# Den Europæiske Unions C 285E/2010

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.CE2010.285.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 285E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 53. årgang21. oktober 2010 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.CE2010.285.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 285E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

53. årgang21. oktober 2010

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-ParlamentetSESSIONEN 2009-2010Mødeperioden fra den 24. til 26. november 2009Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 95 E af 15.4.2010.
  De vedtagne tekster af 25. november 2009 om decharge for regnskabsåret 2007 er offentliggjort i EUT L 19 af 23.1.2010.
  VEDTAGNE TEKSTER |
| | Onsdag, den 25. november 2009 |
| 2010/C 285E/01 | Forberedelse af FN's klimakonference i KøbenhavnEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2009 om EU's strategi for klimakonferencen i København (COP 15) | 1 |
| 2010/C 285E/02 | Det flerårige program 2010-2014 for et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (Stockholmprogrammet)Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2009 om meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet - Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed i borgernes tjeneste - Stockholmprogrammet | 12 |
| 2010/C 285E/03 | Euro-Middelhavspartnerskabet inden for økonomi og handelEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2009 om Euro-Middelhavspartnerskabet inden for økonomi og handel med henblik på den ottende konference mellem Euromedhandelsministrene i Bruxelles den 9. december 2009 | 35 |
| 2010/C 285E/04 | Kompensation til passagerer i tilfælde af flyselskabets konkursEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2009 om kompensation til passagerer i tilfælde af flyselskabets konkurs | 42 |
| 2010/C 285E/05 | Made in (oprindelsesmærkning)Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2009 om oprindelsesmærkning | 44 |
| | Torsdag, den 26. november 2009 |
| 2010/C 285E/06 | Udvidelsesstrategien 2009 vedrørende det vestlige Balkan, Island og TyrkietEuropa-Parlamentets beslutning af 26. november 2009 om Kommissionens udvidelsesstrategidokument 2009 vedrørende landene på Vestbalkan, Island og Tyrkiet | 47 |
| 2010/C 285E/07 | Afskaffelse af vold mod kvinderEuropa-Parlamentets beslutning af 26. november 2009 om bekæmpelse af vold mod kvinder | 53 |
| 2010/C 285E/08 | En politisk løsning på sørøveri ud for SomaliaEuropa-Parlamentets beslutning af 26. november 2009 om en politisk løsning på problemet med piratvirksomhed ud for Somalias kyst | 59 |
| 2010/C 285E/09 | Røgfrit miljøEuropa-Parlamentets beslutning af 26. november 2009 om røgfri miljøer | 63 |
| 2010/C 285E/10 | Ratificering og gennemførelse af opdaterede ILO-konventionerEuropa-Parlamentets beslutning af 26. november 2009 om de konventioner, som af ILO er klassificeret som opdaterede | 67 |
| 2010/C 285E/11 | FAO's verdenstopmøde om fødevaresikkerhed - udryddelse af sult i verdenEuropa-Parlamentets beslutning af 26. november 2009 om FAO-topmødet og fødevaresikkerhed | 69 |
| 2010/C 285E/12 | NicaraguaEuropa-Parlamentets beslutning af 26. november 2009 om Nicaragua | 74 |
| 2010/C 285E/13 | Laos og VietnamEuropa-Parlamentets beslutning af 26. november 2009 om situationen i Laos og Vietnam | 76 |
| 2010/C 285E/14 | Kina: mindretallenes rettigheder og anvendelse af dødsstrafEuropa-Parlamentets beslutning af 26. november 2009 om Kina: mindretallenes rettigheder og anvendelse af dødsstraf | 80 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-ParlamentetSESSIONEN 2009-2010Mødeperioden fra den 24. til 26. november 2009Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 95 E af 15.4.2010.
  De vedtagne tekster af 25. november 2009 om decharge for regnskabsåret 2007 er offentliggjort i EUT L 19 af 23.1.2010.
  VEDTAGNE TEKSTER

De vedtagne tekster af 25. november 2009 om decharge for regnskabsåret 2007 er offentliggjort i EUT L 19 af 23.1.2010.

Onsdag, den 25. november 2009

2010/C 285E/01

Forberedelse af FN's klimakonference i KøbenhavnEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2009 om EU's strategi for klimakonferencen i København (COP 15)

1

2010/C 285E/02

Det flerårige program 2010-2014 for et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (Stockholmprogrammet)Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2009 om meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet - Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed i borgernes tjeneste - Stockholmprogrammet

12

2010/C 285E/03

Euro-Middelhavspartnerskabet inden for økonomi og handelEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2009 om Euro-Middelhavspartnerskabet inden for økonomi og handel med henblik på den ottende konference mellem Euromedhandelsministrene i Bruxelles den 9. december 2009

35

2010/C 285E/04

Kompensation til passagerer i tilfælde af flyselskabets konkursEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2009 om kompensation til passagerer i tilfælde af flyselskabets konkurs

42

2010/C 285E/05

Made in (oprindelsesmærkning)Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2009 om oprindelsesmærkning

44

Torsdag, den 26. november 2009

2010/C 285E/06

Udvidelsesstrategien 2009 vedrørende det vestlige Balkan, Island og TyrkietEuropa-Parlamentets beslutning af 26. november 2009 om Kommissionens udvidelsesstrategidokument 2009 vedrørende landene på Vestbalkan, Island og Tyrkiet

47

2010/C 285E/07

Afskaffelse af vold mod kvinderEuropa-Parlamentets beslutning af 26. november 2009 om bekæmpelse af vold mod kvinder

53

2010/C 285E/08

En politisk løsning på sørøveri ud for SomaliaEuropa-Parlamentets beslutning af 26. november 2009 om en politisk løsning på problemet med piratvirksomhed ud for Somalias kyst

59

2010/C 285E/09

Røgfrit miljøEuropa-Parlamentets beslutning af 26. november 2009 om røgfri miljøer

63

2010/C 285E/10

Ratificering og gennemførelse af opdaterede ILO-konventionerEuropa-Parlamentets beslutning af 26. november 2009 om de konventioner, som af ILO er klassificeret som opdaterede

67

2010/C 285E/11

FAO's verdenstopmøde om fødevaresikkerhed - udryddelse af sult i verdenEuropa-Parlamentets beslutning af 26. november 2009 om FAO-topmødet og fødevaresikkerhed

69

2010/C 285E/12

NicaraguaEuropa-Parlamentets beslutning af 26. november 2009 om Nicaragua

74

2010/C 285E/13

Laos og VietnamEuropa-Parlamentets beslutning af 26. november 2009 om situationen i Laos og Vietnam

76

2010/C 285E/14

Kina: mindretallenes rettigheder og anvendelse af dødsstrafEuropa-Parlamentets beslutning af 26. november 2009 om Kina: mindretallenes rettigheder og anvendelse af dødsstraf

80

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag, den 24. november 2009 |
| 2010/C 285E/15 | Anmodning om beskyttelse af Tobias Pflügers parlamentariske immunitetEuropa-Parlamentets beslutning af 24. november 2009 om anmodning om beskyttelse af Tobias Pflügers immunitet og privilegier (2009/2055(IMM)) | 84 |
| | Onsdag, den 25. november 2009 |
| 2010/C 285E/16 | Tilpasning af Europa-Parlamentets forretningsordenen til LissabontraktatenEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2009 om tilpasning af forretningsordenen til Lissabontraktaten (2009/2062(REG)) | 86 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 24. november 2009

2010/C 285E/15

Anmodning om beskyttelse af Tobias Pflügers parlamentariske immunitetEuropa-Parlamentets beslutning af 24. november 2009 om anmodning om beskyttelse af Tobias Pflügers immunitet og privilegier (2009/2055(IMM))

84

Onsdag, den 25. november 2009

2010/C 285E/16

Tilpasning af Europa-Parlamentets forretningsordenen til LissabontraktatenEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2009 om tilpasning af forretningsordenen til Lissabontraktaten (2009/2062(REG))

86

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag, den 24. november 2009 |
| 2010/C 285E/17 | Elektroniske kommunikationsnet og -tjenester ***IIIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, direktiv 2002/19/EF om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter og direktiv 2002/20/EF om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (PE-CONS 3677/2009 - C7-0273/2009 - 2007/0247(COD)) | 111 |
| 2010/C 285E/18 | Statistik over pesticider ***IIIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om statistik over pesticider (PE-CONS 3676/2009 - C7-0258/2009 - 2006/0258(COD)) | 112 |
| 2010/C 285E/19 | Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net (kodificeret udgave) (KOM(2009)0113 - C7-0039/2009 - 2009/0037(COD)) | 113 |
| 2010/C 285E/20 | Makrofinansiel bistand til Georgien *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Georgien (KOM(2009)0523 - C7-0269/2009 - 2009/0147(CNS)) | 114 |
| 2010/C 285E/21 | Makrofinansiel bistand til Armenien *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Armenien (KOM(2009)0531 - C7-0268/2009 - 2009/0150(CNS)) | 115 |
| 2010/C 285E/22 | Makrofinansiel bistand til Serbien *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Serbien (KOM(2009)0513 - C7-0270/2009 - 2009/0145(CNS)) | 116 |
| 2010/C 285E/23 | Makrofinansiel bistand til Bosnien-Hercegovina *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Bosnien-Hercegovina (KOM(2009)0596 - C7-0278/2009 - 2009/0166(CNS)) | 117 |
| 2010/C 285E/24 | Det fælles merværdiafgiftssystem *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om udkast til Rådets direktiv om ændring af visse bestemmelser i direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (10893/2009 - C7-0002/2009 - 2007/0238(CNS)) | 118 |
| 2010/C 285E/25 | Ændring til bilag II og III til OSPAR-konventionen *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om godkendelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af ændringerne til bilag II og III til konventionen om beskyttelse af havmiljøet i det nordøstlige Atlanterhav (OSPAR-konventionen), for så vidt angår lagring af kuldioxidstrømme i geologiske formationer (KOM(2009)0236 - C7-0019/2009 - 2009/0071(CNS)) | 121 |
| 2010/C 285E/26 | Aftale EF/Danmark om forkyndelse af retslige og udenretslige dokumenter (ændring af afgørelse 2006/326/EF) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2006/326/EF med henblik på fastsættelse af en procedure til gennemførelse af artikel 5, stk. 2, i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Danmark om forkyndelse af retslige og udenretslige dokumenter i civile og kommercielle sager (KOM(2009)0100 - C6-0108/2009 - 2009/0031(CNS)) | 123 |
| 2010/C 285E/27 | Aftale EF/Danmark om retternes kompetence (ændring af afgørelse 2006/325/EF) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2006/325/EF med henblik på fastsættelse af en procedure til gennemførelse af artikel 5, stk. 2, i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Danmark om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (KOM(2009)0101 - C6-0109/2009 - 2009/0034(CNS)) | 124 |
| 2010/C 285E/28 | Genopretningsplan for hellefisk *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2115/2005 af 20. december 2005 om en genopretningsplan for hellefisk inden for rammerne af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (KOM(2009)0127 - C7-0006/2009 - 2009/0041(CNS)) | 125 |
| 2010/C 285E/29 | Konventionen om internationale jernbanebefordringer (COTIF) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af aftalen om Det Europæiske Fællesskabs tiltrædelse af konventionen om internationale jernbanebefordringer (COTIF) af 9. maj 1980 som ændret ved Vilnius-protokollen af 3. juni 1999 (KOM(2009)0441 - C7-0164/2009 - 2009/0121(CNS)) | 126 |
| 2010/C 285E/30 | Protokol vedrørende underholdspligt *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af protokollen om, hvilken lov der finder anvendelse på underholdspligt (KOM(2009)0081 - C6-0101/2009 - 2009/0023(CNS)) | 127 |
| 2010/C 285E/31 | Tilpasning til forskriftsproceduren med kontrol - Del 5 ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilpasning af visse retsakter, der er omfattet af proceduren i traktatens artikel 251, til Rådets afgørelse 1999/468/EF, for så vidt angår forskriftsproceduren med kontrol - Tilpasning til forskriftsproceduren med kontrol - Del 5 (KOM(2009)0142 - C7-0047/2009 - 2009/0048(COD)) | 128 |
| 2010/C 285E/32 | Informationsteknologi på toldområdet *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om Den Franske Republiks initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om brug af informationsteknologi på toldområdet (17483/2008 - C6-0037/2009 - 2009/0803(CNS)) | 129 |
| | Onsdag, den 25. november 2009 |
| 2010/C 285E/33 | Mærkning af dæk for så vidt angår brændstofeffektivitet ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. november 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om mærkning af dæk for så vidt angår brændstofeffektivitet og andre vigtige parametre (14639/6/2009 – C7-0287/2009 – 2008/0221(COD)) | 150 |
| BILAG | 151 |
| 2010/C 285E/34 | Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen1. Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (KOM(2009)0515 - C7-0208/2009 - 2009/2135(BUD)) | 151 |
| BILAG | 154 |
| | Torsdag, den 26. november 2009 |
| 2010/C 285E/35 | Det europæiske år for frivilligt arbejde (2011) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. november 2009 om forslag til Rådets beslutning om det europæiske år for frivilligt arbejde (2011) (KOM(2009)0254 – C7-0054/2009 – 2009/0072(CNS)) | 156 |
| 2010/C 285E/36 | Aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde EF/Ukraine *Udvalget om Industri, Forskning og Energi Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om fornyelse af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Ukraine (KOM(2009)0182 – C7-0018/2009 – 2009/0062(CNS)) | 170 |
| 2010/C 285E/37 | Det internationale partnerskab for samarbejde om energieffektivitet (IPEEC) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs undertegnelse af kommissoriet for det internationale partnerskab for samarbejde om energieffektivitet (IPEEC) og memorandummet vedrørende Det Internationale Energiagenturs varetagelse af sekretariatet for det internationale partnerskab for samarbejde om energieffektivitet (KOM(2009)0438 – C7-0219/2009 – 2009/0119(CNS)) | 171 |

III   Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 24. november 2009

2010/C 285E/17

Elektroniske kommunikationsnet og -tjenester ***IIIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, direktiv 2002/19/EF om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter og direktiv 2002/20/EF om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (PE-CONS 3677/2009 - C7-0273/2009 - 2007/0247(COD))

111

2010/C 285E/18

Statistik over pesticider ***IIIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om statistik over pesticider (PE-CONS 3676/2009 - C7-0258/2009 - 2006/0258(COD))

112

2010/C 285E/19

Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net (kodificeret udgave) (KOM(2009)0113 - C7-0039/2009 - 2009/0037(COD))

113

2010/C 285E/20

Makrofinansiel bistand til Georgien *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Georgien (KOM(2009)0523 - C7-0269/2009 - 2009/0147(CNS))

114

2010/C 285E/21

Makrofinansiel bistand til Armenien *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Armenien (KOM(2009)0531 - C7-0268/2009 - 2009/0150(CNS))

115

2010/C 285E/22

Makrofinansiel bistand til Serbien *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Serbien (KOM(2009)0513 - C7-0270/2009 - 2009/0145(CNS))

116

2010/C 285E/23

Makrofinansiel bistand til Bosnien-Hercegovina *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Bosnien-Hercegovina (KOM(2009)0596 - C7-0278/2009 - 2009/0166(CNS))

117

2010/C 285E/24

Det fælles merværdiafgiftssystem *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om udkast til Rådets direktiv om ændring af visse bestemmelser i direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (10893/2009 - C7-0002/2009 - 2007/0238(CNS))

118

2010/C 285E/25

Ændring til bilag II og III til OSPAR-konventionen *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om godkendelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af ændringerne til bilag II og III til konventionen om beskyttelse af havmiljøet i det nordøstlige Atlanterhav (OSPAR-konventionen), for så vidt angår lagring af kuldioxidstrømme i geologiske formationer (KOM(2009)0236 - C7-0019/2009 - 2009/0071(CNS))

121

2010/C 285E/26

Aftale EF/Danmark om forkyndelse af retslige og udenretslige dokumenter (ændring af afgørelse 2006/326/EF) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2006/326/EF med henblik på fastsættelse af en procedure til gennemførelse af artikel 5, stk. 2, i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Danmark om forkyndelse af retslige og udenretslige dokumenter i civile og kommercielle sager (KOM(2009)0100 - C6-0108/2009 - 2009/0031(CNS))

123

2010/C 285E/27

Aftale EF/Danmark om retternes kompetence (ændring af afgørelse 2006/325/EF) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2006/325/EF med henblik på fastsættelse af en procedure til gennemførelse af artikel 5, stk. 2, i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Danmark om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (KOM(2009)0101 - C6-0109/2009 - 2009/0034(CNS))

124

2010/C 285E/28

Genopretningsplan for hellefisk *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2115/2005 af 20. december 2005 om en genopretningsplan for hellefisk inden for rammerne af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (KOM(2009)0127 - C7-0006/2009 - 2009/0041(CNS))

125

2010/C 285E/29

Konventionen om internationale jernbanebefordringer (COTIF) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af aftalen om Det Europæiske Fællesskabs tiltrædelse af konventionen om internationale jernbanebefordringer (COTIF) af 9. maj 1980 som ændret ved Vilnius-protokollen af 3. juni 1999 (KOM(2009)0441 - C7-0164/2009 - 2009/0121(CNS))

126

2010/C 285E/30

Protokol vedrørende underholdspligt *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af protokollen om, hvilken lov der finder anvendelse på underholdspligt (KOM(2009)0081 - C6-0101/2009 - 2009/0023(CNS))

127

2010/C 285E/31

Tilpasning til forskriftsproceduren med kontrol - Del 5 ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilpasning af visse retsakter, der er omfattet af proceduren i traktatens artikel 251, til Rådets afgørelse 1999/468/EF, for så vidt angår forskriftsproceduren med kontrol - Tilpasning til forskriftsproceduren med kontrol - Del 5 (KOM(2009)0142 - C7-0047/2009 - 2009/0048(COD))

128

2010/C 285E/32

Informationsteknologi på toldområdet *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om Den Franske Republiks initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om brug af informationsteknologi på toldområdet (17483/2008 - C6-0037/2009 - 2009/0803(CNS))

129

Onsdag, den 25. november 2009

2010/C 285E/33

Mærkning af dæk for så vidt angår brændstofeffektivitet ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. november 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om mærkning af dæk for så vidt angår brændstofeffektivitet og andre vigtige parametre (14639/6/2009 – C7-0287/2009 – 2008/0221(COD))

150

BILAG

BILAG

151

2010/C 285E/34

Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen1. Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (KOM(2009)0515 - C7-0208/2009 - 2009/2135(BUD))

151

BILAG

BILAG

154

Torsdag, den 26. november 2009

2010/C 285E/35

Det europæiske år for frivilligt arbejde (2011) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. november 2009 om forslag til Rådets beslutning om det europæiske år for frivilligt arbejde (2011) (KOM(2009)0254 – C7-0054/2009 – 2009/0072(CNS))

156

2010/C 285E/36

Aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde EF/Ukraine *Udvalget om Industri, Forskning og Energi Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om fornyelse af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Ukraine (KOM(2009)0182 – C7-0018/2009 – 2009/0062(CNS))

170

2010/C 285E/37

Det internationale partnerskab for samarbejde om energieffektivitet (IPEEC) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs undertegnelse af kommissoriet for det internationale partnerskab for samarbejde om energieffektivitet (IPEEC) og memorandummet vedrørende Det Internationale Energiagenturs varetagelse af sekretariatet for det internationale partnerskab for samarbejde om energieffektivitet (KOM(2009)0438 – C7-0219/2009 – 2009/0119(CNS))

171

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| **I | samarbejdsprocedure (førstebehandling) |
| **II | samarbejdsprocedure (andenbehandling) |
| *** | samstemmende udtalelse |
| ***I | fælles beslutningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | fælles beslutningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

**I

samarbejdsprocedure (førstebehandling)

**II

samarbejdsprocedure (andenbehandling)

***

samstemmende udtalelse

***I

fælles beslutningsprocedure (førstebehandling)

***II

fælles beslutningsprocedure (andenbehandling)

***III

fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure er baseret på det af Kommissionen foreslåede retsgrundlag)

Politiske ændringer: den nye eller ændrede tekst markeres med fede typer og kursiv, udeladelser markeres med symbolet ▐.

Tekniske rettelser og justeringer foretaget af tjenestegrenene: den nye eller ændrede tekst markeres med kursiv, udeladelser markeres med symbolet ║.

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet SESSIONEN 2009-2010 Mødeperioden fra den 24. til 26. november 2009 Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 95 E af 15.4.2010. De vedtagne tekster af 25. november 2009 om decharge for regnskabsåret 2007 er offentliggjort i EUT L 19 af 23.1.2010. VEDTAGNE TEKSTER

Onsdag, den 25. november 2009

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/1

---

Onsdag, den 25. november 2009Forberedelse af FN's klimakonference i København

P7_TA(2009)0089

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2009 om EU's strategi for klimakonferencen i København (COP 15)

2010/C 285 E/01

Europa-Parlamentet,

der henviser til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og den dertil hørende Kyotoprotokol,

der henviser til Balihandlingsplanen (afgørelse 1/COP 13),

der henviser til den kommende femtende partskonference (COP 15) under UNFCCC og den femte partskonference i dens egenskab af møde mellem parterne under Kyotoprotokollen (COP/MOP 5), som afholdes i København, Danmark, den 7. - 18. december 2009,

der henviser til den klima- og energipakke, som Parlamentet vedtog den 17. december 2008, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (1) og Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 406/2009/EF af 23. april 2009 om medlemsstaternes indsats for at reducere deres drivhusgasemissioner med henblik på at opfylde Fællesskabets forpligtelser til at reducere drivhusgasemissionerne frem til 2020 (2),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/101/EF af 19. november 2008 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på inddragelse af luftfartsaktiviteter i ordningen for handel med drivhusgasemissionskvoter i Fællesskabet (3),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. september 2009: »Flere internationale midler til klimafinansiering: Et europæisk koncept for en aftale i København« (KOM(2009)0475),

der henviser til sine tidligere beslutninger om klimaændringer, navnlig beslutningen af 4. februar 2009 om »2050: Fremtiden begynder i dag - henstillinger til EU's fremtidige integrerede politik om klimaændringer« (4) og af 11. marts 2009 om en EU-strategi for en global klimaaftale i København og passende tilvejebringelse af finansiering for klimapolitikken (5),

der henviser til fælleserklæring af 20. december 2005 fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om Den Europæiske Unions udviklingspolitik: Den europæiske konsensus om udvikling (6), og særlig punkt 22, 38, 75, 76 og 105 heri,

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 29.-30. oktober 2009,

der henviser til sin beslutning af 21. oktober 2008 om en global klimaalliance mellem EU og de fattige udviklingslande, der er mest udsatte som følge af klimaændringen (7),

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til at forhandlingerne om en omfattende international klimaaftale for perioden efter 2012 forventes afsluttet i København i december 2009; der henviser til, at aftalen bør være juridisk bindende og i overensstemmelse med de seneste videnskabelige resultater, som tyder på, at klimaændringerne finder sted hurtigere og i en mere alvorlig grad end tidligere anslået, og med formålet om at begrænse den samlede stigning i den globale årlige middeltemperatur ved jordoverfladen til højst 2 °C over det førindustrielle niveau (»2 °C-målet«), |
| --- | --- |

A.

der henviser til at forhandlingerne om en omfattende international klimaaftale for perioden efter 2012 forventes afsluttet i København i december 2009; der henviser til, at aftalen bør være juridisk bindende og i overensstemmelse med de seneste videnskabelige resultater, som tyder på, at klimaændringerne finder sted hurtigere og i en mere alvorlig grad end tidligere anslået, og med formålet om at begrænse den samlede stigning i den globale årlige middeltemperatur ved jordoverfladen til højst 2 °C over det førindustrielle niveau (»2 °C-målet«),

| B. | der henviser til, at det for at kunne opfylde 2 °C-målet er nødvendigt, at de udviklede lande går i spidsen og reducerer deres emissioner væsentligt, og at udviklingslandene også bidrager til at opnå dette mål, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det for at kunne opfylde 2 °C-målet er nødvendigt, at de udviklede lande går i spidsen og reducerer deres emissioner væsentligt, og at udviklingslandene også bidrager til at opnå dette mål,

| C. | der henviser til, at udviklingslandene er mindst ansvarlige for klimaændringerne, men rammes hårdest af følgerne, og at klimaændringer udgør en trussel mod 40 % af de internationale investeringer i fattigdomsbekæmpelse og dermed bringer effektiviteten og bæredygtigheden af udviklingsarbejdet i fare; der henviser til, at der er et klart behov for større samordning, komplementaritet og sammenhæng mellem initiativer vedrørende både klimaændringer og udvikling, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at udviklingslandene er mindst ansvarlige for klimaændringerne, men rammes hårdest af følgerne, og at klimaændringer udgør en trussel mod 40 % af de internationale investeringer i fattigdomsbekæmpelse og dermed bringer effektiviteten og bæredygtigheden af udviklingsarbejdet i fare; der henviser til, at der er et klart behov for større samordning, komplementaritet og sammenhæng mellem initiativer vedrørende både klimaændringer og udvikling,

| D. | der henviser til, at klimaændringer kan skærpe risikoen for konflikter om naturressourcer, der skyldes svindende landbrugsarealer, øget vandknaphed, skovrydning eller migration affødt af klimaforhold; der henviser til, at der også bør tages hensyn til den potentielle indvirkning på folkesundheden; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at klimaændringer kan skærpe risikoen for konflikter om naturressourcer, der skyldes svindende landbrugsarealer, øget vandknaphed, skovrydning eller migration affødt af klimaforhold; der henviser til, at der også bør tages hensyn til den potentielle indvirkning på folkesundheden;

| E. | der henviser til, at skovrydning tegner sig for godt 20 % af de globale drivhusgasemissioner, er en betydelig forårsager af tab af biodiversitet og udgør en alvorlig trussel mod udvikling og navnlig de fattiges livsgrundlag, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at skovrydning tegner sig for godt 20 % af de globale drivhusgasemissioner, er en betydelig forårsager af tab af biodiversitet og udgør en alvorlig trussel mod udvikling og navnlig de fattiges livsgrundlag,

| F. | der henviser til, at der er behov for væsentlig øget finansiel støtte for at gøre det muligt at træffe de nødvendige afbødnings- og tilpasningstiltag i udviklingslandene, og der bør derfor stilles midler til rådighed til at tackle klimaændringer i et omfang svarende til det, der var nødvendigt for at tackle den nuværende finanskrise, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der er behov for væsentlig øget finansiel støtte for at gøre det muligt at træffe de nødvendige afbødnings- og tilpasningstiltag i udviklingslandene, og der bør derfor stilles midler til rådighed til at tackle klimaændringer i et omfang svarende til det, der var nødvendigt for at tackle den nuværende finanskrise,

| G. | der henviser til, at størsteparten af de midler, der er afsat til klimaændringer, tages fra de offentlige budgetter for udviklingsbistand, således at der bliver færre midler tilovers til udviklingsbistand, hvilket udgør en alvorlig trussel mod fattigdomsbekæmpelse og opnåelse af 2015 Målene, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at størsteparten af de midler, der er afsat til klimaændringer, tages fra de offentlige budgetter for udviklingsbistand, således at der bliver færre midler tilovers til udviklingsbistand, hvilket udgør en alvorlig trussel mod fattigdomsbekæmpelse og opnåelse af 2015 Målene,

| H. | der henviser til, at bindende internationale rammer, som fører til emissionsreduktioner i det nødvendige omfang, også vil have betydelige direkte sidegevinster for den globale sundhed, og at fremskridtene i retning af opfyldelse af 2015 Målene i mangel af sådanne rammer vil være truet og kunne gå i modsat retning, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at bindende internationale rammer, som fører til emissionsreduktioner i det nødvendige omfang, også vil have betydelige direkte sidegevinster for den globale sundhed, og at fremskridtene i retning af opfyldelse af 2015 Målene i mangel af sådanne rammer vil være truet og kunne gå i modsat retning,

| I. | der henviser til, at EU som den eneste regionale enhed i verden har accepteret bindende reduktionsmål for drivhusgasemissioner gennem sin vedtagelse af den ovennævnte klima- og energipakke bestående af lovgivningsmæssige foranstaltninger til gennemførelse af en ensidig reduktion af drivhusgasemissioner på 20 % i forhold til 1990-niveauerne inden 2020 og med en forpligtelse til at øge reduktionen til 30 % eller derover i tråd med den seneste videnskabelige udvikling, hvis der indgås en tilstrækkelig ambitiøs og bindende international aftale i København, hvilket kræver en tilsvarende indsats fra andre udviklede lande og rimelige bidrag fra økonomisk mere fremskredne udviklingslande i forhold til deres ansvar og muligheder, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU som den eneste regionale enhed i verden har accepteret bindende reduktionsmål for drivhusgasemissioner gennem sin vedtagelse af den ovennævnte klima- og energipakke bestående af lovgivningsmæssige foranstaltninger til gennemførelse af en ensidig reduktion af drivhusgasemissioner på 20 % i forhold til 1990-niveauerne inden 2020 og med en forpligtelse til at øge reduktionen til 30 % eller derover i tråd med den seneste videnskabelige udvikling, hvis der indgås en tilstrækkelig ambitiøs og bindende international aftale i København, hvilket kræver en tilsvarende indsats fra andre udviklede lande og rimelige bidrag fra økonomisk mere fremskredne udviklingslande i forhold til deres ansvar og muligheder,

| J. | der henviser til, at en global ændring af teknologien og teknologisamarbejdet er nødvendig for at øge innovationstempoet og det omfang, hvorefter demonstration og anvendelse finder sted, således at alle lande har adgang til økonomisk overkommelige og bæredygtige teknologier, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at en global ændring af teknologien og teknologisamarbejdet er nødvendig for at øge innovationstempoet og det omfang, hvorefter demonstration og anvendelse finder sted, således at alle lande har adgang til økonomisk overkommelige og bæredygtige teknologier,

| K. | der henviser til, at energieffektivitet spiller en yderst vigtig rolle til begrænsning af CO2-emissioner, særlig hvad angår de nylige initiativer vedrørende bygningers energimæssige ydeevne og energimærkningsbestemmelser, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at energieffektivitet spiller en yderst vigtig rolle til begrænsning af CO2-emissioner, særlig hvad angår de nylige initiativer vedrørende bygningers energimæssige ydeevne og energimærkningsbestemmelser,

| L. | der henviser til, at ambitiøse klimaforanstaltninger ville bidrage til at løse den nuværende økonomiske krise gennem jobskabelse og øget økonomisk aktivitet, og at det ifølge Det Internationale Energiagentur er nødvendigt at opnå en ambitiøs aftale i København for at kunne målrette de investeringer, der er forsinket på grund af krisen, så de er miljømæssigt bæredygtige, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at ambitiøse klimaforanstaltninger ville bidrage til at løse den nuværende økonomiske krise gennem jobskabelse og øget økonomisk aktivitet, og at det ifølge Det Internationale Energiagentur er nødvendigt at opnå en ambitiøs aftale i København for at kunne målrette de investeringer, der er forsinket på grund af krisen, så de er miljømæssigt bæredygtige,

| M. | der henviser til, at en række tredjelande har truffet foranstaltninger til modvirkning af klimaændringerne som f.eks. emissionsreduktionsmål, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at en række tredjelande har truffet foranstaltninger til modvirkning af klimaændringerne som f.eks. emissionsreduktionsmål,

| N. | der henviser til, at en bred aftale i København er nødvendig for at tackle kulstoflækage og sikre ensartede vilkår med hensyn til forhøjelsen af reduktionen af drivhusgasemissioner til 30 %, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at en bred aftale i København er nødvendig for at tackle kulstoflækage og sikre ensartede vilkår med hensyn til forhøjelsen af reduktionen af drivhusgasemissioner til 30 %,

| O. | der henviser til, at en effektiv reduktion af drivhusgasemissioner kræver en helhedsstrategi, som omfatter alle drivhusgasudledende sektorer inden for produktion og transport, og at den bør behandles som led i en vellykket overgang til en økonomisk bæredygtig model, ifølge hvilken miljøkvalitet går hånd i hånd med økonomisk vækst, øget velstand og teknologiske fremskridt, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at en effektiv reduktion af drivhusgasemissioner kræver en helhedsstrategi, som omfatter alle drivhusgasudledende sektorer inden for produktion og transport, og at den bør behandles som led i en vellykket overgang til en økonomisk bæredygtig model, ifølge hvilken miljøkvalitet går hånd i hånd med økonomisk vækst, øget velstand og teknologiske fremskridt,

Formål

| 1. | opfordrer indtrængende EU til fortsat at udvikle en ekstern klimapolitik og til at tale med én stemme for at opretholde sin førende rolle i forhandlingerne på COP 15-konferencen og et højt ambitionsniveau i forhandlinger med sine internationale partnere med henblik på at opnå en ambitiøs og juridisk bindende international aftale i København i tråd med de seneste videnskabelige udviklinger og i overensstemmelse med 2 °C-målet; |
| --- | --- |

1.

opfordrer indtrængende EU til fortsat at udvikle en ekstern klimapolitik og til at tale med én stemme for at opretholde sin førende rolle i forhandlingerne på COP 15-konferencen og et højt ambitionsniveau i forhandlinger med sine internationale partnere med henblik på at opnå en ambitiøs og juridisk bindende international aftale i København i tråd med de seneste videnskabelige udviklinger og i overensstemmelse med 2 °C-målet;

| 2. | understreger, at parterne i København ved årets udgang som et minimum er nødt til at opnå en juridisk bindende aftale om mål for industrilandenes afbødning og finansiering samt at fastlægge en formel proces, hvor der i de første måneder af 2010 skal opnås en juridisk bindende generel klimaaftale, der træder i kraft den 1. januar 2013; |
| --- | --- |

2.

understreger, at parterne i København ved årets udgang som et minimum er nødt til at opnå en juridisk bindende aftale om mål for industrilandenes afbødning og finansiering samt at fastlægge en formel proces, hvor der i de første måneder af 2010 skal opnås en juridisk bindende generel klimaaftale, der træder i kraft den 1. januar 2013;

| 3. | opfordrer stats- og regeringscheferne for alle deltagerne i COP 15-konferencen til at give dette spørgsmål højest mulig prioritet og udvise politisk lederskab og understreger betydningen af, at disse stats- og regeringschefer sørger for at kunne deltage i COP 15’s begivenheder på højt niveau for at undgå, at en aftale, der indebærer betydelige og langsigtede nationale forpligtelser, ikke kan indgås, fordi de deltagende forhandlere ikke har det politiske mandat eller de påkrævede beføjelser; |
| --- | --- |

3.

opfordrer stats- og regeringscheferne for alle deltagerne i COP 15-konferencen til at give dette spørgsmål højest mulig prioritet og udvise politisk lederskab og understreger betydningen af, at disse stats- og regeringschefer sørger for at kunne deltage i COP 15’s begivenheder på højt niveau for at undgå, at en aftale, der indebærer betydelige og langsigtede nationale forpligtelser, ikke kan indgås, fordi de deltagende forhandlere ikke har det politiske mandat eller de påkrævede beføjelser;

| 4. | fremhæver, at det for at sikre en fortsættelse af forpligtelserne efter udløbet af Kyotoprotokollens første forpligtelsesperiode er afgørende at afslutte forhandlingerne om en aftale for perioden efter 2012 i København, og påpeger, at yderligere forsinkelser i den globale indsats kan føre til en situation, hvor kommende generationer ikke længere er i stand til at kontrollere klimaændringerne; |
| --- | --- |

4.

fremhæver, at det for at sikre en fortsættelse af forpligtelserne efter udløbet af Kyotoprotokollens første forpligtelsesperiode er afgørende at afslutte forhandlingerne om en aftale for perioden efter 2012 i København, og påpeger, at yderligere forsinkelser i den globale indsats kan føre til en situation, hvor kommende generationer ikke længere er i stand til at kontrollere klimaændringerne;

Reduktionsforpligtelser

| 5. | understreger, at den internationale aftale bør bygge på princippet om »fælles men differentieret ansvar«, idet industrilandene må gå i spidsen og reducere deres nationale emissioner; mener imidlertid, at også Kina, Indien og Brasilien i betragtning af deres økonomiske vægt, i overensstemmelse med Balihandlingsplanen bør forpligte sig til mål svarende til industrilandenes, mens andre nye vækstøkonomier bør træffe afbødningstiltag med henblik på bæredygtig udvikling, som er tilpasset de enkelte lande, og som på målbar, rapporterbar og verificerbar vis støttes og muliggøres af teknologi, finansiering og kapacitetsopbygning fra industrilandene, idet der i forbindelse med teknologioverførsler tages skyldigt hensyn til beskyttelsen af industrielle ejendomsrettigheder og til de mindst udviklede landes særlige behov; |
| --- | --- |

5.

understreger, at den internationale aftale bør bygge på princippet om »fælles men differentieret ansvar«, idet industrilandene må gå i spidsen og reducere deres nationale emissioner; mener imidlertid, at også Kina, Indien og Brasilien i betragtning af deres økonomiske vægt, i overensstemmelse med Balihandlingsplanen bør forpligte sig til mål svarende til industrilandenes, mens andre nye vækstøkonomier bør træffe afbødningstiltag med henblik på bæredygtig udvikling, som er tilpasset de enkelte lande, og som på målbar, rapporterbar og verificerbar vis støttes og muliggøres af teknologi, finansiering og kapacitetsopbygning fra industrilandene, idet der i forbindelse med teknologioverførsler tages skyldigt hensyn til beskyttelsen af industrielle ejendomsrettigheder og til de mindst udviklede landes særlige behov;

| 6. | mener, at aftalen i København bør pålægge parterne obligatoriske reduktioner og omfatte en international sanktionsordning for manglende opfyldelse, hvis nærmere form og indhold skal defineres; |
| --- | --- |

6.

mener, at aftalen i København bør pålægge parterne obligatoriske reduktioner og omfatte en international sanktionsordning for manglende opfyldelse, hvis nærmere form og indhold skal defineres;

| 7. | minder om, at den internationale aftale bør sikre, at de samlede reduktioner af drivhusgasemissioner i de udviklede lande når op i den høje ende af de 25-40 % i forhold til 1990-niveauerne inden 2020, som anbefalet i IPCC's fjerde evalueringsrapport, idet de nyeste forskningsdata tyder på, at der mindst er behov for en 40 % emissionsreduktion; opfordrer til, at disse reduktioner opnås internt; minder om, at der bør fastsættes et langsigtet mål for EU og de andre udviklede lande på mindst 80 % inden 2050 i forhold til 1990; erindrer om, at de globale drivhusgasemissioner bør begynde at falde senest i 2015; fremhæver nødvendigheden af, at de reduktionsmål, der fastlægges i den internationale aftale, er i overensstemmelse med 2 °C-målet og med den seneste udvikling inden for forskning; anmoder derfor om, at aftalen tages op til revision hvert femte år for at sikre, at reduktionsmålene er ambitiøse nok til at opfylde 2 °C-målet, og at disse mål fortsat er i overensstemmelse med den seneste udvikling inden for forskning; opfordrer til, at der etableres en global CO2-opgørelsesmekanisme; |
| --- | --- |

7.

minder om, at den internationale aftale bør sikre, at de samlede reduktioner af drivhusgasemissioner i de udviklede lande når op i den høje ende af de 25-40 % i forhold til 1990-niveauerne inden 2020, som anbefalet i IPCC's fjerde evalueringsrapport, idet de nyeste forskningsdata tyder på, at der mindst er behov for en 40 % emissionsreduktion; opfordrer til, at disse reduktioner opnås internt; minder om, at der bør fastsættes et langsigtet mål for EU og de andre udviklede lande på mindst 80 % inden 2050 i forhold til 1990; erindrer om, at de globale drivhusgasemissioner bør begynde at falde senest i 2015; fremhæver nødvendigheden af, at de reduktionsmål, der fastlægges i den internationale aftale, er i overensstemmelse med 2 °C-målet og med den seneste udvikling inden for forskning; anmoder derfor om, at aftalen tages op til revision hvert femte år for at sikre, at reduktionsmålene er ambitiøse nok til at opfylde 2 °C-målet, og at disse mål fortsat er i overensstemmelse med den seneste udvikling inden for forskning; opfordrer til, at der etableres en global CO2-opgørelsesmekanisme;

| 8. | opfordrer EU til at præcisere, på hvilke betingelser det vil forøge sin reduktionsforpligtelse, i lyset af at der ifølge de seneste videnskabelige anbefalinger er behov for en forpligtelse til en reduktion af emissionerne på 40 %; |
| --- | --- |

8.

opfordrer EU til at præcisere, på hvilke betingelser det vil forøge sin reduktionsforpligtelse, i lyset af at der ifølge de seneste videnskabelige anbefalinger er behov for en forpligtelse til en reduktion af emissionerne på 40 %;

| 9. | anmoder om, at der i Københavnsaftalen indføjes rapporteringskrav, der pålægger bilag 1- parterne at udarbejde handlingsplaner for, hvordan de agter at opnå emissionsreduktioner i perioden frem til 2050, som er i overensstemmelse med 2 °C-grænsen; |
| --- | --- |

9.

anmoder om, at der i Københavnsaftalen indføjes rapporteringskrav, der pålægger bilag 1- parterne at udarbejde handlingsplaner for, hvordan de agter at opnå emissionsreduktioner i perioden frem til 2050, som er i overensstemmelse med 2 °C-grænsen;

| 10. | anerkender Japans tilsagn om at reducere sine emissioner med 25 % inden 2020 og hilser de positive signaler fra Kina velkommen; opfordrer på denne baggrund indtrængende USA til, som et stærkt signal om de førende udviklede landes vilje til at tage kampen mod klimaændringerne op, at gøre de mål, der blev bebudet under valgkampagnen, bindende; fremhæver i denne forbindelse, at det er meget vigtigt, at også Indien yder et bidrag; |
| --- | --- |

10.

anerkender Japans tilsagn om at reducere sine emissioner med 25 % inden 2020 og hilser de positive signaler fra Kina velkommen; opfordrer på denne baggrund indtrængende USA til, som et stærkt signal om de førende udviklede landes vilje til at tage kampen mod klimaændringerne op, at gøre de mål, der blev bebudet under valgkampagnen, bindende; fremhæver i denne forbindelse, at det er meget vigtigt, at også Indien yder et bidrag;

| 11. | hilser Kommissionens ovennævnte meddelelse af 10. september 2009 velkommen som en milepæl i debatten og fremhæver navnlig Parlamentets rolle som budgetmyndighed; |
| --- | --- |

11.

hilser Kommissionens ovennævnte meddelelse af 10. september 2009 velkommen som en milepæl i debatten og fremhæver navnlig Parlamentets rolle som budgetmyndighed;

| 12. | påpeger, at den internationale aftale også bør sikre, at udviklingslandene som helhed begrænser væksten i deres emissioner til mellem 15 og 30 % under »business as usual«-scenariet med henblik på at sikre, at 2 °C-målet nås; |
| --- | --- |

12.

påpeger, at den internationale aftale også bør sikre, at udviklingslandene som helhed begrænser væksten i deres emissioner til mellem 15 og 30 % under »business as usual«-scenariet med henblik på at sikre, at 2 °C-målet nås;

| 13. | understreger, at landene uden for bilag I ikke kan behandles under ét som følge af, at kapaciteten til at investere i afbødning af og tilpasning til klimaforandringer og til at foretage justeringer på baggrund af klimaforandringerne ikke er ens; |
| --- | --- |

13.

understreger, at landene uden for bilag I ikke kan behandles under ét som følge af, at kapaciteten til at investere i afbødning af og tilpasning til klimaforandringer og til at foretage justeringer på baggrund af klimaforandringerne ikke er ens;

| 14. | opfordrer EU til at anmode deltagerne i COP 15-konferencen om at udvikle en fælles vision for år 2050 og tiden derefter; |
| --- | --- |

14.

opfordrer EU til at anmode deltagerne i COP 15-konferencen om at udvikle en fælles vision for år 2050 og tiden derefter;

| 15. | henviser yderligere til sin henstilling om, at visse af de principper, der blev vedtaget i klima- og energipakken, benyttes som en model ved indgåelsen af internationale aftaler, navnlig de bindende lineære stier for de udviklede landes forpligtelser, differentiering på grundlag af fastslåede emissioner og bruttonationalprodukt (BNP) og en styrket godkendelsesordning med en årlig faktor for nedbringelse; |
| --- | --- |

15.

henviser yderligere til sin henstilling om, at visse af de principper, der blev vedtaget i klima- og energipakken, benyttes som en model ved indgåelsen af internationale aftaler, navnlig de bindende lineære stier for de udviklede landes forpligtelser, differentiering på grundlag af fastslåede emissioner og bruttonationalprodukt (BNP) og en styrket godkendelsesordning med en årlig faktor for nedbringelse;

Finansiering

| 16. | understreger, at en aftale i København vil kunne give den nødvendige stimulus for en bæredygtig »New Deal«, der vil kunne sætte skub i den sociale og økonomiske vækst, fremme miljømæssigt bæredygtige teknologier, den vedvarende energi og energieffektiviteten, nedbringe energiforbruget og sikre nye jobs og social samhørighed i både udviklede lande og udviklingslande; bemærker endvidere, at der skal tages behørigt hensyn til de aspekter af klimaforandringerne, som vedrører folkesundheden; minder om, at Stern-rapporten om de økonomiske aspekter ved klimaændringerne viser, at der er klare økonomiske incitamenter for det internationale samfund til at handle så hurtigt som muligt for at bekæmpe klimaændringer; anerkender, at forudgående investeringer af den offentlige sektor i bæredygtig energiinfrastruktur og i supplerende forskning og udvikling vil nedbringe klimaændringernes sociale omkostninger; |
| --- | --- |

16.

understreger, at en aftale i København vil kunne give den nødvendige stimulus for en bæredygtig »New Deal«, der vil kunne sætte skub i den sociale og økonomiske vækst, fremme miljømæssigt bæredygtige teknologier, den vedvarende energi og energieffektiviteten, nedbringe energiforbruget og sikre nye jobs og social samhørighed i både udviklede lande og udviklingslande; bemærker endvidere, at der skal tages behørigt hensyn til de aspekter af klimaforandringerne, som vedrører folkesundheden; minder om, at Stern-rapporten om de økonomiske aspekter ved klimaændringerne viser, at der er klare økonomiske incitamenter for det internationale samfund til at handle så hurtigt som muligt for at bekæmpe klimaændringer; anerkender, at forudgående investeringer af den offentlige sektor i bæredygtig energiinfrastruktur og i supplerende forskning og udvikling vil nedbringe klimaændringernes sociale omkostninger;

| 17. | understreger, at den aktive deltagelse af alle lande i bekæmpelsen af klimaændringerne kun vil finde sted, hvis udviklingslandene og vækstøkonomierne kan opretholde en bæredygtig økonomisk vækst; opfordrer derfor til en mere reel integreret politik vedrørende udfordringer for udvikling og klima; |
| --- | --- |

17.

understreger, at den aktive deltagelse af alle lande i bekæmpelsen af klimaændringerne kun vil finde sted, hvis udviklingslandene og vækstøkonomierne kan opretholde en bæredygtig økonomisk vækst; opfordrer derfor til en mere reel integreret politik vedrørende udfordringer for udvikling og klima;

| 18. | bemærker, at klimaændringer er en udfordring, for hvilken der ikke findes en enkelt politisk løsning, men at en samlet udnyttelse af de forhåndenværende muligheder og en drastisk forøgelse af effektiviteten på alle områder inden for økonomien og samfundet i udviklede lande og udviklingslande kan levere et bidrag til løsning af ressource- og fordelingsproblemet og bane vej for en tredje industriel revolution; |
| --- | --- |

18.

bemærker, at klimaændringer er en udfordring, for hvilken der ikke findes en enkelt politisk løsning, men at en samlet udnyttelse af de forhåndenværende muligheder og en drastisk forøgelse af effektiviteten på alle områder inden for økonomien og samfundet i udviklede lande og udviklingslande kan levere et bidrag til løsning af ressource- og fordelingsproblemet og bane vej for en tredje industriel revolution;

| 19. | understreger, at mennesker i udviklingslande vil blive endnu stærkere berørt af klimaændringerne, og at det derfor også er i udviklingslandenes interesse at bidrage til et vellykket resultat på en klimakonference; |
| --- | --- |

19.

