

Kulukohustuste täitmiseks kasutatavad assigneeringud 2009. aastal ja nende kasutamine

| (miljonit eurot ja %) |
| --- |
| Eelarvejaod (J) ja jaotised (JT) vastavalt 2009. aasta eelarve liigendusele ja finantsraamistiku rubriikidele | Lõplikud assigneeringud (10) | Assigneeringute kasutamine |
| Võetud kulu-kohustused | Kasutusmäär
  (%) | Ülekanded 2010 | Määr
  (%) | Tühistamised | Määr
  (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| Eelarve liigendus |
| I | Parlament (J. I) |

(miljonit eurot ja %)

Eelarvejaod (J) ja jaotised (JT) vastavalt 2009. aasta eelarve liigendusele ja finantsraamistiku rubriikidele

Lõplikud assigneeringud (10)

Assigneeringute kasutamine

Võetud kulu-kohustused

Kasutusmäär

(%)

Ülekanded 2010

Määr

(%)

Tühistamised

Määr

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Eelarve liigendus

I

Parlament (J. I)

1 596,1

1 467,4

91,9

26,3

1,6

102,4

6,4

| II | Nõukogu (J. II) |
| --- | --- |

II

Nõukogu (J. II)

642,1

592,8

92,3

37,7

5,9

11,5

1,8

| III | Komisjon (J. III) |
| --- | --- |

III

Komisjon (J. III)

142 946,7

139 778,5

97,8

2 486,7

1,7

681,5

0,5

| III.1 | Majandus ja rahandus (JT.01) |
| --- | --- |

III.1

Majandus ja rahandus (JT.01)

444,6

439,7

98,9

1,5

0,3

3,4

0,8

| III.2 | Ettevõtlus (JT.02) |
| --- | --- |

III.2

Ettevõtlus (JT.02)

757,3

697,6

92,1

55,5

7,3

4,2

0,6

| III.3 | Konkurents (JT.03) |
| --- | --- |

III.3

Konkurents (JT.03)

94,1

91,6

97,3

1,8

2,0

0,7

0,8

| III.4 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused (JT.04) |
| --- | --- |

III.4

Tööhõive ja sotsiaalküsimused (JT.04)

11 255,1

11 195,6

99,5

46,0

0,4

13,4

0,1

| III.5 | Põllumajandus ja maaelu arendamine (JT.05) |
| --- | --- |

III.5

Põllumajandus ja maaelu arendamine (JT.05)

61 260,4

60 054,0

98,0

1 180,3

1,9

26,1

0,0

| III.6 | Energia ja transport (JT.06) |
| --- | --- |

III.6

Energia ja transport (JT.06)

4 859,0

4 803,4

98,9

44,0

0,9

11,5

0,2

| III.7 | Keskkond (JT.07) |
| --- | --- |

III.7

Keskkond (JT.07)

487,8

459,8

94,2

18,7

3,8

9,4

1,9

| III.8 | Teadusuuringud (JT.08) |
| --- | --- |

III.8

Teadusuuringud (JT.08)

5 388,0

5 083,5

94,3

301,2

5,6

3,3

0,1

| III.9 | Infoühiskond ja meedia (JT.09) |
| --- | --- |

III.9

Infoühiskond ja meedia (JT.09)

1 609,3

1 555,8

96,7

52,3

3,3

1,2

0,1

| III.10 | Otsene teadustegevus (JT.10) |
| --- | --- |

III.10

Otsene teadustegevus (JT.10)

795,3

432,6

54,4

360,8

45,4

1,9

0,2

| III.11 | Merendus ja kalandus (JT.11) |
| --- | --- |

III.11

Merendus ja kalandus (JT.11)

985,4

976,2

99,1

4,5

0,5

4,7

0,5

| III.12 | Siseturg (JT.12) |
| --- | --- |

III.12

Siseturg (JT.12)

68,5

66,2

96,6

1,1

1,6

1,2

1,8

| III.13 | Regionaalpoliitika (JT.13) |
| --- | --- |

III.13

Regionaalpoliitika (JT.13)

38 559,9

38 523,1

99,9

22,0

0,1

14,8

0,0

| III.14 | Maksukorraldus ja tolliliit (JT.14) |
| --- | --- |

III.14

Maksukorraldus ja tolliliit (JT.14)

133,6

126,2

94,5

1,6

1,2

5,8

4,3

| III.15 | Haridus ja kultuur (JT.15) |
| --- | --- |

III.15

Haridus ja kultuur (JT.15)

1 691,0

1 566,1

92,6

123,5

7,3

1,4

0,1

| III.16 | Teabevahetus (JT.16) |
| --- | --- |

III.16

Teabevahetus (JT.16)

217,4

213,7

98,3

1,4

0,6

2,3

1,0

| III.17 | Tervise- ja tarbijakaitse (JT.17) |
| --- | --- |

III.17

Tervise- ja tarbijakaitse (JT.17)

695,2

675,5

97,2

11,1

1,6

8,6

1,2

| III.18 | Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala (JT.18) |
| --- | --- |

III.18

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala (JT.18)

1 032,1

1 008,0

97,7

14,7

1,4

9,4

0,9

| III.19 | Välissuhted (JT.19) |
| --- | --- |

III.19

Välissuhted (JT.19)

4 167,5

4 105,3

98,5

53,8

1,3

8,4

0,2

| III.20 | Kaubandus (JT.20) |
| --- | --- |

III.20

Kaubandus (JT.20)

80,8

77,7

96,2

1,3

1,6

1,8

2,2

| III.21 | Areng ja suhted AKV riikidega (JT.21) |
| --- | --- |

III.21

Areng ja suhted AKV riikidega (JT.21)

2 429,9

2 324,9

95,7

100,0

4,1

5,0

0,2

| III.22 | Laienemine (JT.22) |
| --- | --- |

III.22

Laienemine (JT.22)

1 131,6

1 119,9

99,0

10,3

0,9

1,4

0,1

| III.23 | Humanitaarabi (JT.23) |
| --- | --- |

III.23

Humanitaarabi (JT.23)

915,0

913,0

99,8

1,0

0,1

0,9

0,1

| III.24 | Pettusevastane võitlus (JT.24) |
| --- | --- |

III.24

Pettusevastane võitlus (JT.24)

78,4

77,4

98,6

0,0

0,0

1,1

1,4

| III.25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine (JT.25) |
| --- | --- |

III.25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine (JT.25)

193,7

187,3

96,7

3,8

2,0

2,7

1,4

| III.26 | Komisjoni haldus (JT.26) |
| --- | --- |

III.26

Komisjoni haldus (JT.26)

1 092,5

1 047,9

95,9

36,5

3,3

8,1

0,7

| III.27 | Eelarve (JT.27) |
| --- | --- |

III.27

Eelarve (JT.27)

274,3

271,7

99,1

2,0

0,7

0,5

0,2

| III.28 | Audit (JT.28) |
| --- | --- |

III.28

Audit (JT.28)

10,9

10,5

96,8

0,2

1,9

0,1

1,3

| III.29 | Statistika (JT.29) |
| --- | --- |

III.29

Statistika (JT.29)

143,4

133,0

92,7

7,1

4,9

3,3

2,3

| III.30 | Pensionid (JT.30) |
| --- | --- |

III.30

Pensionid (JT.30)

1 135,9

1 117,3

98,4

—

—

18,7

1,6

| III.31 | Keeletalitused (JT.31) |
| --- | --- |

III.31

Keeletalitused (JT.31)

455,8

424,0

93,0

28,5

6,2

3,4

0,7

| III.40 | Reservid (JT.40) |
| --- | --- |

III.40

Reservid (JT.40)

503,0

—

—

—

—

503,0

100,0

| IV | Euroopa Kohus (J. IV) |
| --- | --- |

IV

Euroopa Kohus (J. IV)

317,6

312,8

98,5

1,2

0,4

3,6

1,1

| V | Kontrollikoda (J. V) |
| --- | --- |

V

Kontrollikoda (J. V)

188,2

173,5

92,2

0,4

0,2

14,3

7,6

| VI | Majandus- ja sotsiaalkomitee (J. VI) |
| --- | --- |

VI

Majandus- ja sotsiaalkomitee (J. VI)

122,3

119,9

98,0

0,4

0,3

2,0

1,6

| VII | Regioonide komitee (J. VII) |
| --- | --- |

VII

Regioonide komitee (J. VII)

88,2

86,8

98,4

0,1

0,1

1,4

1,6

| VIII | Euroopa ombudsman (J. VIII) |
| --- | --- |

VIII

Euroopa ombudsman (J. VIII)

9,0

8,3

92,0

—

—

0,7

8,0

| IX | Euroopa andmekaitseinspektor (J. IX) |
| --- | --- |

IX

Euroopa andmekaitseinspektor (J. IX)

6,7

5,4

81,4

—

—

1,2

18,6

Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku

145 916,8

142 545,4

97,7

2 552,7

1,7

818,7

0,6

Finantsraamistik

| 1 | Säästev kasv |
| --- | --- |

1

Säästev kasv

63 923,3

62 444,5

97,7

972,1

1,5

506,7

0,8

| 2 | Loodusressursside säilitamine ja haldamine |
| --- | --- |

2

Loodusressursside säilitamine ja haldamine

62 718,4

61 484,4

98,0

1 192,8

1,9

41,3

0,1

| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

2 327,7

2 264,1

97,3

49,9

2,1

13,7

0,6

| 4 | EL kui ülemaailmne partner |
| --- | --- |

4

EL kui ülemaailmne partner

8 713,5

8 481,4

97,3

166,3

1,9

65,8

0,8

| 5 | Haldus |
| --- | --- |

5

Haldus

8 024,7

7 661,9

95,5

171,6

2,1

191,2

2,4

| 6 | Kompensatsioon |
| --- | --- |

6

Kompensatsioon

209,1

209,1

100,0

—

—

—

—

Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku

145 916,8

142 545,4

97,7

2 552,7

1,7

818,7

0,6

Assigneeringud makseteks kokku

124 568,6

118 361,0

95,0

4 519,1

3,6

1 688,5

1,4

IV diagramm

Assigneeringud makseteks 2009. aastal ja nende kasutamine

| (miljonit eurot ja %) |
| --- |
| Eelarvejaod (J) ja jaotised (JT) vastavalt 2009. aasta eelarve liigendusele ja finantsraamistiku rubriikidele | Lõplikud assigneeringud (11) | Assigneeringute kasutamine |
| 2009. aastal tehtud maksed | Kasutusmäär
  (%) | Ülekanded aastasse 2010 | Määr
  (%) | Tühistused | Määr
  (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| Eelarve liigendus |
| I | Parlament (J I) |

(miljonit eurot ja %)

Eelarvejaod (J) ja jaotised (JT) vastavalt 2009. aasta eelarve liigendusele ja finantsraamistiku rubriikidele

Lõplikud assigneeringud (11)

Assigneeringute kasutamine

2009. aastal tehtud maksed

Kasutusmäär

(%)

Ülekanded aastasse 2010

Määr

(%)

Tühistused

Määr

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Eelarve liigendus

I

Parlament (J I)

1 798,8

1 466,1

81,5

211,9

11,8

120,8

6,7

| II | Nõukogu (J II) |
| --- | --- |

II

Nõukogu (J II)

762,2

658,8

86,4

82,8

10,9

20,6

2,7

| III | Komisjon (J III) |
| --- | --- |

III

Komisjon (J III)

121 234,7

115 589,9

95,3

4 127,4

3,4

1 517,3

1,3

| III.1 | Majandus ja rahandus (JT.01) |
| --- | --- |

III.1

Majandus ja rahandus (JT.01)

345,2

327,4

94,8

14,1

4,1

3,7

1,1

| III.2 | Ettevõtlus (JT.02) |
| --- | --- |

III.2

Ettevõtlus (JT.02)

705,0

558,4

79,2

88,6

12,6

58,0

8,2

| III.3 | Konkurents (JT.03) |
| --- | --- |

III.3

Konkurents (JT.03)

107,0

94,5

88,3

10,1

9,4

2,4

2,3

| III.4 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused (JT.04) |
| --- | --- |

III.4

Tööhõive ja sotsiaalküsimused (JT.04)

9 929,4

8 906,4

89,7

754,7

7,6

268,3

2,7

| III.5 | Põllumajandus ja maaelu arendamine (JT.05) |
| --- | --- |

III.5

Põllumajandus ja maaelu arendamine (JT.05)

56 412,6

55 208,9

97,9

954,2

1,7

249,5

0,4

| III.6 | Energia ja transport (JT.06) |
| --- | --- |

III.6

Energia ja transport (JT.06)

2 480,5

2 253,2

90,8

176,5

7,1

50,7

2,0

| III.7 | Keskkond (JT.07) |
| --- | --- |

III.7

Keskkond (JT.07)

408,6

356,1

87,2

30,2

7,4

22,2

5,4

| III.8 | Teadusuuringud (JT.08) |
| --- | --- |

III.8

Teadusuuringud (JT.08)

5 644,1

4 825,8

85,5

788,6

14,0

29,7

0,5

| III.9 | Infoühiskond ja meedia (JT.09) |
| --- | --- |

III.9

Infoühiskond ja meedia (JT.09)

1 552,0

1 374,7

88,6

172,7

11,1

4,6

0,3

| III.10 | Otsene teadustegevus (JT.10) |
| --- | --- |

III.10

Otsene teadustegevus (JT.10)

734,7

410,5

55,9

313,9

42,7

10,3

1,4

| III.11 | Merendus- ja kalandusasjad (JT.11) |
| --- | --- |

III.11

Merendus- ja kalandusasjad (JT.11)

714,9

592,5

82,9

19,2

2,7

103,3

14,4

| III.12 | Siseturg (JT.12) |
| --- | --- |

III.12

Siseturg (JT.12)

75,5

65,6

86,9

7,2

9,5

2,8

3,6

| III.13 | Regionaalpoliitika (JT.13) |
| --- | --- |

III.13

Regionaalpoliitika (JT.13)

26 792,8

26 739,5

99,8

14,9

0,1

38,4

0,1

| III.14 | Maksukorraldus ja tolliliit (JT.14) |
| --- | --- |

III.14

Maksukorraldus ja tolliliit (JT.14)

131,5

120,4

91,5

8,6

6,5

2,5

1,9

| III.15 | Haridus ja kultuur (JT.15) |
| --- | --- |

III.15

Haridus ja kultuur (JT.15)

1 654,2

1 495,1

90,4

153,4

9,3

5,7

0,3

| III.16 | Teabevahetus (JT.16) |
| --- | --- |

III.16

Teabevahetus (JT.16)

228,6

203,9

89,2

16,4

7,2

8,3

3,6

| III.17 | Tervise- ja tarbijakaitse (JT.17) |
| --- | --- |

III.17

Tervise- ja tarbijakaitse (JT.17)

632,2

526,4

83,3

35,3

5,6

70,6

11,2

| III.18 | Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala (JT.18) |
| --- | --- |

III.18

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala (JT.18)

830,4

744,4

89,6

15,7

1,9

70,3

8,5

| III.19 | Välissuhted (JT.19) |
| --- | --- |

III.19

Välissuhted (JT.19)

3 804,5

3 673,4

96,6

72,5

1,9

58,7

1,5

| III.20 | Kaubandus (JT.20) |
| --- | --- |

III.20

Kaubandus (JT.20)

87,9

77,4

88,1

7,5

8,6

2,9

3,4

| III.21 | Areng ja suhted AKV riikidega (JT.21) |
| --- | --- |

III.21

Areng ja suhted AKV riikidega (JT.21)

1 872,1

1 697,7

90,7

137,9

7,4

36,6

2,0

| III.22 | Laienemine (JT.22) |
| --- | --- |

III.22

Laienemine (JT.22)

1 436,5

1 308,4

91,1

17,9

1,2

110,2

7,7

| III.23 | Humanitaarabi (JT.23) |
| --- | --- |

III.23

Humanitaarabi (JT.23)

858,7

799,7

93,1

46,6

5,4

12,4

1,4

| III.24 | Pettusevastane võitlus (JT.24) |
| --- | --- |

III.24

Pettusevastane võitlus (JT.24)

80,1

71,0

88,6

6,8

8,5

2,3

2,8

| III.25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine (JT.25) |
| --- | --- |

III.25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine (JT.25)

211,6

184,7

87,3

19,7

9,3

7,2

3,4

| III.26 | Komisjoni haldus (JT.26) |
| --- | --- |

III.26

Komisjoni haldus (JT.26)

1 225,6

1 033,7

84,3

163,6

13,4

28,2

2,3

| III.27 | Eelarve (JT.27) |
| --- | --- |

III.27

Eelarve (JT.27)

284,6

270,9

95,2

12,2

4,3

1,5

0,5

| III.28 | Audit (JT.28) |
| --- | --- |

III.28

Audit (JT.28)

11,5

10,4

90,0

0,9

7,4

0,3

2,5

| III.29 | Statistika (JT.29) |
| --- | --- |

III.29

Statistika (JT.29)

137,8

120,3

87,3

14,7

10,6

2,9

2,1

| III.30 | Pensionid (JT.30) |
| --- | --- |

III.30

Pensionid (JT.30)

1 135,9

1 117,3

98,4

—

—

18,7

1,6

| III.31 | Keeletalitused (JT.31) |
| --- | --- |

III.31

Keeletalitused (JT.31)

479,5

421,5

87,9

52,8

11,0

5,1

1,1

| III.40 | Reservid (JT.40) |
| --- | --- |

III.40

Reservid (JT.40)

229,0

—

—

—

—

229,0

100,0

| IV | Euroopa Kohus (J. IV) |
| --- | --- |

IV

Euroopa Kohus (J. IV)

332,2

307,2

92,5

19,4

5,8

5,6

1,7

| V | Kontrollikoda (J. V) |
| --- | --- |

V

Kontrollikoda (J. V)

200,5

123,0

61,3

61,7

30,8

15,8

7,9

| VI | Majandus- ja Sotsiaalkomitee (J. VI) |
| --- | --- |

VI

Majandus- ja Sotsiaalkomitee (J. VI)

128,0

117,3

91,7

7,6

5,9

3,0

2,4

| VII | Regioonide komitee (J. VII) |
| --- | --- |

VII

Regioonide komitee (J. VII)

95,0

85,6

90,1

6,4

6,7

3,0

3,2

| VIII | Euroopa ombudsman (J. VIII) |
| --- | --- |

VIII

Euroopa ombudsman (J. VIII)

9,6

8,1

84,6

0,7

7,6

0,8

7,9

| IX | Euroopa andmekaitseinspektor (J. IX) |
| --- | --- |

IX

Euroopa andmekaitseinspektor (J. IX)

7,6

4,9

64,2

1,1

15,0

1,6

20,7

Assigneeringud makseteks kokku

124 568,6

118 361,0

95,0

4 519,1

3,6

1 688,5

1,4

Finantsraamistik

| 1 | Säästev kasv |
| --- | --- |

1

Säästev kasv

47 520,1

44 683,5

94,0

2 380,6

5,0

455,9

1,0

| 2 | Loodusressursside säilitamine ja haldamine |
| --- | --- |

2

Loodusressursside säilitamine ja haldamine

57 106,9

55 877,3

97,8

985,7

1,7

243,9

0,4

| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

2 174,4

1 993,0

91,7

75,2

3,5

106,2

4,9

| 4 | ELi globaalne roll |
| --- | --- |

4

ELi globaalne roll

8 804,1

7 982,9

90,7

220,0

2,5

601,2

6,8

| 5 | Halduskulud |
| --- | --- |

5

Halduskulud

8 754,0

7 615,3

87,0

857,5

9,8

281,3

3,2

| 6 | Hüvitis |
| --- | --- |

6

Hüvitis

209,1

209,1

100,0

—

—

—

—

Assigneeringud makseteks kokku

124 568,6

118 361,0

95,0

4 519,1

3,6

1 688,5

1,4

V diagramm

Omavahendid 2009. aastal liikmesriikide kaupa

| (miljonit eurot ja %) |
| --- |
| Tulude täitumine |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK (12) | EU-27 |
| — | Traditsioonilised omavahendid |

(miljonit eurot ja %)

Tulude täitumine

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK (12)

EU-27

—

Traditsioonilised omavahendid

1 423,0

52,9

166,8

282,8

2 945,9

24,0

176,6

190,8

1 001,8

1 263,0

1 505,4

34,5

18,5

40,3

10,8

92,9

9,6

1 721,1

156,9

299,5

117,6

124,3

68,8

83,6

114,9

370,1

2 232,0

14 528,2

| — | Käibemaksu-omavahendid |
| --- | --- |

—

Käibemaksu-omavahendid

349,4

51,0

170,0

274,9

1 705,0

19,9

201,4

328,3

1 527,9

2 545,6

1 378,6

24,8

22,5

41,8

41,1

113,2

8,2

264,2

270,7

427,6

227,7

156,6

53,9

77,0

237,2

152,9

2 124,7

12 796,2

| — | Rahvamajanduse kogutulu omavahendid |
| --- | --- |

—

Rahvamajanduse kogutulu omavahendid

2 409,2

240,9

860,8

1 599,7

17 112,6

94,0

947,4

1 578,5

7 211,7

13 629,3

10 395,4

117,6

147,5

202,6

194,5

589,1

38,8

3 992,0

1 872,2

2 031,9

1 078,0

902,1

256,1

463,1

1 204,1

2 045,4

10 773,5

81 988,2

| — | Ühendkuningriigi parandus |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigi parandus

251,1

25,1

95,4

172,8

311,7

10,9

106,6

184,1

762,2

1 421,2

1 082,8

12,5

14,0

18,8

21,5

56,5

4,2

92,9

27,7

208,7

113,1

89,7

27,2

46,3

134,6

45,1

–5 657,7

– 321,1

| — | Madalmaade ja Rootsi vähendus (13) |
| --- | --- |

—

Madalmaade ja Rootsi vähendus (13)

24,1

2,4

9,2

16,9

171,1

1,0

10,0

16,9

73,7

137,7

106,5

1,2

1,4

2,0

2,0

6,1

0,4

– 624,4

19,4

20,1

11,1

8,7

2,5

4,7

12,8

– 148,7

– 115,3

–4,1

| — | 2007. ja 2008. a. kohandused (14) |
| --- | --- |

—

2007. ja 2008. a. kohandused (14)

204,6

17,4

71,9

143,8

–1 736,4

8,7

91,6

126,2

592,5

1 096,2

949,4

8,8

11,7

16,7

16,9

51,1

3,0

–2 108,7

–31,0

146,1

89,1

61,0

19,0

36,9

110,4

– 609,4

523,7

–88,7

KOKKU

4 661,4

389,6

1 374,1

2 490,9

20 509,9

158,5

1 533,6

2 424,8

11 169,9

20 093,0

15 418,1

199,4

215,6

322,3

286,7

908,9

64,3

3 337,0

2 315,8

3 133,9

1 636,7

1 342,3

427,7

711,6

1 813,9

1 855,4

10 111,6

108 906,9

4,3 %

0,4 %

1,3 %

2,3 %

18,8 %

0,1 %

1,4 %

2,2 %

10,3 %

18,4 %

14,2 %

0,2 %

0,2 %

0,3 %

0,3 %

0,8 %

0,1 %

3,1 %

2,1 %

2,9 %

1,5 %

1,2 %

0,4 %

0,7 %

1,7 %

1,7 %

9,3 %

100,0 %

VI diagramm

2009. aastal sooritatud maksed igas liikmesriigis (15)

Märkus: 2009. aastal sooritatud maksed = maksed 2009. aasta tegevusassigneeringutest + 2008. aasta ülekannetest sooritatud maksed.

| (miljonit eurot ja %) |
| --- |
| Finantsraamistiku rubriigid |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK | Kolman-dad riigid ja muud (16) | Kokku |
| — | Säästev kasv |

(miljonit eurot ja %)

Finantsraamistiku rubriigid

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK

Kolman-dad riigid ja muud (16)

Kokku

—

Säästev kasv

1 136,8

301,6

2 034,6

191,3

4 352,7

540,2

241,5

2 451,5

4 816,0

3 546,8

3 094,8

88,4

485,3

1 278,6

92,8

2 235,8

41,5

655,8

427,9

6 202,3

2 565,4

963,7

390,9

632,2

386,2

445,3

2 212,2

2 871,4

44 683,5

Konkurentsivõime

766,1

34,6

59,7

134,8

1 041,2

22,9

120,1

192,3

641,9

1 626,4

681,4

14,3

15,6

101,9

85,7

61,4

6,2

413,5

189,6

120,2

131,9

45,6

22,7

47,4

192,3

233,0

937,3

2 813,5

10 753,6

Ühtekuuluvus

370,8

267,0

1 974,9

56,5

3 311,4

517,3

121,3

2 259,2

4 174,2

1 920,4

2 413,3

74,1

469,7

1 176,8

7,1

2 174,4

35,3

242,3

241,2

6 082,0

2 433,6

918,1

368,3

584,8

193,9

212,2

1 274,9

57,9

33 932,9

| — | Loodusressursside säilitamine ja haldamine |
| --- | --- |

—

Loodusressursside säilitamine ja haldamine

1 012,2

363,6

928,5

1 192,4

7 388,7

158,4

1 685,2

2 956,7

6 938,6

10 393,5

5 838,6

59,6

237,3

490,8

54,5

1 508,9

8,1

1 274,2

1 340,2

3 176,0

1 120,9

1 170,6

221,6

568,4

818,7

910,8

3 884,2

175,1

55 876,3

| — | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

—

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

143,0

16,3

16,5

13,0

96,2

10,8

13,1

37,1

93,3

247,0

653,6

15,5

10,3

28,6

11,1

23,2

15,4

65,1

37,1

117,3

32,2

36,6

12,1

8,6

20,3

85,3

90,9

44,4

1 993,9

| — | EL kui ülemaailmne partner |
| --- | --- |

—

EL kui ülemaailmne partner

172,3

221,2

8,6

3,3

26,9

1,0

0,6

5,0

26,6

40,6

37,7

33,4

0,0

4,9

7,9

7,3

—

11,5

16,6

47,9

5,6

620,0

11,2

26,8

5,1

21,7

23,9

6 595,5

7 982,9

| — | Kompensatsioon |
| --- | --- |

—

Kompensatsioon

—

64,7

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

144,4

—

—

—

—

—

—

209,1

KOKKU

2 464,3

967,3

2 988,3

1 400,0

11 864,6

710,4

1 940,3

5 450,3

11 874,5

14 227,9

9 624,6

196,9

732,9

1 802,8

166,3

3 775,3

65,1

2 006,6

1 821,9

9 543,4

3 724,1

2 935,3

635,9

1 236,0

1 230,3

1 462,9

6 211,2

9 686,4

110 745,8

2,2 %

0,9 %

2,7 %

1,3 %

10,7 %

0,6 %

1,8 %

4,9 %

10,7 %

12,8 %

8,7 %

0,2 %

0,7 %

1,6 %

0,2 %

3,4 %

0,1 %

1,8 %

1,6 %

8,6 %

3,4 %

2,7 %

0,6 %

1,1 %

1,1 %

1,3 %

5,6 %

8,7 %

100,0 %

VII diagramm

Konsolideeritud bilanss

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Mittelikviidsed varad: |
| Põhivara: | 72 | 56 |
| Kinnisvara, seadmed ja vahendid | 4 859 | 4 881 |
| Pikaajalised investeeringud | 2 379 | 2 078 |
| Laenud | 10 764 | 3 565 |
| Pikaajalised ettemaksed | 39 750 | 29 023 |
| Pikaajalised nõuded | 55 | 45 |
| | 57 879 | 39 648 |
| Käibevara: |
| Varud | 77 | 85 |
| Lühiajalised investeeringud | 1 791 | 1 553 |
| Lühiajalised ettemaksed | 9 077 | 10 262 |
| Lühiajalised nõuded | 8 663 | 11 920 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 23 372 | 23 724 |
| | 42 980 | 47 544 |
| Varad kokku | 100 859 | 87 192 |
| Pikaajalised kohustused: |
| Hüvitised töötajatele | –37 242 | –37 556 |
| Pikaajalised eraldised | –1 469 | –1 341 |
| Pikaajalised finantskohustused | –10 559 | –3 349 |
| Muud pikaajalised kohustused | –2 178 | –2 226 |
| | –51 448 | –44 472 |
| Lühiajalised kohustused: |
| Lühiajalised eraldised | – 213 | – 348 |
| Lühiajalised finantskohustused | –40 | – 119 |
| Tasumata arved | –93 884 | –89 677 |
| | –94 137 | –90 144 |
| Kohustused kokku | – 145 585 | – 134 616 |
| Netovara | –44 726 | –47 424 |
| Reservid | 3 323 | 3 115 |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad: |
| Töötajate hüvitised | –37 242 | –37 556 |
| Muud summad | –10 807 | –12 983 |
| Netovara | –44 726 | –47 424 |

(miljonit eurot)

31.12.2009

31.12.2008

Mittelikviidsed varad:

Põhivara:

72

56

Kinnisvara, seadmed ja vahendid

4 859

4 881

Pikaajalised investeeringud

2 379

2 078

Laenud

10 764

3 565

Pikaajalised ettemaksed

39 750

29 023

Pikaajalised nõuded

55

45

57 879

39 648

Käibevara:

Varud

77

85

Lühiajalised investeeringud

1 791

1 553

Lühiajalised ettemaksed

9 077

10 262

Lühiajalised nõuded

8 663

11 920

Raha ja raha ekvivalendid

23 372

23 724

42 980

47 544

Varad kokku

100 859

87 192

Pikaajalised kohustused:

Hüvitised töötajatele

–37 242

–37 556

Pikaajalised eraldised

–1 469

–1 341

Pikaajalised finantskohustused

–10 559

–3 349

Muud pikaajalised kohustused

–2 178

–2 226

–51 448

–44 472

Lühiajalised kohustused:

Lühiajalised eraldised

– 213

– 348

Lühiajalised finantskohustused

–40

– 119

Tasumata arved

–93 884

–89 677

–94 137

–90 144

Kohustused kokku

– 145 585

– 134 616

Netovara

–44 726

–47 424

Reservid

3 323

3 115

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad:

Töötajate hüvitised

–37 242

–37 556

Muud summad

–10 807

–12 983

Netovara

–44 726

–47 424

VIII diagramm

Konsolideeritud tulemiaruanne

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Tegevustulud |
| Tulu omavahenditest ja osamaksudest | 110 537 | 112 713 |
| Muud tegevustulud | 7 532 | 9 731 |
| | 118 069 | 122 444 |
| Tegevuskulud |
| Halduskulud | –8 133 | –7 720 |
| Tegevuskulud | – 104 934 | –97 214 |
| | – 113 067 | – 104 934 |
| Tegevustulem | 5 002 | 17 510 |
| Finantstulu | 835 | 698 |
| Finantskulud | – 594 | – 467 |
| Muudatused töötajate hüvitiste kohustustes | – 683 | –5 009 |
| Osa sidus- ja ühisettevõtete netokasumis/(kahjumis) | – 103 | –46 |
| Eelarveaasta tulem | 4 457 | 12 686 |

(miljonit eurot)

31.12.2009

31.12.2008

Tegevustulud

Tulu omavahenditest ja osamaksudest

110 537

112 713

Muud tegevustulud

7 532

9 731

118 069

122 444

Tegevuskulud

Halduskulud

–8 133

–7 720

Tegevuskulud

– 104 934

–97 214

– 113 067

– 104 934

Tegevustulem

5 002

17 510

Finantstulu

835

698

Finantskulud

– 594

– 467

Muudatused töötajate hüvitiste kohustustes

– 683

–5 009

Osa sidus- ja ühisettevõtete netokasumis/(kahjumis)

– 103

–46

Eelarveaasta tulem

4 457

12 686

---

(1)  Rooma leping (25. märts 1957): Euroopa Liidu toimimise leping.

(2)  Rooma leping (25. märts 1957): Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) asutamisleping.

(3)  Peamiselt 25. juuni 2002. aasta finantsmäärus (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).

(4)  Peamised omavahenditega seotud õigusaktid: nõukogu määrus 2007/436/EÜ, Euratom (ELT L 163, 23.6.2007, lk 17); nõukogu määrus 2000/597/EÜ, Euratom (EÜT L 253, 7.10.2000, lk 42); nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1).

(5)  On oluline teha vahet „kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringute” ja „kulukohustuste assigneeringute” ning „assigneeringute makseteks” ja „maksete assigneeringute” vahel. Termineid „kulukohustuste assigneeringud” ja „maksete assigneeringud” kasutatakse ainult liigendatud assigneeringute kontekstis.

(6)  Vt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317, Euratomi asutamislepingu artikkel 106a ning finantsmääruse artikkel 50.

(7)  Vt finantsmääruse artiklid 69–74 ja määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000.

(8)  Vt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 285–287, Euratomi asutamislepingu artikkel 106a ning finantsmääruse artiklid 139–147.

(9)  Vt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 319 ja Euratomi asutamislepingu artikkel 106a.

(10)  Lõplikud eelarveassigneeringud pärast eelarvejagude vaheliste ülekannete, sihtotstarbelisele või sarnasele tulule vastavate assigneeringute ja eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringute arvessevõtmist.

(11)  Lõplikud eelarveassigneeringud pärast eelarvejagude vaheliste ülekannete, sihtotstarbelisele või sarnasele tulule vastavate assigneeringute ja eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringute arvessevõtmist.

(12)  Ühendkuningriigi puhul kohaldatakse omavahendite brutosumma (15 769,3 miljonit eurot) suhtes parandust (5 657,7 miljonit eurot). Seda rahastavad teised liikmesriigid.

(13)  Ajavahemikul 2007–2013 vähendatakse Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevat iga-aastaste osamaksete brutosummat. 2009. aastal olid summad vastavalt 624,4 ja 148,7 miljonit eurot.

(14)  Pärast Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi käsitleva nõukogu määruse 2007/436/EÜ, Euratom jõustumist arvutati välja kohandus, mida kasutatakse eelarveaastate 2007 ja 2008 suhtes.

(15)  Geograafiline jagunemine mitte vastavalt liikmesriikidele tehtud maksetele, vaid kulude jaotusele komisjoni arvutipõhises arvestussüsteemis ABAC.

(16)  „Kolmandad riigid ja muud” sisaldab peamiselt kulusid seoses väljaspool liitu elluviidud projektide ja kolmandate riikide osalusega, samuti kulusid, mille suhtes ei saa rakendada geograafilist jaotust.

---

II LISA

Pärast viimast aastaaruannet kontrollikoja vastu võetud eriaruannete loetelu:

| — | Eriaruanne nr 15/2009 – ÜRO organisatsioonide kaudu rakendatav ELi abi – otsustamine ja järelevalve |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 15/2009 – ÜRO organisatsioonide kaudu rakendatav ELi abi – otsustamine ja järelevalve

| — | Eriaruanne nr 16/2009 – Türgile antava ühinemiseelse abi juhtimine Euroopa Komisjoni poolt |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 16/2009 – Türgile antava ühinemiseelse abi juhtimine Euroopa Komisjoni poolt

| — | Eriaruanne nr 17/2009 – Euroopa Sotsiaalfondi kaasrahastatud naiste kutsealase koolitusega seotud meetmete kohta |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 17/2009 – Euroopa Sotsiaalfondi kaasrahastatud naiste kutsealase koolitusega seotud meetmete kohta

| — | Eriaruanne nr 18/2009 – Piirkondlikule majandusintegratsioonile suunatud EAFi toetuse mõjusus Ida- ja Lääne-Aafrikas |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 18/2009 – Piirkondlikule majandusintegratsioonile suunatud EAFi toetuse mõjusus Ida- ja Lääne-Aafrikas

| — | Eriaruanne nr 1/2010 – Kas impordi lihtsustatud tolliprotseduure kontrollitakse mõjusalt? |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/2010 – Kas impordi lihtsustatud tolliprotseduure kontrollitakse mõjusalt?

| — | Eriaruanne nr 2/2010 – Ettevalmistavate uuringute ja uute infrastruktuuride rajamise toetuskavade mõjusus kuuenda teadusuuringute raamprogrammi raames |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/2010 – Ettevalmistavate uuringute ja uute infrastruktuuride rajamise toetuskavade mõjusus kuuenda teadusuuringute raamprogrammi raames

| — | Eriaruanne nr 3/2010 – Kas mõjuhindamine ELi institutsioonides toetab otsuste tegemist? |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 3/2010 – Kas mõjuhindamine ELi institutsioonides toetab otsuste tegemist?

| — | Eriaruanne nr 4/2010 – Kas Leonardo da Vinci programmi liikuvusprogrammi kavandamise ja juhtimise tulemusel on tõenäoline, et saadakse mõjusad tulemused? |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 4/2010 – Kas Leonardo da Vinci programmi liikuvusprogrammi kavandamise ja juhtimise tulemusel on tõenäoline, et saadakse mõjusad tulemused?

| — | Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 5/2010 – Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus

| — | Eriaruanne nr 6/2010 – Kas suhkruturu reformi põhieesmärgid on saavutatud? |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 6/2010 – Kas suhkruturu reformi põhieesmärgid on saavutatud?

| — | Eriaruanne nr 7/2010 – Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse audit |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 7/2010 – Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse audit

| — | Eriaruanne nr 8/2010 – Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine: kas ELi investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad? |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 8/2010 – Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine: kas ELi investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad?

| — | Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt? |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 9/2010 – Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt?

Aruanded on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadavad Euroopa Kontrollikoja veebilehel www.eca.europa.eu.

Paberversiooni tellimiseks palume pöörduda kontrollikoja poole aadressil:

| Euroopa Kontrollikoda |
| --- |
| Teabeedastus ja aruanded |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUKSEMBURG |
| Tel: +352 4398-1 |
| E-post: euraud@eca.europa.eu |

Euroopa Kontrollikoda

Teabeedastus ja aruanded

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUKSEMBURG

Tel: +352 4398-1

E-post: euraud@eca.europa.eu

või esitada elektrooniline tellimus EU-Bookshop-veebilehel.