understreger, at mennesker i udviklingslande vil blive endnu stærkere berørt af klimaændringerne, og at det derfor også er i udviklingslandenes interesse at bidrage til et vellykket resultat på en klimakonference;

| 20. | understreger, at de udviklede lande har et ansvar for at yde udviklingslandene tilstrækkelig, bæredygtig og forudsigelig finansiel og teknisk støtte for at gøre det muligt for dem at forpligte sig til reduktion af deres drivhusgasemissioner, til at tilpasse sig til konsekvenserne af klimaændringer og til at nedbringe emissionerne fra skovrydning og -forringelse samt til at styrke kapacitetsopbygningen med henblik på at kunne overholde forpligtelserne forbundet med den fremtidige internationale klimaaftale; |
| --- | --- |

20.

understreger, at de udviklede lande har et ansvar for at yde udviklingslandene tilstrækkelig, bæredygtig og forudsigelig finansiel og teknisk støtte for at gøre det muligt for dem at forpligte sig til reduktion af deres drivhusgasemissioner, til at tilpasse sig til konsekvenserne af klimaændringer og til at nedbringe emissionerne fra skovrydning og -forringelse samt til at styrke kapacitetsopbygningen med henblik på at kunne overholde forpligtelserne forbundet med den fremtidige internationale klimaaftale;

| 21. | insisterer på, at sådanne forpligtelser til at yde den nødvendige forudsigelige økonomiske støtte til afbødning af og tilpasning til klimaændringer under UNFCCC skal være nye og supplere den officielle udviklingsbistand og være uafhængig af de årlige budgetprocedurer i medlemsstaterne; minder om, at midlerne ikke bør tildeles som lån på gunstige vilkår, men som tilskud; minder om de allerede eksisterende tilsagn for den officielle udviklingsbistand har som mål at nå op på 0,7 % af BNP inden 2015; |
| --- | --- |

21.

insisterer på, at sådanne forpligtelser til at yde den nødvendige forudsigelige økonomiske støtte til afbødning af og tilpasning til klimaændringer under UNFCCC skal være nye og supplere den officielle udviklingsbistand og være uafhængig af de årlige budgetprocedurer i medlemsstaterne; minder om, at midlerne ikke bør tildeles som lån på gunstige vilkår, men som tilskud; minder om de allerede eksisterende tilsagn for den officielle udviklingsbistand har som mål at nå op på 0,7 % af BNP inden 2015;

| 22. | understreger behovet for hurtig international offentlig opstartsstøtte med henblik på at nå en ambitiøs aftale i København og opfordrer EU til mindst at forpligte sig på Kommissionens skøn om en samlet finansiering på 5-7 mia. EUR årligt i perioden 2010-2012; |
| --- | --- |

22.

understreger behovet for hurtig international offentlig opstartsstøtte med henblik på at nå en ambitiøs aftale i København og opfordrer EU til mindst at forpligte sig på Kommissionens skøn om en samlet finansiering på 5-7 mia. EUR årligt i perioden 2010-2012;

| 23. | minder om, at det kollektive bidrag fra EU til udviklingslandenes afbødningsindsats og tilpasningsbehov bør være på mindst 30 000 mio. EUR om året frem til 2020, et tal, som kan stige i takt med ny viden om alvoren af klimaændringerne og omfanget af de forbundne omkostninger; |
| --- | --- |

23.

minder om, at det kollektive bidrag fra EU til udviklingslandenes afbødningsindsats og tilpasningsbehov bør være på mindst 30 000 mio. EUR om året frem til 2020, et tal, som kan stige i takt med ny viden om alvoren af klimaændringerne og omfanget af de forbundne omkostninger;

| 24. | opfordrer det internationale samfund til kraftigt at øge sin finansielle støtte til udviklingslandene til afbødning af og tilpasning til klimaændringer ved at undersøge andre innovative finansieringsmekanismer (f.eks. gæld-for-natur-aftaler (debt-for-nature swaps)); |
| --- | --- |

24.

opfordrer det internationale samfund til kraftigt at øge sin finansielle støtte til udviklingslandene til afbødning af og tilpasning til klimaændringer ved at undersøge andre innovative finansieringsmekanismer (f.eks. gæld-for-natur-aftaler (debt-for-nature swaps));

| 25. | understreger, at en væsentlig del af indtægterne fra auktioner over certifikater inden for rammerne af EU's emissionshandelsordning, herunder bortauktionering inden for luftfart og søtransport, bør øremærkes til at gøre det muligt for udviklingslandene at bekæmpe og tilpasse sig klimaændringer; understreger dog, at mere end 50 % af EU's emissioner ikke er omfattet af emissionshandelsordningen, der startede i 2005; minder derfor om, at det er nødvendigt at udvikle alternative strategier, således at det påhviler alle dele af økonomien, ikke kun industrien, og navnlig alle medlemsstaterne at nedbringe emissioner og påtage sig deres ansvar; |
| --- | --- |

25.

understreger, at en væsentlig del af indtægterne fra auktioner over certifikater inden for rammerne af EU's emissionshandelsordning, herunder bortauktionering inden for luftfart og søtransport, bør øremærkes til at gøre det muligt for udviklingslandene at bekæmpe og tilpasse sig klimaændringer; understreger dog, at mere end 50 % af EU's emissioner ikke er omfattet af emissionshandelsordningen, der startede i 2005; minder derfor om, at det er nødvendigt at udvikle alternative strategier, således at det påhviler alle dele af økonomien, ikke kun industrien, og navnlig alle medlemsstaterne at nedbringe emissioner og påtage sig deres ansvar;

| 26. | understreger, at den forestående revision af EU's budget skal fokusere på at tilvejebringe tilstrækkelige midler til beskyttelse mod og tilpasning til klimaændringerne; |
| --- | --- |

26.

understreger, at den forestående revision af EU's budget skal fokusere på at tilvejebringe tilstrækkelige midler til beskyttelse mod og tilpasning til klimaændringerne;

| 27. | anbefaler, at udviklingslandene overvejer at øremærke en procentdel af deres BNP til oprettelse af en samarbejdsfond til indførelse af rene energiteknologier, uafhængigt af de eksisterende midler til udviklingsbistand; |
| --- | --- |

27.

anbefaler, at udviklingslandene overvejer at øremærke en procentdel af deres BNP til oprettelse af en samarbejdsfond til indførelse af rene energiteknologier, uafhængigt af de eksisterende midler til udviklingsbistand;

| 28. | støtter Norges forslag om tildelte enheder (Assigned Amount Units) og forslagene fra Danmark og Mexico; |
| --- | --- |

28.

støtter Norges forslag om tildelte enheder (Assigned Amount Units) og forslagene fra Danmark og Mexico;

| 29. | opfordrer til, at de styringsstrukturer, der oprettes i forbindelse med klimafinansieringen i Københavnsaftalen sikrer lige repræsentation af udviklede lande og udviklingslande; understreger endvidere, at erfaringer fra udviklingspolitikken og principper som f.eks. god forvaltningsskik bør finde anvendelse for at sikre, at finansielle overførsler anvendes på en bæredygtig måde; gør opmærksom på behovet for, at donorlandene investerer i at forbedre udviklingslandenes absorptionskapacitet, så disse bliver bedre i stand til at anvende midlerne effektivt; |
| --- | --- |

29.

opfordrer til, at de styringsstrukturer, der oprettes i forbindelse med klimafinansieringen i Københavnsaftalen sikrer lige repræsentation af udviklede lande og udviklingslande; understreger endvidere, at erfaringer fra udviklingspolitikken og principper som f.eks. god forvaltningsskik bør finde anvendelse for at sikre, at finansielle overførsler anvendes på en bæredygtig måde; gør opmærksom på behovet for, at donorlandene investerer i at forbedre udviklingslandenes absorptionskapacitet, så disse bliver bedre i stand til at anvende midlerne effektivt;

Samarbejde med udviklingslandene

| 30. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at styrke deres eksisterende klimapartnerskaber med udviklingslandene og til at indgå nye partnerskaber, hvis sådanne ikke allerede findes, der kan sikre væsentlig øget finansiel støtte til udvikling og overførsel af teknologi, aftaler om intellektuelle ejendomsrettigheder samt institutionel kapacitetsopbygning, herunder nationale handlingsplaner for tilpasning (NAPA’er), der er vigtige instrumenter for tilpasning til klimaændringerne, og som fremmer ejerskabet; |
| --- | --- |

30.

opfordrer EU og dets medlemsstater til at styrke deres eksisterende klimapartnerskaber med udviklingslandene og til at indgå nye partnerskaber, hvis sådanne ikke allerede findes, der kan sikre væsentlig øget finansiel støtte til udvikling og overførsel af teknologi, aftaler om intellektuelle ejendomsrettigheder samt institutionel kapacitetsopbygning, herunder nationale handlingsplaner for tilpasning (NAPA’er), der er vigtige instrumenter for tilpasning til klimaændringerne, og som fremmer ejerskabet;

| 31. | betoner, at den internationale aftale om klimaændringer for perioden efter 2012 skal inddrage de eksisterende udviklingsprocesser på både nationalt og internationalt plan; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at opbygge de nødvendige forbindelser mellem klimaændringer og 2015 Målene ved at indarbejde tilpasning til og afbødning af klimaændringer i dels projekter og programmer med sigte på at nå 2015 Målene og dels alle fattigdomsbekæmpelsesstrategier; |
| --- | --- |

31.

betoner, at den internationale aftale om klimaændringer for perioden efter 2012 skal inddrage de eksisterende udviklingsprocesser på både nationalt og internationalt plan; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at opbygge de nødvendige forbindelser mellem klimaændringer og 2015 Målene ved at indarbejde tilpasning til og afbødning af klimaændringer i dels projekter og programmer med sigte på at nå 2015 Målene og dels alle fattigdomsbekæmpelsesstrategier;

| 32. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forhøje budgettet for den globale klimaalliance betydeligt og foreslår som en mulig finansieringskilde de forventede indtægter fra auktionerne under EU's emissionshandelsordning (EU ETS); opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at klimaalliancen bliver afregningskontor for tilpasningsfinansieringen til udviklingslandene for således at undgå, at der iværksættes nye bilaterale EU-initiativer; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forhøje budgettet for den globale klimaalliance betydeligt og foreslår som en mulig finansieringskilde de forventede indtægter fra auktionerne under EU's emissionshandelsordning (EU ETS); opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at klimaalliancen bliver afregningskontor for tilpasningsfinansieringen til udviklingslandene for således at undgå, at der iværksættes nye bilaterale EU-initiativer;

| 33. | påpeger, at klimaændringer fordriver mennesker og dermed skaber ny tvungen migration, som det internationale samfund skal træffe passende foranstaltninger over for; opfordrer det internationale samfund til at identificere og imødegå de juridiske mangler, der findes i forbindelse med beskyttelse af klimaflygtninge, og til at indføre en specifik hjælpe- og beskyttelsesordning; |
| --- | --- |

33.

påpeger, at klimaændringer fordriver mennesker og dermed skaber ny tvungen migration, som det internationale samfund skal træffe passende foranstaltninger over for; opfordrer det internationale samfund til at identificere og imødegå de juridiske mangler, der findes i forbindelse med beskyttelse af klimaflygtninge, og til at indføre en specifik hjælpe- og beskyttelsesordning;

| 34. | understreger nødvendigheden af at sikre institutionel ansvarlighed og tillid ved at sørge for ligelig repræsentation af donor- og modtagerlande i de styrende organer i institutionerne for tilpasningsfinansiering; |
| --- | --- |

34.

understreger nødvendigheden af at sikre institutionel ansvarlighed og tillid ved at sørge for ligelig repræsentation af donor- og modtagerlande i de styrende organer i institutionerne for tilpasningsfinansiering;

Energi og energieffektivitet

| 35. | mener, at en global omlægning til en effektiv bæredygtig økonomi ikke blot er påkrævet for at foregribe farlige klimaændringer ved at nedbringe drivhusgasemissioner, men at den også har potentiale til at skabe øget investering, beskæftigelse, økonomisk vækst og konkurrenceevne samt bedre livskvalitet uden at bringe målet om adgang til moderne energitjenester for alle i fare; fremhæver derfor det presserende behov for at forbedre energieffektiviteten på globalt plan samt øge de vedvarende energikilders andel; |
| --- | --- |

35.

mener, at en global omlægning til en effektiv bæredygtig økonomi ikke blot er påkrævet for at foregribe farlige klimaændringer ved at nedbringe drivhusgasemissioner, men at den også har potentiale til at skabe øget investering, beskæftigelse, økonomisk vækst og konkurrenceevne samt bedre livskvalitet uden at bringe målet om adgang til moderne energitjenester for alle i fare; fremhæver derfor det presserende behov for at forbedre energieffektiviteten på globalt plan samt øge de vedvarende energikilders andel;

| 36. | understreger, at en international overgang til en kulstoffattig økonomi forudsætter, at kerneenergi kommer til at indgå som et vigtigt element i energimixet på mellemlang sigt; påpeger samtidig, at det er nødvendigt på internationalt plan at finde en forsvarlig løsning på spørgsmålet om sikkerheden ved den nukleare brændselscyklus, således at det højest mulige sikkerhedsniveau kan opnås; |
| --- | --- |

36.

understreger, at en international overgang til en kulstoffattig økonomi forudsætter, at kerneenergi kommer til at indgå som et vigtigt element i energimixet på mellemlang sigt; påpeger samtidig, at det er nødvendigt på internationalt plan at finde en forsvarlig løsning på spørgsmålet om sikkerheden ved den nukleare brændselscyklus, således at det højest mulige sikkerhedsniveau kan opnås;

| 37. | opfordrer indtrængende alle regeringer, herunder EU's medlemsstaters regeringer og EU, til at fremme energieffektivitet; anmoder indtrængende EU's medlemsstater om at højne ambitionsniveauet for energieffektivitetspakken, herunder navnlig den omarbejdede udgave af direktivet om bygningers energimæssige ydeevne der forhandles i øjeblikket (KOM(2008)0780), således at der kan indgås en dynamisk og sammenhængende aftale med Rådet, hvilket vil sende et stærkt signal om EU's engagement med henblik på en aftale i København og gøre det lettere at opnå en nedskæring på 30 % i drivhusgasemissionerne; |
| --- | --- |

37.

opfordrer indtrængende alle regeringer, herunder EU's medlemsstaters regeringer og EU, til at fremme energieffektivitet; anmoder indtrængende EU's medlemsstater om at højne ambitionsniveauet for energieffektivitetspakken, herunder navnlig den omarbejdede udgave af direktivet om bygningers energimæssige ydeevne der forhandles i øjeblikket (KOM(2008)0780), således at der kan indgås en dynamisk og sammenhængende aftale med Rådet, hvilket vil sende et stærkt signal om EU's engagement med henblik på en aftale i København og gøre det lettere at opnå en nedskæring på 30 % i drivhusgasemissionerne;

| 38. | understreger, at den udbredte anvendelse af fossile brændsler i kraftværker er en af hovedkilderne til CO2-emissioner på verdensplan; anerkender, at fossile brændsler på mellemlang sigt vil fortsætte med at spille en vigtig rolle i energiforsyningen; opfordrer forhandlingsparterne til at prioritere den videre udvikling og indførelse af bæredygtige, brændstofeffektive og emissionsreducerende fossile brændstofteknologier til elektricitetsproduktion; |
| --- | --- |

38.

understreger, at den udbredte anvendelse af fossile brændsler i kraftværker er en af hovedkilderne til CO2-emissioner på verdensplan; anerkender, at fossile brændsler på mellemlang sigt vil fortsætte med at spille en vigtig rolle i energiforsyningen; opfordrer forhandlingsparterne til at prioritere den videre udvikling og indførelse af bæredygtige, brændstofeffektive og emissionsreducerende fossile brændstofteknologier til elektricitetsproduktion;

| 39. | mener, at såvel emissionsreduktionsmål som finansielle forpligtelser skal være omfattet af en styrket overholdelsesordning omfattende bl.a. en tidlig varslingsmekanisme og sanktioner i form af f.eks. tilbagetrækning af fremtidige tildelte enheder; |
| --- | --- |

39.

mener, at såvel emissionsreduktionsmål som finansielle forpligtelser skal være omfattet af en styrket overholdelsesordning omfattende bl.a. en tidlig varslingsmekanisme og sanktioner i form af f.eks. tilbagetrækning af fremtidige tildelte enheder;

Tilpasning

| 40. | understreger, at de udviklede lande har et historisk ansvar for uoprettelige klimaændringer, og minder om forpligtelsen til at bistå udviklingslandene og de mindst udviklede lande med at tilpasse sig disse ændringer; |
| --- | --- |

40.

understreger, at de udviklede lande har et historisk ansvar for uoprettelige klimaændringer, og minder om forpligtelsen til at bistå udviklingslandene og de mindst udviklede lande med at tilpasse sig disse ændringer;

| 41. | opfordrer derfor EU og dens medlemsstater til at bistå udviklingslandene med kapacitetsopbygning med henblik på at tilpasse sig til klimaændringerne og til at yde tilstrækkelig teknologisk støtte til de lande, der er hårdest ramt af miljøforandringer; |
| --- | --- |

41.

opfordrer derfor EU og dens medlemsstater til at bistå udviklingslandene med kapacitetsopbygning med henblik på at tilpasse sig til klimaændringerne og til at yde tilstrækkelig teknologisk støtte til de lande, der er hårdest ramt af miljøforandringer;

| 42. | erkender vigtigheden af en proaktiv tilpasning til uundgåelige klimaændringer og grupper i samfundet og betoner vigtigheden af oplysning som et middel til at håndtere tilpasningen til klimaforandringerne mest effektivt; |
| --- | --- |

42.

erkender vigtigheden af en proaktiv tilpasning til uundgåelige klimaændringer og grupper i samfundet og betoner vigtigheden af oplysning som et middel til at håndtere tilpasningen til klimaforandringerne mest effektivt;

| 43. | understreger, at EU og dets medlemsstater også skal forstærke indsatsen for at støtte en hurtig gennemførelse af tilpasningstiltag inden for EU for at spare ressourcer til fremtidige internationale aktioner; |
| --- | --- |

43.

understreger, at EU og dets medlemsstater også skal forstærke indsatsen for at støtte en hurtig gennemførelse af tilpasningstiltag inden for EU for at spare ressourcer til fremtidige internationale aktioner;

Teknologisk samarbejde og forskning

| 44. | mener, at en ny tilgang til teknologisamarbejdet er nødvendig for at opnå den nødvendige forøgelse af innovationstempoet og den målestok, hvorefter implementeringen finder sted, således at alle lande sikres adgang til økonomisk overkommelige og klimavenlige teknologier under overholdelse af de intellektuelle ejendomsrettigheder; |
| --- | --- |

44.

mener, at en ny tilgang til teknologisamarbejdet er nødvendig for at opnå den nødvendige forøgelse af innovationstempoet og den målestok, hvorefter implementeringen finder sted, således at alle lande sikres adgang til økonomisk overkommelige og klimavenlige teknologier under overholdelse af de intellektuelle ejendomsrettigheder;

| 45. | mener, at Københavnsaftalen bør omfatte teknologihandlingsprogrammer for centrale tilpasnings- og afbødningsteknologier, der skal sigte på at yde støtte gennem hele teknologikæden, bl.a. på grundlag af en målsætning om en væsentlig forøgelse af finansieringen af afbødnings- og tilpasningsrelateret forskning, udvikling og demonstration (RD&D); støtter i denne sammenhæng Kommissionens vurdering om, at den samlede RD&D på energiområdet i 2012 som minimum skal fordobles og i 2020 firedobles i forhold til det nuværende niveau; |
| --- | --- |

45.

mener, at Københavnsaftalen bør omfatte teknologihandlingsprogrammer for centrale tilpasnings- og afbødningsteknologier, der skal sigte på at yde støtte gennem hele teknologikæden, bl.a. på grundlag af en målsætning om en væsentlig forøgelse af finansieringen af afbødnings- og tilpasningsrelateret forskning, udvikling og demonstration (RD&D); støtter i denne sammenhæng Kommissionens vurdering om, at den samlede RD&D på energiområdet i 2012 som minimum skal fordobles og i 2020 firedobles i forhold til det nuværende niveau;

| 46. | opfordrer indtrængende de udviklede lande til at investere mere i forskning i ny og avanceret teknologi til bæredygtige og energieffektive produktionsprocesser; finder det overordentligt vigtigt at forbedre støtten til det internationale samarbejde om klimaændringer inden for det 7. rammeprogram for forskning (FP7); |
| --- | --- |

46.

opfordrer indtrængende de udviklede lande til at investere mere i forskning i ny og avanceret teknologi til bæredygtige og energieffektive produktionsprocesser; finder det overordentligt vigtigt at forbedre støtten til det internationale samarbejde om klimaændringer inden for det 7. rammeprogram for forskning (FP7);

Et globalt CO2-marked

| 47. | understreger, at selv om markedsløsninger, herunder udvikling af et globalt CO2-marked, gennem »cap and trade«-ordninger eller afgiftsordninger i de industrialiserede lande, ikke er en løsning for udviklingslandene i den nærmeste fremtid, skal dette fortsat være det langsigtede mål for alle forhandlinger; opfordrer EU og dets partnere verden over til inden for den nærmeste fremtid at finde den mest effektive måde til at fremme forbindelser mellem EU's emissionshandelsordning og regionale eller føderale emissionshandelsordninger i USA eller andre steder, hvilket igen vil kunne muliggøre større mangfoldighed i reduktionsmulighederne, forbedre størrelsen af og likviditeten på markedet og i sidste ende føre til en mere effektiv tildeling af ressourcer; |
| --- | --- |

47.

understreger, at selv om markedsløsninger, herunder udvikling af et globalt CO2-marked, gennem »cap and trade«-ordninger eller afgiftsordninger i de industrialiserede lande, ikke er en løsning for udviklingslandene i den nærmeste fremtid, skal dette fortsat være det langsigtede mål for alle forhandlinger; opfordrer EU og dets partnere verden over til inden for den nærmeste fremtid at finde den mest effektive måde til at fremme forbindelser mellem EU's emissionshandelsordning og regionale eller føderale emissionshandelsordninger i USA eller andre steder, hvilket igen vil kunne muliggøre større mangfoldighed i reduktionsmulighederne, forbedre størrelsen af og likviditeten på markedet og i sidste ende føre til en mere effektiv tildeling af ressourcer;

| 48. | påpeger, at et velfungerende globalt CO2-marked er af afgørende betydning for, at EU's økonomi kan opfylde EU's ambitiøse forpligtelser om at begrænse drivhusgasemissionerne senest i 2020; understreger behovet for en omfattende international aftale for perioden efter 2012, hvori det fastsættes, at andre udviklede lande bør gøre en tilsvarende indsats, med henblik på at overvinde risikoen for kulstoflækage navnlig i lyset af de langsigtede reduktionsmål for drivhusgasemissioner; understreger i denne forbindelse den centrale rolle, som et tæt samarbejde mellem de nye vækstøkonomier og de udviklede økonomier spiller; |
| --- | --- |

48.

påpeger, at et velfungerende globalt CO2-marked er af afgørende betydning for, at EU's økonomi kan opfylde EU's ambitiøse forpligtelser om at begrænse drivhusgasemissionerne senest i 2020; understreger behovet for en omfattende international aftale for perioden efter 2012, hvori det fastsættes, at andre udviklede lande bør gøre en tilsvarende indsats, med henblik på at overvinde risikoen for kulstoflækage navnlig i lyset af de langsigtede reduktionsmål for drivhusgasemissioner; understreger i denne forbindelse den centrale rolle, som et tæt samarbejde mellem de nye vækstøkonomier og de udviklede økonomier spiller;

| 49. | glæder sig over Kyotoprotokollens mekanisme for bæredygtig udvikling (Clean Development Mechanism - CDM), der eventuelt kan sætte udviklingslandene i stand til at deltage i CO2-markedet og forsyne dem med moderne og effektiv teknologi; understreger imidlertid, at de udviklede landes anvendelse af kompenserende kreditter til opfyldelse af deres emissionsreduktionsmål ikke kan indgå som del af udviklingslandenes ansvar for at afbøde deres drivhusgasemissioner som led i en international aftale om klimaændringer og ikke er en erstatning for finansiel og teknologisk støtte til udviklingslandenes modvirkningstiltag; |
| --- | --- |

49.

glæder sig over Kyotoprotokollens mekanisme for bæredygtig udvikling (Clean Development Mechanism - CDM), der eventuelt kan sætte udviklingslandene i stand til at deltage i CO2-markedet og forsyne dem med moderne og effektiv teknologi; understreger imidlertid, at de udviklede landes anvendelse af kompenserende kreditter til opfyldelse af deres emissionsreduktionsmål ikke kan indgå som del af udviklingslandenes ansvar for at afbøde deres drivhusgasemissioner som led i en international aftale om klimaændringer og ikke er en erstatning for finansiel og teknologisk støtte til udviklingslandenes modvirkningstiltag;

| 50. | insisterer endvidere på, at der i fremtidige kompensationsmekanismer skal indgå strenge projektkvalitetsnormer for at forhindre, at de udviklede lande fratager udviklingslandene muligheden for at iværksætte reduktionsforanstaltninger til lave omkostninger, og at der sikres en høj standard for disse projekter med pålidelige, verificerbare og reelle yderligere emissionsreduktioner, som også støtter en bæredygtig udvikling i disse lande; |
| --- | --- |

50.

insisterer endvidere på, at der i fremtidige kompensationsmekanismer skal indgå strenge projektkvalitetsnormer for at forhindre, at de udviklede lande fratager udviklingslandene muligheden for at iværksætte reduktionsforanstaltninger til lave omkostninger, og at der sikres en høj standard for disse projekter med pålidelige, verificerbare og reelle yderligere emissionsreduktioner, som også støtter en bæredygtig udvikling i disse lande;

| 51. | er af den opfattelse, at CDM og den fælles gennemførelse (JI) bør reformeres under hensyntagen til disse kriterier; er endvidere enigt i Kommissionens opfattelse af, at der for perioden efter 2012 bør indgås en aftale om sektorbestemte mekanismer for økonomisk mere fremskredne udviklingslande, således at de udgør et effektivt redskab for klimabeskyttelse og bæredygtig udvikling i udviklingslande; |
| --- | --- |

51.

er af den opfattelse, at CDM og den fælles gennemførelse (JI) bør reformeres under hensyntagen til disse kriterier; er endvidere enigt i Kommissionens opfattelse af, at der for perioden efter 2012 bør indgås en aftale om sektorbestemte mekanismer for økonomisk mere fremskredne udviklingslande, således at de udgør et effektivt redskab for klimabeskyttelse og bæredygtig udvikling i udviklingslande;

| 52. | insisterer på, at EU og dens medlemsstater primært skal opfylde afbødningsforpligtelser inden for EU, og minder alle parter om, at anvendelse af fleksible mekanismer bør holdes på et minimum; |
| --- | --- |

52.

insisterer på, at EU og dens medlemsstater primært skal opfylde afbødningsforpligtelser inden for EU, og minder alle parter om, at anvendelse af fleksible mekanismer bør holdes på et minimum;

Ændringer i arealanvendelse samt skovrydning, skovforringelse og forringelse af naturressourcerne

| 53. | mener, at der skal ydes en betydelig økonomisk, teknologisk og administrativ bistand til udviklingslandene for at standse bruttorydningen af tropisk skov senest inden 2020, og at det vil være afgørende, at der gøres en indsats i den henseende i de internationale forhandlinger om en omfattende global klimaaftale for perioden efter 2012; |
| --- | --- |

53.

mener, at der skal ydes en betydelig økonomisk, teknologisk og administrativ bistand til udviklingslandene for at standse bruttorydningen af tropisk skov senest inden 2020, og at det vil være afgørende, at der gøres en indsats i den henseende i de internationale forhandlinger om en omfattende global klimaaftale for perioden efter 2012;

| 54. | understreger, at bevarelse af naturlige kulstofdræn udgør det mest effektive middel til afbødning af klimaændringer og ikke har uheldige eller uforudsete bivirkninger; mener endvidere, at udformning af en omfattende politik for skovplantning således er uvurderlig for håndteringen af klimaændringer; |
| --- | --- |

54.

understreger, at bevarelse af naturlige kulstofdræn udgør det mest effektive middel til afbødning af klimaændringer og ikke har uheldige eller uforudsete bivirkninger; mener endvidere, at udformning af en omfattende politik for skovplantning således er uvurderlig for håndteringen af klimaændringer;

| 55. | opfordrer EU til at forpligte sig til at finansiere en international indsats for at standse skovrydning og fremme global ikke-kommerciel skovplantning; |
| --- | --- |

55.

opfordrer EU til at forpligte sig til at finansiere en international indsats for at standse skovrydning og fremme global ikke-kommerciel skovplantning;

| 56. | understreger, at beskyttelse af skove er af afgørende betydning for en vellykket global klimabeskyttelse, og opfordrer EU og medlemsstaterne til at anerkende behovet for at bevare skovene og integrere dette aspekt i en international aftale; |
| --- | --- |

56.

understreger, at beskyttelse af skove er af afgørende betydning for en vellykket global klimabeskyttelse, og opfordrer EU og medlemsstaterne til at anerkende behovet for at bevare skovene og integrere dette aspekt i en international aftale;

| 57. | støtter Kommissionens opfattelse af, at offentlig finansiering er det mest realistiske redskab, hvormed der kan skabes incitamenter til bekæmpelse af skovrydning i perioden 2013-2020; opfordrer desuden EU og dens medlemsstater til at tilvejebringe finansiering til en tidlig indsats i udviklingslandene i perioden 2010-2012 og støtter Kommissionens forslag om inden for rammerne af UNFCCC at oprette en Global Forest Carbon Mechanism (GFCM), der er baseret på en permanent finansieringsordning; opfordrer medlemsstaterne til at støtte deres indsats for at bremse den globale skovrydning, skov- og jordforringelse og ørkendannelse ved at øremærke en betydelig del af auktionsindtægterne fra EU's emissionshandelsordning til reduktion af skovrydning og skovforringelse i udviklingslandene; opfordrer medlemsstaterne til at støtte Kommissionens forslag om at tilslutte sig Norges finansieringsforslag og til at tildele GFCM en del af de fremtidige indtægter fra bortauktionering af tildelte enheder (Assigned Amount Units); |
| --- | --- |

57.

støtter Kommissionens opfattelse af, at offentlig finansiering er det mest realistiske redskab, hvormed der kan skabes incitamenter til bekæmpelse af skovrydning i perioden 2013-2020; opfordrer desuden EU og dens medlemsstater til at tilvejebringe finansiering til en tidlig indsats i udviklingslandene i perioden 2010-2012 og støtter Kommissionens forslag om inden for rammerne af UNFCCC at oprette en Global Forest Carbon Mechanism (GFCM), der er baseret på en permanent finansieringsordning; opfordrer medlemsstaterne til at støtte deres indsats for at bremse den globale skovrydning, skov- og jordforringelse og ørkendannelse ved at øremærke en betydelig del af auktionsindtægterne fra EU's emissionshandelsordning til reduktion af skovrydning og skovforringelse i udviklingslandene; opfordrer medlemsstaterne til at støtte Kommissionens forslag om at tilslutte sig Norges finansieringsforslag og til at tildele GFCM en del af de fremtidige indtægter fra bortauktionering af tildelte enheder (Assigned Amount Units);

| 58. | understreger, at den fremtidige GFCM-mekanisme skal knyttes til de afgørelser, der træffes inden for rammerne af konventionen om biologisk diversitet, og bidrage til denne konventions mål, og at der udtrykkeligt skal tages hensyn til virkninger på biodiversiteten, når det gælder aktiviteter, regler og fremgangsmåder som led i FN-programmet »Reduktion af emissioner fra skovrydning og skovforringelse« (REDD); mener, at GFCM-mekanismen først og fremmest skal sikre, at urskove beskyttes; understreger, at industrielle skovbrugsaktiviteter, der har et ringe potentiale for afbødning af klimaændringer og kan udgøre en trussel mod biodiversiteten, ikke skal være berettigede til finansiering via GFCM-mekanismen; |
| --- | --- |

58.

understreger, at den fremtidige GFCM-mekanisme skal knyttes til de afgørelser, der træffes inden for rammerne af konventionen om biologisk diversitet, og bidrage til denne konventions mål, og at der udtrykkeligt skal tages hensyn til virkninger på biodiversiteten, når det gælder aktiviteter, regler og fremgangsmåder som led i FN-programmet »Reduktion af emissioner fra skovrydning og skovforringelse« (REDD); mener, at GFCM-mekanismen først og fremmest skal sikre, at urskove beskyttes; understreger, at industrielle skovbrugsaktiviteter, der har et ringe potentiale for afbødning af klimaændringer og kan udgøre en trussel mod biodiversiteten, ikke skal være berettigede til finansiering via GFCM-mekanismen;

| 59. | understreger, at enhver fremtidig GFCM-mekanisme skal respektere indfødte folkeslags og lokale samfunds rettigheder, herunder deres ret til kollektiv ejendom og til deres autonome oprindelige territorier, og sikre deres fulde og effektive deltagelse og beslutningskompetence på alle niveauer, herunder ved udvikling og gennemførelse af nationale REDD-planer og tildeling eller fordeling af finansieringsbidrag; |
| --- | --- |

59.

understreger, at enhver fremtidig GFCM-mekanisme skal respektere indfødte folkeslags og lokale samfunds rettigheder, herunder deres ret til kollektiv ejendom og til deres autonome oprindelige territorier, og sikre deres fulde og effektive deltagelse og beslutningskompetence på alle niveauer, herunder ved udvikling og gennemførelse af nationale REDD-planer og tildeling eller fordeling af finansieringsbidrag;

| 60. | opfordrer EU til at fremme stærke sociale og miljømæssige standarder for REED; opfordrer EU til at fremme REDD-mekanismer, som er mere vidtrækkende end CDM-mekanismens nuværende projekttilgang, og som beskæftiger sig med de underliggende årsager til skovrydning, f.eks. dårlig forvaltningspraksis, fattigdom, korruption og mangel på retshåndhævelse, ved at støtte politiske og institutionelle reformer på lokale, regionale og nationale niveauer; |
| --- | --- |

60.

opfordrer EU til at fremme stærke sociale og miljømæssige standarder for REED; opfordrer EU til at fremme REDD-mekanismer, som er mere vidtrækkende end CDM-mekanismens nuværende projekttilgang, og som beskæftiger sig med de underliggende årsager til skovrydning, f.eks. dårlig forvaltningspraksis, fattigdom, korruption og mangel på retshåndhævelse, ved at støtte politiske og institutionelle reformer på lokale, regionale og nationale niveauer;

| 61. | kræver, at den miljømæssige effektivitet af emissionsreduktionsmålene i bilag I skal være det ledende princip i EU's tilgang til internationale regnskabsregler for skovforvaltning og LULUCF (arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug) i almindelighed; |
| --- | --- |

61.

kræver, at den miljømæssige effektivitet af emissionsreduktionsmålene i bilag I skal være det ledende princip i EU's tilgang til internationale regnskabsregler for skovforvaltning og LULUCF (arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug) i almindelighed;

| 62. | understreger, at de fremgangsmåder, der er fulgt på mange områder, herunder vandforvaltning, bevarelse af økosystemer, landbrugsproduktion, jordbundsforhold, ændringer i arealanvendelsen, sundhed, fødevaresikkerhed og katastroferisiko, har forårsaget klimaændringer og forværret disse, men samtidig har man på disse områder også oplevet alvorlige konsekvenser som følge af klimaændringernes negative virkninger; mener, at begge disse aspekter bør indgå i Københavnsaftalen sammen med målrettede foranstaltninger med henblik på at sikre en høj grad af afbødning af og tilpasning til klimaændringer på disse områder; |
| --- | --- |

62.

understreger, at de fremgangsmåder, der er fulgt på mange områder, herunder vandforvaltning, bevarelse af økosystemer, landbrugsproduktion, jordbundsforhold, ændringer i arealanvendelsen, sundhed, fødevaresikkerhed og katastroferisiko, har forårsaget klimaændringer og forværret disse, men samtidig har man på disse områder også oplevet alvorlige konsekvenser som følge af klimaændringernes negative virkninger; mener, at begge disse aspekter bør indgå i Københavnsaftalen sammen med målrettede foranstaltninger med henblik på at sikre en høj grad af afbødning af og tilpasning til klimaændringer på disse områder;

International luftfart og søtransport

| 63. | minder om, at luftfart ud over CO2-emissioner har en række virkninger, der omtrent fordobler dens globale opvarmningspotentiale; opfordrer EU til at sikre, at der tages højde herfor i Københavnsaftalen; |
| --- | --- |

63.

minder om, at luftfart ud over CO2-emissioner har en række virkninger, der omtrent fordobler dens globale opvarmningspotentiale; opfordrer EU til at sikre, at der tages højde herfor i Københavnsaftalen;

| 64. | insisterer på, at international luftfart og international skibsfart bliver omfattet af en aftale som led i UNFCCC, på baggrund af at forhandlingerne inden for Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO) og Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) er endt resultatløse; |
| --- | --- |

64.

insisterer på, at international luftfart og international skibsfart bliver omfattet af en aftale som led i UNFCCC, på baggrund af at forhandlingerne inden for Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO) og Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) er endt resultatløse;

| 65. | kræver, at internationale aftaler for luftfart og skibsfart omfatter de samme bindende mål som for andre industrisektorer; opfordrer desuden indtrængende til, at mindst 50 % af certifikaterne på dette område bortauktioneres inden for en global ramme; |
| --- | --- |

65.

kræver, at internationale aftaler for luftfart og skibsfart omfatter de samme bindende mål som for andre industrisektorer; opfordrer desuden indtrængende til, at mindst 50 % af certifikaterne på dette område bortauktioneres inden for en global ramme;

Inddragelse af civilsamfundet

| 66. | understreger, hvor vigtigt det er, at borgerne i omfattende grad informeres, høres og inddrages i beslutningsprocesserne, og tilskynder navnlig bycentre, regioner og storbyområder til – med støtte fra det offentlige – at iværksætte egne informationskampagner, hvortil der eksempelvis også kan knyttes specifikke reduktionsmål; |
| --- | --- |

66.

understreger, hvor vigtigt det er, at borgerne i omfattende grad informeres, høres og inddrages i beslutningsprocesserne, og tilskynder navnlig bycentre, regioner og storbyområder til – med støtte fra det offentlige – at iværksætte egne informationskampagner, hvortil der eksempelvis også kan knyttes specifikke reduktionsmål;

| 67. | erkender i lyset af den omstændighed, at to tredjedele af menneskeheden vil leve i byer i 2030, at storbyer samt lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle i den praktiske gennemførelse af klimaaktioner; glæder sig over det engagement, som kommer til udtryk i klimabeskyttelsesaftalen mellem borgmestre og lokale myndigheder fra hele verden, og opfordrer EU til at fremme inddragelsen af byer samt lokale og regionale myndigheder i udviklingen og gennemførelsen af nationale klimaændringsstrategier, herunder afbødnings- og tilpasningshandlingsplaner; |
| --- | --- |

67.

erkender i lyset af den omstændighed, at to tredjedele af menneskeheden vil leve i byer i 2030, at storbyer samt lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle i den praktiske gennemførelse af klimaaktioner; glæder sig over det engagement, som kommer til udtryk i klimabeskyttelsesaftalen mellem borgmestre og lokale myndigheder fra hele verden, og opfordrer EU til at fremme inddragelsen af byer samt lokale og regionale myndigheder i udviklingen og gennemførelsen af nationale klimaændringsstrategier, herunder afbødnings- og tilpasningshandlingsplaner;

Delegation fra Europa-Parlamentet

| 68. | mener, at EU's delegation spiller en vigtig rolle i disse forhandlinger om klimaændringer, og finder det derfor uacceptabelt, at de medlemmer af Europa-Parlamentet, der er en del af denne delegation, ikke kunne deltage i EU's koordineringsmøder på den foregående partskonference; forventer, at Parlamentets deltagere vil få adgang til sådanne møder i København med i det mindste observatørstatus, med eller uden taleret; |
| --- | --- |

68.

mener, at EU's delegation spiller en vigtig rolle i disse forhandlinger om klimaændringer, og finder det derfor uacceptabelt, at de medlemmer af Europa-Parlamentet, der er en del af denne delegation, ikke kunne deltage i EU's koordineringsmøder på den foregående partskonference; forventer, at Parlamentets deltagere vil få adgang til sådanne møder i København med i det mindste observatørstatus, med eller uden taleret;

*

* *

| 69. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til sekretariatet for FN's rammekonvention om klimaændringer med anmodning om, at den bliver fremsendt til alle kontraherende parter uden for EU. |
| --- | --- |

69.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til sekretariatet for FN's rammekonvention om klimaændringer med anmodning om, at den bliver fremsendt til alle kontraherende parter uden for EU.

---

(1)  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 63.

(2)  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 136.

(3)  EUT L 8 af 13.1.2009, s. 3.

(4)  Vedtagne tekster, P6_TA(2009)0042.

(5)  Vedtagne tekster, P6_TA(2009)0121.

(6)  EUT C 46 af 24.2.2006, s. 1.

(7)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0491.