---

| 9.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 303/243 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 303/243

---

AASTAARUANNE KAHEKSANDAST, ÜHEKSANDAST JA KÜMNENDAST EUROOPA ARENGUFONDIST (EAF) RAHASTATUD TEGEVUSTE KOHTA

2010/C 303/02

Aastaaruanne kaheksandast, üheksandast ja kümnendast Euroopa Arengufondist (EAF) rahastatud tegevuste kohta

SISUKORD

Sissejuhatus

Euroopa Arengufondide eriomadused

I peatükk — Kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi rakendamine

Rahaline rakendamine

Komisjoni kaheksanda kuni kümnenda EAFi finantsjuhtimise aastaaruanne

II peatükk — Kontrollikoja sõltumatu kinnitav avaldus Euroopa Arengufondide kohta

Kontrollikoja sõltumatu kinnitav avaldus kaheksanda, üheksanda ja kümnenda Euroopa Arengufondi (EAF) kohta eelarveaastal 2009

Kinnitava avalduse aluseks olev teave

Auditi ulatus ja lähenemisviis

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Tehingute korrektsus

Tulu

Kulukohustused

Maksed

Süsteemide mõjusus

Eelkontrollid

Kontroll ja järelevalve

Välisauditid

Siseaudit

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus

Kokkuvõte ja soovitused

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 1. | Käesolevas aastaaruandes esitatakse kontrollikoja hinnang Euroopa Arengufondide kohta (EAFid). Põhiteave käsitletud tegevuste ja 2009. aasta kulude kohta esitatakse
  tabelis 1
  . |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

1.

Käesolevas aastaaruandes esitatakse kontrollikoja hinnang Euroopa Arengufondide kohta (EAFid). Põhiteave käsitletud tegevuste ja 2009. aasta kulude kohta esitatakse
  tabelis 1
  .

Tabel 1 –   Euroopa Arengufond – põhiteave

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Eelarve-jaotis | Poliitikavaldkond | Kirjeldus | 2009. aasta maksed | Eelarve haldamise viis |
| Euroopa Arengufond | 8. EAF | Halduskulud | 0 | Otsene tsentraliseeritud |
| Tegevuskulud | 0 | Kaudne tsentraliseeritud |
| 20 | Otsene tsentraliseeritud |
| 152 | Detsentraliseeritud |
| 0 | Koostöös liikmesriikidega |
| 172 |
| 9. EAF | Halduskulud | 4 | Otsene tsentraliseeritud |
| Tegevuskulud | 36 | Kaudne tsentraliseeritud |
| 439 | Otsene tsentraliseeritud |
| 1 188 | Detsentraliseeritud |
| 177 | Koostöös liikmesriikidega |
| 1 844 | |
| 10. EAF | Halduskulud | 71 | Otsene tsentraliseeritud |
| Tegevuskulud | 2 | Kaudne tsentraliseeritud |
| 663 | Otsene tsentraliseeritud |
| 110 | Detsentraliseeritud |
| 261 | Koostöös liikmesriikidega |
| 1 107 | |
| Halduskulud kokku | 75 | |
| Tegevuskulud kokku | 3 048 | |
| Aasta maksed kokku (27) | 3 123 | |
| Individuaalsed kulukohustused (28) | 4 141 | |
| Üldised kulukohustused kokku (28) | 3 405 | |
| Allikas: Euroopa Kontrollikoda AIDCO DataWarehouse'i andmete alusel. |

(miljonit eurot)

Eelarve-jaotis

Poliitikavaldkond

Kirjeldus

2009. aasta maksed

Eelarve haldamise viis

Euroopa Arengufond

8. EAF

Halduskulud

0

Otsene tsentraliseeritud

Tegevuskulud

0

Kaudne tsentraliseeritud

20

Otsene tsentraliseeritud

152

Detsentraliseeritud

0

Koostöös liikmesriikidega

172

9. EAF

Halduskulud

4

Otsene tsentraliseeritud

Tegevuskulud

36

Kaudne tsentraliseeritud

439

Otsene tsentraliseeritud

1 188

Detsentraliseeritud

177

Koostöös liikmesriikidega

1 844

10. EAF

Halduskulud

71

Otsene tsentraliseeritud

Tegevuskulud

2

Kaudne tsentraliseeritud

663

Otsene tsentraliseeritud

110

Detsentraliseeritud

261

Koostöös liikmesriikidega

1 107

Halduskulud kokku

75

Tegevuskulud kokku

3 048

Aasta maksed kokku (27)

3 123

Individuaalsed kulukohustused (28)

4 141

Üldised kulukohustused kokku (28)

3 405

Allikas: Euroopa Kontrollikoda AIDCO DataWarehouse'i andmete alusel.

Euroopa Arengufondide eriomadused

| 2. | Euroopa Arengufond (EAF) on peamine vahend ELi abi jagamiseks arengukoostööks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidele ning ülemeremaadele ja -territooriumidele. Fond loodi 1957. aastal Rooma lepingu alusel. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Arengufond (EAF) on peamine vahend ELi abi jagamiseks arengukoostööks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidele ning ülemeremaadele ja -territooriumidele. Fond loodi 1957. aastal Rooma lepingu alusel.

| 3. | EAFe rahastavad liikmesriigid, nende tegevust reguleerib nende enda finantsmäärus ja seda haldab eraldi komitee. Euroopa Komisjon vastutab EAFide vahenditest rahastatud tehingute rahalise rakendamise eest. Komisjonisiseselt haldab suuremat osa EAFi programmidest koostöötalitus EuropeAid (edaspidi EuropeAid), mis vastutab ka suurema osa Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate välissuhete ja arengukoostöö tegevusvaldkondade kulutuste eest (1). Väike osa EAFi projekte (2) on seotud humanitaarabiga ning seda juhib humanitaarabi peadirektoraat. Euroopa Investeerimispank (EIB) haldab investeerimisrahastut. Rahastut ei kajastata kontrollikoja esitatavas kinnitavas avalduses ega eelarve täitmisele heakskiidu andmisel Euroopa Parlamendis (3)
   (4). |
| --- | --- |

3.

EAFe rahastavad liikmesriigid, nende tegevust reguleerib nende enda finantsmäärus ja seda haldab eraldi komitee. Euroopa Komisjon vastutab EAFide vahenditest rahastatud tehingute rahalise rakendamise eest. Komisjonisiseselt haldab suuremat osa EAFi programmidest koostöötalitus EuropeAid (edaspidi EuropeAid), mis vastutab ka suurema osa Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate välissuhete ja arengukoostöö tegevusvaldkondade kulutuste eest (1). Väike osa EAFi projekte (2) on seotud humanitaarabiga ning seda juhib humanitaarabi peadirektoraat. Euroopa Investeerimispank (EIB) haldab investeerimisrahastut. Rahastut ei kajastata kontrollikoja esitatavas kinnitavas avalduses ega eelarve täitmisele heakskiidu andmisel Euroopa Parlamendis (3)
   (4).

| 4. | EAFide haldamiseks kasutatakse kolme peamist haldusviisi (
  tabel 1
  ): tsentraliseeritud haldus, haldus koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega ja detsentraliseeritud haldus (5). Tsentraliseeritud halduse puhul (40 % maksetest 2009. aastal) rakendab komisjon abimeetmeid otse; see puudutab peamiselt eelarvetoetust. Koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega tehtava halduse puhul (14 % maksetest 2009. aastal) vastutavad rahvusvahelised organisatsioonid ühenduse rahastatud tegevuste elluviimise eest, kui nende raamatupidamis-, auditi-, järelevalve- ja hankemenetlused annavad rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega võrdväärsed tagatised. EuropeAidi peamised partnerid on ÜRO asutused ja Maailmapank. Detsentraliseeritud halduse puhul (46 % maksetest 2009. aastal) usaldab komisjon teatud tegevuste haldamise abisaajariigi ametivõimudele. EAFi detsentraliseeritud halduse põhimõte makseprotsessi osas on esitatud
  diagrammil 1
  . |
| --- | --- |

4.

EAFide haldamiseks kasutatakse kolme peamist haldusviisi (
  tabel 1
  ): tsentraliseeritud haldus, haldus koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega ja detsentraliseeritud haldus (5). Tsentraliseeritud halduse puhul (40 % maksetest 2009. aastal) rakendab komisjon abimeetmeid otse; see puudutab peamiselt eelarvetoetust. Koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega tehtava halduse puhul (14 % maksetest 2009. aastal) vastutavad rahvusvahelised organisatsioonid ühenduse rahastatud tegevuste elluviimise eest, kui nende raamatupidamis-, auditi-, järelevalve- ja hankemenetlused annavad rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega võrdväärsed tagatised. EuropeAidi peamised partnerid on ÜRO asutused ja Maailmapank. Detsentraliseeritud halduse puhul (46 % maksetest 2009. aastal) usaldab komisjon teatud tegevuste haldamise abisaajariigi ametivõimudele. EAFi detsentraliseeritud halduse põhimõte makseprotsessi osas on esitatud
  diagrammil 1
  .

Diagramm 1 – Detsentraliseeritud halduse põhimõte makseprotsessi osas

Image

| 5. | EAFi sekkumist rakendatakse peamiselt nendes riikides ja riikide poolt, mille sisekontrollisüsteemid on üldiselt nõrgad. Tehingute korrektsust ohustavad abisaajariikide enamiku riiklike eelarvevahendite käsutajate vähene suutlikkus, puudused rahastamiskorra loomisel ja rakendamisel ning rakendusorganisatsioonide ja inspektorite puudulik kontroll. Kontrollide läbiviimist raskendavad ka projektipaikade kaugus ja konfliktid teatud piirkondades. |
| --- | --- |

5.

EAFi sekkumist rakendatakse peamiselt nendes riikides ja riikide poolt, mille sisekontrollisüsteemid on üldiselt nõrgad. Tehingute korrektsust ohustavad abisaajariikide enamiku riiklike eelarvevahendite käsutajate vähene suutlikkus, puudused rahastamiskorra loomisel ja rakendamisel ning rakendusorganisatsioonide ja inspektorite puudulik kontroll. Kontrollide läbiviimist raskendavad ka projektipaikade kaugus ja konfliktid teatud piirkondades.

| 5. | EAF on põhimõtteliselt loodud raskustesse sattunud riikide abistamiseks ning arenguabipoliitika eesmärk on saavutada, et arengustrateegiate juhtimine on nende riikide valitsuste käes. Selle eesmärgi täitmisel kuulub kõige tähtsam roll riiklike eelarvevahendite käsutajale. Selleks et parandada kehtestatud korrast ja eeskirjadest kinnipidamist, on riiklike eelarvevahendite käsutajaile juba mitu aastat korraldatud kursusi. |
| --- | --- |

5.

I PEATÜKK —   KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFI RAKENDAMINE

Rahaline rakendamine

| 6. | 2009. aastal rakendati kaheksandat, üheksandat ja kümnendat EAFi üheaegselt. Iga EAFi leping sõlmitakse tavaliselt viieks aastaks, programmitöö tsüklid järgivad üldiselt partnerluslepingute omi. Kuigi EAFide kulukohustused on võetud viieks aastaks, võib makseid teha pikema perioodi vältel. |
| --- | --- |

6.

2009. aastal rakendati kaheksandat, üheksandat ja kümnendat EAFi üheaegselt. Iga EAFi leping sõlmitakse tavaliselt viieks aastaks, programmitöö tsüklid järgivad üldiselt partnerluslepingute omi. Kuigi EAFide kulukohustused on võetud viieks aastaks, võib makseid teha pikema perioodi vältel.

| 6. | Kuigi EAF kestab viis aastat, võivad rakendusprojektid ja programmid ning neist tulenevad maksed hõlmata pikema ajavahemiku. See ei ole aga eeskirjadega keelatud. |
| --- | --- |

6.

| 7. | 2009. aastal liikmesriikidelt saadud osamaksete kogusumma oli 3 296 miljonit eurot. Osamaksete maksmist ei ole veel lõpetatud üheksanda EAFi puhul. |
| --- | --- |

7.

2009. aastal liikmesriikidelt saadud osamaksete kogusumma oli 3 296 miljonit eurot. Osamaksete maksmist ei ole veel lõpetatud üheksanda EAFi puhul.

| 8. | Kümnes EAF hõlmab ajavahemikku 2008–2013. Fond eraldab ühenduse abi 22 682 miljoni euro ulatuses ja see jõustus 1. juulil 2008. Sellest summast 21 966 miljonit eurot eraldatakse AKV riikidele ja 286 miljonit eurot ülemeremaadele ja -territooriumidele. Need summad hõlmavad ka 1 500 miljoni euro (AKV riigid) ja 30 miljoni euro (ÜMT) suurust eraldist investeerimisrahastule, mida haldab Euroopa Investeerimispank. 430 miljonit eurot on ette nähtud komisjonile EAFi kavandamise ja rakendamise kulude katteks. |
| --- | --- |

8.

Kümnes EAF hõlmab ajavahemikku 2008–2013. Fond eraldab ühenduse abi 22 682 miljoni euro ulatuses ja see jõustus 1. juulil 2008. Sellest summast 21 966 miljonit eurot eraldatakse AKV riikidele ja 286 miljonit eurot ülemeremaadele ja -territooriumidele. Need summad hõlmavad ka 1 500 miljoni euro (AKV riigid) ja 30 miljoni euro (ÜMT) suurust eraldist investeerimisrahastule, mida haldab Euroopa Investeerimispank. 430 miljonit eurot on ette nähtud komisjonile EAFi kavandamise ja rakendamise kulude katteks.

| 9. | Tabelis 2
  esitatakse komisjoni hallatavate EAFi vahendite kumulatiivne kasutus ja rahaline rakendamine. 2009. aastal ületati kõik komisjoni raha kasutamise prognoosid üldiste ja individuaalsete kulukohustuste osas: üldiste kulukohustuste maht oli 3 406 miljonit eurot ning individuaalsete kulukohustuste oma 4 140 miljonit eurot, mis oli suurem kui kunagi varem. Netomaksete suurus on 3 069 miljonit eurot, mis moodustab 92 % esialgsest prognoosist. Puudujääki selgitavad prognoositust väiksemad maksed riikides, kus kehtib Cotonou lepingu artiklis 96 sätestatud konsultatsioonimenetlus või muud dialoogimenetlused, (6) riikides, mis ei olnud veel ratifitseerinud Cotonou lepingut, (7) ja riikides, kus eelarvetoetuse makseid ei tehtud, kuna puudus kinnitus üld- või erinõuete täitmise kohta (8). Teostamata maksed suurenesid 3 % võrra, mis on mõistetav, võttes arvesse aasta jooksul saavutatud kulukohustuste ja netomaksete vahet. Samal ajal suurenesid vanad ja seisvad täitmata maksed 23 % võrra, mis tuleneb 2007. aastal võetud üldiste kulukohustuste kõrgest tasemest, et kasutada ära 9. EAFi järelejäänud vahendid, kuid millega ei kaasnenud samal tasemel individuaalseid kulukohustusi. |
| --- | --- |

9.

Tabelis 2
  esitatakse komisjoni hallatavate EAFi vahendite kumulatiivne kasutus ja rahaline rakendamine. 2009. aastal ületati kõik komisjoni raha kasutamise prognoosid üldiste ja individuaalsete kulukohustuste osas: üldiste kulukohustuste maht oli 3 406 miljonit eurot ning individuaalsete kulukohustuste oma 4 140 miljonit eurot, mis oli suurem kui kunagi varem. Netomaksete suurus on 3 069 miljonit eurot, mis moodustab 92 % esialgsest prognoosist. Puudujääki selgitavad prognoositust väiksemad maksed riikides, kus kehtib Cotonou lepingu artiklis 96 sätestatud konsultatsioonimenetlus või muud dialoogimenetlused, (6) riikides, mis ei olnud veel ratifitseerinud Cotonou lepingut, (7) ja riikides, kus eelarvetoetuse makseid ei tehtud, kuna puudus kinnitus üld- või erinõuete täitmise kohta (8). Teostamata maksed suurenesid 3 % võrra, mis on mõistetav, võttes arvesse aasta jooksul saavutatud kulukohustuste ja netomaksete vahet. Samal ajal suurenesid vanad ja seisvad täitmata maksed 23 % võrra, mis tuleneb 2007. aastal võetud üldiste kulukohustuste kõrgest tasemest, et kasutada ära 9. EAFi järelejäänud vahendid, kuid millega ei kaasnenud samal tasemel individuaalseid kulukohustusi.

| 9. | Üldiste ja individuaalsete kulukohustuste eeskujulik täitmine annab tunnistust sellest, et programmide rakendamiseks väljatöötatud komisjoni poliitika on olnud tulemuslik.

  2009. aastal suurenesid teostamata maksed seetõttu, et 2007. aasta kulukohustused olid eriti suured, ning sellest, et suurimad maksed tehakse tavaliselt EAFi enamasti kolmeaastase projektitsükli esimesel aastal ja viimase aasta lõpul. |
| --- | --- |

9.

2009. aastal suurenesid teostamata maksed seetõttu, et 2007. aasta kulukohustused olid eriti suured, ning sellest, et suurimad maksed tehakse tavaliselt EAFi enamasti kolmeaastase projektitsükli esimesel aastal ja viimase aasta lõpul.

Tabel 2 –   EAFi ressursside kumulatiivne kasutamine seisuga 31. detsember 2009

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | Olukord 2008. aasta lõpus | Eelarve täitmine 2009. eelarveaastal | Olukord 2009. aasta lõpus |
| Üldsumma | Täitmismäär (30) | 8. EAF (31) | 9. EAF (31) | 10. EAF | Üldsumma | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | Üldsumma | Täitmismäär (30) |
| A — | RESSURSID
   (29) |

(miljonit eurot)

Olukord 2008. aasta lõpus

Eelarve täitmine 2009. eelarveaastal

Olukord 2009. aasta lõpus

Üldsumma

Täitmismäär (30)

8. EAF (31)

9. EAF (31)

10. EAF

Üldsumma

8. EAF

9. EAF

10. EAF

Üldsumma

Täitmismäär (30)

A —

48 677,7

0,8

1,0

66,6

68,4

10 786,7

16 632,8

21 326,7

48 746,1

B —   KASUTAMINE

| 1. | Rahalised kohustused |
| --- | --- |

1.

32 185,3

66,1 %

–41,7

–53,8

3 501,0

3 405,5

10 744,4

16 579,0

8 267,4

35 590,7

73,0 %

| 2. | Individuaalsed juriidilised kohustused |
| --- | --- |

2.

24 880,8

51,1 %

–41,8

997,4

3 184,1

4 139,7

10 499,1

15 206,8

3 314,5

29 020,5

59,5 %

| 3. | Maksed
   (32) |
| --- | --- |

3.

20 031,1

41,2 %

152,1

1 805,8

1 111,4

3 069,3

10 082,4

11 816,9

1 201,1

23 100,4

47,4 %

| C — | Välja maksmata (B1–B3) |
| --- | --- |

C —

12 154,1

25,0 %

662,1

4 762,1

7 066,3

12 490,3

25,6 %

| D — | Kasutatav saldo (A–B1) |
| --- | --- |

D —

16 492,5

33,9 %

42,3

53,8

13 059,3

13 155,4

27,0 %

Allikas: kontrollikoda, EAFi rahalise rakendamise aruannete ja finantsaruannete põhjal 31. detsembri 2009. aasta seisuga.

Komisjoni kaheksanda kuni kümnenda EAFi finantsjuhtimise aastaaruanne

| 10. | Kümnenda EAFi (9) suhtes kohaldatav finantsmäärus kohustab komisjoni esitama iga-aastase aruande EAFide finantsjuhtimise kohta. Kontrollikoja hinnangul annab finantsjuhtimise aruanne täpse kirjelduse komisjoni eelarveaastaks seatud eesmärkide täitmise (eriti rahalise rakendamise ja kontrollitegevusega seoses), finantsolukorra ja 2009. aastal läbi viidud tegevusi oluliselt mõjutanud sündmuste kohta. |
| --- | --- |

10.

Kümnenda EAFi (9) suhtes kohaldatav finantsmäärus kohustab komisjoni esitama iga-aastase aruande EAFide finantsjuhtimise kohta. Kontrollikoja hinnangul annab finantsjuhtimise aruanne täpse kirjelduse komisjoni eelarveaastaks seatud eesmärkide täitmise (eriti rahalise rakendamise ja kontrollitegevusega seoses), finantsolukorra ja 2009. aastal läbi viidud tegevusi oluliselt mõjutanud sündmuste kohta.

II PEATÜKK –   KONTROLLIKOJA SÕLTUMATU KINNITAV AVALDUS EUROOPA ARENGUFONDIDE KOHTA

Kontrollikoja sõltumatu kinnitav avaldus kaheksanda, üheksanda ja kümnenda Euroopa Arengufondi (EAF) kohta eelarveaastal 2009

| | | |
| --- | --- | --- |

9. september 2010

| | |
| --- | --- |

| | | |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

| Euroopa Kontrollikoda |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG |

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

KINNITAVA AVALDUSE ALUSEKS OLEV TEAVE

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 11. | Kinnitava avalduse VI ja VII punktis toodud tähelepanekud raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta põhinevad konsolideeritud finantsaruannete (14) ning kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi rahalise rakendamise konsolideeritud aruande (15) auditil. Audit hõlmas vajalikke auditimenetlusi, mille eesmärk oli kontrollida testimise abil summade ja avalikustamisega seotud tõendusmaterjali. See sisaldas ka kasutatud arvestuspõhimõtete, juhtkonna tehtud oluliste hinnangute ja konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist. |
| --- | --- |

11.

Kinnitava avalduse VI ja VII punktis toodud tähelepanekud raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta põhinevad konsolideeritud finantsaruannete (14) ning kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi rahalise rakendamise konsolideeritud aruande (15) auditil. Audit hõlmas vajalikke auditimenetlusi, mille eesmärk oli kontrollida testimise abil summade ja avalikustamisega seotud tõendusmaterjali. See sisaldas ka kasutatud arvestuspõhimõtete, juhtkonna tehtud oluliste hinnangute ja konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist.

| 12. | Kontrollikoja auditi üldist lähenemisviisi ja metoodikat seoses raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega kirjeldatakse 1. peatüki lisa 1.1 teises osas kontrollikoja aastaaruandes eelarveaasta 2009 eelarve täitmise kohta. EAFide tehingute seaduslikkust ja korrektsust puudutavad tähelepanekud, mis on toodud kinnitava avalduse punktides VIII–X, põhinevad järgmisel:






  a) | 220 kirjest koosneva statistiliselt esindusliku valimi substantiivne kontrollimine, mis hõlmas 50 finants- ja individuaalset juriidilist kohustust ning 170 EuropeAidi kesktalituse ja delegatsioonide tehtud vahe- ja lõppmakset. Vajaduse korral külastati rakendusorganisatsioone, et kontrollida finants- või kuluaruannetes deklareeritud maksete korrektsust; |
| --- | --- | --- |

12.

Kontrollikoja auditi üldist lähenemisviisi ja metoodikat seoses raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega kirjeldatakse 1. peatüki lisa 1.1 teises osas kontrollikoja aastaaruandes eelarveaasta 2009 eelarve täitmise kohta. EAFide tehingute seaduslikkust ja korrektsust puudutavad tähelepanekud, mis on toodud kinnitava avalduse punktides VIII–X, põhinevad järgmisel:

a)

220 kirjest koosneva statistiliselt esindusliku valimi substantiivne kontrollimine, mis hõlmas 50 finants- ja individuaalset juriidilist kohustust ning 170 EuropeAidi kesktalituse ja delegatsioonide tehtud vahe- ja lõppmakset. Vajaduse korral külastati rakendusorganisatsioone, et kontrollida finants- või kuluaruannetes deklareeritud maksete korrektsust;

| b) | järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjususe hindamine EuropeAidi kesktalitustes ja delegatsioonides, mis hõlmas järgmist:






  i) | eelarvevahendite käsutajate (sealhulgas ka riiklike eelarvevahendite käsutajate) lepingute ja maksete eelkontroll; |
| --- | --- | --- |

b)

järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjususe hindamine EuropeAidi kesktalitustes ja delegatsioonides, mis hõlmas järgmist:

i)

eelarvevahendite käsutajate (sealhulgas ka riiklike eelarvevahendite käsutajate) lepingute ja maksete eelkontroll;

| ii) | kontroll ja järelevalve; |
| --- | --- |

ii)

kontroll ja järelevalve;

| iii) | välisauditid; |
| --- | --- |

iii)

välisauditid;

| iv) | siseaudit; |
| --- | --- |

iv)

siseaudit;

| c) | eelmise kinnitava avalduse tähelepanekute järelkontrolli tulemused on esitatud kokkuvõtlikult
  lisas 4
  . |
| --- | --- |

c)

eelmise kinnitava avalduse tähelepanekute järelkontrolli tulemused on esitatud kokkuvõtlikult
  lisas 4
  .

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

| 13. | Kontrollikoja hinnangul annab kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi lõplik raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembri 2009. aasta seisuga kõikides olulistes küsimustes usaldusväärse pildi EAFide finantsolukorrast ning nende tehingute tulemuste ja rahavoogude kohta lõppenud aastal, kooskõlas finantsmääruse sätete ja peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadega. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul annab kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi lõplik raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembri 2009. aasta seisuga kõikides olulistes küsimustes usaldusväärse pildi EAFide finantsolukorrast ning nende tehingute tulemuste ja rahavoogude kohta lõppenud aastal, kooskõlas finantsmääruse sätete ja peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadega.

| 14. | EAFide eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande koostamisel kasutati esmakordselt uut tekkepõhist raamatupidamissüsteemi ABAC FED (sama süsteemi kasutatakse ka ELi üldeelarve jaoks). Süsteem võeti kasutusele veebruaris 2009, pärast seda kui üleminek eelmiselt, kassapõhiselt raamatupidamissüsteemilt (OLAS) oli edukalt lõpule viidud. Uus süsteem toetab paremini tekkepõhist arvestust, näiteks vähendades aasta lõpus tekkepõhiste andmete saamiseks vajalike käsitsi tehtavate korrektsioonide arvu. ABAC-FEDi süsteem on seega muutnud arvestuskeskkonna paremaks. |
| --- | --- |

14.

EAFide eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande koostamisel kasutati esmakordselt uut tekkepõhist raamatupidamissüsteemi ABAC FED (sama süsteemi kasutatakse ka ELi üldeelarve jaoks). Süsteem võeti kasutusele veebruaris 2009, pärast seda kui üleminek eelmiselt, kassapõhiselt raamatupidamissüsteemilt (OLAS) oli edukalt lõpule viidud. Uus süsteem toetab paremini tekkepõhist arvestust, näiteks vähendades aasta lõpus tekkepõhiste andmete saamiseks vajalike käsitsi tehtavate korrektsioonide arvu. ABAC-FEDi süsteem on seega muutnud arvestuskeskkonna paremaks.

| 15. | EuropeAidi läbiviidud järelkontrollide käigus leiti, et kodeerimisvigade esinemissagedus on suurenenud (16). Kuigi finantsaruannete auditi käigus leitud kodeerimisvigade tekkinud veamäär ei ületanud olulisuse läve, teevad need endiselt muret, sest võivad mõjutada raamatupidamise aastaaruande ettevalmistamiseks kasutatavate andmete täpsust, eelkõige seoses aasta lõpus tehtava kulude periodiseerimisega. |
| --- | --- |

15.

EuropeAidi läbiviidud järelkontrollide käigus leiti, et kodeerimisvigade esinemissagedus on suurenenud (16). Kuigi finantsaruannete auditi käigus leitud kodeerimisvigade tekkinud veamäär ei ületanud olulisuse läve, teevad need endiselt muret, sest võivad mõjutada raamatupidamise aastaaruande ettevalmistamiseks kasutatavate andmete täpsust, eelkõige seoses aasta lõpus tehtava kulude periodiseerimisega.

| 15. | Andmete õigsust võis mõjutada andmete ülekandmine uude projektijuhtimise IT-süsteemi. Süsteemi toimimise parandamiseks on EuropeAid korraldanud palju kursusi delegatsioonide ja peakorteri töötajaile.

  2009. aasta lõpul moodustasid EuropeAidi kesktalitused uue osakonna, mille ülesanne on jälgida CRISi andmete kvaliteeti. See peaks veelgi parandama aastaaruande aluseks olevate andmete usaldusväärsust.


  Nagu kinnitab ka kontrollikoda, ei avalda nimetatud probleem aastaaruande kvaliteedile olulist mõju. |
| --- | --- |

15.

2009. aasta lõpul moodustasid EuropeAidi kesktalitused uue osakonna, mille ülesanne on jälgida CRISi andmete kvaliteeti. See peaks veelgi parandama aastaaruande aluseks olevate andmete usaldusväärsust.

Nagu kinnitab ka kontrollikoda, ei avalda nimetatud probleem aastaaruande kvaliteedile olulist mõju.

| 16. | Nagu öeldud vastuses kontrollikoja eelarveaasta 2008 aastaaruandele EAFide kohta, (17) on komisjon täiustanud saamata arvete eraldise hindamismeetodit. Kontrollikoja audit kinnitas, et meetodit kasutatakse õigesti, ning leidis, et finantsaruannetes esitatud kumuleerunud kulude summa ei sisalda olulisel määral vigu. |
| --- | --- |

16.

Nagu öeldud vastuses kontrollikoja eelarveaasta 2008 aastaaruandele EAFide kohta, (17) on komisjon täiustanud saamata arvete eraldise hindamismeetodit. Kontrollikoja audit kinnitas, et meetodit kasutatakse õigesti, ning leidis, et finantsaruannetes esitatud kumuleerunud kulude summa ei sisalda olulisel määral vigu.

| 17. | Vastavalt finantsaruannete märkusele 2.2 oli eelfinantseerimisega seoses saadud tagatiste jooksev summa 2009. aasta lõpu seisuga 413,6 miljonit eurot. Kontrollikoja hinnangul kirjendati see summa 82,3 miljoni euro ehk 19,9 % võrra tegelikust väiksemana. |
| --- | --- |

17.

Vastavalt finantsaruannete märkusele 2.2 oli eelfinantseerimisega seoses saadud tagatiste jooksev summa 2009. aasta lõpu seisuga 413,6 miljonit eurot. Kontrollikoja hinnangul kirjendati see summa 82,3 miljoni euro ehk 19,9 % võrra tegelikust väiksemana.

| 17. | Komisjon nõustub tähelepanekuga ja eelarvevahendite käsutaja on 2010. aastal vajalikud parandused teinud.

  Komisjon märgib, et kontrollikoda leidis 39 lepingust koosneva valimi kontrollimisel ühe 3,5 miljoni eurose vea, mis seejärel ekstrapoleeriti. |
| --- | --- |

17.

Komisjon märgib, et kontrollikoda leidis 39 lepingust koosneva valimi kontrollimisel ühe 3,5 miljoni eurose vea, mis seejärel ekstrapoleeriti.

| 18. | Vastavalt finantsaruannete märkusele 5.1 oli tagatiste summa 2009. aasta lõpu seisuga 186,2 miljonit eurot. Kontrollikoja hinnangul kirjendati nimetatud summa 58,4 miljoni euro ehk 31,4 % võrra tegelikust suuremana. |
| --- | --- |

18.

Vastavalt finantsaruannete märkusele 5.1 oli tagatiste summa 2009. aasta lõpu seisuga 186,2 miljonit eurot. Kontrollikoja hinnangul kirjendati nimetatud summa 58,4 miljoni euro ehk 31,4 % võrra tegelikust suuremana.

| 18. | Komisjon nõustub tähelepanekuga, kuid märgib, et kontrollikoda leidis 39 lepingust koosneva valimi kontrollimisel ühe vea, mis seejärel ekstrapoleeriti. |
| --- | --- |

18.

Tehingute korrektsus

| 19. | Tehingute kontrollimise tulemused on esitatud kokkuvõtlikult
  lisas 1
  . |
| --- | --- |

19.

Tehingute kontrollimise tulemused on esitatud kokkuvõtlikult
  lisas 1
  .

Tulu

| 20. | Kontrollikoja läbiviidud tulutehingute audit näitas, et tehingutes ei esine olulisel määral vigu. |
| --- | --- |

20.

Kontrollikoja läbiviidud tulutehingute audit näitas, et tehingutes ei esine olulisel määral vigu.

Kulukohustused

| 21. | Kontrollikoja audit näitas, et kulukohustustes ei esinenud olulisel määral vigu, kuid esines palju mittekvantifitseeritavaid vigu. Leiti vigu hanke-eeskirjade täitmisel, seoses lepingute allakirjutamise õiguslikult siduvate tähtaegadega ja kohustuslikke garantiisid käsitlevate sätetega. Eelarvetoetuse kulukohustuste osas leiti, et komisjonipoolse dünaamilise tõlgendamise tõttu (18) vastas EuropeAid ametlikult ja struktureeritult Cotonou lepingu nõuetele. |
| --- | --- |

21.

Kontrollikoja audit näitas, et kulukohustustes ei esinenud olulisel määral vigu, kuid esines palju mittekvantifitseeritavaid vigu. Leiti vigu hanke-eeskirjade täitmisel, seoses lepingute allakirjutamise õiguslikult siduvate tähtaegadega ja kohustuslikke garantiisid käsitlevate sätetega. Eelarvetoetuse kulukohustuste osas leiti, et komisjonipoolse dünaamilise tõlgendamise tõttu (18) vastas EuropeAid ametlikult ja struktureeritult Cotonou lepingu nõuetele.

| 21. | Komisjon rõhutab, et ilma finantstagatisteta ei ole tehtud ühtegi makset. Komisjon tervitab tõdemust, et eelarvetoetuse saamise õiguse kohta olid olemas ametlikud ja struktureeritud tõendid. |
| --- | --- |

21.

Maksed

| 22. | Kontrollikoja audit näitas, et maksetes ei esine olulisel määral vigu (19). Siiski tuvastati mõned vead, mida analüüsitakse punktides 23–25. |
| --- | --- |

22.

Kontrollikoja audit näitas, et maksetes ei esine olulisel määral vigu (19). Siiski tuvastati mõned vead, mida analüüsitakse punktides 23–25.

Projektimaksed

| 23. | Peamised projektidele tehtud maksetes tuvastatud kvantifitseeritavad vead on järgmised:






  a) | täpsus: arvutusvead; |
| --- | --- | --- |

23.

Peamised projektidele tehtud maksetes tuvastatud kvantifitseeritavad vead on järgmised:

a)

täpsus: arvutusvead;

| b) | tõendamine: arvete või muude tõendavate dokumentide puudumine osutatud teenuste või tarnitud kauba kohta; |
| --- | --- |

b)

tõendamine: arvete või muude tõendavate dokumentide puudumine osutatud teenuste või tarnitud kauba kohta;

| c) | abikõlblikkus: väljaspool rakendusperioodi tehtud kulutused või kulutused lepingus ette nägemata esemetele, alusetu käibemaksu maksmine või ettenähtud karistuste mittekohaldamine. |
| --- | --- |

c)

abikõlblikkus: väljaspool rakendusperioodi tehtud kulutused või kulutused lepingus ette nägemata esemetele, alusetu käibemaksu maksmine või ettenähtud karistuste mittekohaldamine.

| 24. | Tuvastatud mittekvantifitseeritavad vead on peamiselt järgmised: mittevastavus õigusnormidega ettenähtud pangatagatistele, mis võib avaldada rahalist mõju töövõtja maksejõuetuse puhul, ja töövõtjate ettemaksete hüvitamise vigased arvutused. |
| --- | --- |

24.

Tuvastatud mittekvantifitseeritavad vead on peamiselt järgmised: mittevastavus õigusnormidega ettenähtud pangatagatistele, mis võib avaldada rahalist mõju töövõtja maksejõuetuse puhul, ja töövõtjate ettemaksete hüvitamise vigased arvutused.

| 24. | Komisjon rõhutab, et ettemaksete tagasimaksete arvutusvead parandati enne lepingu lõppemist. |
| --- | --- |

24.

Eelarvetoetuse maksed

| 25. | Kontrollikoja audit näitas, et eelarvetoetuse maksetes esines palju mittekvantifitseeritavaid vigu, mille põhjuseks oli ametlike ja struktureeritud tõendite puudumine maksetingimustest kinnipidamise kohta. Peamiselt selgitati asjaolu sellega, et delegatsioonide riigi rahanduse juhtimise hindamisaruannetes ei selgitatud kriteeriumeid, mille alusel edusamme hinnata (st meetmed, mida tuli võtta, ja asjaomase perioodi jooksul saavutatud tulemused), tehtud edusamme ning põhjuseid, miks reformiprogrammi ei pruugitud ellu viia vastavalt abisaajariigi valitsuse kavale. Sellised vead mõjutasid aga peamiselt üheksanda EAFi rahastamislepingute alusel tehtud makseid (mille puhul puudub selge hindamisraamistik) ning eelarvetoetuse Vulnerability (V) FLEX raamistiku ja finantsraamistiku B (hädaabi) alusel tehtud lisamakseid, et kompenseerida ülemaailmse majanduskriisi ja tõusvate toiduhindade sotsiaalset ja majanduslikku mõju. Välja arvatud ühel juhul, ei sisaldanud kümnenda EAFi rahastamislepingute alusel tehtud maksed selliseid vigu (vt punkt 32). |
| --- | --- |

25.

Kontrollikoja audit näitas, et eelarvetoetuse maksetes esines palju mittekvantifitseeritavaid vigu, mille põhjuseks oli ametlike ja struktureeritud tõendite puudumine maksetingimustest kinnipidamise kohta. Peamiselt selgitati asjaolu sellega, et delegatsioonide riigi rahanduse juhtimise hindamisaruannetes ei selgitatud kriteeriumeid, mille alusel edusamme hinnata (st meetmed, mida tuli võtta, ja asjaomase perioodi jooksul saavutatud tulemused), tehtud edusamme ning põhjuseid, miks reformiprogrammi ei pruugitud ellu viia vastavalt abisaajariigi valitsuse kavale. Sellised vead mõjutasid aga peamiselt üheksanda EAFi rahastamislepingute alusel tehtud makseid (mille puhul puudub selge hindamisraamistik) ning eelarvetoetuse Vulnerability (V) FLEX raamistiku ja finantsraamistiku B (hädaabi) alusel tehtud lisamakseid, et kompenseerida ülemaailmse majanduskriisi ja tõusvate toiduhindade sotsiaalset ja majanduslikku mõju. Välja arvatud ühel juhul, ei sisaldanud kümnenda EAFi rahastamislepingute alusel tehtud maksed selliseid vigu (vt punkt 32).

| 25. | Komisjon tervitab tähelepanekut, et kuna nüüd kasutatakse järjekindlalt selgemaid hindamisraamistikke, on kümnenda EAFi raames oluliselt paranenud abikõlblikkuse tõendamine.