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/12

---

Onsdag, den 25. november 2009Det flerårige program 2010-2014 for et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (Stockholmprogrammet)

P7_TA(2009)0090

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2009 om meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet - Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed i borgernes tjeneste - Stockholmprogrammet

2010/C 285 E/02

Europa-Parlamentet,

der henviser til Lissabontraktaten, navnlig bestemmelserne om området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (OFSR) og de nye retlige rammer for beskyttelse af de grundlæggende rettigheder og styrkelse af unionsborgerskabet, artikel 2, 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union, som ændret ved Lissabontraktaten, protokol nr. 8 til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), som indsat ved Lissabontraktaten, om EU's tiltrædelse af den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder (ECHR) og grundlæggende frihedsrettigheder og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende frihedsrettigheder (chartret), som har samme retlige værdi som traktaterne,

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. juni 2009 med titlen »Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed i borgernes tjeneste« (KOM(2009)0262), hvori der redegøres for Kommissionens prioriteringer for OFSR for 2010-2014, sammen med dens evaluering af Haagprogrammet og -handlingsplanen (KOM(2009)0263) og den dermed forbundne gennemførelsesresultattavle (SEK(2009)0765), samt bidragene fra nationale parlamenter, civilsamfundet og EU-agenturer og -organer,

der henviser til Rådets formandskabs dokumentudkast af 16. oktober 2009 om Stockholmprogrammet - et åbent og sikkert Europa i borgernes tjeneste (14449/09),

der henviser til de fælles drøftelser i Retsudvalget, Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Konstitutionelle Anliggender, jf. forretningsordenens artikel 51,

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at OFSR har været et vigtigt mål for EU, lige siden Amsterdamtraktaten trådte i kraft; der henviser til, at det er bydende nødvendigt at vende tilbage til den oprindelige tankegang bag Tampereprogrammet, der omfattede aspekter af strafferet og civilret med hovedvægten på retsstatsprincippet, respekt for menneskerettighederne og grundlæggende frihedsrettigheder, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at OFSR har været et vigtigt mål for EU, lige siden Amsterdamtraktaten trådte i kraft; der henviser til, at det er bydende nødvendigt at vende tilbage til den oprindelige tankegang bag Tampereprogrammet, der omfattede aspekter af strafferet og civilret med hovedvægten på retsstatsprincippet, respekt for menneskerettighederne og grundlæggende frihedsrettigheder,

| B. | der henviser til, at globaliseringen ikke kun påvirker den finansielle sektor, men i stigende grad også OFSR; der henviser til, at dette nødvendiggør en mere holistisk politisk tilgang sammen med foranstaltninger til håndtering af de presserende spørgsmål om migration og asyl, og stiller krav om mere omfattende udvekslinger og samarbejde blandt dem, der er indblandet i politikkerne inden for retlige og indre anliggender, udvikling, international handel og sociale spørgsmål; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at globaliseringen ikke kun påvirker den finansielle sektor, men i stigende grad også OFSR; der henviser til, at dette nødvendiggør en mere holistisk politisk tilgang sammen med foranstaltninger til håndtering af de presserende spørgsmål om migration og asyl, og stiller krav om mere omfattende udvekslinger og samarbejde blandt dem, der er indblandet i politikkerne inden for retlige og indre anliggender, udvikling, international handel og sociale spørgsmål;

| C. | der henviser til, at Lissabontraktaten, der for nylig er blevet godkendt gennem parlamentarisk afstemning eller folkeafstemning, vil ændre de OFSR-relaterede politikkers retsgrundlag, målsætninger, instrumenter og metoder for beslutningstagning, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Lissabontraktaten, der for nylig er blevet godkendt gennem parlamentarisk afstemning eller folkeafstemning, vil ændre de OFSR-relaterede politikkers retsgrundlag, målsætninger, instrumenter og metoder for beslutningstagning,

| D. | der henviser til, at de rettigheder og den institutionelle rolle, der ved Lissabontraktaten for første gang gives de nationale parlamenter, bl.a. vil gavne udviklingen af OFSR og få det til at fungere bedre, navnlig fordi det i højere grad vil blive sikret, at nærhedsprincippet overholdes, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de rettigheder og den institutionelle rolle, der ved Lissabontraktaten for første gang gives de nationale parlamenter, bl.a. vil gavne udviklingen af OFSR og få det til at fungere bedre, navnlig fordi det i højere grad vil blive sikret, at nærhedsprincippet overholdes,

| E. | der henviser til, at nationale løsninger ikke længere er tilstrækkelige på mange områder inden for politikken for retlige og indre anliggender, hvorfor der skal udformes europæiske svar på de internationale udfordringer på områderne migration, sikkerhed og teknologier, herunder informations- og kommunikationsteknologier, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at nationale løsninger ikke længere er tilstrækkelige på mange områder inden for politikken for retlige og indre anliggender, hvorfor der skal udformes europæiske svar på de internationale udfordringer på områderne migration, sikkerhed og teknologier, herunder informations- og kommunikationsteknologier,

| F. | der henviser til, at afskaffelsen af kontrollen ved EU's indre grænser er et af den europæiske integrations største resultater, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at afskaffelsen af kontrollen ved EU's indre grænser er et af den europæiske integrations største resultater,

| G. | der henviser til, at borgerne er direkte repræsenteret på EU-plan i Europa-Parlamentet, og at medlemsstaterne er repræsenteret i Rådet af deres respektive regeringer, som igen er demokratisk ansvarlige over for deres nationale parlamenter; der henviser til, at den nødvendige parlamentarisering af EU derfor må baseres på den ene side på en udvidelse af Europa-Parlamentets beføjelser i forhold til Unionens beslutningstagning generelt og på den anden side på større kontrol med de nationale regeringer i de respektive parlamenter, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at borgerne er direkte repræsenteret på EU-plan i Europa-Parlamentet, og at medlemsstaterne er repræsenteret i Rådet af deres respektive regeringer, som igen er demokratisk ansvarlige over for deres nationale parlamenter; der henviser til, at den nødvendige parlamentarisering af EU derfor må baseres på den ene side på en udvidelse af Europa-Parlamentets beføjelser i forhold til Unionens beslutningstagning generelt og på den anden side på større kontrol med de nationale regeringer i de respektive parlamenter,

| H. | der henviser til, at fælles foranstaltninger skal falde inden for rammerne af Fællesskabets beføjelser, og at europæiske tilgange kun må finde anvendelse, hvis de er mere lovende end nationale aktioner, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at fælles foranstaltninger skal falde inden for rammerne af Fællesskabets beføjelser, og at europæiske tilgange kun må finde anvendelse, hvis de er mere lovende end nationale aktioner,

| I. | der henviser til, at unionsborgernes rettigheder og beskyttelsesrettigheder, navnlig inden for databeskyttelse, skal bevares, og atden fælles politik på området retlige og indre anliggender fortsat skal være underlagt parlamentarisk kontrol, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at unionsborgernes rettigheder og beskyttelsesrettigheder, navnlig inden for databeskyttelse, skal bevares, og atden fælles politik på området retlige og indre anliggender fortsat skal være underlagt parlamentarisk kontrol,

| J. | der henviser til, at kravet om gennemsigtighed i lovgivningsprocessen skal være altoverskyggende, og at borgerne og de nationale parlamenter bør kunne følge og kontrollere fastlæggelsen og gennemførelsen af OFSR-relaterede politikker, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at kravet om gennemsigtighed i lovgivningsprocessen skal være altoverskyggende, og at borgerne og de nationale parlamenter bør kunne følge og kontrollere fastlæggelsen og gennemførelsen af OFSR-relaterede politikker,

| K. | der henviser til, at EU's tiltrædelse af ECHR, som fastlagt i Lissabontraktaten, ikke vil påvirke beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder i EU på grundlag af charteret og Domstolens retspraksis og vil give en værdifuld supplerende beskyttelse, men understreger, at der vil skulle foretages en klar sondring mellem Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols og Domstolens kompetencer, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU's tiltrædelse af ECHR, som fastlagt i Lissabontraktaten, ikke vil påvirke beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder i EU på grundlag af charteret og Domstolens retspraksis og vil give en værdifuld supplerende beskyttelse, men understreger, at der vil skulle foretages en klar sondring mellem Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols og Domstolens kompetencer,

| L. | der henviser til, at det for at kunne bekæmpe organiseret kriminalitet, bedrageri og korruption effektivt og rettidigt og for at kunne beskytte EU's finansielle interesser er nødvendigt at styrke politi- og retssamarbejdet, inddrage Europol og Eurojust mere systematisk i efterforskninger, indføre en europæisk anklagemyndighed og opnå effektive og målelige resultater; der henviser til, at unionsborgerne ønsker, at EU skal spille en fremtrædende rolle i bekæmpelsen af korruption, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det for at kunne bekæmpe organiseret kriminalitet, bedrageri og korruption effektivt og rettidigt og for at kunne beskytte EU's finansielle interesser er nødvendigt at styrke politi- og retssamarbejdet, inddrage Europol og Eurojust mere systematisk i efterforskninger, indføre en europæisk anklagemyndighed og opnå effektive og målelige resultater; der henviser til, at unionsborgerne ønsker, at EU skal spille en fremtrædende rolle i bekæmpelsen af korruption,

| M. | der henviser til, at prioriteterne for de næste fem år på det civilretlige område skal afspejle de behov, som borgere og virksomheder har påpeget, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at prioriteterne for de næste fem år på det civilretlige område skal afspejle de behov, som borgere og virksomheder har påpeget,

| N. | der henviser til, at gensidig anerkendelse som hjørnestenen i OFSR kræver gensidig tro på og tillid til andre landes retssystemer, og som henviser til, at disse værdier kun kan sikres gennem gensidig viden og forståelse og dermed skabelse af en europæisk retskultur, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at gensidig anerkendelse som hjørnestenen i OFSR kræver gensidig tro på og tillid til andre landes retssystemer, og som henviser til, at disse værdier kun kan sikres gennem gensidig viden og forståelse og dermed skabelse af en europæisk retskultur,

| O. | der henviser til, at det europæiske retlige område skal bygge på en europæisk retskultur blandt praktiserende jurister, dommere og anklagere, som ikke alene er baseret på EU-retten, men er udviklet gennem gensidigt kendskab til og gensidig forståelse for de nationale retssystemer, en gennemgribende modernisering af universiteternes læseplaner, udvekslinger, studiebesøg og fælles uddannelse med aktiv støtte fra Europæisk Netværk for Uddannelse af Dommere og Anklagere og Det Europæiske Retsakademi, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at det europæiske retlige område skal bygge på en europæisk retskultur blandt praktiserende jurister, dommere og anklagere, som ikke alene er baseret på EU-retten, men er udviklet gennem gensidigt kendskab til og gensidig forståelse for de nationale retssystemer, en gennemgribende modernisering af universiteternes læseplaner, udvekslinger, studiebesøg og fælles uddannelse med aktiv støtte fra Europæisk Netværk for Uddannelse af Dommere og Anklagere og Det Europæiske Retsakademi,

| P. | der henviser til, at gensidig tillid også afhænger af en løbende evaluering af effektiviteten og resultaterne i de forskellige nationale retssystemer, som bør foregå både på nationalt og europæisk plan; der i denne forbindelse henviser til det uvurderlige arbejde, som Den Europæiske Kommission for et Effektivt Retsvæsen (CEPEJ) har udført i Europarådet, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at gensidig tillid også afhænger af en løbende evaluering af effektiviteten og resultaterne i de forskellige nationale retssystemer, som bør foregå både på nationalt og europæisk plan; der i denne forbindelse henviser til det uvurderlige arbejde, som Den Europæiske Kommission for et Effektivt Retsvæsen (CEPEJ) har udført i Europarådet,

| Q. | der henviser til, at de europæiske netværk inden for forskellige områder af retssystemet (Europæisk Netværk for Uddannelse af Dommere og Anklagere, Det Europæiske Netværk af Domstolsadministrationer, netværket af præsidenter for de øverste domstole i EU, Eurojustice-netværket af europæiske anklagemyndigheder, Det Europæiske Retlige Netværk på det civil- og handelsretlige område samt netværk af praktiserende jurister) må spille en aktiv rolle for yderligere at fremme en europæisk retskultur; der henviser til sin beslutning af 10. september 1991 om oprettelse af et europæisk retsakademi (1), sin holdning af 24. september 2002 om vedtagelse af Rådets afgørelse om oprettelse af et europæisk net for retlig uddannelse (2), sin beslutning af 9. juli 2008 om den nationale dommers rolle i Fællesskabets retssystem (3) og sin henstilling af 7. maj 2009 til Rådet om udvikling af et EU-område for strafferetspleje (4), |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at de europæiske netværk inden for forskellige områder af retssystemet (Europæisk Netværk for Uddannelse af Dommere og Anklagere, Det Europæiske Netværk af Domstolsadministrationer, netværket af præsidenter for de øverste domstole i EU, Eurojustice-netværket af europæiske anklagemyndigheder, Det Europæiske Retlige Netværk på det civil- og handelsretlige område samt netværk af praktiserende jurister) må spille en aktiv rolle for yderligere at fremme en europæisk retskultur; der henviser til sin beslutning af 10. september 1991 om oprettelse af et europæisk retsakademi (1), sin holdning af 24. september 2002 om vedtagelse af Rådets afgørelse om oprettelse af et europæisk net for retlig uddannelse (2), sin beslutning af 9. juli 2008 om den nationale dommers rolle i Fællesskabets retssystem (3) og sin henstilling af 7. maj 2009 til Rådet om udvikling af et EU-område for strafferetspleje (4),

| R. | der henviser til, at cyberkriminalitet er steget markant i de seneste år, hvilket har ført til mere komplekse juridiske udfordringer og lægger stort beslag på domstolenes kapacitet; der henviser til, at det som følge af denne udvikling er nødvendigt at overveje at oprette en europæisk domstol for cybersager, som skal være specialiseret i sager om cyberkriminalitet, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at cyberkriminalitet er steget markant i de seneste år, hvilket har ført til mere komplekse juridiske udfordringer og lægger stort beslag på domstolenes kapacitet; der henviser til, at det som følge af denne udvikling er nødvendigt at overveje at oprette en europæisk domstol for cybersager, som skal være specialiseret i sager om cyberkriminalitet,

Det kommende OFSR i henhold til Lissabontraktaten

| 1. | bemærker, at det nye flerårige program inden for OFSR formentlig vil blive vedtaget og gennemført inden for de nye retlige rammer, der er fastlagt i Lissabontraktaten, hvorfor det allerede skal omfatte alle nyskabelserne heri:






  — | Schengensamarbejdet, der værner om fri bevægelighed for personer inden for EU, bekræftes som hovedhjørnestenen i OFSR, og Schengenområdet bør udvides yderligere |
| --- | --- | --- |

1.

bemærker, at det nye flerårige program inden for OFSR formentlig vil blive vedtaget og gennemført inden for de nye retlige rammer, der er fastlagt i Lissabontraktaten, hvorfor det allerede skal omfatte alle nyskabelserne heri:

—

Schengensamarbejdet, der værner om fri bevægelighed for personer inden for EU, bekræftes som hovedhjørnestenen i OFSR, og Schengenområdet bør udvides yderligere

| — | beskyttelsen og styrkelsen af de grundlæggede rettigheder for alle mennesker og opbygningen af et Europa baseret på rettigheder, retfærdighed, solidaritet og mangfoldighed udgør udelelige kerneværdier i EU's politikker; de står øverst på den europæiske dagsorden, og EU-institutionerne vil være forpligtede til at respektere princippet om lige rettigheder for alle mennesker |
| --- | --- |

—

beskyttelsen og styrkelsen af de grundlæggede rettigheder for alle mennesker og opbygningen af et Europa baseret på rettigheder, retfærdighed, solidaritet og mangfoldighed udgør udelelige kerneværdier i EU's politikker; de står øverst på den europæiske dagsorden, og EU-institutionerne vil være forpligtede til at respektere princippet om lige rettigheder for alle mennesker

| — | beslutningsprocessen vil blive styrket gennem anvendelse af den almindelige lovgivningsprocedure under Domstolens retslige tilsyn |
| --- | --- |

—

beslutningsprocessen vil blive styrket gennem anvendelse af den almindelige lovgivningsprocedure under Domstolens retslige tilsyn

| — | flere garantier vil sikre nøje overholdelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet inden for OFSR, idet et antal nationale parlamenter kan iværksætte en »alarmeringsprocedure«, samtidig med at en enkelt medlemsstat får ret til at trække i en »nødbremse«, hvis den finder, at et udkast til retsakt inden for det retlige samarbejde i straffesager vil kunne berøre grundlæggende aspekter af det pågældende lands nationale system; anvendelsen af nødbremsen vil normalt føre til et forstærket samarbejde mellem en kernegruppe af stater, som ønsker at integrere deres politikker; |
| --- | --- |

—

flere garantier vil sikre nøje overholdelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet inden for OFSR, idet et antal nationale parlamenter kan iværksætte en »alarmeringsprocedure«, samtidig med at en enkelt medlemsstat får ret til at trække i en »nødbremse«, hvis den finder, at et udkast til retsakt inden for det retlige samarbejde i straffesager vil kunne berøre grundlæggende aspekter af det pågældende lands nationale system; anvendelsen af nødbremsen vil normalt føre til et forstærket samarbejde mellem en kernegruppe af stater, som ønsker at integrere deres politikker;

| 2. | bemærker, at EU's indsats vil blive mere troværdig, når den bliver baseret på en ny eller ændret retslig ramme, hvori indgår nye bestemmelser om beskyttelse af grundlægende rettigheder, herunder nationale mindretals rettigheder, nye bestemmelser om forebyggelse af enhver form for ulighed, navnlig mellem mænd og kvinder (artikel 8 i TEUF), og af enhver form for forskelsbehandling (artikel 10 i TEUF), bestemmelser om fremme af åbenhed i alle EU-institutioner, -organer, -kontorer og - agenturer (artikel 16 i TEUF), om konsulær og diplomatisk beskyttelse (artikel 23 i TEUF), om fælles politik for asyl og indvandring (artikel 77 ff. i TEUF), om fremme af integrationen af tredjelandsstatsborgere (artikel 79, stk. 4, i TEUF) og om fremme af god forvaltningsskik (artikel 298 i TEUF); |
| --- | --- |

2.

bemærker, at EU's indsats vil blive mere troværdig, når den bliver baseret på en ny eller ændret retslig ramme, hvori indgår nye bestemmelser om beskyttelse af grundlægende rettigheder, herunder nationale mindretals rettigheder, nye bestemmelser om forebyggelse af enhver form for ulighed, navnlig mellem mænd og kvinder (artikel 8 i TEUF), og af enhver form for forskelsbehandling (artikel 10 i TEUF), bestemmelser om fremme af åbenhed i alle EU-institutioner, -organer, -kontorer og - agenturer (artikel 16 i TEUF), om konsulær og diplomatisk beskyttelse (artikel 23 i TEUF), om fælles politik for asyl og indvandring (artikel 77 ff. i TEUF), om fremme af integrationen af tredjelandsstatsborgere (artikel 79, stk. 4, i TEUF) og om fremme af god forvaltningsskik (artikel 298 i TEUF);

| 3. | understreger betydningen af, at Domstolens kompetence udvides uden begrænsninger, således at den kan træffe præjudicielle afgørelser om ethvert spørgsmål, der henhører under OFSR, og således at Kommissionen kan indlede traktatbrudssager (5); |
| --- | --- |

3.

understreger betydningen af, at Domstolens kompetence udvides uden begrænsninger, således at den kan træffe præjudicielle afgørelser om ethvert spørgsmål, der henhører under OFSR, og således at Kommissionen kan indlede traktatbrudssager (5);

| 4. | påpeger, at adgangen til domstolsprøvelse for borgere og virksomheder inden for Europas OFSR gøres mere kompliceret og mindre gennemsigtig af eksistensen af nationale fravalg (opt-outs), og at disse i retfærdighedens, sammenhængens og enkelthedens interesse så vidt muligt bør undgås; |
| --- | --- |

4.

påpeger, at adgangen til domstolsprøvelse for borgere og virksomheder inden for Europas OFSR gøres mere kompliceret og mindre gennemsigtig af eksistensen af nationale fravalg (opt-outs), og at disse i retfærdighedens, sammenhængens og enkelthedens interesse så vidt muligt bør undgås;

| 5. | hilser med tilfredshed, at den fælles beslutningsprocedure i henhold til Lissabontraktaten indføres som den almindelige lovgivningsprocedure på de områder inden for OFSR, hvor den ikke er blevet anvendt hidtil, hvorved der sikres parlamentarisk kontrol med de forskellige aspekter af den europæiske politik for retlige og indre anliggender og de foranstaltninger, der træffes i denne forbindelse; mener, at inddragelsen af Europa-Parlamentet i ratificeringen af internationale aftaler blot er et nødvendigt supplement til de beføjelser, det vil få på internt plan, bl.a. på de områder, der falder ind under den nuværende tredje søjle; |
| --- | --- |

5.

hilser med tilfredshed, at den fælles beslutningsprocedure i henhold til Lissabontraktaten indføres som den almindelige lovgivningsprocedure på de områder inden for OFSR, hvor den ikke er blevet anvendt hidtil, hvorved der sikres parlamentarisk kontrol med de forskellige aspekter af den europæiske politik for retlige og indre anliggender og de foranstaltninger, der træffes i denne forbindelse; mener, at inddragelsen af Europa-Parlamentet i ratificeringen af internationale aftaler blot er et nødvendigt supplement til de beføjelser, det vil få på internt plan, bl.a. på de områder, der falder ind under den nuværende tredje søjle;

| 6. | mener, at princippet om solidaritet mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og Unionen har særlig betydning inden for OFSR og skal blive til en aktiv og obligatorisk solidaritet, særlig i forbindelse med grænsekontrol, indvandring, civilbeskyttelse og solidaritetsbestemmelsen; |
| --- | --- |

6.

mener, at princippet om solidaritet mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne og Unionen har særlig betydning inden for OFSR og skal blive til en aktiv og obligatorisk solidaritet, særlig i forbindelse med grænsekontrol, indvandring, civilbeskyttelse og solidaritetsbestemmelsen;

| 7. | understreger, at EU er rodfæstet i princippet om frihed; påpeger, at den sikkerhed, der skal støtte denne frihed, skal opnås under overholdelse af retsstatsprincippet og de forpligtelser, der er knyttet til de grundlæggende rettigheder; finder, at balancen mellem sikkerhed og frihed skal anskues i dette perspektiv; |
| --- | --- |

7.

understreger, at EU er rodfæstet i princippet om frihed; påpeger, at den sikkerhed, der skal støtte denne frihed, skal opnås under overholdelse af retsstatsprincippet og de forpligtelser, der er knyttet til de grundlæggende rettigheder; finder, at balancen mellem sikkerhed og frihed skal anskues i dette perspektiv;

Et mere sammenhængende, gennemsigtigt og demokratisk flerårigt program

| 8. | mener, at Stockholmprogrammet især bør:






  — | behandle problemerne med migration ud fra en solidaritetsvinkel |
| --- | --- | --- |

8.

mener, at Stockholmprogrammet især bør:

—

behandle problemerne med migration ud fra en solidaritetsvinkel

| — | tilstræbe bedre balance mellem borgernes sikkerhed (f.eks. beskyttelse af eksterne grænser, retsforfølgelse af grænseoverskridende kriminalitet) og beskyttelse af deres individuelle rettigheder |
| --- | --- |

—

tilstræbe bedre balance mellem borgernes sikkerhed (f.eks. beskyttelse af eksterne grænser, retsforfølgelse af grænseoverskridende kriminalitet) og beskyttelse af deres individuelle rettigheder

| — | sikre borgerne fair adgang til domstolene, og |
| --- | --- |

—

sikre borgerne fair adgang til domstolene, og

| — | løse de praktiske problemer, som borgerne møder i Den Europæiske Union i sager, som henhører under forskellige retsordener; |
| --- | --- |

—

løse de praktiske problemer, som borgerne møder i Den Europæiske Union i sager, som henhører under forskellige retsordener;

| 9. | mener, at en af de vigtigste målsætninger i forbindelse med gennemførelsen af dette program bør være, at det i en ånd af loyalt samarbejde sikres, at borgerne nyder samme beskyttelse af deres grundlæggende rettigheder, uanset hvor de er, og uanset om de står over for myndighedsudøvelse iværksat af Unionen, herunder agenturer og andre organer, eller af medlemsstaterne, og at alle borgere skal have lige vilkår ved udøvelsen af deres grundlæggende frihedsrettigheder, der gives EU's borgere i overensstemmelse med den tradition for overholdelse af menneskerettigheder og retsstatsprincippet, der er fælles for medlemsstaterne; |
| --- | --- |

9.

mener, at en af de vigtigste målsætninger i forbindelse med gennemførelsen af dette program bør være, at det i en ånd af loyalt samarbejde sikres, at borgerne nyder samme beskyttelse af deres grundlæggende rettigheder, uanset hvor de er, og uanset om de står over for myndighedsudøvelse iværksat af Unionen, herunder agenturer og andre organer, eller af medlemsstaterne, og at alle borgere skal have lige vilkår ved udøvelsen af deres grundlæggende frihedsrettigheder, der gives EU's borgere i overensstemmelse med den tradition for overholdelse af menneskerettigheder og retsstatsprincippet, der er fælles for medlemsstaterne;

Interparlamentarisk samarbejde

| 10. | påpeger, at der inden for de nye retlige og institutionelle rammer, der er opstillet ved Lissabontraktaten, kun kan udvikles nye tiltag inden for OFSR, ved at Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter og civilsamfundet inddrages på behørig vis med henblik på at etablere en åben og vedvarende debat; |
| --- | --- |

10.

påpeger, at der inden for de nye retlige og institutionelle rammer, der er opstillet ved Lissabontraktaten, kun kan udvikles nye tiltag inden for OFSR, ved at Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter og civilsamfundet inddrages på behørig vis med henblik på at etablere en åben og vedvarende debat;

| 11. | kræver en mere gennemsigtig lovgivningsproces på EU-plan og på nationalt plan og bifalder anvendelsen af den almindelige lovgivningsprocedure, der sikrer den videst mulige anvendelse af retten til aktindsigt i dokumenter og oplysninger i lovgivningsprocessen, især når et forslag kan berøre enkeltpersoners og borgeres rettigheder, uanset om initiativet kommer fra Kommissionen eller fra en gruppe af medlemsstater; |
| --- | --- |

11.

kræver en mere gennemsigtig lovgivningsproces på EU-plan og på nationalt plan og bifalder anvendelsen af den almindelige lovgivningsprocedure, der sikrer den videst mulige anvendelse af retten til aktindsigt i dokumenter og oplysninger i lovgivningsprocessen, især når et forslag kan berøre enkeltpersoners og borgeres rettigheder, uanset om initiativet kommer fra Kommissionen eller fra en gruppe af medlemsstater;

| 12. | tilkendegiver, at det - i ønsket om at opnå gennemsigtig lovgivning på et internationalt plan, hvor Kommissionen har opnået fællesskabskompetence, mens Parlamentet blot er tilkendt beføjelse til at afgive samstemmende udtalelse, sådan som det særligt fremgår af udviklingen i forbindelse med Haagerkonferencen om International Privatret - agter at følge udviklingen i Haagerkonferencen om International Privatret tæt; agter at sponsorere skabelsen af et parlamentarisk forum, som skal være åbent for interesserede EP-medlemmer og medlemmer af nationale parlamenter og have til formål at tilbyde parlamentsmedlemmer information om udviklingen i Haagerkonferencen og dens arbejde og resultater og give mulighed for at drøfte de forskellige emner i et offentligt forum; |
| --- | --- |

12.

tilkendegiver, at det - i ønsket om at opnå gennemsigtig lovgivning på et internationalt plan, hvor Kommissionen har opnået fællesskabskompetence, mens Parlamentet blot er tilkendt beføjelse til at afgive samstemmende udtalelse, sådan som det særligt fremgår af udviklingen i forbindelse med Haagerkonferencen om International Privatret - agter at følge udviklingen i Haagerkonferencen om International Privatret tæt; agter at sponsorere skabelsen af et parlamentarisk forum, som skal være åbent for interesserede EP-medlemmer og medlemmer af nationale parlamenter og have til formål at tilbyde parlamentsmedlemmer information om udviklingen i Haagerkonferencen og dens arbejde og resultater og give mulighed for at drøfte de forskellige emner i et offentligt forum;

| 13. | glæder sig over, at der ved Lissabontraktaten er skabt rammer for evaluering af OFSR-politikkerne, og kræver, at der indføres et konkret overvågnings- og evalueringssystem, navnlig på retsområdet, der fokuserer på kvalitet, effektivitet og fairness i de eksisterende retlige instrumenter, i retsplejen og ved beskyttelsen af grundlæggende rettigheder, og som i vid udstrækning inddrager Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter; fremsætter derfor følgende bemærkninger:






  — | bemærker, at der i øjeblikket findes flere evalueringssystemer inden for OFSR, og at disse systemer skal konsolideres inden for rammerne af en enkelt sammenhængende ordning, der omfatter alle aspekter fra ex ante-evalueringer til evalueringen af gennemførelsen af lovgivning |
| --- | --- | --- |

13.

glæder sig over, at der ved Lissabontraktaten er skabt rammer for evaluering af OFSR-politikkerne, og kræver, at der indføres et konkret overvågnings- og evalueringssystem, navnlig på retsområdet, der fokuserer på kvalitet, effektivitet og fairness i de eksisterende retlige instrumenter, i retsplejen og ved beskyttelsen af grundlæggende rettigheder, og som i vid udstrækning inddrager Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter; fremsætter derfor følgende bemærkninger:

—

bemærker, at der i øjeblikket findes flere evalueringssystemer inden for OFSR, og at disse systemer skal konsolideres inden for rammerne af en enkelt sammenhængende ordning, der omfatter alle aspekter fra ex ante-evalueringer til evalueringen af gennemførelsen af lovgivning

| — | mener, at der bør ske en bedre koordinering af de evalueringer, der foretages af forskellige EU-organer |
| --- | --- |

—

mener, at der bør ske en bedre koordinering af de evalueringer, der foretages af forskellige EU-organer

| — | slår til lyd for, at der indføres et evalueringssystem, der giver Parlamentet og de nationale parlamenter adgang til oplysninger vedrørende de politikker (artikel 70 i TEUF) og aktiviteter, der henhører under den stående komité med ansvar for den indre sikkerhed (artikel 71 i TEUF) samt Europol (artikel 88 i TEUF) og Eurojust (artikel 85 i TEUF) samt Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved de Ydre Grænser (Frontex), Det Europæiske Asylstøttekontor og Schengen-systemet; mener i denne forbindelse, at Parlamentet bør indrømmes ret til at afgive en bindende udtalelse om udnævnelsen af agenturernes direktører (eftersom Parlamentet også er en del af budgetmyndigheden) |
| --- | --- |

—

slår til lyd for, at der indføres et evalueringssystem, der giver Parlamentet og de nationale parlamenter adgang til oplysninger vedrørende de politikker (artikel 70 i TEUF) og aktiviteter, der henhører under den stående komité med ansvar for den indre sikkerhed (artikel 71 i TEUF) samt Europol (artikel 88 i TEUF) og Eurojust (artikel 85 i TEUF) samt Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved de Ydre Grænser (Frontex), Det Europæiske Asylstøttekontor og Schengen-systemet; mener i denne forbindelse, at Parlamentet bør indrømmes ret til at afgive en bindende udtalelse om udnævnelsen af agenturernes direktører (eftersom Parlamentet også er en del af budgetmyndigheden)

| — | mener endvidere, at det med henblik på at skabe en ramme for Europa-Parlamentets samarbejde med de nationale parlamenter inden for OFSR ville være hensigtsmæssigt at oprette et permanent forum af politiske repræsentanter (to pr. kammer + to stedfortrædere), som skal træde sammen to gange om året og dele et fælles arbejdsrum, hvor der kan ske tidstro udveksling af alle oplysninger vedrørende OFSR, herunder oplysninger til tjenestebrug; mener endelig, at repræsentanterne for de nationale parlamenter bør gives mulighed for at deltage i Parlamentets arbejde på udvalgsplan og i Europa-Parlamentets årlige debat om fremskridtene med hensyn til OFSR; |
| --- | --- |

—

mener endvidere, at det med henblik på at skabe en ramme for Europa-Parlamentets samarbejde med de nationale parlamenter inden for OFSR ville være hensigtsmæssigt at oprette et permanent forum af politiske repræsentanter (to pr. kammer + to stedfortrædere), som skal træde sammen to gange om året og dele et fælles arbejdsrum, hvor der kan ske tidstro udveksling af alle oplysninger vedrørende OFSR, herunder oplysninger til tjenestebrug; mener endelig, at repræsentanterne for de nationale parlamenter bør gives mulighed for at deltage i Parlamentets arbejde på udvalgsplan og i Europa-Parlamentets årlige debat om fremskridtene med hensyn til OFSR;

| 14. | mener, at det bør prioriteres højt at indsnævre den brede kløft mellem de bestemmelser og politikker, der er vedtaget på europæisk plan, og deres gennemførelse på nationalt plan; |
| --- | --- |

14.

mener, at det bør prioriteres højt at indsnævre den brede kløft mellem de bestemmelser og politikker, der er vedtaget på europæisk plan, og deres gennemførelse på nationalt plan;

| 15. | kræver en regelmæssig vurdering af resultaterne inden for rammerne af det flerårige program, som gøres til genstand for en årlig debat i Europa-Parlamentet, og som bør inddrage civilsamfundet og fokusere på beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder i EU og bør være baseret på rapporter fra Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder samt på vurderinger og undersøgelser fra uafhængige eksperter og bidrag fra civilsamfundsorganisationer og Parlamentets beslutninger; |
| --- | --- |

15.

kræver en regelmæssig vurdering af resultaterne inden for rammerne af det flerårige program, som gøres til genstand for en årlig debat i Europa-Parlamentet, og som bør inddrage civilsamfundet og fokusere på beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder i EU og bør være baseret på rapporter fra Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder samt på vurderinger og undersøgelser fra uafhængige eksperter og bidrag fra civilsamfundsorganisationer og Parlamentets beslutninger;

Et Europa baseret på rettigheder

| 16. | mener, at effektiv beskyttelse og fremme af de grundlæggende rettigheder danner grundlaget for demokrati i Europa og er væsentlige betingelser for konsolideringen af OFSR; er derfor stærkt overbevist om, at Rådet og Kommissionen har et ansvar for aktivt at foreslå foranstaltninger til fremme af grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

16.

mener, at effektiv beskyttelse og fremme af de grundlæggende rettigheder danner grundlaget for demokrati i Europa og er væsentlige betingelser for konsolideringen af OFSR; er derfor stærkt overbevist om, at Rådet og Kommissionen har et ansvar for aktivt at foreslå foranstaltninger til fremme af grundlæggende rettigheder;

| 17. | minder endvidere om, at EU støtter ECHR, og at der derfor straks bør indledes forhandlinger med henblik på EU's tiltrædelse af konventionen; |
| --- | --- |

17.

minder endvidere om, at EU støtter ECHR, og at der derfor straks bør indledes forhandlinger med henblik på EU's tiltrædelse af konventionen;

| 18. | opfordrer Kommissionen til yderligere at udvikle den interinstitutionelle aftale i lyset af Lissabontraktaten og konsekvenserne af forbindelsen mellem ECHR, Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol og EU's institutioner; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til yderligere at udvikle den interinstitutionelle aftale i lyset af Lissabontraktaten og konsekvenserne af forbindelsen mellem ECHR, Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol og EU's institutioner;

| 19. | kræver et klart og omfattende forslag vedrørende de rettigheder, som anklagede skal have med henblik på at sikre, at de får en retfærdig rettergang, og forkaster den trinvise tilgang, der nu er ved at blive indført; |
| --- | --- |

19.

kræver et klart og omfattende forslag vedrørende de rettigheder, som anklagede skal have med henblik på at sikre, at de får en retfærdig rettergang, og forkaster den trinvise tilgang, der nu er ved at blive indført;

| 20. | minder om, at chartret med Lissabontraktaten bliver bindende på lige fod med traktaterne og kommer til at gælde fuldt ud for alle foranstaltninger, der træffes inden for OFSR, og at Domstolen vil kontrollere, at det overholdes; beklager imidlertid indførelsen af den protokol, der begrænser chartrets virkninger i forhold til to medlemsstaters nationale lovgivning, og gentager sine bekymringer over den ulighed blandt mennesker, som dette kan afstedkomme; |
| --- | --- |

20.

minder om, at chartret med Lissabontraktaten bliver bindende på lige fod med traktaterne og kommer til at gælde fuldt ud for alle foranstaltninger, der træffes inden for OFSR, og at Domstolen vil kontrollere, at det overholdes; beklager imidlertid indførelsen af den protokol, der begrænser chartrets virkninger i forhold til to medlemsstaters nationale lovgivning, og gentager sine bekymringer over den ulighed blandt mennesker, som dette kan afstedkomme;

| 21. | opfordrer til, at der foretages en grundig og upartisk gennemgang af nødvendigheden, proportionaliteten og effektiviteten af de eksisterende foranstaltninger på området med frihed og retfærdighed, herunder deres indvirkning på beskyttelse og fremme af EU's værdier og principper og borgernes grundlæggende rettigheder; kræver, at der i forbindelse med enhver ny politik og ethvert nyt lovgivningsforslag og -program foretages en konsekvensanalyse med hensyn til de grundlæggende rettigheder og EU-værdier, hvori det klart angives, hvilke grundlæggende rettigheder der kan blive berørt, og hvilke foranstaltninger det påtænkes at træffe for at beskytte dem i overensstemmelse med principperne om proportionalitet og nødvendighed; mener, at Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder bør høres gennem hele den politiske cyklus i forbindelse med lovgivningsmæssige forslag, der har konsekvenser for grundlæggende rettigheder og menneskerettigheder, og anmoder Kommissionen om at udarbejde et formelt svar til hver enkel af agenturets rapporter med en liste over foreslåede foranstaltninger til at håndtere de spørgsmål, som agenturet har rejst; |
| --- | --- |

21.

opfordrer til, at der foretages en grundig og upartisk gennemgang af nødvendigheden, proportionaliteten og effektiviteten af de eksisterende foranstaltninger på området med frihed og retfærdighed, herunder deres indvirkning på beskyttelse og fremme af EU's værdier og principper og borgernes grundlæggende rettigheder; kræver, at der i forbindelse med enhver ny politik og ethvert nyt lovgivningsforslag og -program foretages en konsekvensanalyse med hensyn til de grundlæggende rettigheder og EU-værdier, hvori det klart angives, hvilke grundlæggende rettigheder der kan blive berørt, og hvilke foranstaltninger det påtænkes at træffe for at beskytte dem i overensstemmelse med principperne om proportionalitet og nødvendighed; mener, at Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder bør høres gennem hele den politiske cyklus i forbindelse med lovgivningsmæssige forslag, der har konsekvenser for grundlæggende rettigheder og menneskerettigheder, og anmoder Kommissionen om at udarbejde et formelt svar til hver enkel af agenturets rapporter med en liste over foreslåede foranstaltninger til at håndtere de spørgsmål, som agenturet har rejst;

| 22. | anmoder om en styrkelse af EU's værdier, herunder i form af en mainstreaming af menneskerettighederne, som skal gøres til en af de faste, grundlæggende målsætninger for EU's aftaler med tredjelande og for hele den eksterne dimension af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, navnlig i betragtning af de nye instrumenter, Lissabontraktaten giver adgang til på dette område; anerkender betydningen af en tilstrækkelig og konsekvent menneskerettighedspolitik på det interne plan som et middel til at opnå og bevare den fornødne troværdighed udadtil; |
| --- | --- |

22.

anmoder om en styrkelse af EU's værdier, herunder i form af en mainstreaming af menneskerettighederne, som skal gøres til en af de faste, grundlæggende målsætninger for EU's aftaler med tredjelande og for hele den eksterne dimension af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, navnlig i betragtning af de nye instrumenter, Lissabontraktaten giver adgang til på dette område; anerkender betydningen af en tilstrækkelig og konsekvent menneskerettighedspolitik på det interne plan som et middel til at opnå og bevare den fornødne troværdighed udadtil;

| 23. | anser dødsstraf for at være en grusom, umenneskelig og nedværdigende straf og opfordrer indtrængende Unionen og dens medlemsstater til at arbejde intenst på, at den bliver afskaffet i alle verdens lande; |
| --- | --- |

23.

anser dødsstraf for at være en grusom, umenneskelig og nedværdigende straf og opfordrer indtrængende Unionen og dens medlemsstater til at arbejde intenst på, at den bliver afskaffet i alle verdens lande;

| 24. | opfordrer til, at det eksterne aspekt af politikkerne for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed respekterer, beskytter og fremmer menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, og opfordrer indtrængende til, at det internationale samarbejde baseres på disse værdier, at tortur ikke accepteres, at ekstraordinære overførsler ophører definitivt, og at disse praksisser undersøges nøje, således at det sikres, at de ikke gentager sig i fremtiden; |
| --- | --- |

24.

opfordrer til, at det eksterne aspekt af politikkerne for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed respekterer, beskytter og fremmer menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, og opfordrer indtrængende til, at det internationale samarbejde baseres på disse værdier, at tortur ikke accepteres, at ekstraordinære overførsler ophører definitivt, og at disse praksisser undersøges nøje, således at det sikres, at de ikke gentager sig i fremtiden;

Bekæmpelse af diskrimination, fremme af integration

| 25. | opfordrer til, at der tages effektive skridt til at oplyse EU-borgerne og personer med bopæl i EU om deres grundlæggende rettigheder, herunder oplysningskampagner rettet både mod det brede publikum og mod udsatte grupper, uformelle uddannelsesinitiativer og indarbejdelse af bekæmpelse af forskelsbehandling og fremme af ligestilling i formelle uddannelsesforløb, og til, at EU- og medlemsstatsinstitutioner, der deltager i OFSR, gøres mere bevidste om de grundlæggende rettigheders centrale betydning, og at der angives mulige retsmidler enten på nationalt plan eller på EU-plan i de tilfælde, hvor disse rettigheder krænkes; |
| --- | --- |

25.

opfordrer til, at der tages effektive skridt til at oplyse EU-borgerne og personer med bopæl i EU om deres grundlæggende rettigheder, herunder oplysningskampagner rettet både mod det brede publikum og mod udsatte grupper, uformelle uddannelsesinitiativer og indarbejdelse af bekæmpelse af forskelsbehandling og fremme af ligestilling i formelle uddannelsesforløb, og til, at EU- og medlemsstatsinstitutioner, der deltager i OFSR, gøres mere bevidste om de grundlæggende rettigheders centrale betydning, og at der angives mulige retsmidler enten på nationalt plan eller på EU-plan i de tilfælde, hvor disse rettigheder krænkes;

| 26. | understreger nødvendigheden af, at den tiltagende intolerance inden for EU ikke blot tackles gennem en fuldstændig gennemførelse af Rådets rammeafgørelse 2008/913/RIA af 28. november 2008 om bekæmpelse af visse former for og tilkendegivelser af racisme og fremmedhad ved hjælp af straffelovgivningen (6), men også ved hjælp af yderligere lovgivning på EU-plan på området hadforbrydelser; |
| --- | --- |

26.

understreger nødvendigheden af, at den tiltagende intolerance inden for EU ikke blot tackles gennem en fuldstændig gennemførelse af Rådets rammeafgørelse 2008/913/RIA af 28. november 2008 om bekæmpelse af visse former for og tilkendegivelser af racisme og fremmedhad ved hjælp af straffelovgivningen (6), men også ved hjælp af yderligere lovgivning på EU-plan på området hadforbrydelser;

| 27. | mener, at mangfoldighed er en rigdom for EU, og at EU skal tilbyde sikre omgivelser, hvor forskelle og nationale følelser respekteres, og de mest udsatte personer beskyttes; understreger derfor, at det bør være en prioriteret målsætning for Stockholmprogrammet aktivt at skabe større opmærksomhed omkring lovgivning om ikke-forskelsbehandling og ligestilling mellem kønnene og at bekæmpe fattigdom, forskelsbehandling på grund af køn, seksuel orientering, alder, handicap, religion eller tro, hudfarve, afstamning eller national eller etnisk oprindelse, racisme, antisemitisme, xenofobi eller homofobi og at beskytte børn og minoriteter; mener, at der målrettet må arbejdes på at sikre en konsekvent anvendelse af de eksisterende instrumenter og foranstaltninger til bekæmpelse af vold mod kvinder; opfordrer derfor det spanske formandskab og de efterfølgende formandskaber til at gøre fremskridt hvad angår den europæiske beskyttelsesordre for at sikre, at ofrene for sådanne forbrydelser nyder godt af det samme beskyttelsesniveau i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

27.

mener, at mangfoldighed er en rigdom for EU, og at EU skal tilbyde sikre omgivelser, hvor forskelle og nationale følelser respekteres, og de mest udsatte personer beskyttes; understreger derfor, at det bør være en prioriteret målsætning for Stockholmprogrammet aktivt at skabe større opmærksomhed omkring lovgivning om ikke-forskelsbehandling og ligestilling mellem kønnene og at bekæmpe fattigdom, forskelsbehandling på grund af køn, seksuel orientering, alder, handicap, religion eller tro, hudfarve, afstamning eller national eller etnisk oprindelse, racisme, antisemitisme, xenofobi eller homofobi og at beskytte børn og minoriteter; mener, at der målrettet må arbejdes på at sikre en konsekvent anvendelse af de eksisterende instrumenter og foranstaltninger til bekæmpelse af vold mod kvinder; opfordrer derfor det spanske formandskab og de efterfølgende formandskaber til at gøre fremskridt hvad angår den europæiske beskyttelsesordre for at sikre, at ofrene for sådanne forbrydelser nyder godt af det samme beskyttelsesniveau i alle medlemsstater;

| 28. | minder om, at en af de største trusler mod den interne sikkerhed set fra en almindelig borgers synspunkt er social udstødelse; påpeger, at arbejdsløshed og andre indkomstproblemer som f.eks. overdreven gældsætning, forværret af den globale finansielle krise, øger risikoen for udstødelse, og at etniske minoriteter i vid udstrækning er udsatte, idet de også risikerer at blive ofre for forskelsbehandling og racistisk kriminalitet; |
| --- | --- |

28.

minder om, at en af de største trusler mod den interne sikkerhed set fra en almindelig borgers synspunkt er social udstødelse; påpeger, at arbejdsløshed og andre indkomstproblemer som f.eks. overdreven gældsætning, forværret af den globale finansielle krise, øger risikoen for udstødelse, og at etniske minoriteter i vid udstrækning er udsatte, idet de også risikerer at blive ofre for forskelsbehandling og racistisk kriminalitet;

| 29. | kræver, at Agenturet for Grundlæggende Rettigheder indsamler og bearbejder troværdige sammenlignelige statistiske oplysninger om alle former for diskrimination, herunder diskrimination af nationale mindretal, at disse forskellige former behandles ens, herunder sammenlignelige data om vold mod kvinder inden for EU, og at agenturet offentliggør dem i en letforståelig form, og er enig med »rådsformandskabstrioen« (Spanien, Belgien og Ungarn) i, at en eventuel revision af mandatet for Agenturet for Grundlæggende Rettigheder bør foretages snarest muligt, og at en sådan revision vil give mulighed for at uddybe samarbejdet med Europarådet og lejlighed til at overveje en mulig udvidelse af agenturets ansvarsområde, der i øjeblikket går ud på at undersøge situationen vedrørende grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

29.

kræver, at Agenturet for Grundlæggende Rettigheder indsamler og bearbejder troværdige sammenlignelige statistiske oplysninger om alle former for diskrimination, herunder diskrimination af nationale mindretal, at disse forskellige former behandles ens, herunder sammenlignelige data om vold mod kvinder inden for EU, og at agenturet offentliggør dem i en letforståelig form, og er enig med »rådsformandskabstrioen« (Spanien, Belgien og Ungarn) i, at en eventuel revision af mandatet for Agenturet for Grundlæggende Rettigheder bør foretages snarest muligt, og at en sådan revision vil give mulighed for at uddybe samarbejdet med Europarådet og lejlighed til at overveje en mulig udvidelse af agenturets ansvarsområde, der i øjeblikket går ud på at undersøge situationen vedrørende grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union;

| 30. | bekræfter, at EU og medlemsstaterne skal gøre en samordnet indsats for fuldt ud at integrere sårbare grupper, navnlig romaerne, i samfundslivet ved at fremme deres integration i uddannelsessystemet og på arbejdsmarkedet og ved at træffe foranstaltninger til forebyggelse af vold mod dem; |
| --- | --- |

30.

bekræfter, at EU og medlemsstaterne skal gøre en samordnet indsats for fuldt ud at integrere sårbare grupper, navnlig romaerne, i samfundslivet ved at fremme deres integration i uddannelsessystemet og på arbejdsmarkedet og ved at træffe foranstaltninger til forebyggelse af vold mod dem;

| 31. | understreger, at der ikke kan påvises omfattende fremskridt, selv om EU's lovgivere og beslutningstagere har vedtaget en omfattende lovgivning til bekæmpelse af forskellige former for diskrimination af kvinder med mindretalsbaggrund, især romakvinder; opfordrer derfor medlemsstaterne til at foretage en fornyet gennemgang af gennemførelsen af alle politikker i forbindelse med forskellige former for diskrimination; |
| --- | --- |

31.

understreger, at der ikke kan påvises omfattende fremskridt, selv om EU's lovgivere og beslutningstagere har vedtaget en omfattende lovgivning til bekæmpelse af forskellige former for diskrimination af kvinder med mindretalsbaggrund, især romakvinder; opfordrer derfor medlemsstaterne til at foretage en fornyet gennemgang af gennemførelsen af alle politikker i forbindelse med forskellige former for diskrimination;

| 32. | finder det særdeles vigtigt, at EU udarbejder et direktiv og en europæisk handlingsplan om vold mod kvinder, der har til formål at forebygge vold, beskytte ofre og retsforfølge gerningsmænd; finder det nødvendigt, at EU opretter mekanismer, der sikrer, at alle politikker, hvis mål er at forebygge og bekæmpe menneskehandel, omfatter kønsdimensionen og analyser af menneskehandel; |
| --- | --- |

32.

finder det særdeles vigtigt, at EU udarbejder et direktiv og en europæisk handlingsplan om vold mod kvinder, der har til formål at forebygge vold, beskytte ofre og retsforfølge gerningsmænd; finder det nødvendigt, at EU opretter mekanismer, der sikrer, at alle politikker, hvis mål er at forebygge og bekæmpe menneskehandel, omfatter kønsdimensionen og analyser af menneskehandel;

Stærkere rettigheder knyttet til unionsborgerskabet

| 33. | påpeger, at borgerne med indførelsen af »borgerinitiativet« i Lissabontraktaten vil spille en direkte rolle i udøvelsen af Unionens suveræne magtbeføjelser, idet de for første gang inddrages direkte i initiativtagningen til EU's lovforslag; opfordrer kraftigt til, at dette nye instrument implementeres på en måde, der virkelig tilskynder folk til at anvende det, og opfordrer Kommissionen til at tage behørigt hensyn til alle initiativer, der opfylder de juridiske kriterier; |
| --- | --- |

33.

påpeger, at borgerne med indførelsen af »borgerinitiativet« i Lissabontraktaten vil spille en direkte rolle i udøvelsen af Unionens suveræne magtbeføjelser, idet de for første gang inddrages direkte i initiativtagningen til EU's lovforslag; opfordrer kraftigt til, at dette nye instrument implementeres på en måde, der virkelig tilskynder folk til at anvende det, og opfordrer Kommissionen til at tage behørigt hensyn til alle initiativer, der opfylder de juridiske kriterier;

| 34. | glæder sig over bestemmelsen i Lissabontraktaten om et borgerinitiativ og opfordrer indtrængende Kommissionen til at tage behørigt hensyn til Parlamentets rolle og den eksisterende ret til at indgive andragender, når den fremsætter et forslag til den praktiske fremgangsmåde for dets gennemførelse; |
| --- | --- |

34.

glæder sig over bestemmelsen i Lissabontraktaten om et borgerinitiativ og opfordrer indtrængende Kommissionen til at tage behørigt hensyn til Parlamentets rolle og den eksisterende ret til at indgive andragender, når den fremsætter et forslag til den praktiske fremgangsmåde for dets gennemførelse;

| 35. | agter at fremsætte et nyt forslag til en grundlæggende reform af den lov, der regulerer valget til Europa-Parlamentet; gentager sit synspunkt om, at Rådet med henblik på at tilskynde de europæiske borgere til at deltage i valget til Europa-Parlamentet på deres bopælssted, i de nærmere regler det allerede er blevet bedt om at fastsætte, bør sørge for at lette valgretten og valgbarheden; |
| --- | --- |

35.

agter at fremsætte et nyt forslag til en grundlæggende reform af den lov, der regulerer valget til Europa-Parlamentet; gentager sit synspunkt om, at Rådet med henblik på at tilskynde de europæiske borgere til at deltage i valget til Europa-Parlamentet på deres bopælssted, i de nærmere regler det allerede er blevet bedt om at fastsætte, bør sørge for at lette valgretten og valgbarheden;

| 36. | opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre de rettigheder, der er knyttet til unionsborgerskabet, fuldt ud, således at EU-borgerne kan udøve deres ret til fri bevægelighed sammen med familiemedlemmer og dermed rejse, arbejde, studere, gå på pension, deltage i politik og demokratiske aktiviteter og have et familieliv uden begrænsninger hvor som helst i EU, idet det sikres, at de bevarer retten til alle sociale goder, uanset hvor de bor; mener, at medlemsstaterne bør sikre, at EU's borgere let kan udøve deres ret til at stemme ved kommunalvalg; |
| --- | --- |

36.

opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre de rettigheder, der er knyttet til unionsborgerskabet, fuldt ud, således at EU-borgerne kan udøve deres ret til fri bevægelighed sammen med familiemedlemmer og dermed rejse, arbejde, studere, gå på pension, deltage i politik og demokratiske aktiviteter og have et familieliv uden begrænsninger hvor som helst i EU, idet det sikres, at de bevarer retten til alle sociale goder, uanset hvor de bor; mener, at medlemsstaterne bør sikre, at EU's borgere let kan udøve deres ret til at stemme ved kommunalvalg;

| 37. | opfordrer medlemsstaterne til, uden at dette berører national lovgivning vedrørende familieret, at sikre fri bevægelighed for EU-borgerne og deres familier, herunder både registrerede partnerskaber og ægteskaber, i overensstemmelse med artikel 2 og 3 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område (7), og til at undgå enhver form for forskelsbehandling uanset årsag, herunder seksuel orientering; |
| --- | --- |

37.

opfordrer medlemsstaterne til, uden at dette berører national lovgivning vedrørende familieret, at sikre fri bevægelighed for EU-borgerne og deres familier, herunder både registrerede partnerskaber og ægteskaber, i overensstemmelse med artikel 2 og 3 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område (7), og til at undgå enhver form for forskelsbehandling uanset årsag, herunder seksuel orientering;

| 38. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge mulighederne for at lette EU-borgernes frie bevægelighed ved at hjælpe de EU-borgere, der vælger at gøre brug af retten til at integrere sig og engagere sig i det værtsland, de har valgt at emigrere til som led i udøvelsen af deres ret til fri bevægelighed inden for EU; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge mulighederne for at lette EU-borgernes frie bevægelighed ved at hjælpe de EU-borgere, der vælger at gøre brug af retten til at integrere sig og engagere sig i det værtsland, de har valgt at emigrere til som led i udøvelsen af deres ret til fri bevægelighed inden for EU;

| 39. | mener, at udøvelsen af disse frihedsrettigheder skal sikres på tværs af nationale grænser, og at EU-borgerne selv uden for EU skal kunne udøve deres specifikke rettigheder fuldt ud; understreger derfor betydningen af at styrke koordineringen og samarbejdet vedrørende konsulær beskyttelse; |
| --- | --- |