  Komisjon tunnistab, et selle saavutuse kindlustamiseks ja vigade vältimiseks tuleb tugevdada struktureeritud lähenemisviisi riigi finantsjuhtimise alaste edusammude tõendamisele. Komisjon on välja töötanud riigi finantsjuhtimise edusammude järelevalve ja aruandluse raamistiku muudatused, mis võimaldavad eeskätt saada ülevaate eeldatud miinimumtulemuste ületamise määrast. Raamistiku muutmine lõpetati 2010. aasta juunis. Ülejäänud 2010. aastal ja ka hiljem hinnatakse väljamakseid riikide uuele raamistikule vastavate aruannete alusel. Seda arvestades eeldab komisjon, et ta saab tulevaste kinnitavate avalduste puhul tõendada selles valdkonnas mittekvantifitseeritavate vigade määra vähendamisel tehtavaid edusamme.


  Sellest, et aruandes nimetatud hädaabivahendite (Vulnerability (V) FLEX raamistik ja finantsraamistik B) puhul oli abikõlblikkuse hindamine range, annab tunnistust suur väljamaksetest keeldumiste arv. |
| --- | --- |

25.

Komisjon tunnistab, et selle saavutuse kindlustamiseks ja vigade vältimiseks tuleb tugevdada struktureeritud lähenemisviisi riigi finantsjuhtimise alaste edusammude tõendamisele. Komisjon on välja töötanud riigi finantsjuhtimise edusammude järelevalve ja aruandluse raamistiku muudatused, mis võimaldavad eeskätt saada ülevaate eeldatud miinimumtulemuste ületamise määrast. Raamistiku muutmine lõpetati 2010. aasta juunis. Ülejäänud 2010. aastal ja ka hiljem hinnatakse väljamakseid riikide uuele raamistikule vastavate aruannete alusel. Seda arvestades eeldab komisjon, et ta saab tulevaste kinnitavate avalduste puhul tõendada selles valdkonnas mittekvantifitseeritavate vigade määra vähendamisel tehtavaid edusamme.

Sellest, et aruandes nimetatud hädaabivahendite (Vulnerability (V) FLEX raamistik ja finantsraamistik B) puhul oli abikõlblikkuse hindamine range, annab tunnistust suur väljamaksetest keeldumiste arv.

Süsteemide mõjusus

| 26. | Süsteemide kontrolli tulemused on esitatud kokkuvõtlikult
  lisas 2
  . |
| --- | --- |

26.

Süsteemide kontrolli tulemused on esitatud kokkuvõtlikult
  lisas 2
  .

| 27. | Nagu punktis 3 märgitud, on EuropeAidi ülesandeks viia ellu enamik Euroopa Liidu üldeelarvest ja EAFidest rahastatavatest välisabi meetmetest (20). Kui ei ole teisiti märgitud, puudutavad kontrollikoja tähelepanekud nii järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjususe kui peadirektori iga-aastase tegevusaruande ja avalduse kohta kõiki EuropeAidi vastutusvaldkondi. |
| --- | --- |

27.

Nagu punktis 3 märgitud, on EuropeAidi ülesandeks viia ellu enamik Euroopa Liidu üldeelarvest ja EAFidest rahastatavatest välisabi meetmetest (20). Kui ei ole teisiti märgitud, puudutavad kontrollikoja tähelepanekud nii järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjususe kui peadirektori iga-aastase tegevusaruande ja avalduse kohta kõiki EuropeAidi vastutusvaldkondi.

| 28. | Üldiselt hindas kontrollikoda EuropeAidi järelevalve- ja kontrollisüsteemid osaliselt mõjusaks. |
| --- | --- |

28.

Üldiselt hindas kontrollikoda EuropeAidi järelevalve- ja kontrollisüsteemid osaliselt mõjusaks.

| 28. | EuropeAid on töötanud oma kontrollid välja selliselt, et need hõlmaksid komisjoni mitmeaastaste projektide täielikku olelustsüklit. Ta usub, et ta järelevalve- ja kontrollisüsteemid on töökindlad ning on neid aasta-aastalt ka edasi arendanud, mida tõendab igati eeskirjadekohaste maksete osatähtsuse suurenemine kontrollikoja valimi näitel. Kontrollikoja möödunud aastatel tehtud soovitused on täidetud ja kontrollikoda ise on täheldanud paranemist, hinnates peamiste kontrollisüsteemide kesksete osade toimimist tulemuslikuks. |
| --- | --- |

28.

Eelkontrollid

EuropeAidi kesktalitus

| 29. | Kontrollikoja hinnangul on eelarvevahendite käsutajate läbiviidud kontrollid EuropeAidi kesktalitustes mõjusad. |
| --- | --- |

29.

Kontrollikoja hinnangul on eelarvevahendite käsutajate läbiviidud kontrollid EuropeAidi kesktalitustes mõjusad.

Delegatsioonid

| 30. | Kontrollikoja hinnangul on delegatsioonide eelarvevahendite kasutajate läbiviidud eelkontrollid vigade avastamisel ja parandamisel osaliselt mõjusad. |
| --- | --- |

30.

Kontrollikoja hinnangul on delegatsioonide eelarvevahendite kasutajate läbiviidud eelkontrollid vigade avastamisel ja parandamisel osaliselt mõjusad.

| 30. | Komisjon jätkab peakontori ja delegatsioonide töötajate vajadustele kohandatud välisabi haldamise ulatusliku koolitusprogrammi täitmist. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Projektimaksete puhul leiti puudusi seoses kulude abikõlblikkuse kontrollidega, taotletud summade arvutamisega ja nõutavate tõendavate dokumentide kättesaadavusega. |
| --- | --- |

31.

Projektimaksete puhul leiti puudusi seoses kulude abikõlblikkuse kontrollidega, taotletud summade arvutamisega ja nõutavate tõendavate dokumentide kättesaadavusega.

| 32. | Eelarvetoetuste puhul kinnitas kontrollikoja audit EAFe käsitlevas kontrollikoja 2008. aasta aastaaruandes välja toodud edusamme (21). Kümnenda EAFi rahastamislepingud annavad selgema raamistiku üldiste abikõlblikkustingimuste hindamiseks. Riigi rahanduse juhtimise abikõlblikkuskriteeriumi osas viitavad rahastamislepingud valitsuste, komisjoni ja teiste rahastajate vahel kokkulepitud hindamisskeemidele. Nende hulka kuuluvad soorituse hindamise raamistikud, mida kasutatakse ühiste eelarvetoetuste iga-aastaste kontrollide kontekstis. Selliste raamistike kohaldamine prioriteetsete eesmärkide, ajakavade ja kasutatavate teabeallikate määratlemiseks lihtsustab ametlike ja struktureeritud arengu hindamiste läbiviimist ning suurendab seeläbi väljamakseotsuste läbipaistvust. Tulemuspõhiste väljamaksete muutuvsummadega osamaksetega seotud eritingimused ei ole aga sageli piisavalt selged näitajate sihtväärtuse, tõendamisallikate ja arvutusmeetodite osas, mis kõik võivad mõjutada väljamakseotsuste läbipaistvust. |
| --- | --- |

32.

Eelarvetoetuste puhul kinnitas kontrollikoja audit EAFe käsitlevas kontrollikoja 2008. aasta aastaaruandes välja toodud edusamme (21). Kümnenda EAFi rahastamislepingud annavad selgema raamistiku üldiste abikõlblikkustingimuste hindamiseks. Riigi rahanduse juhtimise abikõlblikkuskriteeriumi osas viitavad rahastamislepingud valitsuste, komisjoni ja teiste rahastajate vahel kokkulepitud hindamisskeemidele. Nende hulka kuuluvad soorituse hindamise raamistikud, mida kasutatakse ühiste eelarvetoetuste iga-aastaste kontrollide kontekstis. Selliste raamistike kohaldamine prioriteetsete eesmärkide, ajakavade ja kasutatavate teabeallikate määratlemiseks lihtsustab ametlike ja struktureeritud arengu hindamiste läbiviimist ning suurendab seeläbi väljamakseotsuste läbipaistvust. Tulemuspõhiste väljamaksete muutuvsummadega osamaksetega seotud eritingimused ei ole aga sageli piisavalt selged näitajate sihtväärtuse, tõendamisallikate ja arvutusmeetodite osas, mis kõik võivad mõjutada väljamakseotsuste läbipaistvust.

| 32. | Komisjon tervitab kontrollikoja hinnangut, et üldiste abikõlblikkustingimuste hindamise raamistik on muutunud selgemaks.

  Komisjon nõustub järeldusega, et selgemaks tuleb muuta ka eritingimused ja tulemuspõhised väljamaksed. Komisjon kavatseb kontrollikoja tähelepanekute täitmiseks läbi vaadata asjaomased rahastamislepingud. Uute programmide hindamisel on sellele probleemile hakanud rohkem tähelepanu pöörama ka EuropeAidi eksperdihinnanguid andev kvaliteedi tugirühm. |
| --- | --- |

32.

Komisjon nõustub järeldusega, et selgemaks tuleb muuta ka eritingimused ja tulemuspõhised väljamaksed. Komisjon kavatseb kontrollikoja tähelepanekute täitmiseks läbi vaadata asjaomased rahastamislepingud. Uute programmide hindamisel on sellele probleemile hakanud rohkem tähelepanu pöörama ka EuropeAidi eksperdihinnanguid andev kvaliteedi tugirühm.

| 33. | Veel täheldati 2009. aastal järgmist edusammu: komisjon võttis kasutusele uued suunised nõrgestatud riikidele eelarvetoetuse eraldamise kohta. Enne eelarvetoetuse eraldamist peavad riigi rahanduse juhtimissüsteemide osas olema paigas teatud lihtsad põhielemendid. Komisjon kehtestas ka muudetud finantsmenetluse, mis annab maksete heakskiitmise protsessi käigus tehtavatele finants- ja tegevuslikele kontrollidele loogilisema järjestuse. |
| --- | --- |

33.

Veel täheldati 2009. aastal järgmist edusammu: komisjon võttis kasutusele uued suunised nõrgestatud riikidele eelarvetoetuse eraldamise kohta. Enne eelarvetoetuse eraldamist peavad riigi rahanduse juhtimissüsteemide osas olema paigas teatud lihtsad põhielemendid. Komisjon kehtestas ka muudetud finantsmenetluse, mis annab maksete heakskiitmise protsessi käigus tehtavatele finants- ja tegevuslikele kontrollidele loogilisema järjestuse.

| 33. | Komisjon tervitab asjaolu, et kontrollikoda kiidab heaks need kaks olulist sammu, mille tulemusel on eelarvetoetuste andmine paremini struktureeritud ja formaliseeritud. |
| --- | --- |

33.

Kontroll ja järelevalve

Delegatsioonid

| 34. | Kontrollikoja hinnangul on delegatsioonidepoolne kontroll ja järelevalve osaliselt mõjus. |
| --- | --- |

34.

Kontrollikoja hinnangul on delegatsioonidepoolne kontroll ja järelevalve osaliselt mõjus.

| 35. | Nagu eelnevatel aastatel, leidis kontrollikoda, et suurema osa abisaajariikide riiklike eelarvevahendite kasutajate puuduliku suutlikkuse tulemuseks on halvasti dokumenteeritud ja ebamõjusad kontrollid. Delegatsioonid osutasid sageli tehnilist abi suutlikkuse suurendamiseks, kuid tulemused olid tihti piiratud, kas siis seetõttu, et riiklike eelarvevahendite käsutaja ei täitnud oma ülesandeid asjakohaselt, ressursid olid piiratud või oli kaadri voolavus suur. |
| --- | --- |

35.

Nagu eelnevatel aastatel, leidis kontrollikoda, et suurema osa abisaajariikide riiklike eelarvevahendite kasutajate puuduliku suutlikkuse tulemuseks on halvasti dokumenteeritud ja ebamõjusad kontrollid. Delegatsioonid osutasid sageli tehnilist abi suutlikkuse suurendamiseks, kuid tulemused olid tihti piiratud, kas siis seetõttu, et riiklike eelarvevahendite käsutaja ei täitnud oma ülesandeid asjakohaselt, ressursid olid piiratud või oli kaadri voolavus suur.

| 35. | Lisaks sellele, et delegatsioonid toetavad riiklike eelarvevahendite käsutajaid ja annavad neile tehnilist abi, korraldab EuropeAid igal aastal arvukalt kursusi riiklike eelarvevahendite käsutajate ja asjaomaste ministeeriumide töötajaile. Selle kohta on põhjalik teave esitatud EuropeAidi kodulehel. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kontrollikoja auditi käigus leiti ka puudusi rahastamiskorras ning rakendusorganisatsioonide ja inspektorite läbiviidud kontrollides:






  a) | kulude abikõlblikkuse kontroll oli ebapiisav, tõendavate dokumentide registreerimine ja säilitamine puudulik, raamatupidamisalased kontrollid olid nõrgad ega taganud kulutuste korrektset salvestamist ja sellekohast aruandlust ning ei hoidnud ära aritmeetiliste vigade tekkimist; |
| --- | --- | --- |

36.

Kontrollikoja auditi käigus leiti ka puudusi rahastamiskorras ning rakendusorganisatsioonide ja inspektorite läbiviidud kontrollides:

a)

kulude abikõlblikkuse kontroll oli ebapiisav, tõendavate dokumentide registreerimine ja säilitamine puudulik, raamatupidamisalased kontrollid olid nõrgad ega taganud kulutuste korrektset salvestamist ja sellekohast aruandlust ning ei hoidnud ära aritmeetiliste vigade tekkimist;

| b) | teatud ehitustööde lepingute puhul oli inspektorite poolt töövõtjate arvete osas läbiviidava kontrolli kvaliteet ebapiisav. |
| --- | --- |

b)

teatud ehitustööde lepingute puhul oli inspektorite poolt töövõtjate arvete osas läbiviidava kontrolli kvaliteet ebapiisav.

| 36. | Komisjon märgib, et viimastel aastatel kasutuselevõetud kontrollivahendid ja -meetodid on hakanud andma tulemusi, kuid ta kavatseb veelgi süvendada töötajate koolitamist ja teabe levitamist juhtimis- ja kontrollivahendite alal.







  a) | Komisjon kavatseb abisaajaile ettenähtud finantsjuhtimise suunised avaldada 2010. aasta lõpuks. Suunistega antakse abisaajaile lihtsat ja praktilist nõu ELi vahenditest rahastatavate välisabimeetmete finantsjuhtimise eeskirjade täitmiseks. |
| --- | --- | --- |

36.

a)

Komisjon kavatseb abisaajaile ettenähtud finantsjuhtimise suunised avaldada 2010. aasta lõpuks. Suunistega antakse abisaajaile lihtsat ja praktilist nõu ELi vahenditest rahastatavate välisabimeetmete finantsjuhtimise eeskirjade täitmiseks.

| 37. | Üldiselt olid delegatsioonid nendest puudustest teadlikud ega pidanud nimetatud kontrolle väga usaldusväärseks, näiteks korrates teatud kontrolle, nõudes enne projektide rahalist lõpetamist kohustuslikke ja riskipõhiseid auditeid või kulude kontrollimist või tellides kehtivate ehitustööde lepingute tehnilisi auditeid. Delegatsioonide ressursid on aga piiratud, see pärsib sageli nende suutlikkust teatud tegevuste läbiviimisel, nagu näiteks projektide kohapealne järelevalve, koolitused ja tugi projektijuhtimisele. |
| --- | --- |

37.

Üldiselt olid delegatsioonid nendest puudustest teadlikud ega pidanud nimetatud kontrolle väga usaldusväärseks, näiteks korrates teatud kontrolle, nõudes enne projektide rahalist lõpetamist kohustuslikke ja riskipõhiseid auditeid või kulude kontrollimist või tellides kehtivate ehitustööde lepingute tehnilisi auditeid. Delegatsioonide ressursid on aga piiratud, see pärsib sageli nende suutlikkust teatud tegevuste läbiviimisel, nagu näiteks projektide kohapealne järelevalve, koolitused ja tugi projektijuhtimisele.

| 37. | Delegatsioonid on paljudel juhtudel teostanud täiendavat kontrolli, et tasakaalustada riiklike eelarvevahendite käsutajate töö pealiskaudsust. |
| --- | --- |

37.

EuropeAidi kesktalitused

| 38. | Kontrollikoja hinnangul on EuropaAidi kesktalituste poolne kontroll ja järelevalve mõjus. |
| --- | --- |

38.

Kontrollikoja hinnangul on EuropaAidi kesktalituste poolne kontroll ja järelevalve mõjus.

| 39. | Raamlepingu alusel tellitud auditid annavad väärtuslikku teavet puudustest, mis mõjutavad projektide kontrollisüsteeme ja potentsiaalselt abikõlbmatute kulude taset ja iseloomu. EuropeAidi kesktalitused analüüsivad neid tulemusi igal aastal ning viivad koos rakendusorganisatsioonidega läbi korduvate auditileidude järelkontrolli. Korduvad leiud hõlmavad puudulikku või ebapiisavat dokumentatsiooni ja ebakorrektseid hankemenetlusi. Eelkõige töötavad EuropeAidi kesktalitused välja finantsjuhtimise suuniseid, mille eesmärk on käsitleda vigade põhjuseid, suurendades rakendusorganisatsioonide teadlikkust ja arusaamist finantsjuhtimise eeskirjadest. 2009. aastal viisid EuropeAidi kesktalitused läbi 14 kontrollkülastust. Lisaks tegid piirkondlikud direktoraadid omal algatusel kontrollkäike delegatsioonidesse. Kõige selle tulemuseks olid asjakohane koolitus ja toetus ning asjakohased soovitused sisekontrollisüsteemide parandamiseks kontrollitud delegatsioonides. |
| --- | --- |

39.

Raamlepingu alusel tellitud auditid annavad väärtuslikku teavet puudustest, mis mõjutavad projektide kontrollisüsteeme ja potentsiaalselt abikõlbmatute kulude taset ja iseloomu. EuropeAidi kesktalitused analüüsivad neid tulemusi igal aastal ning viivad koos rakendusorganisatsioonidega läbi korduvate auditileidude järelkontrolli. Korduvad leiud hõlmavad puudulikku või ebapiisavat dokumentatsiooni ja ebakorrektseid hankemenetlusi. Eelkõige töötavad EuropeAidi kesktalitused välja finantsjuhtimise suuniseid, mille eesmärk on käsitleda vigade põhjuseid, suurendades rakendusorganisatsioonide teadlikkust ja arusaamist finantsjuhtimise eeskirjadest. 2009. aastal viisid EuropeAidi kesktalitused läbi 14 kontrollkülastust. Lisaks tegid piirkondlikud direktoraadid omal algatusel kontrollkäike delegatsioonidesse. Kõige selle tulemuseks olid asjakohane koolitus ja toetus ning asjakohased soovitused sisekontrollisüsteemide parandamiseks kontrollitud delegatsioonides.

| 39. | Komisjonil on hea meel selle üle, et kontrollikoda kiidab heaks EuropeAidi võetud järelauditi- ja järelevalvemeetmed. |
| --- | --- |

39.

| 40. | EuropeAidi kesktalituste läbiviidud delegatsioonide poolaastapõhiste välisabi haldamise aruannete analüüs näitab, et suur kaadri voolavus ja raskused asjakohaste kogemustega töötajate leidmisel, eriti nõrgestatud riikides, olid abi mõjusal rakendamisel peamised takistused. Täitmata ametikohtade arv delegatsioonides on lisatud EuropeAidi riskiregistrisse kui kriitiline risk 2010. aastal. |
| --- | --- |

40.