39.

mener, at udøvelsen af disse frihedsrettigheder skal sikres på tværs af nationale grænser, og at EU-borgerne selv uden for EU skal kunne udøve deres specifikke rettigheder fuldt ud; understreger derfor betydningen af at styrke koordineringen og samarbejdet vedrørende konsulær beskyttelse;

| 40. | opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre deres forpligtelse til at sikre EU-borgerne konsulær og diplomatisk beskyttelse på en retfærdig og konsekvent måde ved gennemførelsen af en aftale om et minimum af konsulær bistand, der tilbydes EU-borgere uden for EU's territorium; |
| --- | --- |

40.

opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre deres forpligtelse til at sikre EU-borgerne konsulær og diplomatisk beskyttelse på en retfærdig og konsekvent måde ved gennemførelsen af en aftale om et minimum af konsulær bistand, der tilbydes EU-borgere uden for EU's territorium;

| 41. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at prioritere at forbedre gennemsigtigheden og aktindsigten, da dette er afgørende for målet om at opnå et EU, der er orienteret mod borgerne; |
| --- | --- |

41.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at prioritere at forbedre gennemsigtigheden og aktindsigten, da dette er afgørende for målet om at opnå et EU, der er orienteret mod borgerne;

| 42. | glæder sig over henvisningen i Stockholmprogrammet til deltagelsen i Den Europæiske Unions demokratiske liv; opfordrer indtrængende Rådet til at medtage et særligt afsnit i Stockholmprogrammet om de nødvendige hensigtsmæssige foranstaltninger til at gøre det muligt for kvinder at deltage i valgkampagner og det politiske liv generelt for at bekæmpe det stadig eksisterende demokratiske underskud, der skyldes kvinders begrænsede deltagelse i kommunale og nationale valg samt valg til Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

42.

glæder sig over henvisningen i Stockholmprogrammet til deltagelsen i Den Europæiske Unions demokratiske liv; opfordrer indtrængende Rådet til at medtage et særligt afsnit i Stockholmprogrammet om de nødvendige hensigtsmæssige foranstaltninger til at gøre det muligt for kvinder at deltage i valgkampagner og det politiske liv generelt for at bekæmpe det stadig eksisterende demokratiske underskud, der skyldes kvinders begrænsede deltagelse i kommunale og nationale valg samt valg til Europa-Parlamentet;

Migration

| 43. | mener, at enhver samlet tilgang til indvandring skal tage hensyn til de »pushfaktorer«, der får folk til at forlade deres lande i første omgang, og at der er brug for klare planer for udvikling og investering i oprindelses- og transitlandene, navnlig ved at lette pengeoverførsler fra indvandrere til deres oprindelseslande eller ved at iværksætte handels- og landbrugspolitikker, der fremmer økonomiske muligheder, samt gennem udviklingen af demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

43.

mener, at enhver samlet tilgang til indvandring skal tage hensyn til de »pushfaktorer«, der får folk til at forlade deres lande i første omgang, og at der er brug for klare planer for udvikling og investering i oprindelses- og transitlandene, navnlig ved at lette pengeoverførsler fra indvandrere til deres oprindelseslande eller ved at iværksætte handels- og landbrugspolitikker, der fremmer økonomiske muligheder, samt gennem udviklingen af demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder;

| 44. | understreger behovet for fortsat at udvikle tilstrækkeligt finansierede og ambitiøse regionale beskyttelsesprogrammer i tæt samarbejde med FN’s Højkommissær for Flygtninge (UNHCR) og de berørte tredjelande; |
| --- | --- |

44.

understreger behovet for fortsat at udvikle tilstrækkeligt finansierede og ambitiøse regionale beskyttelsesprogrammer i tæt samarbejde med FN’s Højkommissær for Flygtninge (UNHCR) og de berørte tredjelande;

| 45. | kræver, at Fællesskabets integrations-, indvandrings- og asylpolitikker baseres på fuldstændig respekt for de grundlæggende rettigheder og konventionen til beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, således at der sikres en effektiv beskyttelse af menneskerettighederne for tredjelandsstatsborgere og fuld overholdelse af non refoulement-princippet; påpeger, at indvandrings- og asylpolitikkerne også bør tilgodese behovene hos de mest udsatte grupper som f.eks. flygtninge og asylsøgere, herunder navnlig mindreårige og uledsagede mindreårige; opfordrer til, at der etableres et sammenhængende og omfattende regelsæt, der kan lette lovlig migration; |
| --- | --- |

45.

kræver, at Fællesskabets integrations-, indvandrings- og asylpolitikker baseres på fuldstændig respekt for de grundlæggende rettigheder og konventionen til beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, således at der sikres en effektiv beskyttelse af menneskerettighederne for tredjelandsstatsborgere og fuld overholdelse af non refoulement-princippet; påpeger, at indvandrings- og asylpolitikkerne også bør tilgodese behovene hos de mest udsatte grupper som f.eks. flygtninge og asylsøgere, herunder navnlig mindreårige og uledsagede mindreårige; opfordrer til, at der etableres et sammenhængende og omfattende regelsæt, der kan lette lovlig migration;

| 46. | opfordrer indtrængende til, at der udarbejdes en stærkere indvandringspolitik med tæt tilknytning til andre fællesskabspolitikker, navnlig til beskæftigelsespolitikken, således at lovlig indvandring bliver et alternativ til ulovlig indvandring, og den positive effekt optimeres for både medlemsstaterne og for indvandrernes egen trivsel; |
| --- | --- |

46.

opfordrer indtrængende til, at der udarbejdes en stærkere indvandringspolitik med tæt tilknytning til andre fællesskabspolitikker, navnlig til beskæftigelsespolitikken, således at lovlig indvandring bliver et alternativ til ulovlig indvandring, og den positive effekt optimeres for både medlemsstaterne og for indvandrernes egen trivsel;

| 47. | insisterer på behovet for at konsolidere EU's globale tilgang til migration på en sådan måde, at det bliver muligt at søge nye retninger for den politiske dialog og samarbejdet med tredjelande for at forbedre migrationsstrømmene og undgå humanitære tragedier; |
| --- | --- |

47.

insisterer på behovet for at konsolidere EU's globale tilgang til migration på en sådan måde, at det bliver muligt at søge nye retninger for den politiske dialog og samarbejdet med tredjelande for at forbedre migrationsstrømmene og undgå humanitære tragedier;

| 48. | understreger behovet for en tæt forbindelse mellem migrations- og udviklingspolitikken samt behovet for, at dialogen med oprindelses- og transitlandene intensiveres, for navnlig at forebygge problemet med ulovlig migration; understreger i denne forbindelse, at medlemsstaterne gennem en effektiv fælles indsats til bekæmpelse af ulovlig migration kan skabe bedre forudsætninger for udformningen af lovlig migration; |
| --- | --- |

48.

understreger behovet for en tæt forbindelse mellem migrations- og udviklingspolitikken samt behovet for, at dialogen med oprindelses- og transitlandene intensiveres, for navnlig at forebygge problemet med ulovlig migration; understreger i denne forbindelse, at medlemsstaterne gennem en effektiv fælles indsats til bekæmpelse af ulovlig migration kan skabe bedre forudsætninger for udformningen af lovlig migration;

Asyl

| 49. | opfordrer til, at den europæiske fælles asylordning yderligere udvikles, således at der oprettes et »Europa for asyl«, som det fastsættes i den europæiske pagt om indvandring og asyl; mener, at en fælles procedure kan sikre større sammenhæng og bedre kvalitet, når der træffes beslutninger vedrørende asyl i medlemsstaterne, med henblik på at lukke hullerne i beskyttelsen i Europa; |
| --- | --- |

49.

opfordrer til, at den europæiske fælles asylordning yderligere udvikles, således at der oprettes et »Europa for asyl«, som det fastsættes i den europæiske pagt om indvandring og asyl; mener, at en fælles procedure kan sikre større sammenhæng og bedre kvalitet, når der træffes beslutninger vedrørende asyl i medlemsstaterne, med henblik på at lukke hullerne i beskyttelsen i Europa;

| 50. | opfordrer indtrængende Rådet og medlemsstaterne til at respektere den juridiske definition på en flygtning som nedfældet i De Forenede Nationers konvention om flygtninges retsstilling; |
| --- | --- |

50.

opfordrer indtrængende Rådet og medlemsstaterne til at respektere den juridiske definition på en flygtning som nedfældet i De Forenede Nationers konvention om flygtninges retsstilling;

| 51. | mener, at mens solidaritet fortsat skal stå centralt i en fælles indvandrings- og asylpolitik, skal denne politik også omfatte solidaritet med medlemsstater, der opfylder deres internationale forpligtelser vedrørende beskyttelsen af flygtninge og asylansøgere, og derfor sikre, at ingen medlemsstater undlader dette; |
| --- | --- |

51.

mener, at mens solidaritet fortsat skal stå centralt i en fælles indvandrings- og asylpolitik, skal denne politik også omfatte solidaritet med medlemsstater, der opfylder deres internationale forpligtelser vedrørende beskyttelsen af flygtninge og asylansøgere, og derfor sikre, at ingen medlemsstater undlader dette;

| 52. | erindrer om, at alle, der flygter fra konflikter og vold, har ret til asyl; fordømmer refoulement og kollektiv udvisning til lande, der ikke respekterer menneskerettigheder eller ikke har undertegnet De Forenede Nationers konvention om flygtninges retsstilling; |
| --- | --- |

52.

erindrer om, at alle, der flygter fra konflikter og vold, har ret til asyl; fordømmer refoulement og kollektiv udvisning til lande, der ikke respekterer menneskerettigheder eller ikke har undertegnet De Forenede Nationers konvention om flygtninges retsstilling;

| 53. | tilskynder til forhandlinger om verserende og kommende forslag til retsakter om EU's asylinstrumenter for at opnå forbedrede standarder og lukke huller i det eksisterende regelsæt; |
| --- | --- |

53.

tilskynder til forhandlinger om verserende og kommende forslag til retsakter om EU's asylinstrumenter for at opnå forbedrede standarder og lukke huller i det eksisterende regelsæt;

| 54. | opfordrer endvidere til solidaritet mellem medlemsstaterne på den ene side og asylansøgere og andre flygtninge på den anden side; |
| --- | --- |

54.

opfordrer endvidere til solidaritet mellem medlemsstaterne på den ene side og asylansøgere og andre flygtninge på den anden side;

| 55. | opfordrer medlemsstaterne til at engagere sig aktivt og fuldt ud i de solidaritetsmekanismer, som Kommissionen har foreslået, heriblandt pilotprojektet for intern omfordeling af personer under international beskyttelse, samt i andre initiativer, der indebærer, at der skabes en egentlig langsigtet solidaritet blandt medlemsstaterne, og til at fremme regionale beskyttelsesprogrammer; mener i denne forbindelse, at der bør indføres et gennemsigtigt system til vurdering af medlemsstaternes modtagelseskapacitet, og at Det Europæiske Asylstøttekontors rolle bør præciseres på dette punkt; slår på denne baggrund til lyd for en åben debat om de forskellige løsningsmodeller, således at der kan indføres en obligatorisk mekanisme for at sikre reel solidaritet, særlig ved hjælp af intern omfordeling; |
| --- | --- |

55.

opfordrer medlemsstaterne til at engagere sig aktivt og fuldt ud i de solidaritetsmekanismer, som Kommissionen har foreslået, heriblandt pilotprojektet for intern omfordeling af personer under international beskyttelse, samt i andre initiativer, der indebærer, at der skabes en egentlig langsigtet solidaritet blandt medlemsstaterne, og til at fremme regionale beskyttelsesprogrammer; mener i denne forbindelse, at der bør indføres et gennemsigtigt system til vurdering af medlemsstaternes modtagelseskapacitet, og at Det Europæiske Asylstøttekontors rolle bør præciseres på dette punkt; slår på denne baggrund til lyd for en åben debat om de forskellige løsningsmodeller, således at der kan indføres en obligatorisk mekanisme for at sikre reel solidaritet, særlig ved hjælp af intern omfordeling;

| 56. | kræver i denne forbindelse, at »princippet om solidaritet og rimelig ansvarsfordeling« som fastsat i artikel 80 i TEUF snarest formaliseres, hvilket bør omfatte en ordning med obligatorisk og absolut solidaritet kombineret med mere samarbejde med tredjelande og særlig nabolande for at hjælpe med at udvikle deres asyl- og beskyttelsessystemer på en måde, der respekterer grundlæggende rettigheder og internationale beskyttelsesnormer, skaber realistiske forventninger og ikke undergraver eller søger at erstatte adgangen til beskyttelse i EU; |
| --- | --- |

56.

kræver i denne forbindelse, at »princippet om solidaritet og rimelig ansvarsfordeling« som fastsat i artikel 80 i TEUF snarest formaliseres, hvilket bør omfatte en ordning med obligatorisk og absolut solidaritet kombineret med mere samarbejde med tredjelande og særlig nabolande for at hjælpe med at udvikle deres asyl- og beskyttelsessystemer på en måde, der respekterer grundlæggende rettigheder og internationale beskyttelsesnormer, skaber realistiske forventninger og ikke undergraver eller søger at erstatte adgangen til beskyttelse i EU;

| 57. | mener, at der er behov for en partnerskabstilgang over for oprindelses- og transitlandene for at sikre, at de spiller en aktiv rolle og bidrager til at styre migrationsstrømme, forebygge ulovlig indvandring via information til potentielle indvandrere om de risici, der er forbundet hermed, og udforme effektiv informationskampagner om mulighederne for at indrejse og/eller arbejde lovligt i EU-medlemsstaterne; |
| --- | --- |

57.

mener, at der er behov for en partnerskabstilgang over for oprindelses- og transitlandene for at sikre, at de spiller en aktiv rolle og bidrager til at styre migrationsstrømme, forebygge ulovlig indvandring via information til potentielle indvandrere om de risici, der er forbundet hermed, og udforme effektiv informationskampagner om mulighederne for at indrejse og/eller arbejde lovligt i EU-medlemsstaterne;

| 58. | understreger, at alle aftaler med oprindelses- og transitlande som f.eks. Tyrkiet og Libyen bør indeholde kapitler om samarbejde om indvandring, idet der skal tages højde for situationen i de medlemsstater, der er mest udsatte for migrationsstrømme, og fokuseres på at bekæmpe ulovlig indvandring og menneskehandel ved at lette Frontex' arbejde; |
| --- | --- |

58.

understreger, at alle aftaler med oprindelses- og transitlande som f.eks. Tyrkiet og Libyen bør indeholde kapitler om samarbejde om indvandring, idet der skal tages højde for situationen i de medlemsstater, der er mest udsatte for migrationsstrømme, og fokuseres på at bekæmpe ulovlig indvandring og menneskehandel ved at lette Frontex' arbejde;

| 59. | kræver yderligere samarbejde om styrkelse af foranstaltninger, der skal sikre, at indvandrere med ulovligt ophold, der ikke har behov for beskyttelse, effektivt og hurtigt sendes tilbage, i hvilken forbindelse frivillig tilbagevenden skal prioriteres; |
| --- | --- |

59.

kræver yderligere samarbejde om styrkelse af foranstaltninger, der skal sikre, at indvandrere med ulovligt ophold, der ikke har behov for beskyttelse, effektivt og hurtigt sendes tilbage, i hvilken forbindelse frivillig tilbagevenden skal prioriteres;

| 60. | kræver, at der vedtages foranstaltninger for at fjerne hindringerne for, at tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold i medlemsstaterne kan udøve retten til familiesammenføring; |
| --- | --- |

60.

kræver, at der vedtages foranstaltninger for at fjerne hindringerne for, at tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold i medlemsstaterne kan udøve retten til familiesammenføring;

| 61. | understreger vigtigheden af, at migranter får adgang til domstolsprøvelse, boliger, uddannelse og sundhedspleje i overensstemmelse med bl.a. den internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder; |
| --- | --- |

61.

understreger vigtigheden af, at migranter får adgang til domstolsprøvelse, boliger, uddannelse og sundhedspleje i overensstemmelse med bl.a. den internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder;

| 62. | opfordrer Kommissionen til at forelægge konkrete forslag med henblik på en effektiv bekæmpelse af misbruget af asylprocedurer; |
| --- | --- |

62.

opfordrer Kommissionen til at forelægge konkrete forslag med henblik på en effektiv bekæmpelse af misbruget af asylprocedurer;

| 63. | påpeger, at cirkulær migration bør fremmes, men fastslår, at denne strategi ikke må indebære løndumping og social dumping og ikke udelukker, at der er behov for integrationsforanstaltninger; |
| --- | --- |

63.

påpeger, at cirkulær migration bør fremmes, men fastslår, at denne strategi ikke må indebære løndumping og social dumping og ikke udelukker, at der er behov for integrationsforanstaltninger;

Grænser og visa

| 64. | kræver, at der vedtages en omfattende plan, der fastlægger de overordnede målsætninger og strukturen i EU's integrerede grænseforvaltningsstrategi, for at sikre, at der reelt iværksættes en fælles politik for asyl, indvandring og kontrol ved de ydre grænser i overensstemmelse med artikel 67, stk. 2, i TEUF; |
| --- | --- |

64.

kræver, at der vedtages en omfattende plan, der fastlægger de overordnede målsætninger og strukturen i EU's integrerede grænseforvaltningsstrategi, for at sikre, at der reelt iværksættes en fælles politik for asyl, indvandring og kontrol ved de ydre grænser i overensstemmelse med artikel 67, stk. 2, i TEUF;

| 65. | kræver en strategisk tilgang på visumpolitikkens område for at bevare sammenhængen mellem aktioner, interne bestemmelser og eksterne forpligtelser, herunder at det sikres, at tredjelande behandler medlemsstaterne lige; |
| --- | --- |

65.

kræver en strategisk tilgang på visumpolitikkens område for at bevare sammenhængen mellem aktioner, interne bestemmelser og eksterne forpligtelser, herunder at det sikres, at tredjelande behandler medlemsstaterne lige;

| 66. | opfordrer Kommissionen til at drage de relevante konklusioner af gennemførelsen af de allerede eksisterende visum- og tilbagetagelsesaftaler samt bilaterale aftaler om lokal grænsetrafik mellem Den Europæiske Union og dens østlige naboer samt visumliberaliseringsprocessen i det vestlige Balkan med henblik på at opstille et sæt klare kriterier og benchmarks på enkeltsagsbasis, der kan gøre det muligt at evaluere og forbedre de eksisterende visumlempelsesaftaler og arbejde hen imod et område med visumfri rejseaktivitet med det formål at øge de mellemfolkelige kontakter; |
| --- | --- |

66.

opfordrer Kommissionen til at drage de relevante konklusioner af gennemførelsen af de allerede eksisterende visum- og tilbagetagelsesaftaler samt bilaterale aftaler om lokal grænsetrafik mellem Den Europæiske Union og dens østlige naboer samt visumliberaliseringsprocessen i det vestlige Balkan med henblik på at opstille et sæt klare kriterier og benchmarks på enkeltsagsbasis, der kan gøre det muligt at evaluere og forbedre de eksisterende visumlempelsesaftaler og arbejde hen imod et område med visumfri rejseaktivitet med det formål at øge de mellemfolkelige kontakter;

| 67. | henstiller indtrængende til Kommissionen at gennemføre princippet om gensidighed på visumområdet over for tredjelande på en mere effektiv måde og derved sikre lige behandling af alle EU-borgere i denne forbindelse og til at genopfinde sin strategi ved at anvende alle de redskaber, den har til sin rådighed, som f.eks. sanktioner og inddragelse af dette spørgsmål i dens forhandlinger med de pågældende tredjelande; |
| --- | --- |

67.

henstiller indtrængende til Kommissionen at gennemføre princippet om gensidighed på visumområdet over for tredjelande på en mere effektiv måde og derved sikre lige behandling af alle EU-borgere i denne forbindelse og til at genopfinde sin strategi ved at anvende alle de redskaber, den har til sin rådighed, som f.eks. sanktioner og inddragelse af dette spørgsmål i dens forhandlinger med de pågældende tredjelande;

| 68. | mener, at Frontex - som et meget vigtigt instrument i EU's samlede strategi for indvandring - fuldt ud skal respektere migranters menneskerettigheder; kræver større kontrol fra Parlamentets side med agenturets aktiviteter og er enig i, at dets mandat bør revideres og indbefatte klare retningslinjer for tilbagesendelsesoperationer i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder samt etablering af regionale specialiserede kontorer for at styrke agenturets rolle; |
| --- | --- |

68.

mener, at Frontex - som et meget vigtigt instrument i EU's samlede strategi for indvandring - fuldt ud skal respektere migranters menneskerettigheder; kræver større kontrol fra Parlamentets side med agenturets aktiviteter og er enig i, at dets mandat bør revideres og indbefatte klare retningslinjer for tilbagesendelsesoperationer i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder samt etablering af regionale specialiserede kontorer for at styrke agenturets rolle;

| 69. | understreger, at det er tvingende nødvendigt, at Frontex såvel til koordinering af fælles punktforanstaltninger som til permanente operationer er sikret adgang til de midler, medlemsstaterne har stillet til rådighed; |
| --- | --- |

69.

understreger, at det er tvingende nødvendigt, at Frontex såvel til koordinering af fælles punktforanstaltninger som til permanente operationer er sikret adgang til de midler, medlemsstaterne har stillet til rådighed;

| 70. | opfordrer alle berørte medlemsstater til at løse eventuelle praktiske og/eller juridiske problemer med hensyn til anvendelsen af de ressourcer, som de respektive medlemsstater, der deltager i fælles operationer, stiller til rådighed; |
| --- | --- |

70.

opfordrer alle berørte medlemsstater til at løse eventuelle praktiske og/eller juridiske problemer med hensyn til anvendelsen af de ressourcer, som de respektive medlemsstater, der deltager i fælles operationer, stiller til rådighed;

| 71. | minder om, at det er absolut nødvendigt, at Schengeninformationssystemet II (SIS II) og visuminformationssystemet (VIS) kan tages i brug så snart som muligt; mener, at SIS II vil indebære betydelige forbedringer og nye anvendelsesmuligheder som f.eks. indførelse af biometriske data og sammenkobling af indberetninger, hvilket vil bidrage til en bedre kontrol med de ydre grænser og øget sikkerhed; |
| --- | --- |

71.

minder om, at det er absolut nødvendigt, at Schengeninformationssystemet II (SIS II) og visuminformationssystemet (VIS) kan tages i brug så snart som muligt; mener, at SIS II vil indebære betydelige forbedringer og nye anvendelsesmuligheder som f.eks. indførelse af biometriske data og sammenkobling af indberetninger, hvilket vil bidrage til en bedre kontrol med de ydre grænser og øget sikkerhed;

| 72. | understreger, at der ikke bør lanceres nye grænseforvaltningsinstrumenter eller omfattende datalagringssystemer, før de eksisterende redskaber er fuldt funktionsdygtige, sikre og pålidelige, og kræver en grundig vurdering af nødvendigheden og forholdsmæssigheden af nye instrumenter i relation til spørgsmål som indrejse/udrejse, programmet for registrerede rejsende, PNR-oplysninger og systemet for forudgående rejsetilladelse; |
| --- | --- |

72.

understreger, at der ikke bør lanceres nye grænseforvaltningsinstrumenter eller omfattende datalagringssystemer, før de eksisterende redskaber er fuldt funktionsdygtige, sikre og pålidelige, og kræver en grundig vurdering af nødvendigheden og forholdsmæssigheden af nye instrumenter i relation til spørgsmål som indrejse/udrejse, programmet for registrerede rejsende, PNR-oplysninger og systemet for forudgående rejsetilladelse;

Beskyttelse af børn

| 73. | understreger betydningen af Lissabontraktaten, som giver bindende retskraft til chartret, hvis artikel 24 specifikt omhandler børns rettigheder og bl.a. fastsætter, at »I alle handlinger vedrørende børn, uanset om de udføres af offentlige myndigheder eller private institutioner, skal barnets tarv komme i første række«; |
| --- | --- |

73.

understreger betydningen af Lissabontraktaten, som giver bindende retskraft til chartret, hvis artikel 24 specifikt omhandler børns rettigheder og bl.a. fastsætter, at »I alle handlinger vedrørende børn, uanset om de udføres af offentlige myndigheder eller private institutioner, skal barnets tarv komme i første række«;

| 74. | finder det afgørende, at alle EU-foranstaltninger på dette område respekterer og fremmer børns rettigheder som fastsat i FN's konvention om barnets rettigheder og anerkendt i chartret, og opfordrer til en styrket EU-indsats for beskyttelse af børn gennem OFSR; |
| --- | --- |

74.

finder det afgørende, at alle EU-foranstaltninger på dette område respekterer og fremmer børns rettigheder som fastsat i FN's konvention om barnets rettigheder og anerkendt i chartret, og opfordrer til en styrket EU-indsats for beskyttelse af børn gennem OFSR;

| 75. | opfordrer medlemsstaterne til at overholde og gennemføre barnets rettigheder som fastsat i konventionen om barnets rettigheder; |
| --- | --- |

75.

opfordrer medlemsstaterne til at overholde og gennemføre barnets rettigheder som fastsat i konventionen om barnets rettigheder;

| 76. | opfordrer indtrængende EU til mere målrettet at tackle ethvert misbrug, der begås mod børn, som f.eks. vold, diskrimination, social udstødelse og racisme, børnearbejde, prostitution og menneskehandel, og stimulere en koordineret indsats for at beskytte dem og opretholde deres rettigheder, idet FN's konvention om barnets rettigheder anvendes som en guide for EU-foranstaltninger og fungerer som grundlag for ændring af eksisterende lovgivning; |
| --- | --- |

76.

opfordrer indtrængende EU til mere målrettet at tackle ethvert misbrug, der begås mod børn, som f.eks. vold, diskrimination, social udstødelse og racisme, børnearbejde, prostitution og menneskehandel, og stimulere en koordineret indsats for at beskytte dem og opretholde deres rettigheder, idet FN's konvention om barnets rettigheder anvendes som en guide for EU-foranstaltninger og fungerer som grundlag for ændring af eksisterende lovgivning;

| 77. | mener, at det er tvingende nødvendigt at behandle spørgsmålet om beskyttelse af uledsagede og adskilte børn i betragtning af de særlige risici, de er udsat for; |
| --- | --- |

77.

mener, at det er tvingende nødvendigt at behandle spørgsmålet om beskyttelse af uledsagede og adskilte børn i betragtning af de særlige risici, de er udsat for;

| 78. | understreger betydningen af, at der som led i indvandringspolitikken tages hensyn til barnets rettigheder og vies børn i særlig sårbare situationer særlig opmærksomhed; mener, at der skal udvikles en ambitiøs EU-strategi på dette område; |
| --- | --- |

78.

understreger betydningen af, at der som led i indvandringspolitikken tages hensyn til barnets rettigheder og vies børn i særlig sårbare situationer særlig opmærksomhed; mener, at der skal udvikles en ambitiøs EU-strategi på dette område;

| 79. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre, at EU's asyl-, migrations- og menneskehandelspolitikker på dette område først og fremmest behandler børn som børn for at sikre, at de nyder godt af deres rettigheder som børn uden forskelsbehandling, navnlig retten til familiesammenføring; insisterer derfor på, at enhver EU-handlingsplan om uledsagede mindreårige af tredjelandsoprindelse skal sikre, at






  a) | alle uledsagede mindreårige modtager særlige beskyttelse og bistand, mens de opholder sig i EU, |
| --- | --- | --- |

79.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre, at EU's asyl-, migrations- og menneskehandelspolitikker på dette område først og fremmest behandler børn som børn for at sikre, at de nyder godt af deres rettigheder som børn uden forskelsbehandling, navnlig retten til familiesammenføring; insisterer derfor på, at enhver EU-handlingsplan om uledsagede mindreårige af tredjelandsoprindelse skal sikre, at

a)

alle uledsagede mindreårige modtager særlige beskyttelse og bistand, mens de opholder sig i EU,

| b) | EU finder frem til aktioner, der kan hjælpe medlemsstaterne med at finde en sikker, konkret og varig løsning for hvert enkelt barn, der varetager barnets tarv bedst muligt, |
| --- | --- |

b)

EU finder frem til aktioner, der kan hjælpe medlemsstaterne med at finde en sikker, konkret og varig løsning for hvert enkelt barn, der varetager barnets tarv bedst muligt,

| c) | hvis hjemsendelse til et tredjeland tjener barnets tarv bedst, fastlægges der en hjemsendelses- og reintegrationsplan i samarbejde med hjemsendelseslandet, og |
| --- | --- |

c)

hvis hjemsendelse til et tredjeland tjener barnets tarv bedst, fastlægges der en hjemsendelses- og reintegrationsplan i samarbejde med hjemsendelseslandet, og

| d) | EU samarbejder med tredjelande om at forhindre usikker migration og om at sørge for muligheder for børn i de berørte lande; |
| --- | --- |

d)

EU samarbejder med tredjelande om at forhindre usikker migration og om at sørge for muligheder for børn i de berørte lande;

| 80. | kræver, at man vier mindreårige, uanset om de er uledsagede eller ej, særlig opmærksomhed for at sikre, at de ikke på nogen måde frihedsberøves; |
| --- | --- |

80.

kræver, at man vier mindreårige, uanset om de er uledsagede eller ej, særlig opmærksomhed for at sikre, at de ikke på nogen måde frihedsberøves;

| 81. | påpeger, at børn af tredjelandsherkomst kan være særlig udsat for situationer, hvor deres arbejdskraft udnyttes, navnlig i lande, hvor de ikke tildeles den fornødne bistand og beskyttelse på grund af deres udokumenterede status; betoner, at EU-politikker vedrørende arbejdskraft, asyl, migration og menneskehandel skal anerkende og behandle disse faktiske forhold; |
| --- | --- |

81.

påpeger, at børn af tredjelandsherkomst kan være særlig udsat for situationer, hvor deres arbejdskraft udnyttes, navnlig i lande, hvor de ikke tildeles den fornødne bistand og beskyttelse på grund af deres udokumenterede status; betoner, at EU-politikker vedrørende arbejdskraft, asyl, migration og menneskehandel skal anerkende og behandle disse faktiske forhold;

Databeskyttelse og datasikkerhed

| 82. | bemærker internettets voksende betydning og konstaterer, at dets globale og åbne karakter kræver globale standarder for databeskyttelse, sikkerhed og ytringsfrihed; opfordrer Rådet og Kommissionen til at tage initiativ til at etablere en global platform for udarbejdelsen af sådanne standarder; anser det for yderst vigtigt nøje at begrænse, definere og regulere de tilfælde, hvor et privat internetselskab kan anmodes om at oplyse data til de statslige myndigheder, og sikre, at de offentlige myndigheders brug af de pågældende data er underlagt de strengeste standarder for databeskyttelse; |
| --- | --- |

82.

bemærker internettets voksende betydning og konstaterer, at dets globale og åbne karakter kræver globale standarder for databeskyttelse, sikkerhed og ytringsfrihed; opfordrer Rådet og Kommissionen til at tage initiativ til at etablere en global platform for udarbejdelsen af sådanne standarder; anser det for yderst vigtigt nøje at begrænse, definere og regulere de tilfælde, hvor et privat internetselskab kan anmodes om at oplyse data til de statslige myndigheder, og sikre, at de offentlige myndigheders brug af de pågældende data er underlagt de strengeste standarder for databeskyttelse;

| 83. | insisterer på, at der gives garanti for, at dimensionen vedrørende grundlæggende rettigheder, når det gælder databeskyttelse og retten til privatlivets fred, vil blive respekteret i alle Unionens politikker; |
| --- | --- |

83.

insisterer på, at der gives garanti for, at dimensionen vedrørende grundlæggende rettigheder, når det gælder databeskyttelse og retten til privatlivets fred, vil blive respekteret i alle Unionens politikker;

| 84. | understreger behovet for at indarbejde beskyttelse af persondata og privatliv i lyset af teknologiudviklingen og skabelsen af omfattende informationssystemer; |
| --- | --- |

84.

understreger behovet for at indarbejde beskyttelse af persondata og privatliv i lyset af teknologiudviklingen og skabelsen af omfattende informationssystemer;

| 85. | mener, at indbygget databeskyttelse (»privacy by design«) må være en afgørende del af enhver udvikling, der risikerer at bringe sikkerheden omkring enkeltpersoners personlige oplysninger og den offentlige tiltro og tillid til dem, der er i besiddelse af oplysninger herom, i fare; |
| --- | --- |

85.

mener, at indbygget databeskyttelse (»privacy by design«) må være en afgørende del af enhver udvikling, der risikerer at bringe sikkerheden omkring enkeltpersoners personlige oplysninger og den offentlige tiltro og tillid til dem, der er i besiddelse af oplysninger herom, i fare;

| 86. | henleder opmærksomheden på faren for, at princippet om tilgængelighed gør det muligt at udveksle personoplysninger, som ikke er indsamlet på legitim og lovformelig vis, og på, at dette princip bør forankres i fælles regler; tager forbehold med hensyn til befordring af operationelle aktiviteter, der ikke omfatter nogen europæisk definition af eller fælles bestemmelser vedrørende diskrete undersøgelser, overvågning af borgerne osv.; |
| --- | --- |

86.

henleder opmærksomheden på faren for, at princippet om tilgængelighed gør det muligt at udveksle personoplysninger, som ikke er indsamlet på legitim og lovformelig vis, og på, at dette princip bør forankres i fælles regler; tager forbehold med hensyn til befordring af operationelle aktiviteter, der ikke omfatter nogen europæisk definition af eller fælles bestemmelser vedrørende diskrete undersøgelser, overvågning af borgerne osv.;

| 87. | mener, at der, inden der påtænkes EU-foranstaltninger på dette område, bør fastlægges klare kriterier for en vurdering af, om begrænsninger af de grundlæggende rettigheder er forholdsmæssige og nødvendige; mener desuden, at der altid bør foretages en grundig konsekvensanalyse af et forslag, inden der træffes afgørelse. |
| --- | --- |

87.

mener, at der, inden der påtænkes EU-foranstaltninger på dette område, bør fastlægges klare kriterier for en vurdering af, om begrænsninger af de grundlæggende rettigheder er forholdsmæssige og nødvendige; mener desuden, at der altid bør foretages en grundig konsekvensanalyse af et forslag, inden der træffes afgørelse.

| 88. | udtrykker sin bekymring over den stadig mere udbredte praksis med profilering, der er baseret på anvendelsen af datamineringsteknikker og generel indsamling af uskyldige borgeres data med henblik på forebyggelse og kontrol; minder om betydningen af det forhold, at retshåndhævelsesforanstaltninger skal bygge på respekten for menneskerettigheder, fra princippet om uskyldsformodning til retten til privatlivets fred og databeskyttelse; |
| --- | --- |

88.

udtrykker sin bekymring over den stadig mere udbredte praksis med profilering, der er baseret på anvendelsen af datamineringsteknikker og generel indsamling af uskyldige borgeres data med henblik på forebyggelse og kontrol; minder om betydningen af det forhold, at retshåndhævelsesforanstaltninger skal bygge på respekten for menneskerettigheder, fra princippet om uskyldsformodning til retten til privatlivets fred og databeskyttelse;

| 89. | bifalder forslaget om internationale standarder inden for databeskyttelse; understreger, at aftaler om databeskyttelse med tredjelande bør udføres med fuld gennemsigtighed og demokratisk kontrol fra Parlamentet, og at databeskyttelsesstandarder på EU-niveau i tredjelandet er en minimumsforudsætning for, at dataudveksling kan finde sted; |
| --- | --- |

89.

bifalder forslaget om internationale standarder inden for databeskyttelse; understreger, at aftaler om databeskyttelse med tredjelande bør udføres med fuld gennemsigtighed og demokratisk kontrol fra Parlamentet, og at databeskyttelsesstandarder på EU-niveau i tredjelandet er en minimumsforudsætning for, at dataudveksling kan finde sted;

| 90. | glæder sig over forslaget til en omfattende databeskyttelsesordning i EU og med tredjelande; opfordrer til, at der foretages en grundig evaluering af al relevant lovgivning (vedrørende bekæmpelse af terrorisme, politimæssigt og retligt samarbejde, indvandring, transatlantiske aftaler etc.) på området privatlivets fred og databeskyttelse; |
| --- | --- |

90.

glæder sig over forslaget til en omfattende databeskyttelsesordning i EU og med tredjelande; opfordrer til, at der foretages en grundig evaluering af al relevant lovgivning (vedrørende bekæmpelse af terrorisme, politimæssigt og retligt samarbejde, indvandring, transatlantiske aftaler etc.) på området privatlivets fred og databeskyttelse;

| 91. | glæder sig over, at der i Stockholmprogrammet lægges vægt på betydningen af teknologi som et led i en effektiv beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred; |
| --- | --- |

91.

glæder sig over, at der i Stockholmprogrammet lægges vægt på betydningen af teknologi som et led i en effektiv beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred;

| 92. | opfordrer indtrængende Den Europæiske Union til at vise, at den er fast besluttet på at tage hensyn til udsatte menneskers særlige behov i alle dens politikker; |
| --- | --- |

92.

opfordrer indtrængende Den Europæiske Union til at vise, at den er fast besluttet på at tage hensyn til udsatte menneskers særlige behov i alle dens politikker;

| 93. | understreger behovet for klarere og snævrere grænser for udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne og for anvendelsen af fælles EU-registre; mener, at opbygningen af store registre på EU-niveau ellers risikerer at blive en trussel mod den personlige integritet, og at registrene risikerer at blive ineffektive, samtidig med at risikoen for lækage og korruption stiger; |
| --- | --- |

93.

understreger behovet for klarere og snævrere grænser for udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne og for anvendelsen af fælles EU-registre; mener, at opbygningen af store registre på EU-niveau ellers risikerer at blive en trussel mod den personlige integritet, og at registrene risikerer at blive ineffektive, samtidig med at risikoen for lækage og korruption stiger;

| 94. | opfordrer medlemsstaterne til at styrke den gensidige tillid til hinandens evne til at styrke sikkerheden; mener, at gensidig tillid også afhænger af en effektiv og streng løbende vurdering af effektiviteten og resultaterne af forskellige medlemsstaters aktioner; |
| --- | --- |

94.

opfordrer medlemsstaterne til at styrke den gensidige tillid til hinandens evne til at styrke sikkerheden; mener, at gensidig tillid også afhænger af en effektiv og streng løbende vurdering af effektiviteten og resultaterne af forskellige medlemsstaters aktioner;

Domstolsadgang på det civil- og handelsretlige område for familier, borgere og virksomheder

Bedre domstolsadgang på det civilretlige område for borgere og virksomheder

| 95. | mener, at prioriteringerne på det civilretlige område først og fremmest skal opfylde de behov, som borgere og virksomheder giver udtryk for, samtidig med at retsmaskineriet hele tiden forenkles og der skabes mere enkle, klarere og mere tilgængelige procedurer for at sikre, at de grundlæggende rettigheder og forbrugerbeskyttelsen håndhæves korrekt; roser Kommissionens beslutninger om at fremsætte et forslag om testamenter og arv og præsentere en grønbog om reglerne for formueforholdet mellem ægtefæller i forbindelse med separation og skilsmisse, men kræver i dette øjemed:






  — | at der træffes yderligere foranstaltninger til at fremme alternativ tvistbilæggelse, navnlig med henblik på at forbedre adgangen til domstolene for forbrugere; indførelse af ordninger for kollektive søgsmål på fællesskabsplan med henblik på at give borgere og virksomheder bedre søgsmålsadgang, samtidig med at det understreges, at dette ikke må føre til en unødvendig opsplitning af den nationale retspleje |
| --- | --- | --- |

95.

mener, at prioriteringerne på det civilretlige område først og fremmest skal opfylde de behov, som borgere og virksomheder giver udtryk for, samtidig med at retsmaskineriet hele tiden forenkles og der skabes mere enkle, klarere og mere tilgængelige procedurer for at sikre, at de grundlæggende rettigheder og forbrugerbeskyttelsen håndhæves korrekt; roser Kommissionens beslutninger om at fremsætte et forslag om testamenter og arv og præsentere en grønbog om reglerne for formueforholdet mellem ægtefæller i forbindelse med separation og skilsmisse, men kræver i dette øjemed:

—

at der træffes yderligere foranstaltninger til at fremme alternativ tvistbilæggelse, navnlig med henblik på at forbedre adgangen til domstolene for forbrugere; indførelse af ordninger for kollektive søgsmål på fællesskabsplan med henblik på at give borgere og virksomheder bedre søgsmålsadgang, samtidig med at det understreges, at dette ikke må føre til en unødvendig opsplitning af den nationale retspleje

| — | at der fremsættes forslag om et enkelt og selvstændigt europæisk system for udlæg i og andre former for foreløbig sikring af bankindeståender, afskaffelse af krav til legalisering af dokumenter, bestemmelser med henblik på at udfylde de tilbageværende huller i Rom II-forordningen (8) angående individets rettigheder og ærekrænkelser, en definitiv løsning på problemet med bilaterale aftaler om jurisdiktion og anerkendelse og fuldbyrdelse af domme, om nødvendigt ved hjælp af en protokol til den næste tiltrædelsestraktat, der skal indgås; man skal desuden overveje et forslag til et internationalt instrument, der skal muliggøre en grundig kontrol af alle domme fra tredjelande, før de kan anerkendes og håndhæves i en medlemsstat, og bestemmelser med henblik på at udfylde de huller, Domstolen har fremhævet på det selskabsretlige område, et forslag om beskyttelse af sårbare voksne og et forslag til forordning, om nødvendigt vedtaget ved udvidet samarbejde, om den lovgivning, der finder anvendelse i ægteskabssager og sager om forældremyndighed, på grundlag af børns tarv og ikke-forskelsbehandling af partnere |
| --- | --- |

—

at der fremsættes forslag om et enkelt og selvstændigt europæisk system for udlæg i og andre former for foreløbig sikring af bankindeståender, afskaffelse af krav til legalisering af dokumenter, bestemmelser med henblik på at udfylde de tilbageværende huller i Rom II-forordningen (8) angående individets rettigheder og ærekrænkelser, en definitiv løsning på problemet med bilaterale aftaler om jurisdiktion og anerkendelse og fuldbyrdelse af domme, om nødvendigt ved hjælp af en protokol til den næste tiltrædelsestraktat, der skal indgås; man skal desuden overveje et forslag til et internationalt instrument, der skal muliggøre en grundig kontrol af alle domme fra tredjelande, før de kan anerkendes og håndhæves i en medlemsstat, og bestemmelser med henblik på at udfylde de huller, Domstolen har fremhævet på det selskabsretlige område, et forslag om beskyttelse af sårbare voksne og et forslag til forordning, om nødvendigt vedtaget ved udvidet samarbejde, om den lovgivning, der finder anvendelse i ægteskabssager og sager om forældremyndighed, på grundlag af børns tarv og ikke-forskelsbehandling af partnere

| — | at man gør sig nøje overvejelser om en form for foreløbigt fællesskabsretsmiddel som supplement til de nationale domstoles retsmidler, om forskellene i de nationale retlige fremgangsmåder med hensyn til ejendomsforbehold og andre lignende mekanismer, om anerkendelse af internationale adoptioner og om hele spørgsmålet om gensidig anerkendelse af civilstandsdokumenter |
| --- | --- |

—

at man gør sig nøje overvejelser om en form for foreløbigt fællesskabsretsmiddel som supplement til de nationale domstoles retsmidler, om forskellene i de nationale retlige fremgangsmåder med hensyn til ejendomsforbehold og andre lignende mekanismer, om anerkendelse af internationale adoptioner og om hele spørgsmålet om gensidig anerkendelse af civilstandsdokumenter

| — | en EU-konfliktkodeks, der i ét instrument samler alle de bestemmelser, der på dette område vedtages af EU-lovgiveren senest i 2013, for at markere 45-årsdagen for Bruxelles-konventionen, hvis indgåelse var en milepæl i den internationale privatret |
| --- | --- |

—

en EU-konfliktkodeks, der i ét instrument samler alle de bestemmelser, der på dette område vedtages af EU-lovgiveren senest i 2013, for at markere 45-årsdagen for Bruxelles-konventionen, hvis indgåelse var en milepæl i den internationale privatret

| — | at den praktiske anvendelse af den omfattende innovative lovgivning, der til dato er vedtaget inden for europæisk civil retspleje, undersøges med henblik på at forenkle den, hvor det er muligt, og kodificere den til en enkelt retsakt, der samler al fællesskabslovgivning, der er vedtaget på området; |
| --- | --- |

—

at den praktiske anvendelse af den omfattende innovative lovgivning, der til dato er vedtaget inden for europæisk civil retspleje, undersøges med henblik på at forenkle den, hvor det er muligt, og kodificere den til en enkelt retsakt, der samler al fællesskabslovgivning, der er vedtaget på området;

| 96. | insisterer på, at afskaffelsen af fuldbyrdelsesproceduren som led i Bruxelles I-forordningen (9) ikke bør hastes igennem og bør ledsages af passende garantier; |
| --- | --- |

96.

insisterer på, at afskaffelsen af fuldbyrdelsesproceduren som led i Bruxelles I-forordningen (9) ikke bør hastes igennem og bør ledsages af passende garantier;

| 97. | ville med interesse behandle forslag om udarbejdelse af en 28. valgfri ordning for civilretlige spørgsmål med grænseoverskridende aspekter inden for områder, der berører familieretten, personretten og formueretten; |
| --- | --- |

97.

ville med interesse behandle forslag om udarbejdelse af en 28. valgfri ordning for civilretlige spørgsmål med grænseoverskridende aspekter inden for områder, der berører familieretten, personretten og formueretten;

| 98. | understreger behovet for yderligere at fremme EU's internationale tilstedeværelse på lovgivningsområdet gennem globale løsninger og multilaterale instrumenter; mener, at et tæt samarbejde med internationale organisationer som f.eks. Haagerkonferencen om International Privatret og Europarådet er af særlig betydning; mener endvidere, at EU bør tilskynde og støtte tredjelandes, navnlig EU's nabolandes, tiltrædelse af internationale juridiske aftaler, og at dette er af afgørende betydning for især området for familieret og beskyttelse af børn; |
| --- | --- |

98.

understreger behovet for yderligere at fremme EU's internationale tilstedeværelse på lovgivningsområdet gennem globale løsninger og multilaterale instrumenter; mener, at et tæt samarbejde med internationale organisationer som f.eks. Haagerkonferencen om International Privatret og Europarådet er af særlig betydning; mener endvidere, at EU bør tilskynde og støtte tredjelandes, navnlig EU's nabolandes, tiltrædelse af internationale juridiske aftaler, og at dette er af afgørende betydning for især området for familieret og beskyttelse af børn;

Drage fuld fordel af det indre marked gennem europæisk aftaleret

| 99. | opfordrer Kommissionen til at øge indsatsen vedrørende europæisk aftaleret på grundlag af det akademiske udkast til en fælles referenceramme (DCFR) samt andre akademiske arbejder inden for europæisk aftaleret og til at inddrage Parlamentet fuldt ud i den åbne og demokratiske proces, der skal føre til vedtagelse af en politisk fælles referenceramme (CFR); understreger, at den politiske fælles referenceramme bør munde ud i et frivilligt og direkte anvendeligt instrument, der gør det muligt for parterne i en aftale, herunder virksomheder og forbrugere, frit at vælge europæisk aftaleret som den lovgivning, der gælder for deres transaktion; |
| --- | --- |

99.

opfordrer Kommissionen til at øge indsatsen vedrørende europæisk aftaleret på grundlag af det akademiske udkast til en fælles referenceramme (DCFR) samt andre akademiske arbejder inden for europæisk aftaleret og til at inddrage Parlamentet fuldt ud i den åbne og demokratiske proces, der skal føre til vedtagelse af en politisk fælles referenceramme (CFR); understreger, at den politiske fælles referenceramme bør munde ud i et frivilligt og direkte anvendeligt instrument, der gør det muligt for parterne i en aftale, herunder virksomheder og forbrugere, frit at vælge europæisk aftaleret som den lovgivning, der gælder for deres transaktion;

| 100. | understreger på ny, at det akademiske udkast til en fælles referenceramme bør stilles til rådighed for Kommissionen på det størst mulige antal relevante sprog sammen med andre videnskabelige arbejder for at sikre, at alle interesserede parter har adgang til dem, og at udkastet allerede nu bør anvendes som et ikke-bindende retligt værktøj for europæiske og nationale lovgivere; kræver, at de relevante bestemmelser i det akademiske udkast til en fælles referenceramme allerede nu gøres til genstand for systematiske og detaljerede overvejelser ved udarbejdelsen af alle kommende kommissionsforslag og konsekvensanalyser med indvirkning på aftaleretten; |
| --- | --- |

100.

understreger på ny, at det akademiske udkast til en fælles referenceramme bør stilles til rådighed for Kommissionen på det størst mulige antal relevante sprog sammen med andre videnskabelige arbejder for at sikre, at alle interesserede parter har adgang til dem, og at udkastet allerede nu bør anvendes som et ikke-bindende retligt værktøj for europæiske og nationale lovgivere; kræver, at de relevante bestemmelser i det akademiske udkast til en fælles referenceramme allerede nu gøres til genstand for systematiske og detaljerede overvejelser ved udarbejdelsen af alle kommende kommissionsforslag og konsekvensanalyser med indvirkning på aftaleretten;

| 101. | opfordrer Kommissionen til at forfølge sin nylige tanke om at foreslå standardkontrakter til frivillig brug i bestemte sektorer på grundlag af en politisk fælles referenceramme; |
| --- | --- |

101.

opfordrer Kommissionen til at forfølge sin nylige tanke om at foreslå standardkontrakter til frivillig brug i bestemte sektorer på grundlag af en politisk fælles referenceramme;

Bedre lovgivning på det retlige område

| 102. | understreger, at EU-lovgivningen vedrørende retligt samarbejde i civilsager skal være af højest mulig kvalitet og baseres på behørigt gennemførte konsekvensanalyser, således at borgerne og erhvervslivet gives effektive instrumenter; beklager, at der ikke tidligere foretoges rigtige konsekvensanalyser på dette område; konstaterer dog, at der for nylig er sket en forbedring, og forpligter sig til i den kommende tid at gennemføre en grundig undersøgelse af en af Kommissionens konsekvensanalyser; |
| --- | --- |

102.

understreger, at EU-lovgivningen vedrørende retligt samarbejde i civilsager skal være af højest mulig kvalitet og baseres på behørigt gennemførte konsekvensanalyser, således at borgerne og erhvervslivet gives effektive instrumenter; beklager, at der ikke tidligere foretoges rigtige konsekvensanalyser på dette område; konstaterer dog, at der for nylig er sket en forbedring, og forpligter sig til i den kommende tid at gennemføre en grundig undersøgelse af en af Kommissionens konsekvensanalyser;

| 103. | er fast overbevist om, at der, for at sikre et minimum af uafhængig kontrol i forbindelse med udarbejdelsen af konsekvensanalyser, bør oprettes et uafhængigt ekspertpanel, der ved hjælp af stikprøver skal kontrollere kvaliteten af udtalelserne fra Udvalget for Konsekvensanalyse, og at repræsentanter for berørte parter også bør kunne deltage i denne stikprøvekontrol; |
| --- | --- |

103.

er fast overbevist om, at der, for at sikre et minimum af uafhængig kontrol i forbindelse med udarbejdelsen af konsekvensanalyser, bør oprettes et uafhængigt ekspertpanel, der ved hjælp af stikprøver skal kontrollere kvaliteten af udtalelserne fra Udvalget for Konsekvensanalyse, og at repræsentanter for berørte parter også bør kunne deltage i denne stikprøvekontrol;

| 104. | mener, at retligt samarbejde er nøglen til indbyrdes tilnærmelse af ikke blot de forskellige medlemsstaters civilretlige, men også deres strafferetlige procedurer; finder derfor, at den indbyrdes tilnærmelse af de proceduremæssige rettigheder, som borgerne i de forskellige medlemsstater nyder, bør fremmes i lige grad for civile sagers og straffesagers vedkommende; |
| --- | --- |

104.

mener, at retligt samarbejde er nøglen til indbyrdes tilnærmelse af ikke blot de forskellige medlemsstaters civilretlige, men også deres strafferetlige procedurer; finder derfor, at den indbyrdes tilnærmelse af de proceduremæssige rettigheder, som borgerne i de forskellige medlemsstater nyder, bør fremmes i lige grad for civile sagers og straffesagers vedkommende;

Etablering af en europæisk retskultur

| 105. | slår til lyd for, at der etableres en europæisk retskultur, som omfatter alle retlige aspekter; påpeger i denne forbindelse, at:






  — | netværket af præsidenterne for de øverste domstole, Det Europæiske Netværk af Domstolsadministrationer, sammenslutningen af statsråd og øverste forvaltningsdomstole og Eurojustice-netværket af europæiske anklagemyndigheder, embedsmænd ved domstolene og praktiserende jurister kan yde et kolossalt bidrag ved at koordinere og fremme faglig uddannelse af dommere og anklagere og gensidig forståelse af andre medlemsstaters retssystemer og gøre det lettere at løse grænseoverskridende tvister og problemer, og deres arbejde skal lettes og støttes i tilstrækkeligt omfang; dette skal føre til en fuldt finansieret plan for uddannelse af dommere og anklagere udarbejdet i samarbejde med de ovennævnte retlige netværk, idet det dog i den forbindelse må sikres, at der ikke forekommer nogen unødvendig overlapning af programmer og strukturer, og at bestræbelserne munder ud i etableringen af et europæisk dommerakademi bestående af Det Europæisk Netværk for Uddannelse af Dommere og Anklagere og Det Europæiske Retsakademi |
| --- | --- | --- |

105.

slår til lyd for, at der etableres en europæisk retskultur, som omfatter alle retlige aspekter; påpeger i denne forbindelse, at:

—

netværket af præsidenterne for de øverste domstole, Det Europæiske Netværk af Domstolsadministrationer, sammenslutningen af statsråd og øverste forvaltningsdomstole og Eurojustice-netværket af europæiske anklagemyndigheder, embedsmænd ved domstolene og praktiserende jurister kan yde et kolossalt bidrag ved at koordinere og fremme faglig uddannelse af dommere og anklagere og gensidig forståelse af andre medlemsstaters retssystemer og gøre det lettere at løse grænseoverskridende tvister og problemer, og deres arbejde skal lettes og støttes i tilstrækkeligt omfang; dette skal føre til en fuldt finansieret plan for uddannelse af dommere og anklagere udarbejdet i samarbejde med de ovennævnte retlige netværk, idet det dog i den forbindelse må sikres, at der ikke forekommer nogen unødvendig overlapning af programmer og strukturer, og at bestræbelserne munder ud i etableringen af et europæisk dommerakademi bestående af Det Europæisk Netværk for Uddannelse af Dommere og Anklagere og Det Europæiske Retsakademi

| — | der skal føres aktive politikker med henblik på at fremme det gensidige kendskab til og den gensidige forståelse af udenlandsk ret og dermed opnå større retssikkerhed og fremme den gensidige tillid, der er afgørende for gensidig anerkendelse; disse politikker skal omfatte udvekslinger af erfaringer, udvekslinger, besøg og information og kurser for praktiserende jurister og dommere og anklagere samt koordinering af eksisterende nationale ordninger for retlig uddannelse i hele EU og afholdelse af grundkurser i national ret for praktiserende jurister og dommere; |
| --- | --- |

—

der skal føres aktive politikker med henblik på at fremme det gensidige kendskab til og den gensidige forståelse af udenlandsk ret og dermed opnå større retssikkerhed og fremme den gensidige tillid, der er afgørende for gensidig anerkendelse; disse politikker skal omfatte udvekslinger af erfaringer, udvekslinger, besøg og information og kurser for praktiserende jurister og dommere og anklagere samt koordinering af eksisterende nationale ordninger for retlig uddannelse i hele EU og afholdelse af grundkurser i national ret for praktiserende jurister og dommere;

| 106. | opfordrer derfor Kommissionen til at fremme universiteters, andre specialiserede højere læreanstalters og kompetente faglige organisationers etablering af et fælles system med uddannelsespoint for dommere og praktiserende jurister; opfordrer Kommissionen til at etablere et netværk af organer, som tilbyder retlig uddannelse i hele EU, og som er godkendt til at holde grundkurser i national ret, sammenlignende ret og europæisk ret for praktiserende jurister og dommere på stabil, vedvarende basis; |
| --- | --- |

106.

opfordrer derfor Kommissionen til at fremme universiteters, andre specialiserede højere læreanstalters og kompetente faglige organisationers etablering af et fælles system med uddannelsespoint for dommere og praktiserende jurister; opfordrer Kommissionen til at etablere et netværk af organer, som tilbyder retlig uddannelse i hele EU, og som er godkendt til at holde grundkurser i national ret, sammenlignende ret og europæisk ret for praktiserende jurister og dommere på stabil, vedvarende basis;

E-justice: et redskab for borgerne, praktiserende jurister og dommere og anklagere

| 107. | kræver en øget indsats for at fremme og udvikle e-justice på fællesskabsplan af hensyn til domstolsadgangen for borgere og virksomheder og mener, at






  — | medlemsstater, der samarbejder om bilaterale projekter, bør sikre, at deres arbejde udformes således, at det kan overføres til fællesskabsplan, med henblik på at undgå unødvendigt dobbeltarbejde |
| --- | --- | --- |

107.

kræver en øget indsats for at fremme og udvikle e-justice på fællesskabsplan af hensyn til domstolsadgangen for borgere og virksomheder og mener, at

—

medlemsstater, der samarbejder om bilaterale projekter, bør sikre, at deres arbejde udformes således, at det kan overføres til fællesskabsplan, med henblik på at undgå unødvendigt dobbeltarbejde

| — | den eksisterende fællesskabslovgivning på det civilretlige område, navnlig på retsplejeområdet, bør gøres mere forenelig med brugen af it, særligt for så vidt angår det europæiske betalingspåkrav og småkravsproceduren, forordningen om bevisoptagelse i civile sager (10) og alternativ tvistbilæggelse, og at der bør træffes foranstaltninger på områderne elektroniske dokumenter og adgang til oplysninger om skyldneres aktiver; målet bør være enklere, billigere og hurtigere grænseoverskridende civile sager |
| --- | --- |

—

den eksisterende fællesskabslovgivning på det civilretlige område, navnlig på retsplejeområdet, bør gøres mere forenelig med brugen af it, særligt for så vidt angår det europæiske betalingspåkrav og småkravsproceduren, forordningen om bevisoptagelse i civile sager (10) og alternativ tvistbilæggelse, og at der bør træffes foranstaltninger på områderne elektroniske dokumenter og adgang til oplysninger om skyldneres aktiver; målet bør være enklere, billigere og hurtigere grænseoverskridende civile sager

| — | elektroniske værktøjer som det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre (ECRIS) og Schengeninformationssystemet bør videreudvikles; |
| --- | --- |

—

elektroniske værktøjer som det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre (ECRIS) og Schengeninformationssystemet bør videreudvikles;

| 108. | mener, at e-justice bør forenkle borgernes adgang til retshjælp, gøre retlige procedurer kortere og forbedre effektiviteten af den retslige proces, og henstiller derfor, at den fremtidige flersproglige e-justice-portal kommer til at omfatte adgang til juridiske databaser, elektroniske retsmidler og elektroniske udenretslige midler, intelligente systemer, der kan hjælpe borgerne med at finde ud af, hvordan de skal gribe juridiske problemer an, samt omfattende registre, fortegnelser over retsvæsenets aktører og klare vejledninger om de enkelte medlemsstaters retssystemer; |
| --- | --- |

108.

mener, at e-justice bør forenkle borgernes adgang til retshjælp, gøre retlige procedurer kortere og forbedre effektiviteten af den retslige proces, og henstiller derfor, at den fremtidige flersproglige e-justice-portal kommer til at omfatte adgang til juridiske databaser, elektroniske retsmidler og elektroniske udenretslige midler, intelligente systemer, der kan hjælpe borgerne med at finde ud af, hvordan de skal gribe juridiske problemer an, samt omfattende registre, fortegnelser over retsvæsenets aktører og klare vejledninger om de enkelte medlemsstaters retssystemer;

| 109. | mener, at portalen også bør udformes som et redskab for dommere, embedsmænd ved domstolene, embedsmænd i de nationale justitsministerier og praktiserende jurister, som alle bør gives sikker adgang til den relevante del af portalen; henstiller, at denne del af portalen åbner mulighed for sikker kommunikation, videokonferencer og udveksling af dokumenter mellem domstole og mellem domstole og parter (dematerialisering af retssager), for at verificere elektroniske underskrifter og stille passende verificeringssystemer til rådighed og for at udveksle oplysninger; |
| --- | --- |

109.

mener, at portalen også bør udformes som et redskab for dommere, embedsmænd ved domstolene, embedsmænd i de nationale justitsministerier og praktiserende jurister, som alle bør gives sikker adgang til den relevante del af portalen; henstiller, at denne del af portalen åbner mulighed for sikker kommunikation, videokonferencer og udveksling af dokumenter mellem domstole og mellem domstole og parter (dematerialisering af retssager), for at verificere elektroniske underskrifter og stille passende verificeringssystemer til rådighed og for at udveksle oplysninger;

| 110. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at al fremtidig lovgivning på det civilretlige område udformes således, at den kan anvendes i onlineapplikationer, hvor behovet for at indsætte fri tekst er reduceret til et minimum; henstiller, at der træffes foranstaltninger til sikring af, at der om fornødent kan ydes onlinehjælp på alle officielle sprog og stilles elektroniske oversættelsestjenester til rådighed online; af samme grund bør det, når der er behov for forkyndelse af dokumenter, sikres, at dokumenter kan forkyndes og meddelelser gives pr. e-mail, og at underskrifter kan leveres elektronisk, og når der er behov for mundtlige vidneudsagn, bør der tilskyndes til anvendelse af videokonferencer; mener endvidere, at alle fremtidige forslag bør indeholde en begrundet udtalelse fra Kommissionen om, at det er blevet kontrolleret, at forslaget er e-justice-venligt; |
| --- | --- |

110.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at al fremtidig lovgivning på det civilretlige område udformes således, at den kan anvendes i onlineapplikationer, hvor behovet for at indsætte fri tekst er reduceret til et minimum; henstiller, at der træffes foranstaltninger til sikring af, at der om fornødent kan ydes onlinehjælp på alle officielle sprog og stilles elektroniske oversættelsestjenester til rådighed online; af samme grund bør det, når der er behov for forkyndelse af dokumenter, sikres, at dokumenter kan forkyndes og meddelelser gives pr. e-mail, og at underskrifter kan leveres elektronisk, og når der er behov for mundtlige vidneudsagn, bør der tilskyndes til anvendelse af videokonferencer; mener endvidere, at alle fremtidige forslag bør indeholde en begrundet udtalelse fra Kommissionen om, at det er blevet kontrolleret, at forslaget er e-justice-venligt;

| 111. | opfordrer til, at det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre (ECRIS) giver registre over kønsspecifik vold en fremtrædende plads; |
| --- | --- |

111.

opfordrer til, at det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre (ECRIS) giver registre over kønsspecifik vold en fremtrædende plads;

Prioriteter på det strafferetlige område

| 112. | kræver, at der opbygges et EU-område for strafferetspleje, som skal baseres på respekt for grundlæggende rettigheder, princippet om gensidig anerkendelse og behovet for at bevare sammenhængen mellem nationale strafferetlige systemer og udvikles gennem:






  — | en ambitiøs retsakt om retsgarantier i straffesager, som er baseret på princippet om uskyldsformodning, og som giver retten til forsvar fuld virkning |
| --- | --- | --- |

112.

kræver, at der opbygges et EU-område for strafferetspleje, som skal baseres på respekt for grundlæggende rettigheder, princippet om gensidig anerkendelse og behovet for at bevare sammenhængen mellem nationale strafferetlige systemer og udvikles gennem:

—

en ambitiøs retsakt om retsgarantier i straffesager, som er baseret på princippet om uskyldsformodning, og som giver retten til forsvar fuld virkning

| — | en solid retlig ramme til sikring af det grundlæggende princip om ne bis in idem og til, på baggrund af et højt niveau for garantier og forsvarsrettigheder, at fremme overførslen af straffesager mellem medlemsstaterne og løsningen på jurisdiktionskonflikter og sikre adgang til disse rettigheder og til retlig prøvelse |
| --- | --- |

—

en solid retlig ramme til sikring af det grundlæggende princip om ne bis in idem og til, på baggrund af et højt niveau for garantier og forsvarsrettigheder, at fremme overførslen af straffesager mellem medlemsstaterne og løsningen på jurisdiktionskonflikter og sikre adgang til disse rettigheder og til retlig prøvelse

| — | et omfattende regelsæt, der giver ofre for kriminalitet, navnlig ofre for terrorisme, organiseret kriminalitet, menneskehandel og kønsspecifik vold, den størst mulige beskyttelse, herunder passende erstatning og vidnebeskyttelse, på medlemsstatsniveau |
| --- | --- |

—

et omfattende regelsæt, der giver ofre for kriminalitet, navnlig ofre for terrorisme, organiseret kriminalitet, menneskehandel og kønsspecifik vold, den størst mulige beskyttelse, herunder passende erstatning og vidnebeskyttelse, på medlemsstatsniveau

| — | et omfattende regelsæt, der giver ofre for kriminalitet den størst mulige beskyttelse |
| --- | --- |

—

et omfattende regelsæt, der giver ofre for kriminalitet den størst mulige beskyttelse

| — | minimumstandarder for fængselsvilkår og vilkår under frihedsberøvelse og et fælles sæt rettigheder for indsatte i EU, herunder passende regler om erstatning til personer, der uberettiget er blevet frihedsberøvet eller dømt, suppleret med indgåelse af aftaler mellem EU og tredjelande om tilbagesendelse af disses domfældte statsborgere, med fuldstændig gennemførelse af Rådets rammeafgørelse 2008/909/RIA af 27. november 2008 om anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse på domme i straffesager om idømmelse af frihedsstraffe eller frihedsberøvende foranstaltninger med henblik på fuldbyrdelse i Den Europæiske Union (11) og med tilvejebringelse af tilstrækkelige EU-midler til såvel opførelsen, som led i regionale sikkerhedsplaner, af nye tilbageholdelsesfaciliteter i medlemsstater med overfyldte fængsler som gennemførelsen af sociale genbosætningsprogrammer |
| --- | --- |

—

minimumstandarder for fængselsvilkår og vilkår under frihedsberøvelse og et fælles sæt rettigheder for indsatte i EU, herunder passende regler om erstatning til personer, der uberettiget er blevet frihedsberøvet eller dømt, suppleret med indgåelse af aftaler mellem EU og tredjelande om tilbagesendelse af disses domfældte statsborgere, med fuldstændig gennemførelse af Rådets rammeafgørelse 2008/909/RIA af 27. november 2008 om anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse på domme i straffesager om idømmelse af frihedsstraffe eller frihedsberøvende foranstaltninger med henblik på fuldbyrdelse i Den Europæiske Union (11) og med tilvejebringelse af tilstrækkelige EU-midler til såvel opførelsen, som led i regionale sikkerhedsplaner, af nye tilbageholdelsesfaciliteter i medlemsstater med overfyldte fængsler som gennemførelsen af sociale genbosætningsprogrammer

| — | vedtagelse af et europæisk lovgivningsinstrument til beslaglæggelse af internationale kriminelle organisationers udbytte og formue og genanvendelse af disse til sociale formål |
| --- | --- |

—

vedtagelse af et europæisk lovgivningsinstrument til beslaglæggelse af internationale kriminelle organisationers udbytte og formue og genanvendelse af disse til sociale formål

| — | en retsakt om bevisoptagelse og anerkendelse af bevismidler i straffesager |
| --- | --- |

—

en retsakt om bevisoptagelse og anerkendelse af bevismidler i straffesager

| — | foranstaltninger til sikring af retshjælp via tilstrækkelige budgetbevillinger, og |
| --- | --- |

—

foranstaltninger til sikring af retshjælp via tilstrækkelige budgetbevillinger, og

| — | foranstaltninger til bekæmpelse af vold, navnlig vold mod kvinder og børn; |
| --- | --- |

—

foranstaltninger til bekæmpelse af vold, navnlig vold mod kvinder og børn;

| 113. | understreger, at arbejdet med ulovlig indvandring skal tage hensyn til bekæmpelsen af menneskehandel og under ingen omstændigheder må gå ud over særligt udsatte ofre for kriminalitet, navnlig kvinder og børn, og eller bringe deres rettigheder i fare; |
| --- | --- |

113.

understreger, at arbejdet med ulovlig indvandring skal tage hensyn til bekæmpelsen af menneskehandel og under ingen omstændigheder må gå ud over særligt udsatte ofre for kriminalitet, navnlig kvinder og børn, og eller bringe deres rettigheder i fare;

| 114. | understreger, at én ud af fire kvinder i Europa har været eller er udsat for vold begået af en mand; opfordrer derfor Kommissionen til at konsolidere retsgrundlaget inden for den nuværende EU-struktur for at sikre, at der tages fat på alle former for vold mod kvinder via en bred og kønsbaseret definition på vold mod kvinder; anmoder om, der på basis af dette retsgrundlag forelægges et direktiv og en europæisk handlingsplan om vold mod kvinder, der sikrer forebyggelse af vold, beskyttelse af ofre og retsforfølgelse af gerningsmænd; opfordrer medlemsstaterne til at tage behørigt hensyn til den særlige situation, som kvindelige indvandrere befinder sig i, især unge kvinder, som er velintegreret i EU (og ofte har dobbelt statsborgerskab), og som i forholdet mellem barn og forældre eller i intime forhold er ofre for bortførelse, ulovlig indespærring, fysisk og psykisk vold af religiøse, kulturelle eller traditionsmæssige årsager, og til at sikre, at der træffes effektive foranstaltninger for at sikre adgangen til støtte- og beskyttelsesmekanismer; |
| --- | --- |

114.

understreger, at én ud af fire kvinder i Europa har været eller er udsat for vold begået af en mand; opfordrer derfor Kommissionen til at konsolidere retsgrundlaget inden for den nuværende EU-struktur for at sikre, at der tages fat på alle former for vold mod kvinder via en bred og kønsbaseret definition på vold mod kvinder; anmoder om, der på basis af dette retsgrundlag forelægges et direktiv og en europæisk handlingsplan om vold mod kvinder, der sikrer forebyggelse af vold, beskyttelse af ofre og retsforfølgelse af gerningsmænd; opfordrer medlemsstaterne til at tage behørigt hensyn til den særlige situation, som kvindelige indvandrere befinder sig i, især unge kvinder, som er velintegreret i EU (og ofte har dobbelt statsborgerskab), og som i forholdet mellem barn og forældre eller i intime forhold er ofre for bortførelse, ulovlig indespærring, fysisk og psykisk vold af religiøse, kulturelle eller traditionsmæssige årsager, og til at sikre, at der træffes effektive foranstaltninger for at sikre adgangen til støtte- og beskyttelsesmekanismer;

| 115. | kræver, at ligestillingsperspektivet tages i betragtning på alle stadier i fastlæggelsen af den politik, der skal føres med henblik på bekæmpelse af menneskehandel; |
| --- | --- |

115.

kræver, at ligestillingsperspektivet tages i betragtning på alle stadier i fastlæggelsen af den politik, der skal føres med henblik på bekæmpelse af menneskehandel;

En sammenhængende flerstrenget sikkerhedsstrategi: Et Europa, der beskytter sine borgere (Bekæmpelse af kriminalitet, samtidig med at borgernes rettigheder sikres)

| 116. | kritiserer, at der ikke foreligger en omfattende masterplan, der fastsætter de overordnede mål og den overordnede struktur for EU's sikkerheds- og grænseforvaltningsstrategi, eller detaljer for, hvordan alle tilhørende programmer og ordninger (der allerede er på plads, under forberedelse eller i politikudviklingsfasen) skal fungere sammen, og hvordan forholdet mellem programmerne kan optimeres; mener i forbindelse med overvejelserne om udformningen af EU's sikkerheds- og grænseforvaltningsstrategi, at Kommissionen allerførst bør analysere, hvor effektive medlemsstaternes nuværende grænseforvaltningssystemer er, for at opnå optimal synergi mellem dem; |
| --- | --- |

116.

kritiserer, at der ikke foreligger en omfattende masterplan, der fastsætter de overordnede mål og den overordnede struktur for EU's sikkerheds- og grænseforvaltningsstrategi, eller detaljer for, hvordan alle tilhørende programmer og ordninger (der allerede er på plads, under forberedelse eller i politikudviklingsfasen) skal fungere sammen, og hvordan forholdet mellem programmerne kan optimeres; mener i forbindelse med overvejelserne om udformningen af EU's sikkerheds- og grænseforvaltningsstrategi, at Kommissionen allerførst bør analysere, hvor effektive medlemsstaternes nuværende grænseforvaltningssystemer er, for at opnå optimal synergi mellem dem;

| 117. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at kommende EU-tiltag på dette område fuldt ud respekterer grundlæggende rettigheders og friheders afgørende betydning og udviser den rette balance mellem sikkerhed og frihed, og at dette mål overvåges og strømlines på passende vis; stoler fast på, at retsstatsprincippet, effektiv domstolsprøvelse samt ansvarlighed har forrang; |
| --- | --- |

117.

opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at kommende EU-tiltag på dette område fuldt ud respekterer grundlæggende rettigheders og friheders afgørende betydning og udviser den rette balance mellem sikkerhed og frihed, og at dette mål overvåges og strømlines på passende vis; stoler fast på, at retsstatsprincippet, effektiv domstolsprøvelse samt ansvarlighed har forrang;

| 118. | er inden for de nye institutionelle rammer, der er fastlagt i Lissabontraktaten, fast besluttet på at fokusere på at arbejde sammen med Kommissionen og Rådet om at fremme EU-borgernes frihed i forbindelse med udviklingen af EU-reglerne om straffesager; mener navnlig, at kravet om beskyttelse af borgerne mod terrorisme og organiseret kriminalitet bør støttes med effektive lovgivningsmæssige og operationelle instrumenter, der tager hensyn til disse fænomeners globale dimension, og opfyldes inden for rammerne af en klar lovgivning, der giver EU-borgerne mulighed for fuld udøvelse af deres rettigheder, herunder retten til at anfægte uforholdsmæssige eller uklare regler og en uhensigtsmæssig gennemførelse af reglerne; |
| --- | --- |

118.

er inden for de nye institutionelle rammer, der er fastlagt i Lissabontraktaten, fast besluttet på at fokusere på at arbejde sammen med Kommissionen og Rådet om at fremme EU-borgernes frihed i forbindelse med udviklingen af EU-reglerne om straffesager; mener navnlig, at kravet om beskyttelse af borgerne mod terrorisme og organiseret kriminalitet bør støttes med effektive lovgivningsmæssige og operationelle instrumenter, der tager hensyn til disse fænomeners globale dimension, og opfyldes inden for rammerne af en klar lovgivning, der giver EU-borgerne mulighed for fuld udøvelse af deres rettigheder, herunder retten til at anfægte uforholdsmæssige eller uklare regler og en uhensigtsmæssig gennemførelse af reglerne;

| 119. | mener, at medlemsstaterne bør undersøge, i hvilken udstrækning der kan opnås indførelse af EU-regler om straffesager; |
| --- | --- |

119.

mener, at medlemsstaterne bør undersøge, i hvilken udstrækning der kan opnås indførelse af EU-regler om straffesager;

| 120. | opfordrer EU til at anerkende de indirekte terrorofres værdighed, mod og lidelser og understreger, at forsvar og fremme af terrorofres rettigheder og efterfølgende økonomisk erstatning til disse bør prioriteres; anerkender kvinders ekstreme sårbarhed som indirekte terrorofre; |
| --- | --- |

120.

opfordrer EU til at anerkende de indirekte terrorofres værdighed, mod og lidelser og understreger, at forsvar og fremme af terrorofres rettigheder og efterfølgende økonomisk erstatning til disse bør prioriteres; anerkender kvinders ekstreme sårbarhed som indirekte terrorofre;

| 121. | opfordrer til, at der vedtages et omfattende regelsæt, der giver ofre en passende beskyttelse og erstatning, navnlig gennem vedtagelsen af et udkast til rammeafgørelse, der ændrer de eksisterende instrumenter til beskyttelse af ofre; mener, at det er af grundlæggende betydning at udvikle en fælles tilgang med en sammenhængende og styrket imødekommelse af alle ofres behov og rettigheder, idet det sikres, at ofre behandles som sådanne og ikke som kriminelle; |
| --- | --- |

121.

opfordrer til, at der vedtages et omfattende regelsæt, der giver ofre en passende beskyttelse og erstatning, navnlig gennem vedtagelsen af et udkast til rammeafgørelse, der ændrer de eksisterende instrumenter til beskyttelse af ofre; mener, at det er af grundlæggende betydning at udvikle en fælles tilgang med en sammenhængende og styrket imødekommelse af alle ofres behov og rettigheder, idet det sikres, at ofre behandles som sådanne og ikke som kriminelle;

| 122. | glæder sig over, at en af det svenske formandskabs prioriteter er støtte til ofre for forbrydelser, herunder kvinder, der har været udsat for vold og sexchikane; opfordrer indtrængende Rådet til at medtage en omfattende europæisk strategi i Stockholmprogrammet, der tilsigter udryddelse af vold mod kvinder, og hvori indgår forebyggende foranstaltninger (f.eks. bevidstgørelse om mænds vold mod kvinder), politikker til beskyttelse af ofre, herunder et særligt afsnit om de rettigheder, som ofre for forbrydelser har, og til at udvide støtten til ofre for forbrydelser, især til unge piger, som i stadig stigende grad bliver ofre for alvorlige forbrydelser, såvel som konkrete foranstaltninger til retsforfølgelse af gerningsmændene; opfordrer det spanske formandskab til under dets forsæde i fuld udstrækning at gennemføre den handlingsplan, der er fastlagt i Stockholmprogrammet, og at aflægge beretning for Europa-Parlamentet hver måned om de fremskridt, der gøres; |
| --- | --- |

122.

glæder sig over, at en af det svenske formandskabs prioriteter er støtte til ofre for forbrydelser, herunder kvinder, der har været udsat for vold og sexchikane; opfordrer indtrængende Rådet til at medtage en omfattende europæisk strategi i Stockholmprogrammet, der tilsigter udryddelse af vold mod kvinder, og hvori indgår forebyggende foranstaltninger (f.eks. bevidstgørelse om mænds vold mod kvinder), politikker til beskyttelse af ofre, herunder et særligt afsnit om de rettigheder, som ofre for forbrydelser har, og til at udvide støtten til ofre for forbrydelser, især til unge piger, som i stadig stigende grad bliver ofre for alvorlige forbrydelser, såvel som konkrete foranstaltninger til retsforfølgelse af gerningsmændene; opfordrer det spanske formandskab til under dets forsæde i fuld udstrækning at gennemføre den handlingsplan, der er fastlagt i Stockholmprogrammet, og at aflægge beretning for Europa-Parlamentet hver måned om de fremskridt, der gøres;

| 123. | mener, at målsætningen om et sikkert Europa er legitim, og er enig i, at det er vigtigt fortsat at udvikle og styrke EU's fælles politik vedrørende bekæmpelse af terrorisme, organiseret kriminalitet, ulovlig indvandring, menneskehandel og seksuel udnyttelse; |
| --- | --- |

123.

mener, at målsætningen om et sikkert Europa er legitim, og er enig i, at det er vigtigt fortsat at udvikle og styrke EU's fælles politik vedrørende bekæmpelse af terrorisme, organiseret kriminalitet, ulovlig indvandring, menneskehandel og seksuel udnyttelse;

| 124. | kræver, at der fastlægges en omfattende tværeuropæisk strategi for bekæmpelse af organiseret kriminalitet gennem en fælles indsats fra medlemsstaternes, EU-institutionernes, særlige EU-agenturers og informationsnetværks side og anvendelse af deres samlede ressourcer; understreger for indeværende, at organiseret økonomisk kriminalitet som f.eks. tobakssmugling medfører indtægtstab, som forværrer den allerede alvorlige situation for de offentlige finanser i mange EU-medlemsstater, og kræver, at der straks vedtages effektive forbyggende foranstaltninger; |
| --- | --- |

124.

kræver, at der fastlægges en omfattende tværeuropæisk strategi for bekæmpelse af organiseret kriminalitet gennem en fælles indsats fra medlemsstaternes, EU-institutionernes, særlige EU-agenturers og informationsnetværks side og anvendelse af deres samlede ressourcer; understreger for indeværende, at organiseret økonomisk kriminalitet som f.eks. tobakssmugling medfører indtægtstab, som forværrer den allerede alvorlige situation for de offentlige finanser i mange EU-medlemsstater, og kræver, at der straks vedtages effektive forbyggende foranstaltninger;

| 125. | mener, at yderligere foranstaltninger til bekæmpelse af organiseret kriminalitet og terrorisme i højere grad bør orienteres mod beskyttelse af de grundlæggende rettigheder og give tilstrækkelig vidnebeskyttelse, incitamenter for personer, der samarbejder med henblik på at optrævle terrornetværk, og politikker for forebyggelse og integration, der navnlig er rettet mod personer, der tilhører højrisikogrupper; idet der under alle omstændigheder lægges størst vægt på etiske økonomiske og sociale forebyggende foranstaltninger og foranstaltninger til skadesløsholdelse af terrorofre; |
| --- | --- |

125.

mener, at yderligere foranstaltninger til bekæmpelse af organiseret kriminalitet og terrorisme i højere grad bør orienteres mod beskyttelse af de grundlæggende rettigheder og give tilstrækkelig vidnebeskyttelse, incitamenter for personer, der samarbejder med henblik på at optrævle terrornetværk, og politikker for forebyggelse og integration, der navnlig er rettet mod personer, der tilhører højrisikogrupper; idet der under alle omstændigheder lægges størst vægt på etiske økonomiske og sociale forebyggende foranstaltninger og foranstaltninger til skadesløsholdelse af terrorofre;

| 126. | finder det særlig vigtigt, at EU gør en kraftig indsats mod menneskehandel, som er et stadigt voksende problem; mener, at denne handel skal bekæmpes både uden og inden for EU’s grænser, og at der skal foretages en kønsanalyse i forbindelse med alle forslag til foranstaltninger; mener, at EU og medlemsstaterne særligt bør håndtere efterspørgslen efter tjenester fra ofre for menneskehandel ved at indføre sanktioner, undervisningsforanstaltninger og oplysningskampagner; mener i betragtning af, at menneskehandel til seksuelle formål udgør langt størstedelen af denne kriminalitet (79 % ifølge oplysninger fra FN), at sammenhængen mellem efterspørgslen efter køb af sådanne tjenesteydelser og menneskehandel skal tydeliggøres og anerkendes, og at, hvis efterspørgslen efter køb af seksuelle tjenesteydelser bekæmpes, vil menneskehandlens omfang også mindskes; |
| --- | --- |

126.

finder det særlig vigtigt, at EU gør en kraftig indsats mod menneskehandel, som er et stadigt voksende problem; mener, at denne handel skal bekæmpes både uden og inden for EU’s grænser, og at der skal foretages en kønsanalyse i forbindelse med alle forslag til foranstaltninger; mener, at EU og medlemsstaterne særligt bør håndtere efterspørgslen efter tjenester fra ofre for menneskehandel ved at indføre sanktioner, undervisningsforanstaltninger og oplysningskampagner; mener i betragtning af, at menneskehandel til seksuelle formål udgør langt størstedelen af denne kriminalitet (79 % ifølge oplysninger fra FN), at sammenhængen mellem efterspørgslen efter køb af sådanne tjenesteydelser og menneskehandel skal tydeliggøres og anerkendes, og at, hvis efterspørgslen efter køb af seksuelle tjenesteydelser bekæmpes, vil menneskehandlens omfang også mindskes;

| 127. | kræver fremme af gennemsigtighed og integritet og henstiller, at der på grundlag af en målrettet plan og periodisk evaluering af medlemsstaternes antikorruptionsforanstaltninger sker en mere håndfast bekæmpelse af korruption, herunder navnlig håndhævelse af de instrumenter, EU selv har udviklet, og at der i den forbindelse især fokuseres på grænseoverskridende korruption; kræver endvidere, at der fastlægges en omfattende antikorruptionspolitik og foretages periodiske undersøgelser af dennes håndhævelse; |
| --- | --- |

127.

kræver fremme af gennemsigtighed og integritet og henstiller, at der på grundlag af en målrettet plan og periodisk evaluering af medlemsstaternes antikorruptionsforanstaltninger sker en mere håndfast bekæmpelse af korruption, herunder navnlig håndhævelse af de instrumenter, EU selv har udviklet, og at der i den forbindelse især fokuseres på grænseoverskridende korruption; kræver endvidere, at der fastlægges en omfattende antikorruptionspolitik og foretages periodiske undersøgelser af dennes håndhævelse;

| 128. | kræver aktiv støtte til såvel overvågning af foranstaltninger til bekæmpelse af korruption og fremme af integritet i civilsamfundet som til borgernes eget engagement i bekæmpelsen af korruption, ikke blot ved at åbne op for politiske konsultationer og etablere kanaler for direkte kommunikation, men også ved at afsætte ressourcer og indføre programmer til sikring af, at borgerne har let adgang til de rum, der stilles til deres rådighed; |
| --- | --- |

128.

kræver aktiv støtte til såvel overvågning af foranstaltninger til bekæmpelse af korruption og fremme af integritet i civilsamfundet som til borgernes eget engagement i bekæmpelsen af korruption, ikke blot ved at åbne op for politiske konsultationer og etablere kanaler for direkte kommunikation, men også ved at afsætte ressourcer og indføre programmer til sikring af, at borgerne har let adgang til de rum, der stilles til deres rådighed;

| 129. | henleder opmærksomheden på stigningen i identitetstyveri og henstiller indtrængende, at der indføres en alsidig EU-strategi til bekæmpelse af cyber-kriminalitet på dette område, som skal udvikles i samarbejde med internetudbydere og brugerorganisationer, samt at der oprettes et EU-kontor for bistand til ofre for identitetstyveri og identitetsbedrageri; |
| --- | --- |

129.

henleder opmærksomheden på stigningen i identitetstyveri og henstiller indtrængende, at der indføres en alsidig EU-strategi til bekæmpelse af cyber-kriminalitet på dette område, som skal udvikles i samarbejde med internetudbydere og brugerorganisationer, samt at der oprettes et EU-kontor for bistand til ofre for identitetstyveri og identitetsbedrageri;

| 130. | kræver en tydeliggørelse af reglerne om retternes kompetence og af, hvilket regelsæt der finder anvendelse på cyberspace, med det formål at fremme grænseoverskridende efterforskninger og samarbejdsaftaler mellem retshåndhævende myndigheder og aktører, navnlig med henblik på at bekæmpe børnepornografi på internettet; |
| --- | --- |

130.

kræver en tydeliggørelse af reglerne om retternes kompetence og af, hvilket regelsæt der finder anvendelse på cyberspace, med det formål at fremme grænseoverskridende efterforskninger og samarbejdsaftaler mellem retshåndhævende myndigheder og aktører, navnlig med henblik på at bekæmpe børnepornografi på internettet;

| 131. | kræver mere effektive og resultatorienterede politikker med henblik på at styrke politisamarbejdet og det retlige samarbejde i straffesager gennem mere systematisk inddragelse af Europol og Eurojust i efterforskninger, navnlig i sager vedrørende organiseret kriminalitet, bedrageri, korruption og andre alvorlige forbrydelser, som bringer borgernes sikkerhed og EU's finansielle interesser i alvorlig fare; |
| --- | --- |

131.

kræver mere effektive og resultatorienterede politikker med henblik på at styrke politisamarbejdet og det retlige samarbejde i straffesager gennem mere systematisk inddragelse af Europol og Eurojust i efterforskninger, navnlig i sager vedrørende organiseret kriminalitet, bedrageri, korruption og andre alvorlige forbrydelser, som bringer borgernes sikkerhed og EU's finansielle interesser i alvorlig fare;

| 132. | kræver, at der hvert år offentliggøres en omfattende rapport om kriminalitet i EU, der sammenfatter rapporter vedrørende specifikke områder, såsom trusselsvurderingen af organiseret kriminalitet og Eurojust's årsberetning, og understreger behovet for en tværfaglig tilgang og en omfattende strategi til forebyggelse og bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet som menneskehandel og cyber-kriminalitet; |
| --- | --- |

132.

kræver, at der hvert år offentliggøres en omfattende rapport om kriminalitet i EU, der sammenfatter rapporter vedrørende specifikke områder, såsom trusselsvurderingen af organiseret kriminalitet og Eurojust's årsberetning, og understreger behovet for en tværfaglig tilgang og en omfattende strategi til forebyggelse og bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet som menneskehandel og cyber-kriminalitet;

| 133. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at arbejde nært sammen for at udveksle bedste praksis og erfaringer indhøstet i forbindelse med politikker til bekæmpelse af radikalisering; mener med hensyn hertil, at lokale og regionale myndigheder er godt placerede til at dele bedste praksis om imødegåelse af radikalisering og polarisering, og kræver derfor, at de inddrages i fastlæggelsen af strategier til bekæmpelse af terrorisme; |
| --- | --- |

133.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at arbejde nært sammen for at udveksle bedste praksis og erfaringer indhøstet i forbindelse med politikker til bekæmpelse af radikalisering; mener med hensyn hertil, at lokale og regionale myndigheder er godt placerede til at dele bedste praksis om imødegåelse af radikalisering og polarisering, og kræver derfor, at de inddrages i fastlæggelsen af strategier til bekæmpelse af terrorisme;

| 134. | kræver tilskyndelse til politisamarbejde mellem medlemsstaterne gennem fremme af gensidigt kendskab og gensidig tillid, fælles uddannelse og etablering af fælles politisamarbejdsteam og af udvekslingsprogrammer for studerende i samarbejde med Cepol (Det Europæiske Politiakademi); |
| --- | --- |

134.

kræver tilskyndelse til politisamarbejde mellem medlemsstaterne gennem fremme af gensidigt kendskab og gensidig tillid, fælles uddannelse og etablering af fælles politisamarbejdsteam og af udvekslingsprogrammer for studerende i samarbejde med Cepol (Det Europæiske Politiakademi);

| 135. | opfordrer Kommissionen og Det Europæiske Råd til omgående at afhjælpe den juridiske situation, der er opstået som følge af Domstolens domme i de forskellige sager vedrørende sortlistning, navnlig Kadi-sagen (12), og til i denne forbindelse at tage fuldt hensyn til de berørte personers grundlæggende rettigheder, herunder retten til en retfærdig rettergang og klagemuligheder; |
| --- | --- |

135.

opfordrer Kommissionen og Det Europæiske Råd til omgående at afhjælpe den juridiske situation, der er opstået som følge af Domstolens domme i de forskellige sager vedrørende sortlistning, navnlig Kadi-sagen (12), og til i denne forbindelse at tage fuldt hensyn til de berørte personers grundlæggende rettigheder, herunder retten til en retfærdig rettergang og klagemuligheder;

| 136. | kræver forbedring af ECRIS for at gøre det muligt at forhindre kriminelle i at begå nye forbrydelser i andre medlemsstater, navnlig forbrydelser mod børn; |
| --- | --- |

136.

kræver forbedring af ECRIS for at gøre det muligt at forhindre kriminelle i at begå nye forbrydelser i andre medlemsstater, navnlig forbrydelser mod børn;

| 137. | opfordrer navnlig Kommissionen til at indlede tidlige drøftelser og konsultationer med de berørte parter, herunder civilsamfundet, om alle aspekter vedrørende oprettelsen af Den Europæiske Anklagemyndighed til bekæmpelse af lovovertrædelser, der skader Unionens finansielle interesser, således som fastsat i artikel 86 i TEUF; |
| --- | --- |

137.

opfordrer navnlig Kommissionen til at indlede tidlige drøftelser og konsultationer med de berørte parter, herunder civilsamfundet, om alle aspekter vedrørende oprettelsen af Den Europæiske Anklagemyndighed til bekæmpelse af lovovertrædelser, der skader Unionens finansielle interesser, således som fastsat i artikel 86 i TEUF;

| 138. | understreger behovet for, at der udvikles en udførlig europæisk sikkerhedsstrategi på grundlag af medlemsstaternes sikkerhedsplaner, et stærkere solidaritetsprincip og en objektiv evaluering af merværdien af EU-agenturer, netværk og informationsudvekslinger; agter sammen med de nationale parlamenter at følge nøje med i alle aktiviteter fra Rådets side vedrørende operationelt samarbejde om EU's indre sikkerhed; |
| --- | --- |

138.

understreger behovet for, at der udvikles en udførlig europæisk sikkerhedsstrategi på grundlag af medlemsstaternes sikkerhedsplaner, et stærkere solidaritetsprincip og en objektiv evaluering af merværdien af EU-agenturer, netværk og informationsudvekslinger; agter sammen med de nationale parlamenter at følge nøje med i alle aktiviteter fra Rådets side vedrørende operationelt samarbejde om EU's indre sikkerhed;

| 139. | opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til at udvikle sikkerhedsstrategier, der omfatter både interne og eksterne aspekter af international organiseret kriminalitet og terrorisme; insisterer på, at EU vedtager en mere integreret tilgang til den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik og til retlige og indre anliggender; |
| --- | --- |

139.

opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til at udvikle sikkerhedsstrategier, der omfatter både interne og eksterne aspekter af international organiseret kriminalitet og terrorisme; insisterer på, at EU vedtager en mere integreret tilgang til den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik og til retlige og indre anliggender;

| 140. | opfordrer Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne til at evaluere og revidere nuværende internationale, europæiske og nationale love og politikker vedrørende narkotika og til at fremme politikker til begrænsning, forebyggelse og afhjælpning af skader, navnlig med henblik på de konferencer om disse spørgsmål, der afholdes i FN-regi; |
| --- | --- |

140.

opfordrer Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne til at evaluere og revidere nuværende internationale, europæiske og nationale love og politikker vedrørende narkotika og til at fremme politikker til begrænsning, forebyggelse og afhjælpning af skader, navnlig med henblik på de konferencer om disse spørgsmål, der afholdes i FN-regi;

Operationelle organer og agenturer og tekniske redskaber

| 141. | tillægger en styrkelse af Eurojust og Europol stor betydning og er fast besluttet på sammen med de nationale parlamenter at tage fuld del i arbejdet med at definere, evaluere og kontrollere deres aktiviteter, navnlig med henblik på at udforske mulighederne for at gøre fremskridt med oprettelsen af en europæisk anklagemyndighed; |
| --- | --- |

141.

tillægger en styrkelse af Eurojust og Europol stor betydning og er fast besluttet på sammen med de nationale parlamenter at tage fuld del i arbejdet med at definere, evaluere og kontrollere deres aktiviteter, navnlig med henblik på at udforske mulighederne for at gøre fremskridt med oprettelsen af en europæisk anklagemyndighed;

| 142. | påpeger, at bestræbelserne for at bekæmpe finansiel og økonomisk kriminalitet bør videreføres og endog forstærkes; anser det i denne forbindelse for særligt vigtigt at beskytte euroen som symbol på Unionen; finder, at kampen mod falskmøntneri samt konsolideringen og styrkelsen af Pericles-programmet bør være blandt EU's hovedmål; |
| --- | --- |

142.

påpeger, at bestræbelserne for at bekæmpe finansiel og økonomisk kriminalitet bør videreføres og endog forstærkes; anser det i denne forbindelse for særligt vigtigt at beskytte euroen som symbol på Unionen; finder, at kampen mod falskmøntneri samt konsolideringen og styrkelsen af Pericles-programmet bør være blandt EU's hovedmål;

| 143. | opfordrer til revision af Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA af 27. november 2008 om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager (13) og af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (14) samt af artikel 13 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (15). |
| --- | --- |