EuropeAidi kesktalituste läbiviidud delegatsioonide poolaastapõhiste välisabi haldamise aruannete analüüs näitab, et suur kaadri voolavus ja raskused asjakohaste kogemustega töötajate leidmisel, eriti nõrgestatud riikides, olid abi mõjusal rakendamisel peamised takistused. Täitmata ametikohtade arv delegatsioonides on lisatud EuropeAidi riskiregistrisse kui kriitiline risk 2010. aastal.

| 40. | Kuni 2013. aastani komisjoni ametikohtade arv ei suurene ja EuropeAid lahendab delegatsioonide personaliküsimused aktiivselt oma pädevuse piires. Mis puutub täitmata kohtadesse, siis see probleem puudutab eeskätt lepingulisi töötajaid, kelle puhul ei ole probleemiks mitte tööjõu voolavus, vaid vajalike kogemustega töötajate leidmine. Töötajate värbamiseks kuluva aja lühendamiseks on nende valimine, mis enne oli peakorteri ülesanne, antud delegatsiooni juhtide pädevusse. Samal ajal taotleb EuropeAid korrapäraselt ka uusi, piisavalt kandidaate sisaldavaid reservinimekirju, et tööle saaks võtta kõikide vajalike oskustega töötajaid erinevates riikides. |
| --- | --- |

40.

| 41. | EuropeAidi kesktalitused kontrollivad menetlustest kinnipidamist tehingute järelkontrolli kaudu. 2009. aastal otsustati kontrollide ulatust laiendada, et need hõlmaks ka rahastamislepingutest ja hankemenetlustest kinnipidamist, kehtima hakkab see nõue 2010. aastast. Lisaks plaanib EuropeAid 2010. aastal viia läbi oma lähenemise üldise kontrolli, et leida viise selliste kontrollide asjakohasuse ja mõjususe edasiseks parandamiseks alustehingute seaduslikkuse kontrollimise ja eelarvevahendite käsutajate läbiviidud eelkontrollide kvaliteedi osas. |
| --- | --- |

41.

EuropeAidi kesktalitused kontrollivad menetlustest kinnipidamist tehingute järelkontrolli kaudu. 2009. aastal otsustati kontrollide ulatust laiendada, et need hõlmaks ka rahastamislepingutest ja hankemenetlustest kinnipidamist, kehtima hakkab see nõue 2010. aastast. Lisaks plaanib EuropeAid 2010. aastal viia läbi oma lähenemise üldise kontrolli, et leida viise selliste kontrollide asjakohasuse ja mõjususe edasiseks parandamiseks alustehingute seaduslikkuse kontrollimise ja eelarvevahendite käsutajate läbiviidud eelkontrollide kvaliteedi osas.

Välisauditid

| 42. | Kontrollikoja hinnangul olid välisauditid mõjusad EuropeAidi kesktalituste osas ja osaliselt mõjusad delegatsioonide osas. |
| --- | --- |

42.

Kontrollikoja hinnangul olid välisauditid mõjusad EuropeAidi kesktalituste osas ja osaliselt mõjusad delegatsioonide osas.

| 43. | Kontrollikoja auditi käigus leiti, et välisauditite haldamine paranes 2009. aastal oluliselt. Aasta auditikavad valmistati ette vastavalt EuropeAidi suunistele läbiviidud struktureeritud riskihindamise alusel. Auditid viidi läbi õigeaegselt ning võrreldes eelnevate aastatega paranes konsolideeritud aasta auditikava rakendusmäär. |
| --- | --- |

43.

Kontrollikoja auditi käigus leiti, et välisauditite haldamine paranes 2009. aastal oluliselt. Aasta auditikavad valmistati ette vastavalt EuropeAidi suunistele läbiviidud struktureeritud riskihindamise alusel. Auditid viidi läbi õigeaegselt ning võrreldes eelnevate aastatega paranes konsolideeritud aasta auditikava rakendusmäär.

| 44. | 2007. aasta oktoobris vastu võetud uusi juhendeid kasutati asjakohaselt, mis edendas auditi lähenemisviisi ühtlustatumat kasutamist. Kontrollikoja poolt kontrollitud juhtudel oli võetud meetmeid auditi järelduste põhjal, eelkõige tehes abikõlbmatute summade finantskorrektsioone kas tagasinõuete või järgnevast või lõppmaksest mahaarvamise kaudu. Uute juhendite kogu mõju ei olnud 2009. aastal siiski veel nähtav, sest paljud auditiaruanded põhinesid eelmistel auditijuhenditel, mis ei olnud nii täpsed, eriti auditi arvamuse sõnastamise osas. |
| --- | --- |

44.

2007. aasta oktoobris vastu võetud uusi juhendeid kasutati asjakohaselt, mis edendas auditi lähenemisviisi ühtlustatumat kasutamist. Kontrollikoja poolt kontrollitud juhtudel oli võetud meetmeid auditi järelduste põhjal, eelkõige tehes abikõlbmatute summade finantskorrektsioone kas tagasinõuete või järgnevast või lõppmaksest mahaarvamise kaudu. Uute juhendite kogu mõju ei olnud 2009. aastal siiski veel nähtav, sest paljud auditiaruanded põhinesid eelmistel auditijuhenditel, mis ei olnud nii täpsed, eriti auditi arvamuse sõnastamise osas.

| 44. | Üle 95 % raamistikukohaste tööettevõtjate 2009. aasta auditiaruannetest esitati nn 2007. aasta 1. oktoobri järgse vormi kohaselt (2008. aastal oli selliseid vaid umbes 40 %) (vt aasta tegevusaruande punkti 3.1.2.1.2 joonealune märkus 38). |
| --- | --- |

44.

| 45. | Mitmed valdkonnad vajavad veel parandamist. Personali nappus delegatsioonides piirab nende suutlikkust algatada riskianalüüsi alusel läbiviidavaid auditeid, sest esmatähtsad on kohustuslikud auditid. Ka on sel negatiivne mõju auditiaruande kontrollimise ja heakskiidumenetluse pikkusele, millega kaasneb oht, et abikõlbmatud kulud jäävad tagasi saamata. |
| --- | --- |

45.

Mitmed valdkonnad vajavad veel parandamist. Personali nappus delegatsioonides piirab nende suutlikkust algatada riskianalüüsi alusel läbiviidavaid auditeid, sest esmatähtsad on kohustuslikud auditid. Ka on sel negatiivne mõju auditiaruande kontrollimise ja heakskiidumenetluse pikkusele, millega kaasneb oht, et abikõlbmatud kulud jäävad tagasi saamata.

| 45. | Kuigi töötajate vähesus mõjutab tõepoolest auditiaruande kontrollimise ja heakskiidumenetluse kestust, ei tee komisjon lõppmakseid enne, kui enamik auditiaruandeid on kätte saadud. Seetõttu on oht, et abikõlbmatud kulud jäävad tagasi saamata, väga väike.

  2009. aastal jätkas EuropeAid tööd auditi valdkonnas, korraldades kuus Euroopa Arengufondi alast koolituskursust 15 delegatsiooni 180 liikmele ja 220 muule töötajale (eelarvevahendite käsutajate ja ministeeriumide personal, projektijuhid, valitsusväliste organisatsioonide ja auditifirmade töötajad). |
| --- | --- |

45.

2009. aastal jätkas EuropeAid tööd auditi valdkonnas, korraldades kuus Euroopa Arengufondi alast koolituskursust 15 delegatsiooni 180 liikmele ja 220 muule töötajale (eelarvevahendite käsutajate ja ministeeriumide personal, projektijuhid, valitsusväliste organisatsioonide ja auditifirmade töötajad).

| 46. | CRIS Audit on suurendanud EuropeAidi suutlikkust teostada järelevalvet auditeerimise üle ning auditileide ja soovitusi võrrelda, analüüsida ja nende põhjal tegutseda. Nagu eelmistel aastatel, (22) ja vaatamata EuropeAidi kesktalituste meeldetuletustele ning ajakohastatud suunistele, ei salvestanud kõik delegatsioonid sellegipoolest andmeid õigeaegselt ja täielikult; see mõjutab juhtimisteabena kasutatavate kogutud andmete (nagu auditiarvamuste iseloom ja abikõlbmatute kulude määrad) usaldusväärsust. Lisaks ei anna CRIS Audit alati täpset teavet auditite kulude kohta, samuti ei ole see mõeldud edastama teavet auditite tulemusel tehtud finantskorrektsioonide kohta. Seetõttu ei kasuta EuropeAid veel täielikult selle rakenduse kõiki võimalusi, eriti oma auditistrateegia kulusäästlikkuse tagamisel. |
| --- | --- |

46.

CRIS Audit on suurendanud EuropeAidi suutlikkust teostada järelevalvet auditeerimise üle ning auditileide ja soovitusi võrrelda, analüüsida ja nende põhjal tegutseda. Nagu eelmistel aastatel, (22) ja vaatamata EuropeAidi kesktalituste meeldetuletustele ning ajakohastatud suunistele, ei salvestanud kõik delegatsioonid sellegipoolest andmeid õigeaegselt ja täielikult; see mõjutab juhtimisteabena kasutatavate kogutud andmete (nagu auditiarvamuste iseloom ja abikõlbmatute kulude määrad) usaldusväärsust. Lisaks ei anna CRIS Audit alati täpset teavet auditite kulude kohta, samuti ei ole see mõeldud edastama teavet auditite tulemusel tehtud finantskorrektsioonide kohta. Seetõttu ei kasuta EuropeAid veel täielikult selle rakenduse kõiki võimalusi, eriti oma auditistrateegia kulusäästlikkuse tagamisel.

| 46. | Seda, et CRIS Auditi andmeid tuleb õigeaegselt ajakohastada, tuletatakse delegatsioonidele pidevalt meelde näiteks auditiseminaridel ja kursustel. Alates 2010. aasta veebruarist kantakse auditilepingute sõlmimisel (CRISi lepingute moodulis) lepingule allakirjutamise kuupäev automaatselt CRIS Auditi süsteemi. Ka uus tulemuste sisestamise vorm on täielikum ja selle täitmine lihtsam, ning ilma nimetatud välja täitmata ei saa auditit lõpetada. Sisestada tuleb auditiarvamus ja abikõlbmatute kulude summa. Teave auditi tulemusel väljastatud tagasinõudekorralduste kohta esitatakse CRISi tagasinõudekorralduste moodulis. Konsolideerimise huvides võib kaaluda mõningate täienduste tegemist, mis aga eeldab IT-arendustööde teostamist. Olemas on teave lõplike tuvastatud abikõlbmatute kulude suuruse ja nendega seoses tehtud vea lõppmakse tegemisel parandamise kohta. 2009. aastal moodustaid need 0,7 % arvetega kaetud summadest. |
| --- | --- |

46.

Siseaudit

| 47. | Kontrollikoja hinnangul on siseaudit osaliselt mõjus. |
| --- | --- |

47.

Kontrollikoja hinnangul on siseaudit osaliselt mõjus.

| 47. | Komisjon on seisukohal, et hoolimata personali nappusest 2009. aastal EuropeAidi siseaudit siiski toimis aasta läbi. Kuigi siseauditi üksuse juhataja koht oli 1. juulist kuni 15. novembrini täitmata, suutis üksus lõpule viia üheksa järelauditit ettenähtud kaheksa asemel. Mis puudutab 2009. aastaks kavandatud uusi auditeid, siis jõuti 2009. aasta jooksul esitada üks auditi lõpparuanne ja kaks aruande projekti, mis vastavalt IASi meetodile moodustavad 85 % lõpparuandest. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Siseauditi üksus täitis oma esmase eesmärgi anda peadirektorile piisav kindlus seoses EuropeAidi riskide juhtimise, kontrolli ja sisemiste juhtimisprotsesside mõjususega. Üksuse toimimist häiris aga märkimisväärselt sellest sõltumatu personalinappus, sealhulgas ka üksuse juhataja puudumine suurema osa aasta vältel. Seetõttu ei suutnud üksus oma 2009. aasta töökava täielikult ellu viia. EuropeAidi siseauditi üksuse enesehindamise tulemusi kajastava teise järelauditi aruandes juhtis komisjoni siseauditi talitus taas tähelepanu märkimisväärselt pikale ajale, mis EuropeAidi juhtkonnal kulub siseauditi üksuse soovituste põhjal järelmeetmete võtmiseks. |
| --- | --- |

48.

Siseauditi üksus täitis oma esmase eesmärgi anda peadirektorile piisav kindlus seoses EuropeAidi riskide juhtimise, kontrolli ja sisemiste juhtimisprotsesside mõjususega. Üksuse toimimist häiris aga märkimisväärselt sellest sõltumatu personalinappus, sealhulgas ka üksuse juhataja puudumine suurema osa aasta vältel. Seetõttu ei suutnud üksus oma 2009. aasta töökava täielikult ellu viia. EuropeAidi siseauditi üksuse enesehindamise tulemusi kajastava teise järelauditi aruandes juhtis komisjoni siseauditi talitus taas tähelepanu märkimisväärselt pikale ajale, mis EuropeAidi juhtkonnal kulub siseauditi üksuse soovituste põhjal järelmeetmete võtmiseks.

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus

| 49. | Komisjoni juhtkonna esitatud teabe analüüsi tulemused on esitatud
  lisas 3
  . |
| --- | --- |

49.

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe analüüsi tulemused on esitatud
  lisas 3
  .

| 50. | Iga-aastane tegevusaruanne annab õiglase ülevaate mitmesuguste kehtivate järelevalve- ja kontrollisüsteemide rakendamisest ja tulemustest. Aruanne on selge ja informatiivne, eelkõige tänu kvantitatiivsete näitajate kasutamisele. Aruandest selgub, et arvestades EuropeAidi mitmeaastase kontrollisüsteemi struktuuri ja tulemusi, ei usu EuropeAid, et allesjäänud veamäär väärib reservatsiooni esitamist peadirektori kinnitavas avalduses (23). Tõendeid selle väite toetuseks aga ei esitata. Kuna puudub pärast kõiki eel- ja järelkontrolle allesjäänud vigade hinnangulise finantsmõju põhinäitaja, (24) ei ole EuropeAidil võimalik tõendada, et puuduste rahaline mõju ja vigade arv jääb allapoole kehtivatest olulisuse kriteeriumidest. |
| --- | --- |

50.

Iga-aastane tegevusaruanne annab õiglase ülevaate mitmesuguste kehtivate järelevalve- ja kontrollisüsteemide rakendamisest ja tulemustest. Aruanne on selge ja informatiivne, eelkõige tänu kvantitatiivsete näitajate kasutamisele. Aruandest selgub, et arvestades EuropeAidi mitmeaastase kontrollisüsteemi struktuuri ja tulemusi, ei usu EuropeAid, et allesjäänud veamäär väärib reservatsiooni esitamist peadirektori kinnitavas avalduses (23). Tõendeid selle väite toetuseks aga ei esitata. Kuna puudub pärast kõiki eel- ja järelkontrolle allesjäänud vigade hinnangulise finantsmõju põhinäitaja, (24) ei ole EuropeAidil võimalik tõendada, et puuduste rahaline mõju ja vigade arv jääb allapoole kehtivatest olulisuse kriteeriumidest.

| 50. | Komisjon arvab, et peadirektori aasta tegevusaruande kinnitava avalduse nelja koostisosa kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed näitajad on piisavad, et peadirektor saaks nende alusel esitada mõistliku kinnituse. EuropeAid möönab siiski, et mitmeaastase raamistiku konkreetsete näitajate väljatöötamiseks tuleb teha veel tööd ning jätkata tuleb ka 2010. aastal alustatud tööd pärast eel- ja järelkontrolle allesjäänud vigade majandusliku mõju hindamise võimalike meetodite väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Eelarveaasta 2009 osas teatas EuropeAidi peadirektor, et ta on saanud piisava kindluse selle kohta, et olemasolevad kontrollimenetlused annavad vajaliku garantii seoses tehingute seaduslikkusega. Kontrollikoja audit seda väidet ei kinnita. Kontrollikoda leidis, et EuropeAidi süsteemid olid osaliselt mõjusad ning maksed sisaldasid olulisel määral vigu. EAFidest tehtud maksed vigu ei sisaldanud, seevastu EuropeAidi ühenduse välissuhete ja arengukoostöö üldeelarvest tehtud maksed sisaldasid olulisel määral vigu (25). Kontrollikoda on seisukohal, et peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

51.

Eelarveaasta 2009 osas teatas EuropeAidi peadirektor, et ta on saanud piisava kindluse selle kohta, et olemasolevad kontrollimenetlused annavad vajaliku garantii seoses tehingute seaduslikkusega. Kontrollikoja audit seda väidet ei kinnita. Kontrollikoda leidis, et EuropeAidi süsteemid olid osaliselt mõjusad ning maksed sisaldasid olulisel määral vigu. EAFidest tehtud maksed vigu ei sisaldanud, seevastu EuropeAidi ühenduse välissuhete ja arengukoostöö üldeelarvest tehtud maksed sisaldasid olulisel määral vigu (25). Kontrollikoda on seisukohal, et peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

Kokkuvõte ja soovitused

| 52. | Kontrollikoda järeldab oma audititööle tuginedes, et EAFide 31. detsembril 2009 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne annab kõikides olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorra ning nende tehingute ja rahavoogude kohta lõppenud aastal, kooskõlas finantsmääruse sätete ja peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadega. Kontrollikoda juhib tähelepanu punktides 17 ja 18 esitatud tähelepanekutele, mis käsitlevad garantiisid. |
| --- | --- |

52.

Kontrollikoda järeldab oma audititööle tuginedes, et EAFide 31. detsembril 2009 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne annab kõikides olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorra ning nende tehingute ja rahavoogude kohta lõppenud aastal, kooskõlas finantsmääruse sätete ja peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadega. Kontrollikoda juhib tähelepanu punktides 17 ja 18 esitatud tähelepanekutele, mis käsitlevad garantiisid.

| 53. | Kontrollikoda järeldab oma audititööle tuginedes, et 31. detsembril 2009. lõppenud eelarveaastal:






  a) | ei esinenud EAFide tuludes olulisel määral vigu; |
| --- | --- | --- |

53.

Kontrollikoda järeldab oma audititööle tuginedes, et 31. detsembril 2009. lõppenud eelarveaastal:

a)

ei esinenud EAFide tuludes olulisel määral vigu;

| b) | ei sisaldanud EAFide kulukohustused olulisel määral vigu, kuid sisaldasid märkimisväärsel arvul mittekvantifitseeritavaid vigu; |
| --- | --- |

b)

ei sisaldanud EAFide kulukohustused olulisel määral vigu, kuid sisaldasid märkimisväärsel arvul mittekvantifitseeritavaid vigu;

| c) | ei esinenud EAFide maksetes olulisel määral vigu. Siiski esines maksetes sageli mittekvantifitseeritavaid vigu. |
| --- | --- |

c)

ei esinenud EAFide maksetes olulisel määral vigu. Siiski esines maksetes sageli mittekvantifitseeritavaid vigu.

| 54. | Nagu kontrollikoda märkis 2008. aasta aastaaruandes EAFide kohta, (26) on EuropeAid kehtestanud põhjaliku kontrollistrateegia. 2009. aastal jätkas EuropeAid oma järelevalve- ja kontrollisüsteemide kavandamise ja rakendamise parandamist, kuid teatud valdkondades esineb endiselt puudusi. Tuginedes oma audititööle, järeldab kontrollikoda, et EuropeAidi järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid maksete seaduslikkuse tagamisel osaliselt mõjusad. Käesolevas kontekstis tuleks kaaluda järgmisi soovitusi: |
| --- | --- |

54.