143.

opfordrer til revision af Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA af 27. november 2008 om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager (13) og af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (14) samt af artikel 13 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (15).

| 144. | opfordrer til et tættere og mere dybtgående samarbejde mellem de nationale forvaltninger, EU-agenturerne og fælles operative team gennem specialiserede netværk (såsom SIS II, VIS, toldinformationssystemet, Eurodac - et system til sammenligning af fingeraftryk med henblik på en effektiv anvendelse af Dublinkonventionen - og de retlige netværk) og til et særligt samarbejde mellem efterretningstjenester og politi på nationalt og europæisk plan i kampen mod terrorisme og organiseret kriminalitet: mener, at der bør sikres et mere effektivt europæisk politisamarbejde mellem alle tredjelande og Den Europæiske Unions medlemsstater, ledsaget af behørige sikkerhedsforanstaltninger som garanti for en fyldestgørende beskyttelse af personoplysninger; |
| --- | --- |

144.

opfordrer til et tættere og mere dybtgående samarbejde mellem de nationale forvaltninger, EU-agenturerne og fælles operative team gennem specialiserede netværk (såsom SIS II, VIS, toldinformationssystemet, Eurodac - et system til sammenligning af fingeraftryk med henblik på en effektiv anvendelse af Dublinkonventionen - og de retlige netværk) og til et særligt samarbejde mellem efterretningstjenester og politi på nationalt og europæisk plan i kampen mod terrorisme og organiseret kriminalitet: mener, at der bør sikres et mere effektivt europæisk politisamarbejde mellem alle tredjelande og Den Europæiske Unions medlemsstater, ledsaget af behørige sikkerhedsforanstaltninger som garanti for en fyldestgørende beskyttelse af personoplysninger;

| 145. | beklager de manglende fremskridt i gennemførelsen af det opgraderede SIS II og det nye VIS og opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at alle forberedelser på deres respektive niveauer bliver styrket, så flere forsinkelser undgås; |
| --- | --- |

145.

beklager de manglende fremskridt i gennemførelsen af det opgraderede SIS II og det nye VIS og opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at alle forberedelser på deres respektive niveauer bliver styrket, så flere forsinkelser undgås;

| 146. | understreger behovet for, at der for de store europæiske it-systemer som SIS II, VIS og Eurodac opbygges en effektiv, bæredygtig og sikker administration, der sikrer, at alle de bestemmelser om formål, adgangsrettigheder og sikkerheds- og databeskyttelsesforanstaltninger, der gælder for disse systemer, gennemføres fuldt ud; understreger i denne forbindelse, at det er væsentligt for EU at have et omfattende ensartet regelsæt til beskyttelse af persondata; |
| --- | --- |

146.

understreger behovet for, at der for de store europæiske it-systemer som SIS II, VIS og Eurodac opbygges en effektiv, bæredygtig og sikker administration, der sikrer, at alle de bestemmelser om formål, adgangsrettigheder og sikkerheds- og databeskyttelsesforanstaltninger, der gælder for disse systemer, gennemføres fuldt ud; understreger i denne forbindelse, at det er væsentligt for EU at have et omfattende ensartet regelsæt til beskyttelse af persondata;

| 147. | minder om, at oprettelsen af agenturer som f.eks. Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, Eurojust, Europol, Frontex og asylstøttekontoret på visse områder har været meget nyttig, når det gælder etableringen af OFSR; mener, at det på baggrund af, at Schengen er kernen i OFSR, er grundlæggende og meget vigtigt, at der oprettes et europæisk agentur for forvaltning af væsentlige informationssystemer på dette område, nemlig SIS II, VIS og Eurodac, fordi dette er den mest pålidelige løsning; |
| --- | --- |

147.

minder om, at oprettelsen af agenturer som f.eks. Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, Eurojust, Europol, Frontex og asylstøttekontoret på visse områder har været meget nyttig, når det gælder etableringen af OFSR; mener, at det på baggrund af, at Schengen er kernen i OFSR, er grundlæggende og meget vigtigt, at der oprettes et europæisk agentur for forvaltning af væsentlige informationssystemer på dette område, nemlig SIS II, VIS og Eurodac, fordi dette er den mest pålidelige løsning;

| 148. | beklager, at Lissabontraktaten vil træde i kraft, uden at Rådet og Kommissionen på passende vis har truffet de nødvendige foranstaltninger til en »ny begyndelse« i området med frihed, sikkerhed og retfærdighed; understreger, at der modsat på området for den fælles sikkerheds og forsvarspolitik, navnlig hvad angår tjenesten for EU's optræden udadtil, ikke har været gjort nogen forberedelser med henblik på at gennemføre retsgrundlaget for gennemsigtighed (artikel 15 i TEUF), databeskyttelse (artikel 16 i TEUF), ikke-forskelsbehandling (artikel 18 i TEUF), og at resultatet af denne situation kan blive en lang periode med retlig usikkerhed, der især vil berøre OFSR; anmoder Kommissionen i lyset af ovenstående og under henvisning til artikel 265 i TEUF til at forelægge følgende inden for rammerne af den almindelige lovgivningsprocedure inden den 1. september 2010:






  — | et forslag til rammelovgivning, der definerer Europa-Parlamentets og de nationale parlamenters inddragelse i evalueringen af politikkerne for OFSR og af de involverede agenturer på EU-plan (Schengenmyndigheder, Europol, Eurojust, Frontex og Det Europæiske Asylstøttekontor) |
| --- | --- | --- |

148.

beklager, at Lissabontraktaten vil træde i kraft, uden at Rådet og Kommissionen på passende vis har truffet de nødvendige foranstaltninger til en »ny begyndelse« i området med frihed, sikkerhed og retfærdighed; understreger, at der modsat på området for den fælles sikkerheds og forsvarspolitik, navnlig hvad angår tjenesten for EU's optræden udadtil, ikke har været gjort nogen forberedelser med henblik på at gennemføre retsgrundlaget for gennemsigtighed (artikel 15 i TEUF), databeskyttelse (artikel 16 i TEUF), ikke-forskelsbehandling (artikel 18 i TEUF), og at resultatet af denne situation kan blive en lang periode med retlig usikkerhed, der især vil berøre OFSR; anmoder Kommissionen i lyset af ovenstående og under henvisning til artikel 265 i TEUF til at forelægge følgende inden for rammerne af den almindelige lovgivningsprocedure inden den 1. september 2010:

—

et forslag til rammelovgivning, der definerer Europa-Parlamentets og de nationale parlamenters inddragelse i evalueringen af politikkerne for OFSR og af de involverede agenturer på EU-plan (Schengenmyndigheder, Europol, Eurojust, Frontex og Det Europæiske Asylstøttekontor)

| — | et revideret mandat for Agenturet for Grundlæggende Rettigheder, der bl.a. omfatter politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager |
| --- | --- |

—

et revideret mandat for Agenturet for Grundlæggende Rettigheder, der bl.a. omfatter politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager

| — | et lovforslag om gennemførelse af artikel 16 i TEUF og artikel 39 i TEU, navnlig hvad angår databeskyttelse i forbindelse med sikkerhedsspørgsmål, og samtidig om udvidelse af anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 45/2001 vedrørende databeskyttelse i EU's institutioner |
| --- | --- |

—

et lovforslag om gennemførelse af artikel 16 i TEUF og artikel 39 i TEU, navnlig hvad angår databeskyttelse i forbindelse med sikkerhedsspørgsmål, og samtidig om udvidelse af anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 45/2001 vedrørende databeskyttelse i EU's institutioner

| — | et revideret regelsæt for Europol og Eurojust, der kan tilpasse dem EU's nye regelsæt; |
| --- | --- |

—

et revideret regelsæt for Europol og Eurojust, der kan tilpasse dem EU's nye regelsæt;

Hastende anliggender

| 149. | opfordrer Kommissionen til straks at foreslå en konsolidering af de ca. 1.200 forskellige foranstaltninger, der er vedtaget i relation til OFSR siden 1993, for at skabe sammenhæng på dette politikområde under hensyntagen til EU's nye opgaver og roller og de nye retlige rammer, Lissabontraktaten giver, begyndende med de områder, som det i samråd med Europa-Parlamentet besluttes at prioritere højest; henleder Kommissionens opmærksomhed på, at Parlamentet vil vurdere Kommissionens forpligtelser på dette punkt i forbindelse med de kommende kommissærhøringer; anmoder derfor Kommissionen om på enkeltsagsbasis klart at meddele, hvilke forslag den agter at kodificere eller omarbejde, og forbeholder sig retten til at gøre fuldt brug af sin beføjelse til at ændre lovgivningen; mener, at det nye regelsæt for OFSR bør prioriteres frem for behovet for kontinuitet i forhold til eller konsolidering af en lovgivning, der blev udformet inden for en væsentlig anderledes konstitutionel ramme; |
| --- | --- |

149.

opfordrer Kommissionen til straks at foreslå en konsolidering af de ca. 1.200 forskellige foranstaltninger, der er vedtaget i relation til OFSR siden 1993, for at skabe sammenhæng på dette politikområde under hensyntagen til EU's nye opgaver og roller og de nye retlige rammer, Lissabontraktaten giver, begyndende med de områder, som det i samråd med Europa-Parlamentet besluttes at prioritere højest; henleder Kommissionens opmærksomhed på, at Parlamentet vil vurdere Kommissionens forpligtelser på dette punkt i forbindelse med de kommende kommissærhøringer; anmoder derfor Kommissionen om på enkeltsagsbasis klart at meddele, hvilke forslag den agter at kodificere eller omarbejde, og forbeholder sig retten til at gøre fuldt brug af sin beføjelse til at ændre lovgivningen; mener, at det nye regelsæt for OFSR bør prioriteres frem for behovet for kontinuitet i forhold til eller konsolidering af en lovgivning, der blev udformet inden for en væsentlig anderledes konstitutionel ramme;

| 150. | understreger, at beslutningsprocessen for især lovforslag, der vedrører OFSR, fra den første dag efter Lissabontraktatens ikrafttræden bør være gennemsigtig og i overensstemmelse med reglerne for






  — | perioden på otte uger, i løbet af hvilken de nationale parlamenter kan undersøge, om nærhedsprincippet er overholdt |
| --- | --- | --- |

150.

understreger, at beslutningsprocessen for især lovforslag, der vedrører OFSR, fra den første dag efter Lissabontraktatens ikrafttræden bør være gennemsigtig og i overensstemmelse med reglerne for

—

perioden på otte uger, i løbet af hvilken de nationale parlamenter kan undersøge, om nærhedsprincippet er overholdt

| — | de specifikke muligheder for opt-in/opt out, der gives til visse lande (Det Forenede Kongerige, Irland og Danmark) |
| --- | --- |

—

de specifikke muligheder for opt-in/opt out, der gives til visse lande (Det Forenede Kongerige, Irland og Danmark)

| — | og den nye delegerede beføjelse (artikel 290 i traktaten om den europæiske Unions funktionsmåde) samt gennemførelsesbestemmelserne i artikel 291 i TEUF, men for hvilke der i øjeblikket ikke foreligger noget retsgrundlag; |
| --- | --- |

—

og den nye delegerede beføjelse (artikel 290 i traktaten om den europæiske Unions funktionsmåde) samt gennemførelsesbestemmelserne i artikel 291 i TEUF, men for hvilke der i øjeblikket ikke foreligger noget retsgrundlag;

mener, at hvis en lovgivningsprocedure er indledt i henhold til bestemmelserne i Nicetraktaten, hvorefter Parlamentet blot skal høres, således som det er tilfældet på flere områder under OFSR, og Parlamentet har afgivet udtalelse, bør lovgivningsproceduren begynde forfra i henhold til Lissabontraktaten ved førstebehandlingen, således at Parlamentet får lejlighed til at udtale sig med kendskab til sine beføjelser;

| 151. | understreger, at EU's eksterne politik - i modsætning til hvad der blev fastsat i formandskabets udkast til Stockholmprogrammet - bør være i overensstemmelse med EU's interne regelsæt, når det gælder grundlæggende rettigheder, og ikke omvendt; anmoder om umiddelbart at blive underrettet om planlagte eller verserende forhandlinger om internationale aftaler med betydning for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, navnlig hvis de er baseret på artikel 24 og 38 i den nuværende EU-traktat; mener, at det er særlig vigtigt, at der fastlægges en sammenhængende fælles strategi for fremtidige relationer med USA i forbindelse med OFSR inden det næste topmøde mellem EU og USA, navnlig hvad angår indgåelsen af følgende verserende aftaler:






  — | det tidligere »Fællesskabselement« i ESTA-aftalen om visumfritagelse |
| --- | --- | --- |

151.

understreger, at EU's eksterne politik - i modsætning til hvad der blev fastsat i formandskabets udkast til Stockholmprogrammet - bør være i overensstemmelse med EU's interne regelsæt, når det gælder grundlæggende rettigheder, og ikke omvendt; anmoder om umiddelbart at blive underrettet om planlagte eller verserende forhandlinger om internationale aftaler med betydning for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, navnlig hvis de er baseret på artikel 24 og 38 i den nuværende EU-traktat; mener, at det er særlig vigtigt, at der fastlægges en sammenhængende fælles strategi for fremtidige relationer med USA i forbindelse med OFSR inden det næste topmøde mellem EU og USA, navnlig hvad angår indgåelsen af følgende verserende aftaler:

—

det tidligere »Fællesskabselement« i ESTA-aftalen om visumfritagelse

| — | aftalen mellem EU og USA om overførsel af passageroplysninger |
| --- | --- |

—

aftalen mellem EU og USA om overførsel af passageroplysninger

| — | aftalen mellem EU og USA om adgang til finansielle oplysninger (SWIFT), under behørig henvisning til aftalerne mellem EU og USA om gensidig retshjælp og om udlevering |
| --- | --- |

—

aftalen mellem EU og USA om adgang til finansielle oplysninger (SWIFT), under behørig henvisning til aftalerne mellem EU og USA om gensidig retshjælp og om udlevering

| — | EU's og USA's ramme for beskyttelse af data, der udveksles i sikkerhedsøjemed; |
| --- | --- |

—

EU's og USA's ramme for beskyttelse af data, der udveksles i sikkerhedsøjemed;

| 152. | opfordrer Kommissionen til at forenkle de finansielle programmer, der er udarbejdet for at støtte etableringen af OFSR, og gøre dem mere tilgængelige; understreger i denne forbindelse behovet for finansiel solidaritet ved udarbejdelsen af nye finansielle rammer; |
| --- | --- |

152.

opfordrer Kommissionen til at forenkle de finansielle programmer, der er udarbejdet for at støtte etableringen af OFSR, og gøre dem mere tilgængelige; understreger i denne forbindelse behovet for finansiel solidaritet ved udarbejdelsen af nye finansielle rammer;

| 153. | forbeholder sig retten til at vende tilbage med specifikke forslag, når det bliver hørt om det lovgivningsmæssige handlingsprogram; |
| --- | --- |

153.

forbeholder sig retten til at vende tilbage med specifikke forslag, når det bliver hørt om det lovgivningsmæssige handlingsprogram;

| 154. | kræver, at der senest i begyndelsen af 2012 foretages en midtvejsvurdering og evaluering Stockholm-programmet; |
| --- | --- |

154.

kræver, at der senest i begyndelsen af 2012 foretages en midtvejsvurdering og evaluering Stockholm-programmet;

*

* *

| 155. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

155.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT C 267 af 14.10.1991, s. 33.

(2)  EUT C 273 E af 14.11.2003, s. 99.

(3)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0352.

(4)  Vedtagne tekster, P6_TA(2009)0386.

(5)  Jf. artikel 10 i protokol nr. 36 om overgangsbestemmelser og artikel 276 i TEUF.

(6)  EUT L 328 af 6.12.2008, s. 55.

(7)  EUT L 158 af 30.4.2004, s. 77.

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 864/2007 af 11. juli 2007 om lovvalgsregler for forpligtelser uden for kontrakt (Rom II-forordningen) (EUT L 199 af 31.7.2007, s. 40).

(9)  Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (EFT L 12 af 16.1.2001, s. 1).

(10)  Rådets forordning (EF) nr. 1206/2001 af 28. maj 2001 om samarbejde mellem medlemsstaternes retter om bevisoptagelse på det civil- og handelsretlige område (EFT L 174 af 27.6.2001, s. 1).

(11)  EUT L 327 af 5.12.2008, s. 27.

(12)  Forenede sager C-402/05 og C-415/05, Kadi og Al Barakaat International Foundation mod Rådet og Kommissionen, Sml. 2008 I, s. 6351.

(13)  EUT L 350 af 30.12.2008, s. 60.

(14)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

(15)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/35 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/35

---

Onsdag, den 25. november 2009Euro-Middelhavspartnerskabet inden for økonomi og handel

P7_TA(2009)0091

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2009 om Euro-Middelhavspartnerskabet inden for økonomi og handel med henblik på den ottende konference mellem Euromedhandelsministrene i Bruxelles den 9. december 2009

2010/C 285 E/03

Europa-Parlamentet,

der henviser til Barcelonaerklæringen, der blev vedtaget på den første Euromedministerkonference den 27.-28. november 1995, hvormed der etableredes et partnerskab mellem Den Europæiske Union og landene i det sydlige og østlige Middelhavsområde (SEM-landene),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2003 om det bredere europæiske naboskab: en ny ramme for forbindelserne med vores naboer i øst og syd (KOM(2003)0104), Kommissionens strategidokument af 12. maj 2004 om EU's naboskabspolitik (KOM(2004)0373), Kommissionens meddelelse af 9. december 2004 om Kommissionens forslag til handlingsplaner inden for rammerne af EU's naboskabspolitik (KOM(2004)0795) og handlingsplanerne for Israel, Jordan, Marokko, Den Palæstinensiske Myndighed, Tunesien og Libanon, og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1638/2006 af 24. oktober 2006 om almindelige bestemmelser om oprettelse af et europæisk naboskabs- og partnerskabsinstrument (1),

der henviser til associeringsaftalerne for Euro-Middelhavsområdet mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Tunesien (2), Israel (3), Marokko (4), Jordan (5), Egypten (6), Libanon (7) og Algeriet (8) på den anden side samt Euro-Middelhavsinterimsassocieringsaftalen om handel og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Palæstinensiske Befrielsesorganisation (PLO) til fordel for den Palæstinensiske Myndighed (9),

der henviser til afgørelse nr. 1/95 truffet af Associeringsrådet EF-Tyrkiet den 22. december 1995 om iværksættelse af slutfasen af toldunionen (10),

der henviser til frihandelsaftalen, kendt som Agadiraftalen, der undertegnedes den 25. februar 2004 af Jordan, Egypten, Tunesien og Marokko,

der henviser til konklusionerne fra de Euro-Middelhavsministerkonferencer og sektorspecifikke ministerkonferencer, der er afholdt, siden Barcelonaprocessen blev lanceret, navnlig konklusionerne fra den sjette Euro-Middelhavskonference for handelsministrene den 21. oktober 2007 i Lissabon og den syvende Euro-Middelhavskonference for handelsministrene den 2. juli 2008 i Marseille,

der henviser til Euro-Middelhavstopmødet med deltagelse af stats- og regeringschefer den 13. juli 2008 i Paris, som førte til Middelhavsunionens oprettelse,

der henviser til bæredygtighedsvurderingen for Euro-Middelhavsfrihandelsområdet udarbejdet af Manchester University's Institute for Development Policy and Management,

der henviser til sluterklæringen fra Euromedtopmødet med de økonomiske og sociale råd og tilsvarende institutioner den 18.-19. oktober 2009 i Alexandria,

der henviser til mødet mellem højtstående Euromedembedsmænd inden for handel den 11. november 2009 i Bruxelles,

der henviser til sine tidligere beslutninger om EU’s Middelhavspolitik og navnlig til sin beslutning af 15. marts 2007 om oprettelse af Euro-Middelhavsfrihandelsområdet (11) og sin beslutning af 19. februar 2009 om Barcelonaprocessen: Middelhavsunionen (12),

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A | der henviser til, at der med Barcelona-konferencen i 1995 indledtes et særdeles ambitiøst projekt, nemlig etableringen af nye og tættere politiske, økonomiske, sociale og kulturelle bånd mellem det nordlige og det sydlige Middelhavsområde, og til, at dette projekt fortsat er langt fra at være fuldført, |
| --- | --- |

A

der henviser til, at der med Barcelona-konferencen i 1995 indledtes et særdeles ambitiøst projekt, nemlig etableringen af nye og tættere politiske, økonomiske, sociale og kulturelle bånd mellem det nordlige og det sydlige Middelhavsområde, og til, at dette projekt fortsat er langt fra at være fuldført,

| B | der henviser til, at processen med oprettelsen af Middelhavsunionen, som det er hensigten, skal genstarte Euro-Middelhavsintegrationsprocessen gennem konkrete og synlig projekter, stadig er i gang, der henviser til, at der ikke blev afholdt Euromedmøder mellem januar og juli 2009 på grund af konflikten i Gazastriben, |
| --- | --- |

B

der henviser til, at processen med oprettelsen af Middelhavsunionen, som det er hensigten, skal genstarte Euro-Middelhavsintegrationsprocessen gennem konkrete og synlig projekter, stadig er i gang, der henviser til, at der ikke blev afholdt Euromedmøder mellem januar og juli 2009 på grund af konflikten i Gazastriben,

| C | der henviser til, at Euromedudenrigsministermødet, som skulle have været afholdt i Istanbul den 24.-25. november 2009, måtte udsættes, fordi de arabiske stater boykottede det i protest mod den israelske holdning i fredsprocessen i Mellemøsten, |
| --- | --- |

C

der henviser til, at Euromedudenrigsministermødet, som skulle have været afholdt i Istanbul den 24.-25. november 2009, måtte udsættes, fordi de arabiske stater boykottede det i protest mod den israelske holdning i fredsprocessen i Mellemøsten,

| D | der henviser til, at EU har undertegnet associeringsaftaler med alle sine partnere syd for Middelhavet, undtagen Syrien og Libyen; der henviser til, at forhandlingerne med Syrien om en associeringsaftale er afsluttet, men at undertegnelsen heraf er blevet udsat af Syrien, og henviser til, at Kommissionen har indledt forhandlinger med Libyen, |
| --- | --- |

D

der henviser til, at EU har undertegnet associeringsaftaler med alle sine partnere syd for Middelhavet, undtagen Syrien og Libyen; der henviser til, at forhandlingerne med Syrien om en associeringsaftale er afsluttet, men at undertegnelsen heraf er blevet udsat af Syrien, og henviser til, at Kommissionen har indledt forhandlinger med Libyen,

| E | der henviser til, at den bilaterale tilgang, der er et element i ethvert fremskridt af denne art, og en følge af de særlige kulturelle, sociale, økonomiske og politiske forskelle mellem de involverede lande, bør ledes og understøttes af en mere global vision og plan for forbindelser mellem de forskellige partnere og således være ledsaget af en regional tilgang, |
| --- | --- |

E

der henviser til, at den bilaterale tilgang, der er et element i ethvert fremskridt af denne art, og en følge af de særlige kulturelle, sociale, økonomiske og politiske forskelle mellem de involverede lande, bør ledes og understøttes af en mere global vision og plan for forbindelser mellem de forskellige partnere og således være ledsaget af en regional tilgang,

| F | der henviser til, at områderne nord og syd for Middelhavet fortsat er kendetegnet ved en kraftig økonomisk, social og demografisk asymmetri, hvilket viser de store forskelle i velstand, som er en af de grundlæggende årsager til den manglende stabilitet, migrationsstrømmene og belastningen af miljøet i regionen; der henviser til, at der er betydelige udviklingsmæssige forskelle mellem Middelhavslandene; der henviser til, at mere end 30 % af befolkningen i SEM-landene lever for mindre end to USD om dagen, |
| --- | --- |

F

der henviser til, at områderne nord og syd for Middelhavet fortsat er kendetegnet ved en kraftig økonomisk, social og demografisk asymmetri, hvilket viser de store forskelle i velstand, som er en af de grundlæggende årsager til den manglende stabilitet, migrationsstrømmene og belastningen af miljøet i regionen; der henviser til, at der er betydelige udviklingsmæssige forskelle mellem Middelhavslandene; der henviser til, at mere end 30 % af befolkningen i SEM-landene lever for mindre end to USD om dagen,

| G | der henviser til, at SEM-landenes økonomier er stærkt afhængige af udenrigshandelen, der henviser til, at omkring 50 % af disse handelsstrømme går til EU, skønt disse lande kun tegner sig for 8 % af EU's udenrigshandel med en positiv balance til fordel for EU; der henviser til, at SEM-landenes eksportstrukturer kun i meget ringe grad er diversificeret, og at disse lande fortsat er specialiserede inden for sektorer, der kun i beskedent omfang bidrager til vækst, |
| --- | --- |

G

der henviser til, at SEM-landenes økonomier er stærkt afhængige af udenrigshandelen, der henviser til, at omkring 50 % af disse handelsstrømme går til EU, skønt disse lande kun tegner sig for 8 % af EU's udenrigshandel med en positiv balance til fordel for EU; der henviser til, at SEM-landenes eksportstrukturer kun i meget ringe grad er diversificeret, og at disse lande fortsat er specialiserede inden for sektorer, der kun i beskedent omfang bidrager til vækst,

| H | der henviser til, at EU er den største udenlandske investor i regionen, men at de direkte udenlandske investeringer fortsat er meget begrænsede i regionen sammenholdt med andre regioner i verden, og til, at der er stor forskel på landenes evne til at tiltrække direkte udenlandske investeringer, |
| --- | --- |

H

der henviser til, at EU er den største udenlandske investor i regionen, men at de direkte udenlandske investeringer fortsat er meget begrænsede i regionen sammenholdt med andre regioner i verden, og til, at der er stor forskel på landenes evne til at tiltrække direkte udenlandske investeringer,

| I | der henviser til, at den regionale syd-syd-integrationen langtfra er gennemført, og til, at syd-syd-handelen er utilstrækkeligt udviklet, idet den kun tegner sig for ca. 6 % af de pågældende landes samlede samhandel, |
| --- | --- |

I

der henviser til, at den regionale syd-syd-integrationen langtfra er gennemført, og til, at syd-syd-handelen er utilstrækkeligt udviklet, idet den kun tegner sig for ca. 6 % af de pågældende landes samlede samhandel,

| J | der henviser til, at denne situation kan få meget skadelige følger for Euro-Middelhavsintegrationsprocessen og navnlig for SEM-landenes fødevaresikkerhed og-suverænitet ved at forstærke følgerne af handelskoncentrationen, såsom afhængighed af nogle få eksportartikler, hovedsagelig landbrugsvarer, mens behovet for import af basisfødevarer samtidig vokser, og at den derfor ikke er til gavn for SEM-landene og deres virksomheder, |
| --- | --- |

J

der henviser til, at denne situation kan få meget skadelige følger for Euro-Middelhavsintegrationsprocessen og navnlig for SEM-landenes fødevaresikkerhed og-suverænitet ved at forstærke følgerne af handelskoncentrationen, såsom afhængighed af nogle få eksportartikler, hovedsagelig landbrugsvarer, mens behovet for import af basisfødevarer samtidig vokser, og at den derfor ikke er til gavn for SEM-landene og deres virksomheder,

| K | der henviser til, at SEM-landene bør fjerne de eksisterende politiske og økonomiske hindringer, der for øjeblikket bremser integrationsprocessen i hele området, med henblik på at skabe et mere frugtbart indbyrdes samarbejde, |
| --- | --- |

K

der henviser til, at SEM-landene bør fjerne de eksisterende politiske og økonomiske hindringer, der for øjeblikket bremser integrationsprocessen i hele området, med henblik på at skabe et mere frugtbart indbyrdes samarbejde,

| L | der henviser til, at tekstil-, beklædnings- og skotøjsindustrien på begge sider af Middelhavet mister store markedsandele på grund af markedets globalisering og en betydelig konkurrence fra Asien, |
| --- | --- |

L

der henviser til, at tekstil-, beklædnings- og skotøjsindustrien på begge sider af Middelhavet mister store markedsandele på grund af markedets globalisering og en betydelig konkurrence fra Asien,

| M | der henviser til, at hvis frihandelsområdet skal have en reel positiv indvirkning, må det fremme SEM-landenes integrationen i den internationale handel, sikre deres økonomiske diversificering og en retfærdig deling af gevinsten herved, således at det bliver muligt at nå de hovedmålsætninger, der er opstillet for Euro-Middelhavspartnerskabet inden for økonomi og handel, nemlig at mindske udviklingsforskellen mellem områderne nord og syd for Middelhavet, |
| --- | --- |

M

der henviser til, at hvis frihandelsområdet skal have en reel positiv indvirkning, må det fremme SEM-landenes integrationen i den internationale handel, sikre deres økonomiske diversificering og en retfærdig deling af gevinsten herved, således at det bliver muligt at nå de hovedmålsætninger, der er opstillet for Euro-Middelhavspartnerskabet inden for økonomi og handel, nemlig at mindske udviklingsforskellen mellem områderne nord og syd for Middelhavet,

| N | der henviser til, at følgerne af den økonomiske og finansielle krise har føjet sig til de politiske og social udfordringer, der allerede eksisterer i partnerlandene, især arbejdsløshedsproblemet; der henviser til, at det er i SEM-landenes og EU's fælles interesse at nedbringe arbejdsløsheden i området og give den berørte befolkning, især kvinderne, de unge og beboerne i landdistrikterne, anstændige fremtidsudsigter, |
| --- | --- |

N

der henviser til, at følgerne af den økonomiske og finansielle krise har føjet sig til de politiske og social udfordringer, der allerede eksisterer i partnerlandene, især arbejdsløshedsproblemet; der henviser til, at det er i SEM-landenes og EU's fælles interesse at nedbringe arbejdsløsheden i området og give den berørte befolkning, især kvinderne, de unge og beboerne i landdistrikterne, anstændige fremtidsudsigter,

| 1. | beklager, at Euro-Middelhavspartnerskabets hovedmål til trods for visse fremskridt stadig langt fra er nået; understreger, at det kræver en stærk og målrettet indsats fra alle parters side og en større inddragelse af civilsamfundet og af befolkningerne på begge sider af Middelhavet, hvis denne proces og navnlig frihandelsområdet skal blive en succes og bidrage til at skabe fred, velstand og sikkerhed i hele regionen; |
| --- | --- |

1.

beklager, at Euro-Middelhavspartnerskabets hovedmål til trods for visse fremskridt stadig langt fra er nået; understreger, at det kræver en stærk og målrettet indsats fra alle parters side og en større inddragelse af civilsamfundet og af befolkningerne på begge sider af Middelhavet, hvis denne proces og navnlig frihandelsområdet skal blive en succes og bidrage til at skabe fred, velstand og sikkerhed i hele regionen;

| 2. | mener, at en lang række vanskeligheder ikke kun af økonomisk, men også af politisk art såsom konflikten i Mellemøsten, har haft en meget skadelig indvirkning på de fremskridt og den udvikling, der har kunnet konstateres i forbindelse med denne proces, især hvad angår frihandelsområdet; beklager, at Euromedudenrigsministrenes møde, der var berammet til den 24.-25. november 2009 i Istanbul, blev udsat af de samme politiske årsager, og at Middelhavsunionen ikke gør fremskridt; |
| --- | --- |

2.

mener, at en lang række vanskeligheder ikke kun af økonomisk, men også af politisk art såsom konflikten i Mellemøsten, har haft en meget skadelig indvirkning på de fremskridt og den udvikling, der har kunnet konstateres i forbindelse med denne proces, især hvad angår frihandelsområdet; beklager, at Euromedudenrigsministrenes møde, der var berammet til den 24.-25. november 2009 i Istanbul, blev udsat af de samme politiske årsager, og at Middelhavsunionen ikke gør fremskridt;

| 3. | erindrer om, at den definition af væsentlige projekter i strategiske sektorer såsom etablering af nye infrastrukturer, samarbejde mellem små og mellemstore virksomheder, kommunikation og anvendelse af vedvarende energikilder, som er opstillet i forbindelse med Middelhavsunionen, vil bidrage til udvikling og fremme af Euro-Middelhavslandenes samhandel og investeringer; opfordrer til afholdelse af de møder, der er planlagt inden for rammerne af Middelhavsunionen og til, at der etableres et permanent sekretariat i Barcelona; |
| --- | --- |

3.

erindrer om, at den definition af væsentlige projekter i strategiske sektorer såsom etablering af nye infrastrukturer, samarbejde mellem små og mellemstore virksomheder, kommunikation og anvendelse af vedvarende energikilder, som er opstillet i forbindelse med Middelhavsunionen, vil bidrage til udvikling og fremme af Euro-Middelhavslandenes samhandel og investeringer; opfordrer til afholdelse af de møder, der er planlagt inden for rammerne af Middelhavsunionen og til, at der etableres et permanent sekretariat i Barcelona;

| 4. | mener, at de nuværende hindringer må ses som et tegn på, at en uddybning af de økonomiske forbindelser kun kan ske sideløbende med en uddybning af de politiske forbindelser; mener, at reel regional og økonomisk integration kun kan opnås, såfremt der sker fremskridt vedrørende løsningen af de nuværende konflikter og på området for demokrati og menneskerettigheder; |
| --- | --- |

4.

mener, at de nuværende hindringer må ses som et tegn på, at en uddybning af de økonomiske forbindelser kun kan ske sideløbende med en uddybning af de politiske forbindelser; mener, at reel regional og økonomisk integration kun kan opnås, såfremt der sker fremskridt vedrørende løsningen af de nuværende konflikter og på området for demokrati og menneskerettigheder;

| 5. | opfordrer Kommissionen, EU-medlemsstaterne og SEM-landene til at tage hensyn til den finansielle, økonomiske og miljømæssig krise ved i højere grad at integrere de sociale og miljømæssige aspekter i partnerskabets økonomiske og handelsmæssige del; opfordrer SEM-landenes regeringer til at gennemføre sammenhængende og effektive beskæftigelses- og socialbeskyttelsespolitikker, med det formål at afbøde krisens følger; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen, EU-medlemsstaterne og SEM-landene til at tage hensyn til den finansielle, økonomiske og miljømæssig krise ved i højere grad at integrere de sociale og miljømæssige aspekter i partnerskabets økonomiske og handelsmæssige del; opfordrer SEM-landenes regeringer til at gennemføre sammenhængende og effektive beskæftigelses- og socialbeskyttelsespolitikker, med det formål at afbøde krisens følger;

| 6. | minder i den forbindelse om, at målsætningen om et frihandelsområde ikke alene bør vurderes ud fra vækstkriterier, men også og frem for alt ud fra, hvorvidt det bidrager til skabelsen af arbejdspladser; minder om, at ungdomsarbejdsløshed og arbejdsløshed blandt kvinder er Middelhavslandenes mest presserende sociale problem; |
| --- | --- |

6.

minder i den forbindelse om, at målsætningen om et frihandelsområde ikke alene bør vurderes ud fra vækstkriterier, men også og frem for alt ud fra, hvorvidt det bidrager til skabelsen af arbejdspladser; minder om, at ungdomsarbejdsløshed og arbejdsløshed blandt kvinder er Middelhavslandenes mest presserende sociale problem;

| 7. | understreger betydningen af en regional integration i SEM-landene og en styrkelse af syd-syd-samhandelen; beklager, at syd-syd-samarbejdet fortsat er underudviklet; |
| --- | --- |

7.

understreger betydningen af en regional integration i SEM-landene og en styrkelse af syd-syd-samhandelen; beklager, at syd-syd-samarbejdet fortsat er underudviklet;

| 8. | tilskyder på det kraftigste SEM-landene til at udvikle syd-syd-samhandelen med forbillede i Agadiraftalen undertegnet af Egypten, Jordan, Marokko og Tunesien; mener, at dette skridt er afgørende for den regionale integration, opfordrer de øvrige lande i regionen til at tilslutte sig denne aftale for yderligere at udvikle de integrationsinitiativer, som SEM-landene deltager i, og til at udnytte synergierne i forbindelse med uddybelsen af Euromedassocieringsaftalerne mellem Middelhavslandene og EU; understreger, at EU-institutionerne bør reagere positivt på anmodninger om faglig og finansiel støtte til fremme af en sådan økonomisk syd-syd-integration; |
| --- | --- |

8.

tilskyder på det kraftigste SEM-landene til at udvikle syd-syd-samhandelen med forbillede i Agadiraftalen undertegnet af Egypten, Jordan, Marokko og Tunesien; mener, at dette skridt er afgørende for den regionale integration, opfordrer de øvrige lande i regionen til at tilslutte sig denne aftale for yderligere at udvikle de integrationsinitiativer, som SEM-landene deltager i, og til at udnytte synergierne i forbindelse med uddybelsen af Euromedassocieringsaftalerne mellem Middelhavslandene og EU; understreger, at EU-institutionerne bør reagere positivt på anmodninger om faglig og finansiel støtte til fremme af en sådan økonomisk syd-syd-integration;

| 9. | mener, at systemet med kumulation af oprindelse bør styrkes, eftersom det er et nyttigt redskab til genoplivning af handelen i området, og at oprindelsesbestemmelserne bør ajourføres og forenkles for at tage hensyn til Euromedpartnernes interesser; opfordrer Euro-Middelhavshandelsministrene til at støtte den regionale konvention om et fælles system for oprindelsesbestemmelser for hele Euro-Middelhavsområdet, der baner vej for en forenkling af oprindelsesbestemmelserne, og til at tage yderligere skridt i retning af gennemførelsen af systemet med oprindelseskumulation for hele Euromedområdet; |
| --- | --- |

9.

mener, at systemet med kumulation af oprindelse bør styrkes, eftersom det er et nyttigt redskab til genoplivning af handelen i området, og at oprindelsesbestemmelserne bør ajourføres og forenkles for at tage hensyn til Euromedpartnernes interesser; opfordrer Euro-Middelhavshandelsministrene til at støtte den regionale konvention om et fælles system for oprindelsesbestemmelser for hele Euro-Middelhavsområdet, der baner vej for en forenkling af oprindelsesbestemmelserne, og til at tage yderligere skridt i retning af gennemførelsen af systemet med oprindelseskumulation for hele Euromedområdet;

| 10. | bemærker, at Euro-Middelhavshandelsministrene skal drøfte foranstaltninger til afhjælpning af de nuværende beskedne handelsmæssige og økonomiske forbindelser i Euromedområdet, en ny Euro-Middelhavskøreplan og en ny mekanisme til fremme af handel og investering i regionen; er positivt indstillet over for alle fælles initiativer til revision af de nuværende associeringsaftaler i lyset af de nye økonomiske krav og udfordringer; |
| --- | --- |

10.

bemærker, at Euro-Middelhavshandelsministrene skal drøfte foranstaltninger til afhjælpning af de nuværende beskedne handelsmæssige og økonomiske forbindelser i Euromedområdet, en ny Euro-Middelhavskøreplan og en ny mekanisme til fremme af handel og investering i regionen; er positivt indstillet over for alle fælles initiativer til revision af de nuværende associeringsaftaler i lyset af de nye økonomiske krav og udfordringer;

| 11. | understreger, at disse drøftelser bør finde sted i en sammenhæng med gensidig tillid og respekt parterne imellem, således at man sikrer SEM-landenes ret til selv at sætte tempoet i liberaliseringen af samhandelen og kontrollere deres nationale strategier for økonomisk og social udvikling; erindrer om, at forhandlingerne om frihandelsområdet bør planlægges samordnet og etapevis inden for rammerne af et rationelt og forudseligt partnerskab, som er afpasset efter SEM-landenes socioøkonomiske forhold; |
| --- | --- |

11.

understreger, at disse drøftelser bør finde sted i en sammenhæng med gensidig tillid og respekt parterne imellem, således at man sikrer SEM-landenes ret til selv at sætte tempoet i liberaliseringen af samhandelen og kontrollere deres nationale strategier for økonomisk og social udvikling; erindrer om, at forhandlingerne om frihandelsområdet bør planlægges samordnet og etapevis inden for rammerne af et rationelt og forudseligt partnerskab, som er afpasset efter SEM-landenes socioøkonomiske forhold;

| 12. | understreger, at enhver yderligere liberalisering inden for landbruget og fiskeriet bør ske under hensyntagen til behovet for at beskytte sårbare goder, og at der samtidig bør ske en systematisk evaluering af liberaliseringsprocessens indvirkninger på det sociale område og på plantesundhedsstandarderne; opfordrer Middelhavshandelsministrene til at sikre en gradvis gennemførelse af denne proces, idet de er opmærksomme på den tid, det tager at gennemføre retfærdige skattereformer med henblik på at opveje faldet i indtægter fra toldafgifter; opfordrer Euro-Middelhavspartnerne til at overveje mulighederne for at føre en integreret Euro-Middelhavslandbrugspolitik, der er baseret på forsyningskædernes komplementaritet og en bæredygtig vandpolitik og prioriterer fødevaresuverænitet højere end kommercielle hensyn; |
| --- | --- |

12.

understreger, at enhver yderligere liberalisering inden for landbruget og fiskeriet bør ske under hensyntagen til behovet for at beskytte sårbare goder, og at der samtidig bør ske en systematisk evaluering af liberaliseringsprocessens indvirkninger på det sociale område og på plantesundhedsstandarderne; opfordrer Middelhavshandelsministrene til at sikre en gradvis gennemførelse af denne proces, idet de er opmærksomme på den tid, det tager at gennemføre retfærdige skattereformer med henblik på at opveje faldet i indtægter fra toldafgifter; opfordrer Euro-Middelhavspartnerne til at overveje mulighederne for at føre en integreret Euro-Middelhavslandbrugspolitik, der er baseret på forsyningskædernes komplementaritet og en bæredygtig vandpolitik og prioriterer fødevaresuverænitet højere end kommercielle hensyn;

| 13. | mener, at servicesektoren er afgørende for SEM-landenes udvikling; mener, at enhver liberalisering af tjenesteydelser bør ske i samarbejde med SEM-landene, således at disses ret til at graduere og styre liberaliseringen af følsomme og skrøbelige erhvervssektorer anerkendes; mener, at der bør sondres mellem kommercielle og offentlige tjenesteydelser; |
| --- | --- |

13.

mener, at servicesektoren er afgørende for SEM-landenes udvikling; mener, at enhver liberalisering af tjenesteydelser bør ske i samarbejde med SEM-landene, således at disses ret til at graduere og styre liberaliseringen af følsomme og skrøbelige erhvervssektorer anerkendes; mener, at der bør sondres mellem kommercielle og offentlige tjenesteydelser;

| 14. | kræver, at tidsplanen for liberaliseringen af industrisektoren justeres i forhold til de eksisterende økonomiske og sociale forhold, herunder arbejdsløshedsniveauet, i de enkelte SEM-lande samt liberaliseringens miljøvirkninger; understreger, at det økonomiske og handelsmæssige partnerskab forventes at skabe en mere diversificeret industriproduktion samt større værditilvækst; opfordrer SEM-landene til at indføre regionale politikker, der tager hensyn til de meget små virksomheder og de små og mellemstore virksomheder; |
| --- | --- |

14.

kræver, at tidsplanen for liberaliseringen af industrisektoren justeres i forhold til de eksisterende økonomiske og sociale forhold, herunder arbejdsløshedsniveauet, i de enkelte SEM-lande samt liberaliseringens miljøvirkninger; understreger, at det økonomiske og handelsmæssige partnerskab forventes at skabe en mere diversificeret industriproduktion samt større værditilvækst; opfordrer SEM-landene til at indføre regionale politikker, der tager hensyn til de meget små virksomheder og de små og mellemstore virksomheder;

| 15. | bemærker, at tekstilproducenterne i Euro-Middelhavsområdet har meget vanskeligt ved at klare den skærpede globale konkurrence; henviser til behovet for at styrke nord-syd-partnerskabet for at opretholde konkurrenceevnen i Euro-Middelhavslandenes tekstil- og beklædningsindustrier og fremme SEM-landenes aktiviteter med en forøget merværdi på grundlag af kreativitet og innovation og ikke kun på udflytning af virksomheder; |
| --- | --- |

15.

bemærker, at tekstilproducenterne i Euro-Middelhavsområdet har meget vanskeligt ved at klare den skærpede globale konkurrence; henviser til behovet for at styrke nord-syd-partnerskabet for at opretholde konkurrenceevnen i Euro-Middelhavslandenes tekstil- og beklædningsindustrier og fremme SEM-landenes aktiviteter med en forøget merværdi på grundlag af kreativitet og innovation og ikke kun på udflytning af virksomheder;

| 16. | understreger behovet for at øge investeringssikkerheden i Middelhavsregionen ved hjælp af en ordning, som koordinerer strategier for små og mellemstore virksomheder og omfatter et stort antal områder: garantier, finansiering, information af små og mellemstore virksomheder og netværkssamarbejde mellem disse; |
| --- | --- |

16.

understreger behovet for at øge investeringssikkerheden i Middelhavsregionen ved hjælp af en ordning, som koordinerer strategier for små og mellemstore virksomheder og omfatter et stort antal områder: garantier, finansiering, information af små og mellemstore virksomheder og netværkssamarbejde mellem disse;

| 17. | mener, at det nye forslag om at indføre en Euro-Middelhavsinvesteringsfacilitet er et vigtigt skridt hen imod centralisering og formidling af informationer ved hjælp af et eneste netværk, som sætter erhvervslivet i stand til at skaffe sig et generelt overblik over vilkårene for handel og investeringer i regionen; understreger, at dette instrument bør være et supplement til de eksisterende netværk; |
| --- | --- |

17.

mener, at det nye forslag om at indføre en Euro-Middelhavsinvesteringsfacilitet er et vigtigt skridt hen imod centralisering og formidling af informationer ved hjælp af et eneste netværk, som sætter erhvervslivet i stand til at skaffe sig et generelt overblik over vilkårene for handel og investeringer i regionen; understreger, at dette instrument bør være et supplement til de eksisterende netværk;

| 18. | betoner, at det er nødvendigt at oprette en Euro-Middelhavsbank for investering og udvikling, der kan garantere sikkerheden for donorer syd og nord for Middelhavet og kan tiltrække de direkte udenlandske investeringer, som mangler i Euro-Middelhavsregionen; |
| --- | --- |

18.

betoner, at det er nødvendigt at oprette en Euro-Middelhavsbank for investering og udvikling, der kan garantere sikkerheden for donorer syd og nord for Middelhavet og kan tiltrække de direkte udenlandske investeringer, som mangler i Euro-Middelhavsregionen;

| 19. | glæder sig over den »Inframed«-fond, der blev bebudet som led i Middelhavsunionen, som en langsigtet investeringsfond til finansiering af infrastrukturprojekter; |
| --- | --- |

19.

glæder sig over den »Inframed«-fond, der blev bebudet som led i Middelhavsunionen, som en langsigtet investeringsfond til finansiering af infrastrukturprojekter;

| 20. | mener, at Middelhavsunionen bør medføre en udbygning af de nuværende samarbejdsformer i Euromedregi med henblik på at give alle partnerlandene mulighed for at deltage i EU's programmer og de tilhørende politiske tiltag på grundlag af prioriteringer og mål, der fastlægges i fællesskab; erindrer om, at det er vigtigt at udvide fællesskabsprogrammerne til at omfatte partnerlandes deltagelse, navnlig inden for samarbejde på tværs af grænserne (InterReg), uddannelse, forskning og erhvervsuddannelse (udvekslingsordninger for studerende osv.); |
| --- | --- |

20.

mener, at Middelhavsunionen bør medføre en udbygning af de nuværende samarbejdsformer i Euromedregi med henblik på at give alle partnerlandene mulighed for at deltage i EU's programmer og de tilhørende politiske tiltag på grundlag af prioriteringer og mål, der fastlægges i fællesskab; erindrer om, at det er vigtigt at udvide fællesskabsprogrammerne til at omfatte partnerlandes deltagelse, navnlig inden for samarbejde på tværs af grænserne (InterReg), uddannelse, forskning og erhvervsuddannelse (udvekslingsordninger for studerende osv.);

| 21. | tilskynder til anvendelse af sol- og vindenergi i Middelhavsregionen; glæder sig over de seneste initiativer såsom »Plan Solaire« og de oprindelige tanker bag industriinitiativet Desertec, som har til formål at udvikle det enorme potentiale for solenergi i Mellemøsten og Nordafrika, men beklager, at disse tiltag stadig i for høj grad iværksættes på nationalt plan; understreger, at EU’s indsats i forbindelse med Desertec-projektet bør være sammenhængende og udgøre et aktivt bidrag til en indefra kommende udvikling af landene i Nordafrika og Mellemøsten, og opfordrer Kommissionen til at samordne EU's indsats proaktivt; |
| --- | --- |

21.

tilskynder til anvendelse af sol- og vindenergi i Middelhavsregionen; glæder sig over de seneste initiativer såsom »Plan Solaire« og de oprindelige tanker bag industriinitiativet Desertec, som har til formål at udvikle det enorme potentiale for solenergi i Mellemøsten og Nordafrika, men beklager, at disse tiltag stadig i for høj grad iværksættes på nationalt plan; understreger, at EU’s indsats i forbindelse med Desertec-projektet bør være sammenhængende og udgøre et aktivt bidrag til en indefra kommende udvikling af landene i Nordafrika og Mellemøsten, og opfordrer Kommissionen til at samordne EU's indsats proaktivt;

| 22. | er foruroliget over resultaterne af bæredygtighedsvurderingen udarbejdet af Manchesters universitet; opfordrer Kommissionen til systematisk at følge henstillingerne i bæredygtighedsvurderingen vedrørende de sociale og miljømæssige virkninger af liberaliseringsprocessen for således at tage hensyn til den sociale samhørighed og bæredygtig udvikling; understreger endvidere, at disse virkninger i høj grad kan variere fra en sektor til en anden og fra et land til et andet; understreger, at virkelige sociale fremskridt kun kan sikres, hvis man som led i de økonomiske og handelsmæssige partnerskaber fremmer anstændigt arbejde og de adfærdskodekser, der indgået med multinationale selskaber, og som integrerer målsætningerne om tilvejebringelse af anstændigt arbejde; |
| --- | --- |

22.

er foruroliget over resultaterne af bæredygtighedsvurderingen udarbejdet af Manchesters universitet; opfordrer Kommissionen til systematisk at følge henstillingerne i bæredygtighedsvurderingen vedrørende de sociale og miljømæssige virkninger af liberaliseringsprocessen for således at tage hensyn til den sociale samhørighed og bæredygtig udvikling; understreger endvidere, at disse virkninger i høj grad kan variere fra en sektor til en anden og fra et land til et andet; understreger, at virkelige sociale fremskridt kun kan sikres, hvis man som led i de økonomiske og handelsmæssige partnerskaber fremmer anstændigt arbejde og de adfærdskodekser, der indgået med multinationale selskaber, og som integrerer målsætningerne om tilvejebringelse af anstændigt arbejde;

| 23. | mener, at frihandelsområdet bør suppleres med en gradvis og betinget indførelse af den frie bevægelighed for arbejdstagere under hensyntagen til forholdene på det europæiske arbejdsmarked og det internationale samfunds nuværende udredningsarbejde vedrørende sammenhængen mellem migration og udvikling; mener, at det haster med at udforme de retlige og administrative regler, der kan fremme udstedelsen af visa, navnlig for Euro-Middelhavspartnerskabets aktører, studerende, akademikere og socioøkonomiske aktører; understreger, at det er vigtigt og nødvendigt at reducere de omkostninger, der er forbundet med migranters pengeoverførsel til deres respektive hjemlande, således at disse midler kan gavne den lokale økonomi mest muligt; |
| --- | --- |

23.

mener, at frihandelsområdet bør suppleres med en gradvis og betinget indførelse af den frie bevægelighed for arbejdstagere under hensyntagen til forholdene på det europæiske arbejdsmarked og det internationale samfunds nuværende udredningsarbejde vedrørende sammenhængen mellem migration og udvikling; mener, at det haster med at udforme de retlige og administrative regler, der kan fremme udstedelsen af visa, navnlig for Euro-Middelhavspartnerskabets aktører, studerende, akademikere og socioøkonomiske aktører; understreger, at det er vigtigt og nødvendigt at reducere de omkostninger, der er forbundet med migranters pengeoverførsel til deres respektive hjemlande, således at disse midler kan gavne den lokale økonomi mest muligt;

| 24. | anmoder Kommissionen om at holde det fuldt underrettet om udviklingen i forbindelse med Syriens associeringsaftale, hvis undertegnelse Syrien udsatte for nylig; mener, at der næres visse betænkeligheder over for en genoptagelse af forhandlingerne med Libyen om en associeringsaftale og mere generelt om at lade landet deltage i Middelhavsunionen; anmoder Kommissionen om at holde det fuldt underrettet samt at inddrage og høre det under enhver fase af forhandlingerne; |
| --- | --- |

24.

anmoder Kommissionen om at holde det fuldt underrettet om udviklingen i forbindelse med Syriens associeringsaftale, hvis undertegnelse Syrien udsatte for nylig; mener, at der næres visse betænkeligheder over for en genoptagelse af forhandlingerne med Libyen om en associeringsaftale og mere generelt om at lade landet deltage i Middelhavsunionen; anmoder Kommissionen om at holde det fuldt underrettet samt at inddrage og høre det under enhver fase af forhandlingerne;

| 25. | bemærker desuden, at flere Middelhavslande har udvist interesse for at uddybe og/eller udvide deres handelsaftaler med EU, og anmoder Kommissionen om i betragtning af de nye beføjelser, Lissabontraktaten giver Parlamentet på handelsområdet, at tage hensyn til en tidligere beslutning fremsat af Parlamentet under forhandlingerne om disse nye aftaler; |
| --- | --- |

25.

bemærker desuden, at flere Middelhavslande har udvist interesse for at uddybe og/eller udvide deres handelsaftaler med EU, og anmoder Kommissionen om i betragtning af de nye beføjelser, Lissabontraktaten giver Parlamentet på handelsområdet, at tage hensyn til en tidligere beslutning fremsat af Parlamentet under forhandlingerne om disse nye aftaler;

| 26. | understreger, at bilaterale løsninger ikke bør gennemføres på bekostning af en multilateral regional løsning; mener, at Kommissionen, samtidig med at man fremmer et tættere samarbejde med de mere avancerede partnere og tager behørigt hensyn til deres politiske, kulturelle og sociale karakteristika, bør fastholde princippet om, at forhandlingerne føres mellem to regioner; |
| --- | --- |

26.

understreger, at bilaterale løsninger ikke bør gennemføres på bekostning af en multilateral regional løsning; mener, at Kommissionen, samtidig med at man fremmer et tættere samarbejde med de mere avancerede partnere og tager behørigt hensyn til deres politiske, kulturelle og sociale karakteristika, bør fastholde princippet om, at forhandlingerne føres mellem to regioner;

| 27. | understreger, at der med henblik på den palæstinensiske situation bør træffes specifikke og særlige foranstaltninger for at hjælpe befolkningen med at få dette område integreret i handelsstrømmene i Middelhavsområdet; mener i denne forbindelse at der bør findes en løsning i sagen om oprindelsescertificering og følgelig præferencebehandling i medfør af aftalen mellem EF og Israel vedrørende varer fra Gazastriben og Vestbredden; |
| --- | --- |

27.

understreger, at der med henblik på den palæstinensiske situation bør træffes specifikke og særlige foranstaltninger for at hjælpe befolkningen med at få dette område integreret i handelsstrømmene i Middelhavsområdet; mener i denne forbindelse at der bør findes en løsning i sagen om oprindelsescertificering og følgelig præferencebehandling i medfør af aftalen mellem EF og Israel vedrørende varer fra Gazastriben og Vestbredden;

| 28. | mener, at en afbalanceret køreplan baseret på en bred konsensus og bl.a. en positiv evaluering af de sociale og miljømæssige indvirkninger kan blive et nyttigt instrument til genoptagelse af det økonomiske og handelsmæssige samarbejde i de kommende år; opfordrer derfor Euro-Middelhavshandelsministrene til at tilslutte sig denne løsning på deres ministermøde i december 2009; opfordrer de højtstående embedsmænd inden for Euro-Middelhavshandelssamarbejdet til at overvåge implementeringen af køreplanen i de kommende år og eventuelt foreslå nødvendige ændringer og anmoder om at blive holdt underrettet om sådanne foranstaltninger; |
| --- | --- |

28.

mener, at en afbalanceret køreplan baseret på en bred konsensus og bl.a. en positiv evaluering af de sociale og miljømæssige indvirkninger kan blive et nyttigt instrument til genoptagelse af det økonomiske og handelsmæssige samarbejde i de kommende år; opfordrer derfor Euro-Middelhavshandelsministrene til at tilslutte sig denne løsning på deres ministermøde i december 2009; opfordrer de højtstående embedsmænd inden for Euro-Middelhavshandelssamarbejdet til at overvåge implementeringen af køreplanen i de kommende år og eventuelt foreslå nødvendige ændringer og anmoder om at blive holdt underrettet om sådanne foranstaltninger;

| 29. | understreger nødvendigheden af, at Euro-Middelhavsintegrationsprocessen på ny bliver en politisk prioritet på EU's dagsorden; |
| --- | --- |

29.

understreger nødvendigheden af, at Euro-Middelhavsintegrationsprocessen på ny bliver en politisk prioritet på EU's dagsorden;

| 30. | fremhæver den rolle, som Den Parlamentariske Forsamling for Euro-Middelhavspartnerskabet (EMPA) har i forbindelse med partnerskabet som en demokratisk instans, der på grundlag af de tre søjler i Barcelonaprocessen samler parlamentsmedlemmer fra de to sider af Middelhavet; opfordrer endvidere til en styrkelse af samarbejdet mellem EMPA, Kommissionen og Rådet på det økonomiske område; |
| --- | --- |

30.

fremhæver den rolle, som Den Parlamentariske Forsamling for Euro-Middelhavspartnerskabet (EMPA) har i forbindelse med partnerskabet som en demokratisk instans, der på grundlag af de tre søjler i Barcelonaprocessen samler parlamentsmedlemmer fra de to sider af Middelhavet; opfordrer endvidere til en styrkelse af samarbejdet mellem EMPA, Kommissionen og Rådet på det økonomiske område;

| 31. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, medlemsstaternes og SEM-landenes stats- og regeringschefer og parlamenter samt EMPA. |
| --- | --- |

31.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, medlemsstaternes og SEM-landenes stats- og regeringschefer og parlamenter samt EMPA.

---

(1)  EUT L 310 af 9.11.2006, s. 1.

(2)  EFT L 97 af 30.3.1998, s. 2.

(3)  EFT L 147 af 21.6.2000, s. 3.

(4)  EFT L 70 af 18.3.2000, s. 2.

(5)  EFT L 129 af 15.5.2002, s. 3.

(6)  EUT L 304 af 30.9.2004, s. 39.

(7)  EUT L 143 af 30.5.2006, s. 2.

(8)  EUT L 265 af 10.10.2005, s. 2.

(9)  EFT L 187 af 16.7.1997, s. 3.

(10)  EFT L 35 af 13.2.1996, s. 1.

(11)  EUT C 301 E af 13.12.2007, s. 210.

(12)  Vedtagne tekster, P6_TA(2009)0077.

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/42

---

Onsdag, den 25. november 2009Kompensation til passagerer i tilfælde af flyselskabets konkurs

P7_TA(2009)0092

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2009 om kompensation til passagerer i tilfælde af flyselskabets konkurs

2010/C 285 E/04

Europa-Parlamentet,

der henviser til forespørgsel af 15. oktober 2009 til Kommissionen om kompensation til flypassagerer i tilfælde af flyselskabets konkurs (O-0089/09 - B7-0210/2009),

der henviser til Rådets direktiv 90/314/EØF af 13. juni 1990 om pakkerejser, herunder pakkeferier og pakketure (1),

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2027/97 af 9. oktober 1997 om luftfartsselskabers erstatningsansvar for så vidt angår lufttransport af passagerer og deres bagage (2),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 785/2004 af 21. april 2004 om forsikringskrav til luftfartsselskaber og luftfartøjsoperatører (3),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 261/2004 af 11. februar 2004 om fælles bestemmelser om kompensation og bistand til luftfartspassagerer ved boardingafvisning og ved aflysning eller lange forsinkelser (4),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 af 24. september 2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet (5),

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at direktiv 90/314/EØF (pakkerejsedirektivet) regulerer dele af pakkeferiebranchen og fastsætter bestemmelser om passende kompensation og hjemtransport af forbrugere i tilfælde af pakkeferiearrangørers konkurs, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at direktiv 90/314/EØF (pakkerejsedirektivet) regulerer dele af pakkeferiebranchen og fastsætter bestemmelser om passende kompensation og hjemtransport af forbrugere i tilfælde af pakkeferiearrangørers konkurs,

| B. | der henviser til, at forordning (EF) nr. 2027/97 fastsætter karakteren af luftfartsselskabers erstatningsansvar i tilfælde af uheld og kompensationsordninger for passagerer, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at forordning (EF) nr. 2027/97 fastsætter karakteren af luftfartsselskabers erstatningsansvar i tilfælde af uheld og kompensationsordninger for passagerer,

| C. | der henviser til, at forordning (EF) nr. 785/2004 fastsætter de forsikringskrav, som luftfartsselskaber og luftfartøjsoperatører skal opfylde, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at forordning (EF) nr. 785/2004 fastsætter de forsikringskrav, som luftfartsselskaber og luftfartøjsoperatører skal opfylde,

| D. | der henviser til, at forordning (EF) nr. 261/2004 indeholder bestemmelser om kompensation og bistand til luftfartspassagerer ved boardingafvisning og ved aflysning eller lange forsinkelser, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at forordning (EF) nr. 261/2004 indeholder bestemmelser om kompensation og bistand til luftfartspassagerer ved boardingafvisning og ved aflysning eller lange forsinkelser,

| E. | der henviser til, at forordning (EF) nr. 1008/2008 fastsætter strenge økonomiske regler for luftfartøjsoperatører, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at forordning (EF) nr. 1008/2008 fastsætter strenge økonomiske regler for luftfartøjsoperatører,

| F. | der henviser til, at der i det seneste årti har været en betydelig vækst i antallet af relativt små lavprisselskaber, der flyver til velkendte feriedestinationer, og disse selskabers passagertal, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der i det seneste årti har været en betydelig vækst i antallet af relativt små lavprisselskaber, der flyver til velkendte feriedestinationer, og disse selskabers passagertal,

| G. | der henviser til, at der i de seneste ni år inden for lufttransportsektoren har været 77 konkurser, der i visse tilfælde har ført til, at mange tusinde passagerer forblev strandet på deres rejsemål og ude af stand til at kunne anvende deres hjemrejse, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der i de seneste ni år inden for lufttransportsektoren har været 77 konkurser, der i visse tilfælde har ført til, at mange tusinde passagerer forblev strandet på deres rejsemål og ude af stand til at kunne anvende deres hjemrejse,

| 1. | bemærker, at Kommissionen har foretaget en omfattende høring af interesserede parter om luftfartsselskabers konkurs; |
| --- | --- |

1.

bemærker, at Kommissionen har foretaget en omfattende høring af interesserede parter om luftfartsselskabers konkurs;

| 2. | minder om, at Kommissionen gennemførte en stor undersøgelse af de vanskeligheder, der er forbundet med luftfartsselskabers konkurs, og disses konsekvenser for passagerer og fremsendte resultaterne til Parlamentet i februar 2009; |
| --- | --- |

2.

minder om, at Kommissionen gennemførte en stor undersøgelse af de vanskeligheder, der er forbundet med luftfartsselskabers konkurs, og disses konsekvenser for passagerer og fremsendte resultaterne til Parlamentet i februar 2009;

| 3. | tager denne undersøgelses resultater og den vifte af muligheder, der gennemgås deri, til efterretning; |
| --- | --- |

3.

tager denne undersøgelses resultater og den vifte af muligheder, der gennemgås deri, til efterretning;

| 4. | minder i denne forbindelse om, at der foreligger en række muligheder, som Kommissionen kan gøre brug af, for at forbedre mulighederne for passagerer hos konkursramte luftfartsselskaber, herunder krav til selskaberne om obligatorisk forsikring, en frivillig forsikringsordning for passagerer, som luftfartsselskaber skal tilbyde, og oprettelse af en garantifond; |
| --- | --- |

4.

minder i denne forbindelse om, at der foreligger en række muligheder, som Kommissionen kan gøre brug af, for at forbedre mulighederne for passagerer hos konkursramte luftfartsselskaber, herunder krav til selskaberne om obligatorisk forsikring, en frivillig forsikringsordning for passagerer, som luftfartsselskaber skal tilbyde, og oprettelse af en garantifond;

| 5. | opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden af et lovforslag, der har det specifikke formål at sikre erstatning til passagerer hos luftfartsselskaber, der går konkurs, og som fastsætter økonomiske og administrative foranstaltninger, herunder princippet om fælles ansvar for passagerer, hvorved alle luftfartsselskaber, der flyver på samme rute med ledige sæder, i tilfælde af luftfartsselskabers konkurs, ville sikre hjemtransport af passagerer, der er strandet i en anden lufthavn end udrejselufthavnen, og, hvis den finder et sådant lovforslag relevant, at forelægge det senest den 1. juli 2010; anmoder Kommissionen om, at den sideløbende med en gennemgang af pakkerejsedirektivet forelægger forslag til en udvidelse af hjemtransport– eller omdirigeringsmulighederne for berørte passagerer; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden af et lovforslag, der har det specifikke formål at sikre erstatning til passagerer hos luftfartsselskaber, der går konkurs, og som fastsætter økonomiske og administrative foranstaltninger, herunder princippet om fælles ansvar for passagerer, hvorved alle luftfartsselskaber, der flyver på samme rute med ledige sæder, i tilfælde af luftfartsselskabers konkurs, ville sikre hjemtransport af passagerer, der er strandet i en anden lufthavn end udrejselufthavnen, og, hvis den finder et sådant lovforslag relevant, at forelægge det senest den 1. juli 2010; anmoder Kommissionen om, at den sideløbende med en gennemgang af pakkerejsedirektivet forelægger forslag til en udvidelse af hjemtransport– eller omdirigeringsmulighederne for berørte passagerer;

| 6. | opfordrer Kommissionen til at overveje muligheden af at udvide sådanne foranstaltninger til luftfartsselskaber, der har indstillet driften og dermed skaber samme gener for passagerne som selskaber, der kommer under konkurs; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til at overveje muligheden af at udvide sådanne foranstaltninger til luftfartsselskaber, der har indstillet driften og dermed skaber samme gener for passagerne som selskaber, der kommer under konkurs;

| 7. | opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden af, at nationale tilsynsmyndigheder hurtigt kan frigive tilbageholdte luftfartøjer, således at disse luftfartøjer kan anvendes til at flyve strandede personer hjem; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden af, at nationale tilsynsmyndigheder hurtigt kan frigive tilbageholdte luftfartøjer, således at disse luftfartøjer kan anvendes til at flyve strandede personer hjem;

| 8. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

8.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT L 158 af 23.6.1990, s. 59.

(2)  EFT L 285 af 17.10.1997, s. 1.

(3)  EUT L 138 af 30.4.2004, s. 1.

(4)  EUT L 46 af 17.2.2004, s. 1.

(5)  EUT L 293 af 31.10.2008, s. 3.

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/44 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/44

---

Onsdag, den 25. november 2009»Made in« (oprindelsesmærkning)

P7_TA(2009)0093

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2009 om oprindelsesmærkning

2010/C 285 E/05

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 980/2005 af 27. juni 2005 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer (1),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF af 11. maj 2005 om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked (2),

der henviser til artikel IX og artikel XXIV, stk. 5, i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT 1994),

der henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (3) og Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 (4), hvormed der etableres ikke-præferentielle oprindelsesregler for Fællesskabet,

der henviser til Rådets forordning (EØF) nr. 918/83 af 28. marts 1983 om en fællesskabsordning vedrørende fritagelse for import- og eksportafgifter (5),

der henviser til sin beslutning af 5. februar 2009 om styrkelse af de europæiske SMV'ers rolle i international handel (6),

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2006 om oprindelsesmærkning (7),

der henviser til sin erklæring om angivelse af oprindelseslandet (8),

der henviser til Kommissionens forslag af 16. december 2005 til Rådets forordning om angivelse af oprindelseslandet for visse varer, der importeres fra tredjelande (KOM(2005)0661),

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at der på nuværende tidspunkt ikke findes harmoniserede bestemmelser eller ensartet praksis for oprindelsesmærkning i EU; der henviser til, at forskellene mellem de eksisterende bestemmelser i medlemsstaterne samt manglen på klare fællesskabsbestemmelser på dette område medfører, at retsgrundlaget er ufuldstændigt, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der på nuværende tidspunkt ikke findes harmoniserede bestemmelser eller ensartet praksis for oprindelsesmærkning i EU; der henviser til, at forskellene mellem de eksisterende bestemmelser i medlemsstaterne samt manglen på klare fællesskabsbestemmelser på dette område medfører, at retsgrundlaget er ufuldstændigt,

| B. | der henviser til, at det er forbudt at indføre nationale bestemmelser om obligatorisk oprindelsesmærkning af varer, der importeres fra andre medlemsstater, mens der ikke findes et sådant forbud mod obligatorisk oprindelsesmærkning af varer, der importeres fra tredjelande, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det er forbudt at indføre nationale bestemmelser om obligatorisk oprindelsesmærkning af varer, der importeres fra andre medlemsstater, mens der ikke findes et sådant forbud mod obligatorisk oprindelsesmærkning af varer, der importeres fra tredjelande,

| C. | der henviser til, at en række af EU's vigtigste handelspartnere såsom USA, Kina, Japan og Canada har indført obligatoriske krav til oprindelsesmærkning, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at en række af EU's vigtigste handelspartnere såsom USA, Kina, Japan og Canada har indført obligatoriske krav til oprindelsesmærkning,

| D. | der henviser til, at EU med Lissabon-dagsordenen har sat sig det mål at styrke sin økonomi ved blandt andet at forbedre sin konkurrenceevne i verdensøkonomien; der henviser til, at konkurrence kan anses for retfærdig, når der opereres med klare regler for såvel producenter som for eksportører og importører, og når den bygger på fælles sociale og miljømæssige forudsætninger og værdier, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU med Lissabon-dagsordenen har sat sig det mål at styrke sin økonomi ved blandt andet at forbedre sin konkurrenceevne i verdensøkonomien; der henviser til, at konkurrence kan anses for retfærdig, når der opereres med klare regler for såvel producenter som for eksportører og importører, og når den bygger på fælles sociale og miljømæssige forudsætninger og værdier,

| E. | der henviser til, at en oprindelsesmærkningsordning vil have som mål at gøre det muligt for EU's forbrugere at få fuldt kendskab til oprindelseslandet for de produkter, som de køber, og at forbrugerne således vil kunne associere disse produkter med de sociale og miljø- og sikkerhedsmæssige standarder, der normalt forbindes med det pågældende land, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en oprindelsesmærkningsordning vil have som mål at gøre det muligt for EU's forbrugere at få fuldt kendskab til oprindelseslandet for de produkter, som de køber, og at forbrugerne således vil kunne associere disse produkter med de sociale og miljø- og sikkerhedsmæssige standarder, der normalt forbindes med det pågældende land,

| F. | der henviser til, at forslaget om indførelse af en obligatorisk oprindelsesmærkningsordning i EU kun omfatter et begrænset antal importerede varer såsom tekstiler, smykker, beklædning, fodtøj, møbler, læder, lamper, glasartikler, keramik og håndtasker, hvor »made in«-kravet giver oplysninger, der er af stor betydning for de endelige forbrugeres valg, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at forslaget om indførelse af en obligatorisk oprindelsesmærkningsordning i EU kun omfatter et begrænset antal importerede varer såsom tekstiler, smykker, beklædning, fodtøj, møbler, læder, lamper, glasartikler, keramik og håndtasker, hvor »made in«-kravet giver oplysninger, der er af stor betydning for de endelige forbrugeres valg,

| G. | der henviser til, at det er afgørende at sikre ensartede vilkår for producenterne i de vigtigste af Den Europæiske Unions partnerlande, der har gennemført oprindelsesmærkning, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det er afgørende at sikre ensartede vilkår for producenterne i de vigtigste af Den Europæiske Unions partnerlande, der har gennemført oprindelsesmærkning,

| H. | der henviser til, at Lissabontraktatens ikrafttrædelse den 1. december 2009 vil give Europa-Parlamentet og Rådet samme beføjelser inden for den fælles handelspolitik; der henviser til, at den almindelige lovgivningsmæssige procedure i artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vil finde anvendelse på den kommende forordning om oprindelsesmærkning, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Lissabontraktatens ikrafttrædelse den 1. december 2009 vil give Europa-Parlamentet og Rådet samme beføjelser inden for den fælles handelspolitik; der henviser til, at den almindelige lovgivningsmæssige procedure i artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vil finde anvendelse på den kommende forordning om oprindelsesmærkning,

| 1. | gentager, at forbrugerbeskyttelse forudsætter gennemsigtige og sammenhængende bestemmelser vedrørende handel, herunder angivelse af oprindelse; |
| --- | --- |

1.

gentager, at forbrugerbeskyttelse forudsætter gennemsigtige og sammenhængende bestemmelser vedrørende handel, herunder angivelse af oprindelse;

| 2. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på at sikre lige vilkår for de handelspartnere, der opfylder kravene om oprindelsesmærkning; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på at sikre lige vilkår for de handelspartnere, der opfylder kravene om oprindelsesmærkning;

| 3. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at sikre hensigtsmæssig toldkontrol og hensigtsmæssige gennemførelsesmekanismer; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at sikre hensigtsmæssig toldkontrol og hensigtsmæssige gennemførelsesmekanismer;

| 4. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at bibeholde en konsekvent tilgangsvinkel til dette spørgsmål, således at forbrugerne kan få mere fuldstændige og præcise oplysninger; anser obligatorisk oprindelsesmærkning som et vigtigt skridt hen imod mere fuldstændige oplysninger om sociale og miljømæssige produktions- og forarbejdningsnormer; |
| --- | --- |

4.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at bibeholde en konsekvent tilgangsvinkel til dette spørgsmål, således at forbrugerne kan få mere fuldstændige og præcise oplysninger; anser obligatorisk oprindelsesmærkning som et vigtigt skridt hen imod mere fuldstændige oplysninger om sociale og miljømæssige produktions- og forarbejdningsnormer;

| 5. | opfordrer Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at gribe effektivt ind for at beskytte forbrugernes legitime rettigheder og forventninger, når der er beviser for, at importører og producenter i tredjelande har anvendt svigagtig eller vildledende oprindelsesmærkning; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at gribe effektivt ind for at beskytte forbrugernes legitime rettigheder og forventninger, når der er beviser for, at importører og producenter i tredjelande har anvendt svigagtig eller vildledende oprindelsesmærkning;

| 6. | mener, at Rådets ovennævnte forslag til forordning om indførelse af obligatorisk angivelse af oprindelseslandet for visse varer, der importeres til EU fra tredjelande er vigtigt for at nå målet om gennemsigtighed og hensigtsmæssige oplysninger til forbrugeren såvel som overensstemmelse i de internationale handelsbestemmelser; |
| --- | --- |

6.

mener, at Rådets ovennævnte forslag til forordning om indførelse af obligatorisk angivelse af oprindelseslandet for visse varer, der importeres til EU fra tredjelande er vigtigt for at nå målet om gennemsigtighed og hensigtsmæssige oplysninger til forbrugeren såvel som overensstemmelse i de internationale handelsbestemmelser;

| 7. | mener, at høringerne og drøftelserne mellem Parlamentet og Rådet i henhold til den almindelige lovgivningsmæssige procedure fastsat i Lissabontraktaten formelt bør indledes efter den 1. december 2009, og at yderligere forsinkelser i alvorlig grad vil være til skade for borgernes rettigheder, beskæftigelsen i EU og princippet om fri og fair handel; |
| --- | --- |

7.

mener, at høringerne og drøftelserne mellem Parlamentet og Rådet i henhold til den almindelige lovgivningsmæssige procedure fastsat i Lissabontraktaten formelt bør indledes efter den 1. december 2009, og at yderligere forsinkelser i alvorlig grad vil være til skade for borgernes rettigheder, beskæftigelsen i EU og princippet om fri og fair handel;

| 8. | opfordrer Kommissionen til at beholde sit forslag, som det er, og genfremsende det til Parlamentet i henhold til artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde umiddelbart efter Lissabontraktatens ikrafttrædelse; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen til at beholde sit forslag, som det er, og genfremsende det til Parlamentet i henhold til artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde umiddelbart efter Lissabontraktatens ikrafttrædelse;

| 9. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

9.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 169 af 30.6.2005, s. 1.

(2)  EUT L 149 af 11.6.2005, s. 22.

(3)  EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1.

(4)  EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1.

(5)  EFT L 105 af 23.4.1983, s. 1.

(6)  Vedtagne tekster, P6_TA(2009)0048.

(7)  EUT C 303 E af 13.12.2006, s. 881.

(8)  EUT C 323 E af 18.12.2008, s. 140.

---

Torsdag, den 26. november 2009

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/47

---

Torsdag, den 26. november 2009Udvidelsesstrategien 2009 vedrørende det vestlige Balkan, Island og Tyrkiet

P7_TA(2009)0097

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2009 om Kommissionens udvidelsesstrategidokument 2009 vedrørende landene på Vestbalkan, Island og Tyrkiet

2010/C 285 E/06

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens meddelelse om udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2009-2010 (KOM(2009)0533) og de vedføjede fremskridtsrapporter for landene for 2009,

der henviser til sine beslutninger af 16. marts 2006 om Kommissionens udvidelsesdokument 2005 (1), af 13. december 2006 om Kommissionens meddelelse om udvidelsesstrategien og de vigtigste udfordringer 2006-2007 (2), og af 10. juli 2008 om Kommissionens udvidelsesstrategidokument 2007 (3),

der henviser til alle sine tidligere beslutninger om landene på Vestbalkan og Tyrkiet,

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2009 om realisering af Kosovos (4) europæiske dimension (KOM(2009)0534),

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at det i artikel 49 i EF-traktaten hedder, at »enhver europæisk stat ... kan ansøge om at blive medlem af Unionen«, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det i artikel 49 i EF-traktaten hedder, at »enhver europæisk stat ... kan ansøge om at blive medlem af Unionen«,

| B. | der henviser til, at Vestbalkans fremtid ligger i Den Europæiske Union, hvilket blev bekræftet på Det Europæiske Råds møde i Thessaloniki den 19.-20. juni 2003, på Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 15.-16. juni 2006 og på efterfølgende topmøder; der henviser til, at alle de eksisterende tilsagn, der blev givet til de sydøsteuropæiske lande, bør overholdes, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Vestbalkans fremtid ligger i Den Europæiske Union, hvilket blev bekræftet på Det Europæiske Råds møde i Thessaloniki den 19.-20. juni 2003, på Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 15.-16. juni 2006 og på efterfølgende topmøder; der henviser til, at alle de eksisterende tilsagn, der blev givet til de sydøsteuropæiske lande, bør overholdes,

| C. | der henviser til, at Tyrkiet har været kandidatland siden 1999, Kroatien siden 2004 og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien siden 2005; der henviser til, at Albanien, Montenegro og Island har ansøgt om medlemskab af Unionen, og at Kommissionen er i gang med en evaluering af Montenegros og Islands ansøgninger; der henviser til, at der er blevet undertegnet stabiliserings- og associeringsaftaler med Bosnien-Hercegovina og med Serbien; der endvidere henviser til, at Kommissionen har meddelt, at den agter at foreslå handelsaftaler og liberalisering af visum-reglerne for Kosovo på mellemlang sigt, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Tyrkiet har været kandidatland siden 1999, Kroatien siden 2004 og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien siden 2005; der henviser til, at Albanien, Montenegro og Island har ansøgt om medlemskab af Unionen, og at Kommissionen er i gang med en evaluering af Montenegros og Islands ansøgninger; der henviser til, at der er blevet undertegnet stabiliserings- og associeringsaftaler med Bosnien-Hercegovina og med Serbien; der endvidere henviser til, at Kommissionen har meddelt, at den agter at foreslå handelsaftaler og liberalisering af visum-reglerne for Kosovo på mellemlang sigt,

| D. | der henviser til, at tidligere udvidelser uden tvivl har været en succes både for EU og for de tiltrædende medlemsstater, at de har bidraget til stabilitet, udvikling og fremgang i Europa som helhed, og at det derfor er vigtigt at skabe de rette betingelser for at sikre, at fremtidige udvidelser også bliver vellykkede, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at tidligere udvidelser uden tvivl har været en succes både for EU og for de tiltrædende medlemsstater, at de har bidraget til stabilitet, udvikling og fremgang i Europa som helhed, og at det derfor er vigtigt at skabe de rette betingelser for at sikre, at fremtidige udvidelser også bliver vellykkede,

| E. | der henviser til, at udvidelsesstrategien bør være langt mere end en forhandlingsmetodologi og afspejle overbevisningen om, at EU er et fællesskab med fælles værdier, og til at strategien er uløseligt forbundet med debatten om EU's mål og effektivitet samt EU's fremtid og rolle i forhold til nabolandene og på verdensplan, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at udvidelsesstrategien bør være langt mere end en forhandlingsmetodologi og afspejle overbevisningen om, at EU er et fællesskab med fælles værdier, og til at strategien er uløseligt forbundet med debatten om EU's mål og effektivitet samt EU's fremtid og rolle i forhold til nabolandene og på verdensplan,

| F. | der henviser til, at der fortsat består uløste problemer mellem flere kandidater og potentielle kandidater til EU-medlemskab og deres nabolande; der henviser til, at regionalt samarbejde og godt naboskab fortsat er nøglefaktorer i integrationsprocessen, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der fortsat består uløste problemer mellem flere kandidater og potentielle kandidater til EU-medlemskab og deres nabolande; der henviser til, at regionalt samarbejde og godt naboskab fortsat er nøglefaktorer i integrationsprocessen,

| 1. | går fortsat stærkt ind for udvidelsespolitikken, som har vist sig at være en af de mest succesrige EU-politikker og har været til gavn for både eksisterende og nye medlemsstater; minder om, at de tidligere udvidelser har bidraget til at udvide området med fred, sikkerhed og velstand i Europa i hidtil uset grad, og bekræfter EU's tilsagn om at bevare tempoet i udvidelsesprocessen; |
| --- | --- |

1.

går fortsat stærkt ind for udvidelsespolitikken, som har vist sig at være en af de mest succesrige EU-politikker og har været til gavn for både eksisterende og nye medlemsstater; minder om, at de tidligere udvidelser har bidraget til at udvide området med fred, sikkerhed og velstand i Europa i hidtil uset grad, og bekræfter EU's tilsagn om at bevare tempoet i udvidelsesprocessen;

| 2. | mener, at EU kan lære af de tidligere udvidelser, og at yderligere forbedringer af udvidelsesprocessens kvalitet skal bygge på hidtil indhøstede positive erfaringer; minder også om, at der som anført i tidligere beslutninger er behov for at skabe plads til tilstrækkelig institutionel, finansiel og politisk konsolidering sideløbende med udvidelsesprocessen; |
| --- | --- |

2.

mener, at EU kan lære af de tidligere udvidelser, og at yderligere forbedringer af udvidelsesprocessens kvalitet skal bygge på hidtil indhøstede positive erfaringer; minder også om, at der som anført i tidligere beslutninger er behov for at skabe plads til tilstrækkelig institutionel, finansiel og politisk konsolidering sideløbende med udvidelsesprocessen;

| 3. | understreger, at principperne i formandskabets konklusioner fra mødet i Bruxelles den 14.-15. december 2006 vedrørende den »fornyede konsensus om udvidelse«, især EU's evne til at fungere effektivt og udvikle sig, skal forblive ufravigelige grundpiller i EU's udvidelsespolitik; |
| --- | --- |

3.

understreger, at principperne i formandskabets konklusioner fra mødet i Bruxelles den 14.-15. december 2006 vedrørende den »fornyede konsensus om udvidelse«, især EU's evne til at fungere effektivt og udvikle sig, skal forblive ufravigelige grundpiller i EU's udvidelsespolitik;

| 4. | fastslår, at et konsekvent tilsagn fra både kandidatlandene og EU om fuld og nøje efterlevelse af kriterierne fra Det Europæiske Råds møde i København den 21.-22. juni 1993 er af afgørende betydning, blandt andet for EU's integrationskapacitet; |
| --- | --- |

4.

fastslår, at et konsekvent tilsagn fra både kandidatlandene og EU om fuld og nøje efterlevelse af kriterierne fra Det Europæiske Råds møde i København den 21.-22. juni 1993 er af afgørende betydning, blandt andet for EU's integrationskapacitet;

| 5. | opfordrer EU-institutionerne til at analysere og øge Unionens integrationskapacitet; |
| --- | --- |

5.

opfordrer EU-institutionerne til at analysere og øge Unionens integrationskapacitet;

| 6. | fremhæver, at retsstatsprincippet er en grundlæggende del af den demokratiske, økonomiske og sociale udvikling og en af hovedbetingelserne for EU-medlemskab; glæder sig over den indsats, der er gjort i regionen for at gennemføre reformer i dette øjemed, men bemærker, at visse lande fortsat står over for store udfordringer, især hvad angår bekæmpelsen af korruption og organiseret kriminalitet; tilskynder disse lande til at intensivere deres indsats på området; |
| --- | --- |

6.

fremhæver, at retsstatsprincippet er en grundlæggende del af den demokratiske, økonomiske og sociale udvikling og en af hovedbetingelserne for EU-medlemskab; glæder sig over den indsats, der er gjort i regionen for at gennemføre reformer i dette øjemed, men bemærker, at visse lande fortsat står over for store udfordringer, især hvad angår bekæmpelsen af korruption og organiseret kriminalitet; tilskynder disse lande til at intensivere deres indsats på området;

| 7. | understreger, at ytringsfriheden er et af demokratiets grundlæggende principper og konstaterer med bekymring, at denne frihed i nogle lande endnu ikke respekteres i fuldt omfang; anser det for en prioritet for landene på det vestlige Balkan og Tyrkiet at sikre medierne mod politisk indblanding og garantere tilsynsmyndighedernes uafhængighed; opfordrer de pågældende lande til at etablere egentlig lovgivning på området og sikre, at lovene overholdes; |
| --- | --- |

7.

understreger, at ytringsfriheden er et af demokratiets grundlæggende principper og konstaterer med bekymring, at denne frihed i nogle lande endnu ikke respekteres i fuldt omfang; anser det for en prioritet for landene på det vestlige Balkan og Tyrkiet at sikre medierne mod politisk indblanding og garantere tilsynsmyndighedernes uafhængighed; opfordrer de pågældende lande til at etablere egentlig lovgivning på området og sikre, at lovene overholdes;

| 8. | understreger, at tæt samarbejde med Det Internationale Krigsforbrydertribunal for det Tidligere Jugoslavien (ICTY) er en grundlæggende betingelse for, at landene på det vestlige Balkan kan gøre fremskridt hen imod medlemskab af Unionen, men påpeger, at det er lige så vigtigt, at samfundene i disse lande betragter godtgørelse for krigsforbrydelser som et afgørende skridt for at skabe retfærdighed for ofrene og fremme regional forsoning; |
| --- | --- |

8.

understreger, at tæt samarbejde med Det Internationale Krigsforbrydertribunal for det Tidligere Jugoslavien (ICTY) er en grundlæggende betingelse for, at landene på det vestlige Balkan kan gøre fremskridt hen imod medlemskab af Unionen, men påpeger, at det er lige så vigtigt, at samfundene i disse lande betragter godtgørelse for krigsforbrydelser som et afgørende skridt for at skabe retfærdighed for ofrene og fremme regional forsoning;

| 9. | understreger betydningen af godt naboskab som en forudsætning for regional stabilitet og samarbejde og for en velfungerende udvidelsesproces; opfordrer derfor alle de pågældende lande til at gore alt, hvad der står i deres magt for at bringe deres konflikter med deres naboer til ophør på et tidligt stadium i udvidelsesprocessen; understreger imidlertid, at sådanne bilaterale konflikter bør løses af de pågældende parter; foreslår, at EU sætter alt ind for at opnå en løsning, hvis de berørte parter ikke formår at løse disse konflikter; gør opmærksom på, at selv om sådanne konflikter ikke i sig selv bør være en hindring på vejen mod medlemskab, bør EU undgå at bebyrde sig selv med sådanne bilaterale konflikter og bør bestræbe sig på at løse dem inden tiltrædelsen; |
| --- | --- |

9.

understreger betydningen af godt naboskab som en forudsætning for regional stabilitet og samarbejde og for en velfungerende udvidelsesproces; opfordrer derfor alle de pågældende lande til at gore alt, hvad der står i deres magt for at bringe deres konflikter med deres naboer til ophør på et tidligt stadium i udvidelsesprocessen; understreger imidlertid, at sådanne bilaterale konflikter bør løses af de pågældende parter; foreslår, at EU sætter alt ind for at opnå en løsning, hvis de berørte parter ikke formår at løse disse konflikter; gør opmærksom på, at selv om sådanne konflikter ikke i sig selv bør være en hindring på vejen mod medlemskab, bør EU undgå at bebyrde sig selv med sådanne bilaterale konflikter og bør bestræbe sig på at løse dem inden tiltrædelsen;

| 10. | er bekymret over de økonomiske problemer, som regionen står over for som følge af den finansielle krise; glæder sig over Kommissionens vilje til at stille ekstraordinær finansiel støtte til rådighed, som f.eks. makroøkonomisk bistand og direkte støtte til budgettet; understreger, at situationen er særdeles vanskelig i betragtning af den store fattigdom og arbejdsløshed i nogle af de pågældende lande; opfordrer Kommissionen og landene til selv at gøre alt, hvad der står i deres magt for at afbøde følgerne af krisen, især for de mest sårbare samfundsgrupper; |
| --- | --- |

10.

er bekymret over de økonomiske problemer, som regionen står over for som følge af den finansielle krise; glæder sig over Kommissionens vilje til at stille ekstraordinær finansiel støtte til rådighed, som f.eks. makroøkonomisk bistand og direkte støtte til budgettet; understreger, at situationen er særdeles vanskelig i betragtning af den store fattigdom og arbejdsløshed i nogle af de pågældende lande; opfordrer Kommissionen og landene til selv at gøre alt, hvad der står i deres magt for at afbøde følgerne af krisen, især for de mest sårbare samfundsgrupper;

| 11. | understreger betydningen af et regionalt samarbejde med landene i det vestlige Balkan som en vigtig betingelse for udvidelsesprocessen og samtidig som et altafgørende element i forsoningsprocessen og udbygningen af mellemfolkelige forbindelser; minder endvidere om fordelene ved et sådant samarbejde i form af øget handelsvolumen, forbedret energisikkerhed ved anvendelse af forskellige energiudbydere, -kilder og -forsyningsruter, miljøpolitik og bekæmpelse af organiseret kriminalitet og ulovlig handel; bemærker i denne forbindelse med tilfredshed det arbejde, som Det Regionale Samarbejdsråd har udrettet; opfordrer til større politisk vilje og bedre samordning i gennemførelsen af strategien til bekæmpelse af menneskehandel, navnlig hvad angår beskyttelse af ofrene; understreger, at regionalt politisk og økonomisk samarbejde skal omfatte alle politiske aktører såvel som civilsamfundet, især kvindeorganisationer, og at der ikke bør lægges hindringer i vejen herfor som følge af bilaterale politiske problemer; opfordrer i denne henseende alle involverede parter til at søge at opnå pragmatiske løsninger, der kan sikre bredden af et regionalt samarbejde, uanset de divergerende holdninger til Kosovos status; |
| --- | --- |

11.

understreger betydningen af et regionalt samarbejde med landene i det vestlige Balkan som en vigtig betingelse for udvidelsesprocessen og samtidig som et altafgørende element i forsoningsprocessen og udbygningen af mellemfolkelige forbindelser; minder endvidere om fordelene ved et sådant samarbejde i form af øget handelsvolumen, forbedret energisikkerhed ved anvendelse af forskellige energiudbydere, -kilder og -forsyningsruter, miljøpolitik og bekæmpelse af organiseret kriminalitet og ulovlig handel; bemærker i denne forbindelse med tilfredshed det arbejde, som Det Regionale Samarbejdsråd har udrettet; opfordrer til større politisk vilje og bedre samordning i gennemførelsen af strategien til bekæmpelse af menneskehandel, navnlig hvad angår beskyttelse af ofrene; understreger, at regionalt politisk og økonomisk samarbejde skal omfatte alle politiske aktører såvel som civilsamfundet, især kvindeorganisationer, og at der ikke bør lægges hindringer i vejen herfor som følge af bilaterale politiske problemer; opfordrer i denne henseende alle involverede parter til at søge at opnå pragmatiske løsninger, der kan sikre bredden af et regionalt samarbejde, uanset de divergerende holdninger til Kosovos status;

| 12. | opfordrer alle de involverede lande til at gøre en større indsats på kvinderettigheds- og ligestillingsområdet, især hvad angår bekæmpelsen af kønsbestemt vold, fremme af muligheder for retslige skridt over for forskelsbehandling på grund af køn, og fremme af kvinders politiske deltagelse; |
| --- | --- |

12.

opfordrer alle de involverede lande til at gøre en større indsats på kvinderettigheds- og ligestillingsområdet, især hvad angår bekæmpelsen af kønsbestemt vold, fremme af muligheder for retslige skridt over for forskelsbehandling på grund af køn, og fremme af kvinders politiske deltagelse;

| 13. | finder det afgørende at fremme civilsamfundets og ikkestatslige organisationers (NGO) øgede deltagelse på både centralt og lokalt niveau og at forhøje støtten og finansieringen til NGO'er for dermed at tilskynde dem til at deltage i planlægningen og anvendelsen af førtiltrædelsesinstrumentets civilsamfundsfacilitet samt forbedre dialogen mellem arbejdsmarkedets parter; |
| --- | --- |

13.

finder det afgørende at fremme civilsamfundets og ikkestatslige organisationers (NGO) øgede deltagelse på både centralt og lokalt niveau og at forhøje støtten og finansieringen til NGO'er for dermed at tilskynde dem til at deltage i planlægningen og anvendelsen af førtiltrædelsesinstrumentets civilsamfundsfacilitet samt forbedre dialogen mellem arbejdsmarkedets parter;

| 14. | opfordrer landene i regionen til at gøre en større indsats for at forbedre situationen for de etniske mindretal, især for romaerne; understeger, at romaerne ofte udsættes for forskelsbehandling, og at de især bør være stærkere repræsenteret i beslutningsprocesserne, på arbejdsmarkedet og i de almindelige uddannelsessystemer; noterer sig i den forbindelse de tilbagetagelsesaftaler, der er blevet indgået bilateralt mellem landene på Vestbalkan og medlemsstaterne, og opfordrer de pågældende lande til at øge deres indsats for at skabe hensigtsmæssige sociale forudsætninger, social infrastruktur og adgang til offentlige tjenesteydelser for at sikre romaernes grundlæggende rettigheder og fremme deres reintegration efter deres tilbagevenden; opfordrer landene på det vestlige Balkan og medlemsstaterne til at følge nøje op på reintegrationen af de tilbagevendte romaer og aflægge årlig rapport til Kommissionen om de opnåede resultater for at lette evalueringen af reintegrationspolitikkerne og udvekslingen af bedste praksis; |
| --- | --- |

14.