Nagu kontrollikoda märkis 2008. aasta aastaaruandes EAFide kohta, (26) on EuropeAid kehtestanud põhjaliku kontrollistrateegia. 2009. aastal jätkas EuropeAid oma järelevalve- ja kontrollisüsteemide kavandamise ja rakendamise parandamist, kuid teatud valdkondades esineb endiselt puudusi. Tuginedes oma audititööle, järeldab kontrollikoda, et EuropeAidi järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid maksete seaduslikkuse tagamisel osaliselt mõjusad. Käesolevas kontekstis tuleks kaaluda järgmisi soovitusi:

| 54. | EuropeAid on töötanud oma kontrollid välja selliselt, et need hõlmaksid komisjoni mitmeaastaste projektide täielikku olelustsüklit. Ta usub, et ta järelevalve- ja kontrollisüsteemid on töökindlad ning on neid aasta-aastalt ka edasi arendanud, mida tõendab igati eeskirjadekohaste maksete osatähtsuse suurenemine kontrollikoja valimi näitel. Kontrollikoja möödunud aastatel tehtud soovitused on täidetud ja kontrollikoda ise on täheldanud paranemist, hinnates peamiste kontrollisüsteemide kesksete osade toimimist tulemuslikuks. |
| --- | --- |

54.

| a) | EuropeAid peab oma üldise kontrollistrateegia hindamise kontekstis töötama välja pärast kõiki läbiviidud eel- ja järelkontrolle allesjäänud vigade hinnangulise rahalise mõju põhinäitaja, mis tugineb näiteks lõpetatud projektide statistiliselt esindusliku valimi kontrollimisele; |
| --- | --- |

a)

EuropeAid peab oma üldise kontrollistrateegia hindamise kontekstis töötama välja pärast kõiki läbiviidud eel- ja järelkontrolle allesjäänud vigade hinnangulise rahalise mõju põhinäitaja, mis tugineb näiteks lõpetatud projektide statistiliselt esindusliku valimi kontrollimisele;

| a) | Nagu on märgitud komisjoni vastustes 2008. aasta auditiaruandele, alustas komisjon pärast eel- ja järelkontrolle allesjäänud vigade majandusliku mõju hindamise võimalike meetodite väljatöötamist 2010. aastal. |
| --- | --- |

a)

| b) | EuropeAid peab selle hindamise kontekstis hindama oma mitmesuguste kontrollide (eriti tehingute järelkontrollisüsteemi) kulutõhusust; |
| --- | --- |

b)

EuropeAid peab selle hindamise kontekstis hindama oma mitmesuguste kontrollide (eriti tehingute järelkontrollisüsteemi) kulutõhusust;

| b) | Nagu on märgitud komisjoni vastustes 2008. aasta auditiaruandele, alustas komisjon oma üldise kontrollistrateegia läbivaatamist 2010. aasta algul. Komisjon esitab 2010. aastal välisabi valdkonna aktsepteeritavat vigade esinemise riski käsitleva teatise. |
| --- | --- |

b)

| c) | EuropeAid peab lõplikult välja töötama ja levitama finantsjuhtimise abimaterjale, mis on suunatud suure loomupärase vigade riski vähendamisele rakendusorganisatsioonide, töövõtjate ja abisaajate tasandil ning piisava teadlikkuse tagamisele finantsjuhtimise ja abikõlblikkuseeskirjade kohta; |
| --- | --- |

c)

EuropeAid peab lõplikult välja töötama ja levitama finantsjuhtimise abimaterjale, mis on suunatud suure loomupärase vigade riski vähendamisele rakendusorganisatsioonide, töövõtjate ja abisaajate tasandil ning piisava teadlikkuse tagamisele finantsjuhtimise ja abikõlblikkuseeskirjade kohta;

| c) | Komisjon viib 2010. aastal lõpule finantsjuhtimise suuniste väljatöötamise, pöörates erilist tähelepanu kontrollikoja osutatud probleemidele. |
| --- | --- |

c)

| d) | EuropeAid peaks tagama, et delegatsioonid salvestavad andmed CRIS Auditisse täielikult ja õigeaegselt; |
| --- | --- |

d)

EuropeAid peaks tagama, et delegatsioonid salvestavad andmed CRIS Auditisse täielikult ja õigeaegselt;

| d) | EuropeAid jätkab tööd selle nimel, et andmed sisestataks CRIS Auditisse täpselt ja õigeaegselt. |
| --- | --- |

d)

| e) | CRIS Auditi ülesehitust tuleb muuta nii, et see annab teavet ka abikõlbmatute kulude lõpliku summa ja finantskorrektsioonide kohta, mis on tehtud pärast auditi kontrollimise ja heakskiidu menetluse lõpetamist auditeeritavaga. |
| --- | --- |

e)

CRIS Auditi ülesehitust tuleb muuta nii, et see annab teavet ka abikõlbmatute kulude lõpliku summa ja finantskorrektsioonide kohta, mis on tehtud pärast auditi kontrollimise ja heakskiidu menetluse lõpetamist auditeeritavaga.

| e) | CRIS Auditisse tuleb sisestada andmed abikõlbmatute kulude suuruse kohta, muidu ei saa kirjet salvestada. See väli on muudetud kohustuslikuks alates 2010. aasta veebruarist. Teave auditi tulemusel väljastatud tagasinõudekorralduste kohta esitatakse CRISi tagasinõudekorralduste moodulis. Konsolideerimise huvides võib kaaluda mõningate täienduste tegemist, milles oleks aga vaja teha IT-arendustöid. Olemas on teave lõppmakse tegemisel tuvastatud ja korrigeeritud abikõlbmatute kulude lõpliku suuruse kohta. 2009. aastal oli vea suuruseks 0,7 % arvetega kaetud summadest. |
| --- | --- |

e)

| 55. | Eelarvetoetuse osas soovitab kontrollikoda järgmist: |
| --- | --- |

55.

Eelarvetoetuse osas soovitab kontrollikoda järgmist:

55.

| a) | EuropeAid peab tagama, et tulemuspõhiste väljamaksete muutuvsummadega osamaksetega seotud eritingimustes on selgelt kirjas näitajad, sihtmärgid, arvutusmeetodid ja tõendusallikad; |
| --- | --- |

a)

EuropeAid peab tagama, et tulemuspõhiste väljamaksete muutuvsummadega osamaksetega seotud eritingimustes on selgelt kirjas näitajad, sihtmärgid, arvutusmeetodid ja tõendusallikad;

| a) | Komisjon nõustub, et tulemuspõhised sihtväärtused, arvutusmeetodid ja tõendamisallikad tuleks rangemalt kindlaks määrata. Uute programmide hindamisel on sellele probleemile hakanud rohkem tähelepanu pöörama ka EuropeAidi eksperdihinnanguid andev kvaliteedi tugirühm. |
| --- | --- |

a)

| b) | EuropeAid peab tagama, et delegatsioonide aruanded annavad struktureeritud ja ametliku ülevaate riigi rahanduse juhtimise edusammudest, tuues välja selged kriteeriumid, mille alusel edusamme hinnata (st tulemused, mida abisaajariigi valitsus pidi asjaomase perioodi jooksul saavutama), tehtud edusammud ja põhjused, miks reformiprogrammi ei pruugitud ellu viia vastavalt kavale. |
| --- | --- |

b)

EuropeAid peab tagama, et delegatsioonide aruanded annavad struktureeritud ja ametliku ülevaate riigi rahanduse juhtimise edusammudest, tuues välja selged kriteeriumid, mille alusel edusamme hinnata (st tulemused, mida abisaajariigi valitsus pidi asjaomase perioodi jooksul saavutama), tehtud edusammud ja põhjused, miks reformiprogrammi ei pruugitud ellu viia vastavalt kavale.

| b) | Komisjon on välja töötanud riigi finantsjuhtimise edusammude järelevalve ja aruandluse raamistiku muudatused, mis võimaldavad eeskätt saada ülevaate eeldatud miinimumtulemuste ületamise määrast. Raamistiku muutmine lõpetati 2010. aasta juunis. 2010. aasta jooksul ja edaspidigi hinnatakse väljamakseid riikide uuele raamistikule vastavate aruannete alusel. |
| --- | --- |

b)

---

(1)  Vt kontrollikoja 2009. aasta aastaaruanne, 6. peatükk.

(2)  Nimetatud osa moodustab 2009. aasta maksetest 0,9 %.

(3)  Vt kümnenda EAFi suhtes kohaldatava nõukogu 18. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 215/2008 artiklid 118, 125 ja 134 (ELT L 78, 19.3.2008, lk 1). Arvamuses nr 9/2007 selle määruse vastuvõtmise ettepaneku kohta (ELT C 23, 28.1.2008) juhtis kontrollikoda tähelepanu nende artiklite Euroopa Parlamendi kontrollivolitusi vähendavatele tagajärgedele.

(4)  Nende tegevuste kontrollikoja poolt läbiviidava auditi reeglid on sätestatud kolmepoolse lepinguga EIP, komisjoni ja kontrollikoja vahel (ülalmainitud kümnenda EAFi suhtes kohaldatava 18. veebruari 2008. aasta finantsmääruse artikkel 134).

(5)  Kümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklid 21–29.

(6)  Madagaskar, Mauritaania, Niger ja Guinea Conakry.

(7)  Sudaan ja Ekvatoriaal-Guinea.

(8)  Malawi, Haiti, Kongo Demokraatlik Vabariik ja Etioopia.

(9)  Artiklid 118 ja 124.

(10)  Konsolideeritud finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet ja Euroopa Arengufondidele võlgnetavate summade tabelit.

(11)  Vastavalt kümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklitele 2, 3 ja 4, artikli 125 lõikele 4 ja artiklile 134 ei laiene avaldus EAFi vahendite sellele osale, mida juhib ja mille eest vastutab EIP.

(12)  Komisjoni tasandil hõlmab juhtkond institutsiooni liikmeid, eelarvevahendite volitatud ja edasivolitatud käsutajaid, peaarvepidajat ja finants-, auditi- ja kontrolliüksuste juhtivtöötajaid. Abisaajariikide tasandil hõlmab juhtkond riiklikke eelarvevahendite käsutajaid, peaarvepidajaid ning makseasutuste ja rakendusasutuste juhtivtöötajaid.

(13)  EAFi peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjade koostamisel lähtuti Rahvusvahelise Raamatupidajate Föderatsiooni (IFAC) välja antud rahvusvahelistest avaliku sektori raamatupidamisstandarditest (IPSAS) või nende puudumisel Rahvusvahelise Raamatupidamise Standardite Nõukogu (IASB) välja antud rahvusvahelistest raamatupidamisstandarditest (IAS) / rahvusvahelistest finantsaruandluse standarditest (IFRS). Kooskõlas finantsmäärusega koostati eelarveaasta 2009 konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjade alusel, milles kohandatakse tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtted ühendustele omase keskkonnaga, EAFide rakendamist kajastavad konsolideeritud aruanded aga põhinevad jätkuvalt eelkõige raha liikumisel.

(14)  Vt kümnenda EAFi suhtes kohaldatava 18. veebruari 2008. aasta finantsmääruse artikkel 122: finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet ja EAFile võlgnetavate summade tabelit.

(15)  Vt kümnenda EAFi suhtes kohaldatava 18. veebruari 2008. aasta finantsmääruse artikkel 123: rahalise rakendamise aruanded sisaldavad assigneeringuid, kulukohustusi ja makseid kirjeldavaid tabeleid.

(16)  Näiteks lepingu liik, lepingu algus- ja lõpukuupäevad.

(17)  Punkt 15 (ELT C 269, 10.11.2009).

(18)  Vt eriaruanne nr 2/2005 AKV riikidele antava EAFi eelarvetoetuse kohta, punktid 28 ja 29 (ELT C 249, 7.10.2005).

(19)  Kontrollikoda on määranud olulisuse läveks 2 %.

(20)  Välja arvatud ühinemiseelne abi, abi Lääne-Balkanile, humanitaarabi, makromajanduslik finantsabi, ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) ja kiirreageerimise kord.

(21)  Punkt 46.

(22)  Kontrollikoja 2008. aasta aastaaruanne EAFide kohta, punkt 39.

(23)  Lk 56.

(24)  Vt punktid 29 ja 54, kontrollikoja 2008. aasta aastaaruanne EAFide kohta.

(25)  Vt 6. peatükk, kontrollikoja 2009. aasta aastaaruanne eelarve täitmise kohta.

(26)  Punkt 55.

(27)  Brutomaksed, välja arvatud tagasinõuded.

(28)  Individuaalsete ja üldiste kulukohustuste kogusummad sisaldavad kulukohustustest vabastamisi.

Allikas: Euroopa Kontrollikoda AIDCO DataWarehouse'i andmete alusel.

(29)  Esialgsed eraldised 8., 9. ja 10. EAFile, kaasrahastamine, intressid, erinevad vahendid, ülekanded eelnevatest EAFidest ja korrektsioonid.

(30)  Protsendina vahenditest.

(31)  Negatiivsete summade puhul on tegu kulukohustustest vabastatud summadega.

(32)  Netomaksed pärast tagasinõudeid.

Allikas: kontrollikoda, EAFi rahalise rakendamise aruannete ja finantsaruannete põhjal 31. detsembri 2009. aasta seisuga.

---

LISA 1

EUROOPA ARENGUFONDI TEHINGUTE KONTROLLI TULEMUSED

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Projektid | Eelarvetoetus | Kokku |
| VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR |
| Kulukohustused kokku: | 40 | 10 | 50 | 45 | 60 |
| Tehingute arv kokku (nendest): | 150 | 20 | 170 | 170 | 148 |
| | Ettemaksed | 0 | 0 | 0 | 40 | 0 |
| | Vahe-/lõppmaksed | 150 | 20 | 170 | 130 | 148 |
| KONTROLLI TULEMUSED |
| (% ja tehingute arv) |
| Vigadest mõjutamata tehingud | 80 % | {120} | 65 % | {13} | 78 % | {133} | 76 % | 63 % |
| Vigadest mõjutatud tehingud | 20 % | {30} | 35 % | {7} | 22 % | {37} | 24 % | 37 % |
| VIGADEST MÕJUTATUD TEHINGUTE ANALÜÜS |
| (% ja tehingute arv) |
| Analüüs vea tüübi kaupa |
| Mittekvantifitseeritavad vead | 57 % | {17} | 100 % | {7} | 65 % | {24} | 61 % | 49 % |
| Kvantifitseeritavad vead | 43 % | {13} | 0 % | {0} | 35 % | {13} | 39 % | 51 % |
| nendest: | Abikõlblikkusvead | 23 % | {3} | 0 % | {0} | 23 % | {3} | 44 % | 68 % |
| Tõendamisvead | 23 % | {3} | 0 % | {0} | 23 % | {3} | 38 % | 21 % |
| Täpsusvead | 54 % | {7} | 0 % | {0} | 54 % | {7} | 19 % | 11 % |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| Kõige tõenäolisem veamäär jääb vahemikku: | | |
| < 2 % | X | | |
| 2 % - 5 % | | X | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

Projektid

Eelarvetoetus

Kokku

VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR

Kulukohustused kokku:

40

10

50

45

60

Tehingute arv kokku (nendest):

150

20

170

170

148

Ettemaksed

0

0

0

40

0

Vahe-/lõppmaksed

150

20

170

130

148

KONTROLLI TULEMUSED

(% ja tehingute arv)

Vigadest mõjutamata tehingud

80 %

{120}

65 %

{13}

78 %

{133}

76 %

63 %

Vigadest mõjutatud tehingud

20 %

{30}

35 %

{7}

22 %

{37}

24 %

37 %

VIGADEST MÕJUTATUD TEHINGUTE ANALÜÜS

(% ja tehingute arv)

Analüüs vea tüübi kaupa

Mittekvantifitseeritavad vead

57 %

{17}

100 %

{7}

65 %

{24}

61 %

49 %

Kvantifitseeritavad vead

43 %

{13}

0 %

{0}

35 %

{13}

39 %

51 %

nendest:

Abikõlblikkusvead

23 %

{3}

0 %

{0}

23 %

{3}

44 %

68 %

Tõendamisvead

23 %

{3}

0 %

{0}

23 %

{3}

38 %

21 %

Täpsusvead

54 %

{7}

0 %

{0}

54 %

{7}

19 %

11 %

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Kõige tõenäolisem veamäär jääb vahemikku:

< 2 %

X

2 % - 5 %

X

X

> 5 %

---

LISA 2

EUROOPA ARENGUFONDI SÜSTEEMIDE KONTROLLI TULEMUSED JA ÜLDEELARVEST ANTAV ARENGUABI

Hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele

| Käsitletud süsteem | Eelkontrollid | Juhtimine ja järelevalve | Välisauditid | Siseauditid | Üldine hinnang |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAidi kesktalitused | | | | | |
| Delegatsioonid | | | | E/K | |

Käsitletud süsteem

Eelkontrollid

Juhtimine ja järelevalve

Välisauditid

Siseauditid

Üldine hinnang

EuropeAidi kesktalitused

Delegatsioonid

E/K

Üldine hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele

| Üldine hinnang | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Üldine hinnang

2009

2008

2007

Selgitus

| | Mõjus |
| --- | --- |
| | Osaliselt mõjus |
| | Ei ole mõjus |
| E/K | Ei kohaldata: ei kehti või ei hinnata |

Mõjus

Osaliselt mõjus

Ei ole mõjus

E/K

Ei kohaldata: ei kehti või ei hinnata

---

LISA 3

KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD TEABE ANALÜÜSI TULEMUSED EUROOPA ARENGUFONDI JA ÜLDEELRVEST RAHASTATAVA ARENGUABI KOHTA

| Peamised pea-direktoraadid | Peadirektori avalduse sisu (1) | Esitatud reservatsioonid | Kontrollikoja tähelepanekud | Üldine hinnang usaldusväärsusele |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AIDCO | reservatsioonideta | E/K | EuropeAid (AIDCO) on loonud tervikliku kontrollistrateegia ja jätkanud oma järelevalve- ja kontrollisüsteemide märkimisväärset parandamist. Kontrollikoja auditi käigus leiti siiski, et teatud kontrollid on endiselt puudulikud ning maksed sisaldavad olulisel määral vigu. | B |
| A: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |

Peamised pea-direktoraadid

Peadirektori avalduse sisu (1)

Esitatud reservatsioonid

Kontrollikoja tähelepanekud

Üldine hinnang usaldusväärsusele

AIDCO

reservatsioonideta

E/K

EuropeAid (AIDCO) on loonud tervikliku kontrollistrateegia ja jätkanud oma järelevalve- ja kontrollisüsteemide märkimisväärset parandamist. Kontrollikoja auditi käigus leiti siiski, et teatud kontrollid on endiselt puudulikud ning maksed sisaldavad olulisel määral vigu.

B

A:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

---

(1)  Peadirektor kinnitab oma avalduses, et tema hinnangul annavad kehtestatud kontrollimenetlused vajaliku kindluse tehingute korrektsuse kohta.

| A: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

A:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori avaldus ja iga-aastane tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

---

LISA 4

KINNITAVA AVALDUSE RAAMES ESITATUD PEAMISTE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| | Kontrollikoja tähelepanek | Kontrollikoja analüüs | Kontrollikoja soovitus | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Järeldused mitmesuguste kontrollide panusest peadirektori saadavasse kindlusse võiksid olla selgemad ja oleks vaja töötada välja põhinäitaja, mille abil hinnata pärast läbiviidud eel- ja järelkontrolle järelejäävate vigade hinnangulist rahalist mõju. (2008. aasta aastaaruande punkt 54) | 2009. aasta tegevusaruanne annab õiglase ülevaate mitmesuguste kehtivate järelevalve- ja kontrollisüsteemide rakendamisest ja tulemustest. Aruanne on selge ja informatiivne, eelkõige tänu kvantitatiivsete näitajate kasutamisele. Siiski ei näita aruanne selgelt, et mitmesuguste kontrollide tulemused aitavad peadirektoril saada piisava kindluse, et puuduste ja vigade rahaline mõju jääb kohaldatud olulisuse lävest allapoole. | EuropeAid peab oma üldise kontrollistrateegia hindamise kontekstis töötama välja pärast kõiki läbiviidud eel- ja järelkontrolle allesjäänud vigade hinnangulise rahalise mõju põhinäitaja. | Komisjon alustas 2010. aastal tööd allesjäänud vigade hinnangulise rahalise mõju põhinäitaja väljatöötamise võimaliku metoodika valimiseks, nagu öeldud komisjoni vastustes 2008. aasta aastaaruandele. |
| 2. | Eelkontrolle tuleks parandada, keskendudes peamistele riskidele. (2008. aasta aastaaruande punkt 55(a)) | Endiselt esineb puudusi seoses kulude abikõlblikkuse kontrollidega, taotletud summade arvutamisega ja nõutavate tõendavate dokumentide kättesaadavusega. | EuropeAid peab lõplikult välja töötama ja levitama finantsjuhtimise abimaterjale, mis on suunatud rakendusorganisatsioonide tasandi vigade kõrge loomupärase riski vähendamisele ning tööõtjate ja abisaajate piisava teadlikkuse tagamisele finantsjuhtimise ja abikõlblikkuseeskirjade kohta. | Finantsjuhtimise abimaterjali väljatöötamine viiakse lõpule 2010. aastal ning kontrollikoja välja toodud probleemidele pööratakse asjakohast tähelepanu. |
| 3. | Aasta auditikavad tuleks ette valmistada struktureerituma riskianalüüsi ja ettenähtud ressursside realistlikuma hindamise alusel. (2008. aasta aastaaruande punkt 55(b)) | Aasta auditikavad valmistati ette vastavalt EuropeAidi suunistele läbiviidud struktureeritud riskihindamise alusel. Personali nappus delegatsioonides piirab nende suutlikkust algatada riskianalüüsi alusel läbiviidavaid auditeid, sest esmatähtsad on kohustuslikud auditid. Ka on sel negatiivne mõju auditiaruande kontrollimise ja heakskiidumenetluse pikkusele, millega kaasneb oht, et abikõlbmatud kulud jäävad tagasi saamata. | Võetud meetmed on iga-aastase auditikavandamise menetluse osas rahuldavad. | Komisjon on nõus, et auditi kavandamisprotsessi on oluliselt parandatud. |
| 4. | Aasta auditikavade elluviimist tuleks põhjalikult kontrollida, et avastada olulised kõrvalekalded ning õigeaegselt parandusmeetmed võtta. (2008. aasta aastaaruande punkt 55(c)) | EuropeAidi kesktalitused, kaasa arvatud piirkondlikud direktoraadid kontrollivad regulaarselt rakendamist. Vajadusel uuritakse kõrvalekaldeid ja võetakse parandusmeetmeid. | Võetud meetmed on rahuldavad. | Komisjon on nõus, et auditkavade elluviimise kontrollimist on oluliselt parandatud. |
| 5. | CRIS Auditi funktsionaalsust peaks edasi arendama, et võimaldada tõhusamat ja mõjusamat järelevalvet auditeerimise üle ning auditileidude ja -soovituste järelkontrolli. (2008. aasta aastaaruande punkt 55(d)) | CRIS Audit ei anna alati täpset teavet auditite kulude kohta ega ka auditite tulemusel tehtud finantskorrektsioonide kohta. | CRIS Auditi ülesehitust tuleb muuta nii, et see annab teavet ka abikõlmbatute kulude lõpliku summa kohta ja finantskorrektsioonide kohta, mis on tehtud pärast auditi kontrollimise ja heakskiidu menetluse lõpetamist auditeeritavaga. | Pärast 2010. aasta veebruaris CRIS Auditis tehtud parandusi tuleb abikõlbmatute kulude summa märkida ära enne auditi sulgemist. Auditite tulemusel väljastatud tagasimaksenõuete kohta käiv teave sisestatakse CRIS Recovery Order moodulisse. |
| 6. | EuropeAid peaks tagama, et delegatsioonid salvestavad andmed CRIS Auditisse täielikult ja õigeaegselt. (2008. aasta aastaaruande punkt 55(e)) | Vaatamata EuropeAidi kesktalituste meeldetuletustele ning kaasajastatud suunistele, ei salvestanud kõik delegatsioonid sellegipoolest andmeid õigeaeg-selt ja täielikult; see mõjutab juhtimisteabena (auditiarvamuste iseloom ja abikõlbmatute kulude määrad) kasutatavate kogutud andmete usaldusväärsust. | EuropeAid peab jätkama pingutusi tagamaks, et delegatsioonid salvestavad andmed CRIS Auditisse täielikult ja õigeaegselt. | EuropeAid jätkab pingutusi tagamaks, et andmed salvestatakse Cris Auditisse täielikult ja õigeaegselt. |
| 7. | Pidades silmas AKV riikide eest vastutava direktoraadi kohaldatavat lähenemisviisi, peaks EuropeAid tehingute järelkontrollisüsteemi üle vaatama, et hinnata selliste kontrollide ulatuse laiendamise vajadust ja teostatavust. (2008. aasta aastaaruande punkt 55(f)) | EuropeAid laiendas kontrollide ulatust 2009. aastal, et need hõlmaks ka rahastamislepingutest ja hankemenetlustest kinnipidamist. EuropeAid plaanib 2010. aastal viia läbi oma lähenemise üldise kontrolli, et leida viise selliste kontrollide asjakohasuse ja mõjususe edasiseks parandamiseks alustehingute seaduslikkuse kontrollimise ja eelarvevahendite käsutajate läbiviidud eelkontrollide kvaliteedi osas. | EuropeAid peab selle hindamise kontekstis hindama oma mitmesuguste kontrollide (eriti tehingute järelkontrollisüsteemi) kulutõhusust ning uurima lõpetatud projektide statistiliselt esindusliku valimi iga-aastase auditeerimise asjakohasust ja teostatavust. | Komisjon alustas 2010. aasta alguses kontrollistrateegia hindamist (sh võimalik allesjäänud veamäära näitaja, mis põhineb lõpetatud projektide statistiliselt esindusliku valimi auditil), nagu öeldud komisjoni vastustes 2008. aasta aastaaruandele. Komisjon koostab 2010. aastal teatise aktsepteeritava vigade esinemise riski kohta välisabi valdkonnas. |
| 8. | EuropeAid peab jätkama pingutusi, et toetada oma otsust eelarvetoetuse abikõlblikkuse kohta struktureeritud ametliku tõendusmaterjaliga, et abisaajariigil on olemas asjakohane reformiprogramm kõikide oluliste puuduste käsitlemiseks ettenähtud aja jooksul ja et riik on programmi täitmisele pühendunud. (2008. aasta aastaaruande punkt 56 (a)) | Kümnenda EAFi rahastamislepingud annavad selgema raamistiku üldiste kriteeriumide hindamiseks. Riigi rahanduse juhtimise abikõlblikkuskriteeriumi osas viitavad rahastamislepingud valitsuste, komisjoni ja teiste rahastajate vahel kokkulepitud hindamisskeemidele. Nende hulka kuuluvad soorituse hindamise raamistikud, mida kasutatakse ühiste eelarvetoetuste kontrollide kontekstis. Selliste raamistike kohaldamine prioriteetsete eesmärkide, ajakavade ja kasutatavate teabeallikate määratlemiseks lihtsustab ametlike ja struktureeritud arenguhindamiste läbiviimist ning suurendab seeläbi väljamakseotsuste läbipaistvust. | Võetud meetmed on rahuldavad. | Komisjon on nõus, et otsuse tegemise raamistikku on oluliselt parandatud eelarvetoetuse abikõlblikkuse ja väljamaksetingimuste osas. |
| 9. | EuropeAid peab tagama, et kõik edaspidised rahastamislepingud annavad täieliku ja selge aluse maksetingimuste täitmise hindamiseks. (2008. aasta aastaaruande punkt 56(b)) | Tulemuspõhiste väljamaksete muutuvsummadega osamaksetega seotud eritingimused ei ole sageli piisavalt selged näitajate sihtväärtuse, tõendamisallikate ja arvutusmeetodite osas; see võib mõjutada väljamakseotsuste läbipaistvust. | EuropeAid peab tagama, et tulemuspõhiste väljamaksete muutuvsummadega osamaksetega seotud eritingimustes on selgelt kirjas näitajad, sihtmärgid, arvutusmeetodid ja tõendusallikad. | Komisjon tunnistab, et on tähtis rangemalt määratleda tulemuslikkuse eesmärgid, arvutusmeetodid ning tõendamisallikad. Sellele probleemile pööratakse rohkem tähelepanu EuropeAidi vastastikuse eksperthinnangu käigus (kvaliteedi tugirühm) uute programmide kaalumisel. |

Kontrollikoja tähelepanek

Kontrollikoja analüüs

Kontrollikoja soovitus

Komisjoni vastus

1.

Järeldused mitmesuguste kontrollide panusest peadirektori saadavasse kindlusse võiksid olla selgemad ja oleks vaja töötada välja põhinäitaja, mille abil hinnata pärast läbiviidud eel- ja järelkontrolle järelejäävate vigade hinnangulist rahalist mõju. (2008. aasta aastaaruande punkt 54)

2009. aasta tegevusaruanne annab õiglase ülevaate mitmesuguste kehtivate järelevalve- ja kontrollisüsteemide rakendamisest ja tulemustest. Aruanne on selge ja informatiivne, eelkõige tänu kvantitatiivsete näitajate kasutamisele. Siiski ei näita aruanne selgelt, et mitmesuguste kontrollide tulemused aitavad peadirektoril saada piisava kindluse, et puuduste ja vigade rahaline mõju jääb kohaldatud olulisuse lävest allapoole.

EuropeAid peab oma üldise kontrollistrateegia hindamise kontekstis töötama välja pärast kõiki läbiviidud eel- ja järelkontrolle allesjäänud vigade hinnangulise rahalise mõju põhinäitaja.

Komisjon alustas 2010. aastal tööd allesjäänud vigade hinnangulise rahalise mõju põhinäitaja väljatöötamise võimaliku metoodika valimiseks, nagu öeldud komisjoni vastustes 2008. aasta aastaaruandele.

2.

Eelkontrolle tuleks parandada, keskendudes peamistele riskidele. (2008. aasta aastaaruande punkt 55(a))

Endiselt esineb puudusi seoses kulude abikõlblikkuse kontrollidega, taotletud summade arvutamisega ja nõutavate tõendavate dokumentide kättesaadavusega.

EuropeAid peab lõplikult välja töötama ja levitama finantsjuhtimise abimaterjale, mis on suunatud rakendusorganisatsioonide tasandi vigade kõrge loomupärase riski vähendamisele ning tööõtjate ja abisaajate piisava teadlikkuse tagamisele finantsjuhtimise ja abikõlblikkuseeskirjade kohta.

Finantsjuhtimise abimaterjali väljatöötamine viiakse lõpule 2010. aastal ning kontrollikoja välja toodud probleemidele pööratakse asjakohast tähelepanu.

3.

Aasta auditikavad tuleks ette valmistada struktureerituma riskianalüüsi ja ettenähtud ressursside realistlikuma hindamise alusel. (2008. aasta aastaaruande punkt 55(b))

Aasta auditikavad valmistati ette vastavalt EuropeAidi suunistele läbiviidud struktureeritud riskihindamise alusel. Personali nappus delegatsioonides piirab nende suutlikkust algatada riskianalüüsi alusel läbiviidavaid auditeid, sest esmatähtsad on kohustuslikud auditid. Ka on sel negatiivne mõju auditiaruande kontrollimise ja heakskiidumenetluse pikkusele, millega kaasneb oht, et abikõlbmatud kulud jäävad tagasi saamata.

Võetud meetmed on iga-aastase auditikavandamise menetluse osas rahuldavad.

Komisjon on nõus, et auditi kavandamisprotsessi on oluliselt parandatud.

4.

Aasta auditikavade elluviimist tuleks põhjalikult kontrollida, et avastada olulised kõrvalekalded ning õigeaegselt parandusmeetmed võtta. (2008. aasta aastaaruande punkt 55(c))

EuropeAidi kesktalitused, kaasa arvatud piirkondlikud direktoraadid kontrollivad regulaarselt rakendamist. Vajadusel uuritakse kõrvalekaldeid ja võetakse parandusmeetmeid.

Võetud meetmed on rahuldavad.

Komisjon on nõus, et auditkavade elluviimise kontrollimist on oluliselt parandatud.

5.

CRIS Auditi funktsionaalsust peaks edasi arendama, et võimaldada tõhusamat ja mõjusamat järelevalvet auditeerimise üle ning auditileidude ja -soovituste järelkontrolli. (2008. aasta aastaaruande punkt 55(d))

CRIS Audit ei anna alati täpset teavet auditite kulude kohta ega ka auditite tulemusel tehtud finantskorrektsioonide kohta.

CRIS Auditi ülesehitust tuleb muuta nii, et see annab teavet ka abikõlmbatute kulude lõpliku summa kohta ja finantskorrektsioonide kohta, mis on tehtud pärast auditi kontrollimise ja heakskiidu menetluse lõpetamist auditeeritavaga.

Pärast 2010. aasta veebruaris CRIS Auditis tehtud parandusi tuleb abikõlbmatute kulude summa märkida ära enne auditi sulgemist. Auditite tulemusel väljastatud tagasimaksenõuete kohta käiv teave sisestatakse CRIS Recovery Order moodulisse.

6.

EuropeAid peaks tagama, et delegatsioonid salvestavad andmed CRIS Auditisse täielikult ja õigeaegselt. (2008. aasta aastaaruande punkt 55(e))

Vaatamata EuropeAidi kesktalituste meeldetuletustele ning kaasajastatud suunistele, ei salvestanud kõik delegatsioonid sellegipoolest andmeid õigeaeg-selt ja täielikult; see mõjutab juhtimisteabena (auditiarvamuste iseloom ja abikõlbmatute kulude määrad) kasutatavate kogutud andmete usaldusväärsust.

EuropeAid peab jätkama pingutusi tagamaks, et delegatsioonid salvestavad andmed CRIS Auditisse täielikult ja õigeaegselt.

EuropeAid jätkab pingutusi tagamaks, et andmed salvestatakse Cris Auditisse täielikult ja õigeaegselt.

7.

Pidades silmas AKV riikide eest vastutava direktoraadi kohaldatavat lähenemisviisi, peaks EuropeAid tehingute järelkontrollisüsteemi üle vaatama, et hinnata selliste kontrollide ulatuse laiendamise vajadust ja teostatavust. (2008. aasta aastaaruande punkt 55(f))

EuropeAid laiendas kontrollide ulatust 2009. aastal, et need hõlmaks ka rahastamislepingutest ja hankemenetlustest kinnipidamist. EuropeAid plaanib 2010. aastal viia läbi oma lähenemise üldise kontrolli, et leida viise selliste kontrollide asjakohasuse ja mõjususe edasiseks parandamiseks alustehingute seaduslikkuse kontrollimise ja eelarvevahendite käsutajate läbiviidud eelkontrollide kvaliteedi osas.

EuropeAid peab selle hindamise kontekstis hindama oma mitmesuguste kontrollide (eriti tehingute järelkontrollisüsteemi) kulutõhusust ning uurima lõpetatud projektide statistiliselt esindusliku valimi iga-aastase auditeerimise asjakohasust ja teostatavust.

Komisjon alustas 2010. aasta alguses kontrollistrateegia hindamist (sh võimalik allesjäänud veamäära näitaja, mis põhineb lõpetatud projektide statistiliselt esindusliku valimi auditil), nagu öeldud komisjoni vastustes 2008. aasta aastaaruandele. Komisjon koostab 2010. aastal teatise aktsepteeritava vigade esinemise riski kohta välisabi valdkonnas.

8.

EuropeAid peab jätkama pingutusi, et toetada oma otsust eelarvetoetuse abikõlblikkuse kohta struktureeritud ametliku tõendusmaterjaliga, et abisaajariigil on olemas asjakohane reformiprogramm kõikide oluliste puuduste käsitlemiseks ettenähtud aja jooksul ja et riik on programmi täitmisele pühendunud. (2008. aasta aastaaruande punkt 56 (a))

Kümnenda EAFi rahastamislepingud annavad selgema raamistiku üldiste kriteeriumide hindamiseks. Riigi rahanduse juhtimise abikõlblikkuskriteeriumi osas viitavad rahastamislepingud valitsuste, komisjoni ja teiste rahastajate vahel kokkulepitud hindamisskeemidele. Nende hulka kuuluvad soorituse hindamise raamistikud, mida kasutatakse ühiste eelarvetoetuste kontrollide kontekstis. Selliste raamistike kohaldamine prioriteetsete eesmärkide, ajakavade ja kasutatavate teabeallikate määratlemiseks lihtsustab ametlike ja struktureeritud arenguhindamiste läbiviimist ning suurendab seeläbi väljamakseotsuste läbipaistvust.

Võetud meetmed on rahuldavad.

Komisjon on nõus, et otsuse tegemise raamistikku on oluliselt parandatud eelarvetoetuse abikõlblikkuse ja väljamaksetingimuste osas.

9.

EuropeAid peab tagama, et kõik edaspidised rahastamislepingud annavad täieliku ja selge aluse maksetingimuste täitmise hindamiseks. (2008. aasta aastaaruande punkt 56(b))

Tulemuspõhiste väljamaksete muutuvsummadega osamaksetega seotud eritingimused ei ole sageli piisavalt selged näitajate sihtväärtuse, tõendamisallikate ja arvutusmeetodite osas; see võib mõjutada väljamakseotsuste läbipaistvust.

EuropeAid peab tagama, et tulemuspõhiste väljamaksete muutuvsummadega osamaksetega seotud eritingimustes on selgelt kirjas näitajad, sihtmärgid, arvutusmeetodid ja tõendusallikad.

Komisjon tunnistab, et on tähtis rangemalt määratleda tulemuslikkuse eesmärgid, arvutusmeetodid ning tõendamisallikad. Sellele probleemile pööratakse rohkem tähelepanu EuropeAidi vastastikuse eksperthinnangu käigus (kvaliteedi tugirühm) uute programmide kaalumisel.

---