opfordrer landene i regionen til at gøre en større indsats for at forbedre situationen for de etniske mindretal, især for romaerne; understeger, at romaerne ofte udsættes for forskelsbehandling, og at de især bør være stærkere repræsenteret i beslutningsprocesserne, på arbejdsmarkedet og i de almindelige uddannelsessystemer; noterer sig i den forbindelse de tilbagetagelsesaftaler, der er blevet indgået bilateralt mellem landene på Vestbalkan og medlemsstaterne, og opfordrer de pågældende lande til at øge deres indsats for at skabe hensigtsmæssige sociale forudsætninger, social infrastruktur og adgang til offentlige tjenesteydelser for at sikre romaernes grundlæggende rettigheder og fremme deres reintegration efter deres tilbagevenden; opfordrer landene på det vestlige Balkan og medlemsstaterne til at følge nøje op på reintegrationen af de tilbagevendte romaer og aflægge årlig rapport til Kommissionen om de opnåede resultater for at lette evalueringen af reintegrationspolitikkerne og udvekslingen af bedste praksis;

| 15. | understreger den afgørende betydning af processen til liberalisering af visumudstedelsen for landene på det vestlige Balkan; finder det glædeligt, at Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Serbien og Montenegro har opfyldt kriterierne for liberalisering af visumreglerne, således at den visumfri ordning forventes at gælde for deres statsborgere fra den 19. december 2009; glæder sig over de seneste foranstaltninger, som myndighederne i Bosnien-Hercegovina har truffet for at fremskynde opfyldelsen af kravene i køreplanen for ordningen om visumfrihed, og opfordrer dem til at fremskynde forberedelserne, så alle relevante kriterier opfyldes, og visumliberaliseringen kan gælde for landenes statsborgere fra juli 2010; finder, at Kommissionen med det formål at fremme gennemførelsen af Thessalonikidagsordenen og som en del af den regionale tilgang inden for rammerne af sine beføjelser og på baggrund af FN's Sikkerhedsråds resolution 1244 af 10. juni 1999 bør indlede visumdrøftelser med Kosovo snarest muligt med henblik på at fastlægge en køreplan for visumlettelse og visumliberalisering i lighed med de ordninger, der er indgået med lande på det vestlige Balkan; |
| --- | --- |

15.

understreger den afgørende betydning af processen til liberalisering af visumudstedelsen for landene på det vestlige Balkan; finder det glædeligt, at Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Serbien og Montenegro har opfyldt kriterierne for liberalisering af visumreglerne, således at den visumfri ordning forventes at gælde for deres statsborgere fra den 19. december 2009; glæder sig over de seneste foranstaltninger, som myndighederne i Bosnien-Hercegovina har truffet for at fremskynde opfyldelsen af kravene i køreplanen for ordningen om visumfrihed, og opfordrer dem til at fremskynde forberedelserne, så alle relevante kriterier opfyldes, og visumliberaliseringen kan gælde for landenes statsborgere fra juli 2010; finder, at Kommissionen med det formål at fremme gennemførelsen af Thessalonikidagsordenen og som en del af den regionale tilgang inden for rammerne af sine beføjelser og på baggrund af FN's Sikkerhedsråds resolution 1244 af 10. juni 1999 bør indlede visumdrøftelser med Kosovo snarest muligt med henblik på at fastlægge en køreplan for visumlettelse og visumliberalisering i lighed med de ordninger, der er indgået med lande på det vestlige Balkan;

| 16. | opfordrer alle landene i regionen til hurtigst muligt at vedtage eller på virkningsfuld vis gennemføre lovgivning, der forbyder forskelsbehandling, især i lyset at de mange tilfælde af trusler, overfald, intimidation og forskelsbehandling mod homoseksuelle, biseksuelle og personer, der afviger fra gængse kønsroller, og som ikke anmeldes eller retsforfølges; |
| --- | --- |

16.

opfordrer alle landene i regionen til hurtigst muligt at vedtage eller på virkningsfuld vis gennemføre lovgivning, der forbyder forskelsbehandling, især i lyset at de mange tilfælde af trusler, overfald, intimidation og forskelsbehandling mod homoseksuelle, biseksuelle og personer, der afviger fra gængse kønsroller, og som ikke anmeldes eller retsforfølges;

| 17. | opfordrer myndighederne internationalt og i Kosovo til at gøre deres yderste for snarest muligt at lukke de blyforurenede flygtningelejre for internt fordrevne Çesmin Llugë/Česmin Lug, Osterode og Leposaviq/Leposavić, og ligger tæt på slaggebjergene ved Trepçablyminen, og til at sikre de helt grundlæggende menneskerettigheder for familierne, der bor der, ved at genhuse dem på sikre steder med ordentlige sanitære forhold; |
| --- | --- |

17.

opfordrer myndighederne internationalt og i Kosovo til at gøre deres yderste for snarest muligt at lukke de blyforurenede flygtningelejre for internt fordrevne Çesmin Llugë/Česmin Lug, Osterode og Leposaviq/Leposavić, og ligger tæt på slaggebjergene ved Trepçablyminen, og til at sikre de helt grundlæggende menneskerettigheder for familierne, der bor der, ved at genhuse dem på sikre steder med ordentlige sanitære forhold;

| 18. | mener, at det er altafgørende, hvis EU-borgernes støtte til fordel for en yderligere udvidelse og kandidatlandenes borgeres engagement i fortsatte reformer skal bevares, at de får forelagt klare og omfattende oplysninger om fordelene ved denne politik; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre en indsats på dette område; finder det tilsvarende af afgørende betydning, at borgerne bliver hørt, og at der tages hensyn til deres bekymringer og spørgsmål; |
| --- | --- |

18.

mener, at det er altafgørende, hvis EU-borgernes støtte til fordel for en yderligere udvidelse og kandidatlandenes borgeres engagement i fortsatte reformer skal bevares, at de får forelagt klare og omfattende oplysninger om fordelene ved denne politik; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre en indsats på dette område; finder det tilsvarende af afgørende betydning, at borgerne bliver hørt, og at der tages hensyn til deres bekymringer og spørgsmål;

| 19. | roser Kroatien for dets fortsatte fremskridt med hensyn til opfyldelsen af kriterierne for tiltrædelse af Unionen såvel som betingelserne for medlemskab; glæder sig over den bilaterale aftale om en løsning af grænsekonflikten med Slovenien, som har været den udslaggivende faktor for en åbning af yderligere kapitler i tiltrædelsesprocessen; finder, at tiltrædelsesforhandlingerne kan afsluttes snarest muligt, forudsat at Kroatien intensiverer sine bestræbelser og opfylder alle de nødvendige kriterier og benchmarks, herunder fuldt samarbejde med ICTY; |
| --- | --- |

19.

roser Kroatien for dets fortsatte fremskridt med hensyn til opfyldelsen af kriterierne for tiltrædelse af Unionen såvel som betingelserne for medlemskab; glæder sig over den bilaterale aftale om en løsning af grænsekonflikten med Slovenien, som har været den udslaggivende faktor for en åbning af yderligere kapitler i tiltrædelsesprocessen; finder, at tiltrædelsesforhandlingerne kan afsluttes snarest muligt, forudsat at Kroatien intensiverer sine bestræbelser og opfylder alle de nødvendige kriterier og benchmarks, herunder fuldt samarbejde med ICTY;

| 20. | lykønsker Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien med de fremskridt, som det har opnået siden den seneste fremskridtsrapport og især i løbet af de seneste par måneder; konstaterer med tilfredshed, at Kommissionen har anerkendt dette fremskridt, og at den har henstillet, at der indledes tiltrædelsesforhandlinger med landet; opfordrer Rådet til at handle i overensstemmelse med Kommissionens henstillinger på topmødet i december 2009; forventer, at der i nær fremtid indledes forhandlinger med håb om at opnå gensidigt tilfredsstillende løsninger på tvister med nabolandene, herunder navnespørgsmålet mellem Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Grækenland; opfordrer regeringerne i begge lande til at intensivere deres indsats med dette mål for øje; minder om betydningen af gode naboskabsforbindelser og tilskynder Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien til at vise hensyntagen i forbindelse med de anliggender, der berører deres naboer; bemærker med glæde, at der for nylig er etableret diplomatiske forbindelser med Kosovo og indgået en aftale om fysisk grænsedragning, hvilket er et afgørende skridt for regional stabilitet; |
| --- | --- |

20.

lykønsker Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien med de fremskridt, som det har opnået siden den seneste fremskridtsrapport og især i løbet af de seneste par måneder; konstaterer med tilfredshed, at Kommissionen har anerkendt dette fremskridt, og at den har henstillet, at der indledes tiltrædelsesforhandlinger med landet; opfordrer Rådet til at handle i overensstemmelse med Kommissionens henstillinger på topmødet i december 2009; forventer, at der i nær fremtid indledes forhandlinger med håb om at opnå gensidigt tilfredsstillende løsninger på tvister med nabolandene, herunder navnespørgsmålet mellem Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Grækenland; opfordrer regeringerne i begge lande til at intensivere deres indsats med dette mål for øje; minder om betydningen af gode naboskabsforbindelser og tilskynder Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien til at vise hensyntagen i forbindelse med de anliggender, der berører deres naboer; bemærker med glæde, at der for nylig er etableret diplomatiske forbindelser med Kosovo og indgået en aftale om fysisk grænsedragning, hvilket er et afgørende skridt for regional stabilitet;

| 21. | opfordrer myndighederne i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien til at fortsætte deres indsats for reformprocessen, især inden for den offentlige forvaltning og retsvæsenet, antikorruptionspolitikken, kvinders rettigheder og forbindelser mellem etniske grupper, herunder øget deltagelse af mindretal i det offentlige liv og den offentlige forvaltning; |
| --- | --- |

21.

opfordrer myndighederne i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien til at fortsætte deres indsats for reformprocessen, især inden for den offentlige forvaltning og retsvæsenet, antikorruptionspolitikken, kvinders rettigheder og forbindelser mellem etniske grupper, herunder øget deltagelse af mindretal i det offentlige liv og den offentlige forvaltning;

| 22. | roser, at Tyrkiet som kandidatland har gjort fremskridt på vej mod opfyldelsen af Københavnskriterierne; opfordrer indtrængende den tyrkiske regering og alle parlamentariske partier i Tyrkiet til at nå til enighed om udformningen af gennemførelsen af de mest vigtige reformer; glæder sig over regeringens godkendelse af reformstrategien på retsområdet og påpeger den altafgørende betydning af en hurtig gennemførelse, således at den tyrkiske stats og det tyrkiske samfunds funktioner sikres; er bekymret over tilstandene på områderne ytringsfrihed og pressefrihed, især efter den uhørte bøde, som en mediegruppe er blevet idømt; glæder sig over den stadig mere åbne offentlige debat i Tyrkiet om emner, der hidtil var tabu; beklager de begrænsede fremskridt, der er gjort på området religionsfrihed, og tilskynder regeringen til at etablere lovrammer i tråd med den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, der vil gøre det muligt for ikkemuslimske trossamfund og for alawierne at fungere uden begrænsninger; beklager, at forpligtelserne i henhold til tillægsprotokollen til associeringsaftalen EF-Tyrkiet stadig ikke efterkommes, og opfordrer Tyrkiet til at sikre en fuldstændig gennemførelse heraf uden forskelsbehandling; opfordrer den tyrkiske regering og ligeledes alle de berørte parter til at bidrage aktivt til en hurtig løsning på Cypern-spørgsmålet inden for rammerne af FN's Sikkerhedsråds resolutioner og de principper, som EU hviler på; glæder sig over bestræbelserne på at løse det kurdiske spørgsmål i forbindelse med projektet om demokratisk åbning, og opfordrer den tyrkiske regering til at træffe konkrete foranstaltninger til at finde frem til en løsning på den situation, som borgere af kurdisk oprindelse befinder sig i, og opfordrer alle parter til at støtte denne proces; roser den diplomatiske indsats, der gøres for at normalisere forbindelserne med Armenien, og opfordrer indtrængende Tyrkiets Store Nationalforsamling og det armenske parlament til at ratificere de relevante protokoller; glæder sig over, at Tyrkiet har undertegnet den mellemstatslige aftale om Nabucco-gasrørledningen, som fortsat er et af EU's højest prioriterede energiforsyningsprojekter og opfordrer til at åbne kapitlet om energi i tiltrædelsesforhandlingerne; noterer sig over genoptagelsen af forhandlingerne om en tilbagetagelsesaftale med EU og opfordrer indtrængende Tyrkiet til i mellemtiden at sikre en fuldstændig gennemførelse af de eksisterende bilaterale tilbagetagelsesaftaler og med EU-medlemsstaterne; opfordrer den tyrkiske regering til at intensivere samordningen af sin udenrigspolitik med EU, især vedrørende Iran; beklager imidlertid, at det strategiske samarbejde mellem NATO og EU ud over »Berlin plus«-aftalerne fortsat blokeres som følge af Tyrkiets modstand, hvilket har negative følger for beskyttelsen af EU’s udstationerede personale, og opfordrer indtrængende Tyrkiet til at opgive denne modstand hurtigst muligt; |
| --- | --- |

22.

roser, at Tyrkiet som kandidatland har gjort fremskridt på vej mod opfyldelsen af Københavnskriterierne; opfordrer indtrængende den tyrkiske regering og alle parlamentariske partier i Tyrkiet til at nå til enighed om udformningen af gennemførelsen af de mest vigtige reformer; glæder sig over regeringens godkendelse af reformstrategien på retsområdet og påpeger den altafgørende betydning af en hurtig gennemførelse, således at den tyrkiske stats og det tyrkiske samfunds funktioner sikres; er bekymret over tilstandene på områderne ytringsfrihed og pressefrihed, især efter den uhørte bøde, som en mediegruppe er blevet idømt; glæder sig over den stadig mere åbne offentlige debat i Tyrkiet om emner, der hidtil var tabu; beklager de begrænsede fremskridt, der er gjort på området religionsfrihed, og tilskynder regeringen til at etablere lovrammer i tråd med den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, der vil gøre det muligt for ikkemuslimske trossamfund og for alawierne at fungere uden begrænsninger; beklager, at forpligtelserne i henhold til tillægsprotokollen til associeringsaftalen EF-Tyrkiet stadig ikke efterkommes, og opfordrer Tyrkiet til at sikre en fuldstændig gennemførelse heraf uden forskelsbehandling; opfordrer den tyrkiske regering og ligeledes alle de berørte parter til at bidrage aktivt til en hurtig løsning på Cypern-spørgsmålet inden for rammerne af FN's Sikkerhedsråds resolutioner og de principper, som EU hviler på; glæder sig over bestræbelserne på at løse det kurdiske spørgsmål i forbindelse med projektet om demokratisk åbning, og opfordrer den tyrkiske regering til at træffe konkrete foranstaltninger til at finde frem til en løsning på den situation, som borgere af kurdisk oprindelse befinder sig i, og opfordrer alle parter til at støtte denne proces; roser den diplomatiske indsats, der gøres for at normalisere forbindelserne med Armenien, og opfordrer indtrængende Tyrkiets Store Nationalforsamling og det armenske parlament til at ratificere de relevante protokoller; glæder sig over, at Tyrkiet har undertegnet den mellemstatslige aftale om Nabucco-gasrørledningen, som fortsat er et af EU's højest prioriterede energiforsyningsprojekter og opfordrer til at åbne kapitlet om energi i tiltrædelsesforhandlingerne; noterer sig over genoptagelsen af forhandlingerne om en tilbagetagelsesaftale med EU og opfordrer indtrængende Tyrkiet til i mellemtiden at sikre en fuldstændig gennemførelse af de eksisterende bilaterale tilbagetagelsesaftaler og med EU-medlemsstaterne; opfordrer den tyrkiske regering til at intensivere samordningen af sin udenrigspolitik med EU, især vedrørende Iran; beklager imidlertid, at det strategiske samarbejde mellem NATO og EU ud over »Berlin plus«-aftalerne fortsat blokeres som følge af Tyrkiets modstand, hvilket har negative følger for beskyttelsen af EU’s udstationerede personale, og opfordrer indtrængende Tyrkiet til at opgive denne modstand hurtigst muligt;

| 23. | glæder sig over de fremskridt, der er sket i Serbien, og især dets ensidige gennemførelse af interimsaftalen; mener, at en sådan ensidig gennemførelse set på baggrund af den finansielle krise viser, at landet er fast besluttet på at nå frem til medlemskab af Unionen; opfordrer derfor indtrængende Rådet til ufortøvet at træffe afgørelse om ratificeringen af interimsaftalen; anmoder Serbien om at samarbejde i fuldt omfang med ICTY; glæder sig i denne forbindelse over rapporten af 4. juni 2009, som chefanklageren ved ICTY har fremlagt, hvoraf det fremgår, at Serbien har gjort yderligere fremskridt i dets samarbejde med ICTY; finder det ligeledes vigtigt, at retsforfølgelsen fortsætter ved Beograds distriktsdomstols krigsforbryderkammer; glæder sig over de serbiske myndigheders undertegnelse af politiprotokollen med Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo (EULEX KOSOVO) og opfordrer Serbien til at intensivere sit samarbejde med EULEX KOSOVO, især hvad angår EULEX KOSOVO’s operationer i det nordlige Kosovo; beklager, at de serbiske myndigheder opfordrede kosovoserberne til at boykotte kommunalvalget den 15. november 2009, og opfordrer dem til at indtage en konstruktiv holdning og fremme aktiv deltagelse i Kosovos institutioner fra kosovoserbernes side; |
| --- | --- |

23.

glæder sig over de fremskridt, der er sket i Serbien, og især dets ensidige gennemførelse af interimsaftalen; mener, at en sådan ensidig gennemførelse set på baggrund af den finansielle krise viser, at landet er fast besluttet på at nå frem til medlemskab af Unionen; opfordrer derfor indtrængende Rådet til ufortøvet at træffe afgørelse om ratificeringen af interimsaftalen; anmoder Serbien om at samarbejde i fuldt omfang med ICTY; glæder sig i denne forbindelse over rapporten af 4. juni 2009, som chefanklageren ved ICTY har fremlagt, hvoraf det fremgår, at Serbien har gjort yderligere fremskridt i dets samarbejde med ICTY; finder det ligeledes vigtigt, at retsforfølgelsen fortsætter ved Beograds distriktsdomstols krigsforbryderkammer; glæder sig over de serbiske myndigheders undertegnelse af politiprotokollen med Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo (EULEX KOSOVO) og opfordrer Serbien til at intensivere sit samarbejde med EULEX KOSOVO, især hvad angår EULEX KOSOVO’s operationer i det nordlige Kosovo; beklager, at de serbiske myndigheder opfordrede kosovoserberne til at boykotte kommunalvalget den 15. november 2009, og opfordrer dem til at indtage en konstruktiv holdning og fremme aktiv deltagelse i Kosovos institutioner fra kosovoserbernes side;

| 24. | anerkender, at Bosnien-Hercegovina har gjort visse fremskridt vedrørende sikkerhed og grænseforvaltning; er dog utilfreds med det begrænsede fremskridt, som Bosnien-Hercegovina har opnået som potentielt kandidatland på vej mod medlemskab af EU; er stærkt foruroliget over det ustabile politiske klima og manglen på en fælles vision hos begge enheder, og fordømmer anvendelsen af en provokerende sprogbrug, som kan undergrave de opnåede resultater i forsoningsprocessen mellem de etniske grupper og med hensyn til statsstrukturernes funktionsevne; tilskynder Rådet til at fortsætte sin indsats med støtte fra det internationale samfund for at føre en dialog med de politiske ledere i Bosnien-Hercegovina, således at dette land og dets befolkningsgrupper kan fortsætte ad vejen mod europæisk integration; understreger, hvor vigtigt det er at skabe en mere holdbar forfatningsmæssig ramme, således at landets institutioner kan fungere mere effektivt; noterer sig følgelig Rådsformandskabets, Kommissionens og den amerikanske regerings seneste fælles diplomatiske bestræbelser og henstiller, at der under de videre forhandlinger tages hensyn til tidligere ordninger mellem politikere i Bosnien-Hercegovina; minder om, at det er nødvendigt at inddrage parlamentsmedlemmer og civilsamfundet i større udstrækning for at støtte et funktionsdygtigt land; |
| --- | --- |

24.

anerkender, at Bosnien-Hercegovina har gjort visse fremskridt vedrørende sikkerhed og grænseforvaltning; er dog utilfreds med det begrænsede fremskridt, som Bosnien-Hercegovina har opnået som potentielt kandidatland på vej mod medlemskab af EU; er stærkt foruroliget over det ustabile politiske klima og manglen på en fælles vision hos begge enheder, og fordømmer anvendelsen af en provokerende sprogbrug, som kan undergrave de opnåede resultater i forsoningsprocessen mellem de etniske grupper og med hensyn til statsstrukturernes funktionsevne; tilskynder Rådet til at fortsætte sin indsats med støtte fra det internationale samfund for at føre en dialog med de politiske ledere i Bosnien-Hercegovina, således at dette land og dets befolkningsgrupper kan fortsætte ad vejen mod europæisk integration; understreger, hvor vigtigt det er at skabe en mere holdbar forfatningsmæssig ramme, således at landets institutioner kan fungere mere effektivt; noterer sig følgelig Rådsformandskabets, Kommissionens og den amerikanske regerings seneste fælles diplomatiske bestræbelser og henstiller, at der under de videre forhandlinger tages hensyn til tidligere ordninger mellem politikere i Bosnien-Hercegovina; minder om, at det er nødvendigt at inddrage parlamentsmedlemmer og civilsamfundet i større udstrækning for at støtte et funktionsdygtigt land;

| 25. | glæder sig over Kommissionens intention om at styrke forbindelserne med Kosovo (5) i henhold til FN's Sikkerhedsråds resolution, herunder at afsøge mulighederne for Kosovos deltagelse i fællesskabsprogrammer; forventer, at decentraliseringsprocessen afsluttes inden årets udgang for dermed at opfylde betingelserne i Ahtisaari-planen og sikre alle Kosovos indbyggere politisk repræsentation, især det serbiske mindretal; opfordrer Kosovomyndighederne til at fortsætte deres bestræbelser på at forbedre og sikre mindretallenes rettigheder; glæder sig over, at lokalvalgene den 15. november 2009 generelt set forløb let og fredeligt, og anerkender den centrale valgkommissions indsats i forberedelserne; glæder sig endvidere over kosovoserbernes usædvanlig store valgdeltagelse og anser dette for en opmuntrende indikation af, at det kosovoserbiske samfund er villigt til at bære sin del af ansvaret for Kosovos institutioner; glæder sig over, at EULEX KOSOVO har opnået fuld operational kapacitet, som vil gøre det muligt for det at gennemføre sit mandat med fremme af retsstatsprincippet, offentlig ro og orden og sikkerhed på gennemsigtig og ansvarlig vis i hele Kosovo og bane vejen for Kosovos integration i Unionen, hvis det opfylder de nødvendige betingelser og krav; |
| --- | --- |

25.

glæder sig over Kommissionens intention om at styrke forbindelserne med Kosovo (5) i henhold til FN's Sikkerhedsråds resolution, herunder at afsøge mulighederne for Kosovos deltagelse i fællesskabsprogrammer; forventer, at decentraliseringsprocessen afsluttes inden årets udgang for dermed at opfylde betingelserne i Ahtisaari-planen og sikre alle Kosovos indbyggere politisk repræsentation, især det serbiske mindretal; opfordrer Kosovomyndighederne til at fortsætte deres bestræbelser på at forbedre og sikre mindretallenes rettigheder; glæder sig over, at lokalvalgene den 15. november 2009 generelt set forløb let og fredeligt, og anerkender den centrale valgkommissions indsats i forberedelserne; glæder sig endvidere over kosovoserbernes usædvanlig store valgdeltagelse og anser dette for en opmuntrende indikation af, at det kosovoserbiske samfund er villigt til at bære sin del af ansvaret for Kosovos institutioner; glæder sig over, at EULEX KOSOVO har opnået fuld operational kapacitet, som vil gøre det muligt for det at gennemføre sit mandat med fremme af retsstatsprincippet, offentlig ro og orden og sikkerhed på gennemsigtig og ansvarlig vis i hele Kosovo og bane vejen for Kosovos integration i Unionen, hvis det opfylder de nødvendige betingelser og krav;

| 26. | anerkender de fremskridt, der er gjort i Montenegro siden den seneste situationsrapport; bemærker, at landet har ansøgt om medlemskab af Unionen, og at Rådet har truffet afgørelse om at opfordre Kommissionen til at udarbejde sin udtalelse om Montenegros ansøgning; roser Montenegro for dets opnåede resultater især i den uproblematiske afvikling af det seneste valg og landets solide økonomiske resultater til trods for den globale økonomiske krise og tilskynder landet til at fortsætte sine reformbestræbelser; |
| --- | --- |

26.

anerkender de fremskridt, der er gjort i Montenegro siden den seneste situationsrapport; bemærker, at landet har ansøgt om medlemskab af Unionen, og at Rådet har truffet afgørelse om at opfordre Kommissionen til at udarbejde sin udtalelse om Montenegros ansøgning; roser Montenegro for dets opnåede resultater især i den uproblematiske afvikling af det seneste valg og landets solide økonomiske resultater til trods for den globale økonomiske krise og tilskynder landet til at fortsætte sine reformbestræbelser;

| 27. | anerkender de fremskridt, som Albanien har opnået siden den sidste situationsrapport og især inden for arbejdet med at udstede identitetskort og gennemføre forbedringer af de juridiske og administrative rammer om valgprocessen, hvilket fremgik af det seneste nationale valg; opfordrer indtrængende oppositionen til at standse sin boykot af parlamentet og opfordrer den til at gøre sin pligt og repræsentere sine vælgere i parlamentet; opfordrer regeringen og oppositionen til at nå til en gensidig forståelse om en opfølgning i parlamentet på det seneste valg; bemærker, at Albanien har ansøgt om medlemskab af Unionen, og at Rådet har truffet afgørelse om at opfordre Kommissionen til at udarbejde en udtalelse om landets ansøgning; tilskynder de albanske myndigheder til at fortsætte deres bestræbelser for at opnå reformer til fordel for borgernes økonomiske og sociale fremskridt, således at landet kan tage skridt fremad på vejen mod EU-medlemskab; |
| --- | --- |

27.

anerkender de fremskridt, som Albanien har opnået siden den sidste situationsrapport og især inden for arbejdet med at udstede identitetskort og gennemføre forbedringer af de juridiske og administrative rammer om valgprocessen, hvilket fremgik af det seneste nationale valg; opfordrer indtrængende oppositionen til at standse sin boykot af parlamentet og opfordrer den til at gøre sin pligt og repræsentere sine vælgere i parlamentet; opfordrer regeringen og oppositionen til at nå til en gensidig forståelse om en opfølgning i parlamentet på det seneste valg; bemærker, at Albanien har ansøgt om medlemskab af Unionen, og at Rådet har truffet afgørelse om at opfordre Kommissionen til at udarbejde en udtalelse om landets ansøgning; tilskynder de albanske myndigheder til at fortsætte deres bestræbelser for at opnå reformer til fordel for borgernes økonomiske og sociale fremskridt, således at landet kan tage skridt fremad på vejen mod EU-medlemskab;

| 28. | glæder sig over Islands ansøgning om medlemskab og forventer, at Kommissionen snart udarbejder en udtalelse og en henstilling om denne ansøgning, og at Island får kandidatstatus i nær fremtid i betragtning af dets veletablerede demokratiske tradition og som følge af, at landet i stor udstrækning har tilpasset sig den gældende fællesskabsret; mener dog, at Islands hidtidige gennemførelse af sine forpligtelser i medfør af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde bør være et afgørende element i Kommissionens vurdering; gentager sin opfordring til Kommissionen om at åbne et delegationskontor i Reykjavik allerede i første halvår 2010; |
| --- | --- |

28.

glæder sig over Islands ansøgning om medlemskab og forventer, at Kommissionen snart udarbejder en udtalelse og en henstilling om denne ansøgning, og at Island får kandidatstatus i nær fremtid i betragtning af dets veletablerede demokratiske tradition og som følge af, at landet i stor udstrækning har tilpasset sig den gældende fællesskabsret; mener dog, at Islands hidtidige gennemførelse af sine forpligtelser i medfør af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde bør være et afgørende element i Kommissionens vurdering; gentager sin opfordring til Kommissionen om at åbne et delegationskontor i Reykjavik allerede i første halvår 2010;

| 29. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at udvikle en funktionel og sammenhængende model for de nye EU-delegationer i udvidelsesområdet med sikring af en fælles EU-indsats efter indførelsen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten), især hvis det udvidelsespolitiske område forbliver uden for EU-Udenrigstjenestens kompetenceområder; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen og Rådet til at udvikle en funktionel og sammenhængende model for de nye EU-delegationer i udvidelsesområdet med sikring af en fælles EU-indsats efter indførelsen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten), især hvis det udvidelsespolitiske område forbliver uden for EU-Udenrigstjenestens kompetenceområder;

| 30. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen og til medlemsstaternes og de berørte landes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

30.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen og til medlemsstaternes og de berørte landes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 291 E af 30.11.2006, s. 402.

(2)  EUT C 317 E af 23.12.2006, s. 480.

(3)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0363.

(4)  Som defineret i De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution 1244/1999.

(5)  22 medlemsstater har anerkendt Kosovo; fem medlemsstater har ikke.

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/53 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/53

---

Torsdag, den 26. november 2009Afskaffelse af vold mod kvinder

P7_TA(2009)0098

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2009 om bekæmpelse af vold mod kvinder

2010/C 285 E/07

Europa-Parlamentet,

der henviser til bestemmelserne i De Forenede Nationers retlige instrumenter vedrørende menneskerettigheder og navnlig om kvinders rettigheder, såsom FN's pagt, verdenserklæringen om menneskerettigheder, de internationale konventioner om borgerlige og politiske rettigheder og om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, konventionen om bekæmpelse og afskaffelse af menneskehandel og udnyttelse af andres prostitution, konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW) og denne konventions valgfrie protokol samt konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf,

der henviser til andre FN-instrumenter om vold mod kvinder, såsom Wien-erklæringen og Wien-handlingsprogrammet af 25. juni 1993 vedtaget på FN's verdenskonference om menneskerettigheder (A(CONF. 157/23), erklæringen af 20. december 1993 om afskaffelse af vold mod kvinder (A/RES/48/104), FN's Generalforsamlings resolutioner af 12. december 1997 om kriminalitetsforebyggelse og strafferet med henblik på at bekæmpe vold mod kvinder (A/RES/52/86), af 18. december 2002 om bekæmpelse af æresforbrydelser begået mod kvinder (A/RES/57/179) og af 22. december 2003 om afskaffelse af vold i hjemmet mod kvinder (A/RES/58/147), rapporter fra de særlige rapportører fra FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder om vold mod kvinder samt den generelle henstilling nr. 19 vedtaget af Komitéen for Afskaffelse af Diskrimination mod Kvinder (ellevte møde, 1992),

der henviser til Beijing-erklæringen og Beijing-handlingsprogrammet, der blev vedtaget den 15. september 1995 på den fjerde verdenskvindekonference, og sine beslutninger af 18. maj 2000 om opfølgningen af Beijing-handlingsprogrammet (1) og af 10. marts 2005 om opfølgningen af den fjerde verdenskvindekonference - Handlingsprogrammet Platform for Action (Beijing+10) (2),

der henviser til FN's generalsekretærs rapport af 6. juli 2006 med titlen »In-depth study on all forms of violence against women« (indgående undersøgelse af alle former for vold mod kvinder) (A/61/122/Add.1),

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution af 19. december 2006 om en forstærket indsats i bekæmpelsen af alle former for vold mod kvinder (A/RES/61/143),

der henviser til resolution 2003/45 fra FN's Menneskerettighedskommission af 23. april 2003 om afskaffelse af vold mod kvinder (E/CN.4/RES/2003/45),

der henviser til Den Interparlamentariske Unions resolution vedtaget på det 114. møde den 12. maj 2006 om parlamenternes rolle i bekæmpelsen af vold mod kvinder,

der henviser til sin beslutning af 16. september 1997 om behovet for at igangsætte en kampagne på EU-plan om nul tolerance over for vold mod kvinder (3),

der henviser til sin beslutning af 2. februar 2006 om status over bekæmpelsen af volden mod kvinder og den fremtidige indsats (4),

der henviser til sin beslutning af 11. oktober 2007 om kvindedrabene i Mexico og Mellemamerika og EU's rolle i bekæmpelsen af dette fænomen (5),

der henviser til sin beslutning af 24. marts 2009 om bekæmpelse af kønslig lemlæstelse af piger og kvinder i EU (6),

der henviser til forespørgsler af 1. oktober 2009 til Rådet (O-0096/2009 - B7-0220/2009) og til Kommissionen (O-0097/2009 - B7-0221/2009) om en international dag for afskaffelse af vold mod kvinder,

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at FN's Beijing-handlingsprogram har defineret vold mod kvinder som enhver handling af kønsbaseret vold, der medfører, eller som sandsynligvis vil medføre, fysisk, seksuel eller psykologisk skade eller lidelse hos kvinder, hvortil skal regnes trusler om sådanne handlinger, tvang eller vilkårlig frihedsberøvelse, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at FN's Beijing-handlingsprogram har defineret vold mod kvinder som enhver handling af kønsbaseret vold, der medfører, eller som sandsynligvis vil medføre, fysisk, seksuel eller psykologisk skade eller lidelse hos kvinder, hvortil skal regnes trusler om sådanne handlinger, tvang eller vilkårlig frihedsberøvelse,

| B. | der henviser til, at vold mod kvinder ifølge FN's Beijing-handlingsprogram er udtryk for et traditionelt ulige magtforhold mellem mænd og kvinder, der har ført til en situation, hvor mænd dominerer kvinder, indtager en diskriminerende holdning over for kvinder og forhindrer dem i at udfolde sig fuldstændigt, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at vold mod kvinder ifølge FN's Beijing-handlingsprogram er udtryk for et traditionelt ulige magtforhold mellem mænd og kvinder, der har ført til en situation, hvor mænd dominerer kvinder, indtager en diskriminerende holdning over for kvinder og forhindrer dem i at udfolde sig fuldstændigt,

| C. | der henviser til, at mænds vold mod kvinder ikke alene er et problem, som vedrører folkesundheden, men også er årsag til ulighed mellem kvinder og mænd, hvilket er et område, hvor EU har mandat til at skride til handling, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at mænds vold mod kvinder ikke alene er et problem, som vedrører folkesundheden, men også er årsag til ulighed mellem kvinder og mænd, hvilket er et område, hvor EU har mandat til at skride til handling,

| D. | der henviser til, at ligestilling mellem kvinder og mænd er et grundlæggende princip i EU, der er anerkendt i EF-traktaten og i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at ligestilling mellem kvinder og mænd er et grundlæggende princip i EU, der er anerkendt i EF-traktaten og i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| E. | der henviser til, at mænds vold mod kvinder er en krænkelse af menneskerettighederne, og i særdeleshed af retten til livet, retten til sikkerhed, retten til værdighed, retten til fysisk og psykisk integritet samt retten til valg med hensyn til seksualitet og reproduktiv sundhed, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at mænds vold mod kvinder er en krænkelse af menneskerettighederne, og i særdeleshed af retten til livet, retten til sikkerhed, retten til værdighed, retten til fysisk og psykisk integritet samt retten til valg med hensyn til seksualitet og reproduktiv sundhed,

| F. | der henviser til, at mænds vold mod kvinder er en hindring for kvinders deltagelse i samfundet, i det politiske og offentlige liv og på arbejdsmarkedet og kan føre til marginalisering af og fattigdom for kvinder, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at mænds vold mod kvinder er en hindring for kvinders deltagelse i samfundet, i det politiske og offentlige liv og på arbejdsmarkedet og kan føre til marginalisering af og fattigdom for kvinder,

| G. | der henviser til, at vold mod kvinder i ekstreme tilfælde kan føre til, at kvinderne myrdes, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at vold mod kvinder i ekstreme tilfælde kan føre til, at kvinderne myrdes,

| H. | der henviser til, at vold mod kvinder ofte ledsages af vold mod børn og påvirker børnenes psykiske tilstand og liv, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at vold mod kvinder ofte ledsages af vold mod børn og påvirker børnenes psykiske tilstand og liv,

| I. | der henviser til, at vold mod mødre direkte og indirekte har varige negative konsekvenser for børnenes følelsesmæssige sundhed og sindstilstand, og at det kan medføre en ond cirkel af vold og overgreb, der fortsætter i generationer, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at vold mod mødre direkte og indirekte har varige negative konsekvenser for børnenes følelsesmæssige sundhed og sindstilstand, og at det kan medføre en ond cirkel af vold og overgreb, der fortsætter i generationer,

| J. | der henviser til, at mænds vold mod kvinder dels er et udbredt, strukturelt problem i hele Europa og hele verden, og at dette fænomen rammer ofrene såvel som voldsudøverne uanset alder, uddannelse, indkomst eller position i samfundet, dels er knyttet til den ulige magtfordeling mellem mænd og kvinder i vores samfund, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at mænds vold mod kvinder dels er et udbredt, strukturelt problem i hele Europa og hele verden, og at dette fænomen rammer ofrene såvel som voldsudøverne uanset alder, uddannelse, indkomst eller position i samfundet, dels er knyttet til den ulige magtfordeling mellem mænd og kvinder i vores samfund,

| K. | der henviser til, at volden mod kvinder varierer med forskellige kulturer og traditioner, og til, at kønslig lemlæstelse af kvinder og piger, såkaldte æresforbrydelser og tvangsægteskaber er virkelighed i EU, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at volden mod kvinder varierer med forskellige kulturer og traditioner, og til, at kønslig lemlæstelse af kvinder og piger, såkaldte æresforbrydelser og tvangsægteskaber er virkelighed i EU,

| L. | der henviser til, at krig, væbnede konflikter, genopbygning efter konflikter og økonomiske, sociale og/eller finansielle kriser øger kvinders sårbarhed både individuelt og kollektivt over for den vold, de udsættes for fra mænds side, og at disse situationer ikke bør bruges som påskud for at tolerere mænds vold, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at krig, væbnede konflikter, genopbygning efter konflikter og økonomiske, sociale og/eller finansielle kriser øger kvinders sårbarhed både individuelt og kollektivt over for den vold, de udsættes for fra mænds side, og at disse situationer ikke bør bruges som påskud for at tolerere mænds vold,

| M. | der henviser til, at handel med kvinder med seksuelle og andre formål udgør en grundlæggende krænkelse af kvinders menneskerettigheder og skader ofrene som enkeltpersoner såvel som samfundet som helhed, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at handel med kvinder med seksuelle og andre formål udgør en grundlæggende krænkelse af kvinders menneskerettigheder og skader ofrene som enkeltpersoner såvel som samfundet som helhed,

| N. | der henviser til, at den tolerance, der udvises over for prostitution i Europa, indebærer øget handel med kvinder fra tredjelande i EU med henblik på seksuel udnyttelse og sexturisme, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den tolerance, der udvises over for prostitution i Europa, indebærer øget handel med kvinder fra tredjelande i EU med henblik på seksuel udnyttelse og sexturisme,

| O. | der henviser til, at der ikke er nogen regelmæssig og sammenlignelig dataindsamling om de forskellige typer vold mod kvinder i EU, hvilket gør det vanskeligt at vurdere fænomenets egentlige omfang og finde passende løsninger på problemet, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der ikke er nogen regelmæssig og sammenlignelig dataindsamling om de forskellige typer vold mod kvinder i EU, hvilket gør det vanskeligt at vurdere fænomenets egentlige omfang og finde passende løsninger på problemet,

| P. | der henviser til, at antallet af kvinder, der er ofre for kønsbaseret vold er alarmerende, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at antallet af kvinder, der er ofre for kønsbaseret vold er alarmerende,

| Q. | der henviser til, at det ofte forvanskede og forbrugsorienterede billede af kvinderne, som medierne formidler, er uforeneligt med respekten for den menneskelige værdighed, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at det ofte forvanskede og forbrugsorienterede billede af kvinderne, som medierne formidler, er uforeneligt med respekten for den menneskelige værdighed,

| R. | der henviser til, at der ud over den økonomiske afhængighed (som ofte gør sig gældende for kvinder) er andre vigtige årsager til, at kvindelige ofre undlader at anmelde den vold, de udsættes for, og at disse skal søges i samfundskulturen og den opfattelse, at mænds vold mod kvinder er en privatsag, eller at kvinderne ofte selv er skyld heri, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at der ud over den økonomiske afhængighed (som ofte gør sig gældende for kvinder) er andre vigtige årsager til, at kvindelige ofre undlader at anmelde den vold, de udsættes for, og at disse skal søges i samfundskulturen og den opfattelse, at mænds vold mod kvinder er en privatsag, eller at kvinderne ofte selv er skyld heri,

| S. | der henviser til, at kvinder hyppigt undlader at anmelde mænds vold mod dem af forskellige komplekse psykologiske, økonomiske, sociale og kulturelle årsager og til tider også på grund af manglende tillid til politiet, retssystemet, de sociale myndigheder og sundhedsmyndighederne, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at kvinder hyppigt undlader at anmelde mænds vold mod dem af forskellige komplekse psykologiske, økonomiske, sociale og kulturelle årsager og til tider også på grund af manglende tillid til politiet, retssystemet, de sociale myndigheder og sundhedsmyndighederne,

| T. | der henviser til, at Parlamentet flere gange har slået til lyd for et europæisk år for bekæmpelse af vold mod kvinder, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Parlamentet flere gange har slået til lyd for et europæisk år for bekæmpelse af vold mod kvinder,

| U. | der henviser til, at FN har erklæret den 25. november for international dag for afskaffelse af vold mod kvinder, og at Europa-Parlamentet i december 2009 afholder et internationalt seminar om bekæmpelse af vold mod kvinder, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at FN har erklæret den 25. november for international dag for afskaffelse af vold mod kvinder, og at Europa-Parlamentet i december 2009 afholder et internationalt seminar om bekæmpelse af vold mod kvinder,

| V. | der henviser til, at der er et stadig mere akut behov for at indføre et omfattende retligt instrument til bekæmpelse af alle former for vold mod kvinder i Europa, herunder handel med kvinder, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at der er et stadig mere akut behov for at indføre et omfattende retligt instrument til bekæmpelse af alle former for vold mod kvinder i Europa, herunder handel med kvinder,

| 1. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at forbedre de nationale love og politikker til bekæmpelse af alle former for vold mod kvinder, navnlig ved at udarbejde omfattende nationale handlingsplaner til bekæmpelse af mænds vold mod kvinder med udgangspunkt i en analyse af de ligestillingsmæssige konsekvenser af vold mod kvinder og i medlemsstaternes internationale traktatmæssige forpligtelser til at afskaffe alle former for diskrimination af kvinder, herunder at træffe konkrete foranstaltninger til forebyggelse af vold begået af mænd, beskyttelse af ofrene og retsforfølgning af gerningsmændene; |
| --- | --- |

1.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at forbedre de nationale love og politikker til bekæmpelse af alle former for vold mod kvinder, navnlig ved at udarbejde omfattende nationale handlingsplaner til bekæmpelse af mænds vold mod kvinder med udgangspunkt i en analyse af de ligestillingsmæssige konsekvenser af vold mod kvinder og i medlemsstaternes internationale traktatmæssige forpligtelser til at afskaffe alle former for diskrimination af kvinder, herunder at træffe konkrete foranstaltninger til forebyggelse af vold begået af mænd, beskyttelse af ofrene og retsforfølgning af gerningsmændene;

| 2. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til via hensigtsmæssige nationale programmer og finansieringsordninger at støtte frivillige organisationer og sammenslutninger, der tager imod og yder psykologisk støtte til voldsramte kvinder, ikke mindst med det formål at reintegrere dem på arbejdsmarkedet og dermed sikre, at de fuldt ud genvinder deres personlige værdighed; |
| --- | --- |

2.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til via hensigtsmæssige nationale programmer og finansieringsordninger at støtte frivillige organisationer og sammenslutninger, der tager imod og yder psykologisk støtte til voldsramte kvinder, ikke mindst med det formål at reintegrere dem på arbejdsmarkedet og dermed sikre, at de fuldt ud genvinder deres personlige værdighed;

| 3. | opfordrer Kommissionen til at forelægge Parlamentet og Rådet en målrettet og mere konsekvent plan for EU's politik til bekæmpelse af alle former for vold mod kvinder, jf. Kommissionens meddelelse af 1. marts 2006 om en køreplan for ligestilling mellem kvinder og mænd 2006-2010 (KOM(2006)0092), at inddrage foranstaltninger til bekæmpelse af vold mod kvinder i handlingsprogrammet for ligestilling af mænd og kvinder for perioden 2011-2016 og konkrete foranstaltninger til forebyggelse af alle former for vold, beskyttelse af ofrene og retsforfølgning af voldsudøverne samt at sikre, at der foretages en analyse af de ligestillingsmæssige konsekvenser af mænds vold mod kvinder på alle politikområder, og at EU-institutionerne og medlemsstaterne fastlægger en samordnet, engageret og konsekvent strategi for at udrydde denne form for vold; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til at forelægge Parlamentet og Rådet en målrettet og mere konsekvent plan for EU's politik til bekæmpelse af alle former for vold mod kvinder, jf. Kommissionens meddelelse af 1. marts 2006 om en køreplan for ligestilling mellem kvinder og mænd 2006-2010 (KOM(2006)0092), at inddrage foranstaltninger til bekæmpelse af vold mod kvinder i handlingsprogrammet for ligestilling af mænd og kvinder for perioden 2011-2016 og konkrete foranstaltninger til forebyggelse af alle former for vold, beskyttelse af ofrene og retsforfølgning af voldsudøverne samt at sikre, at der foretages en analyse af de ligestillingsmæssige konsekvenser af mænds vold mod kvinder på alle politikområder, og at EU-institutionerne og medlemsstaterne fastlægger en samordnet, engageret og konsekvent strategi for at udrydde denne form for vold;

| 4. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at undersøge muligheden for nye foranstaltninger til bekæmpelse af vold mod kvinder; |
| --- | --- |

4.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at undersøge muligheden for nye foranstaltninger til bekæmpelse af vold mod kvinder;

| 5. | opfordrer Kommissionen til at arrangere en særlig konference på højt plan med deltagelse af repræsentanter for de politiske organer, civilsamfundet og sociale og institutionelle organisationer med det formål at bidrage til udviklingen af en mere sammenhængende politik til bekæmpelse af alle former for vold mod kvinder; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til at arrangere en særlig konference på højt plan med deltagelse af repræsentanter for de politiske organer, civilsamfundet og sociale og institutionelle organisationer med det formål at bidrage til udviklingen af en mere sammenhængende politik til bekæmpelse af alle former for vold mod kvinder;

| 6. | anmoder EU om at sikre retten til hjælp og støtte for alle ofre for vold, herunder også ofrene for menneskehandel uanset nationalitet, og beskyttelse af kvindelige ofre for vold i hjemmet, hvis retlige status kan være afhængig af deres partnere; |
| --- | --- |

6.

anmoder EU om at sikre retten til hjælp og støtte for alle ofre for vold, herunder også ofrene for menneskehandel uanset nationalitet, og beskyttelse af kvindelige ofre for vold i hjemmet, hvis retlige status kan være afhængig af deres partnere;

| 7. | opfordrer EU til at indføre mekanismer til sikring af, at analysen af de ligestillingsmæssige konsekvenser af menneskehandel indarbejdes i al lovgivning og alle politikker til bekæmpelse af dette fænomen, og til at behandle de grundlæggende årsager til vold ved hjælp af forebyggende foranstaltninger såsom sanktioner, oplysning og bevidstgørelseskampagner; |
| --- | --- |

7.

opfordrer EU til at indføre mekanismer til sikring af, at analysen af de ligestillingsmæssige konsekvenser af menneskehandel indarbejdes i al lovgivning og alle politikker til bekæmpelse af dette fænomen, og til at behandle de grundlæggende årsager til vold ved hjælp af forebyggende foranstaltninger såsom sanktioner, oplysning og bevidstgørelseskampagner;

| 8. | påpeger, at det stadig afventer resultaterne af Kommissionens undersøgelse af lovgivningen om kønsbaseret vold og vold mod kvinder; |
| --- | --- |

8.

påpeger, at det stadig afventer resultaterne af Kommissionens undersøgelse af lovgivningen om kønsbaseret vold og vold mod kvinder;

| 9. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at sikre voldsramte kvinder reel adgang til retshjælp og beskyttelse uanset deres nationalitet og arten af deres inddragelse i politiets efterforskning; |
| --- | --- |

9.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at sikre voldsramte kvinder reel adgang til retshjælp og beskyttelse uanset deres nationalitet og arten af deres inddragelse i politiets efterforskning;

| 10. | anmoder indtrængende Rådet og Kommissionen om at etablere et utvetydigt retligt grundlag for bekæmpelse af alle former for vold mod kvinder, herunder handel med kvinder; |
| --- | --- |

10.

anmoder indtrængende Rådet og Kommissionen om at etablere et utvetydigt retligt grundlag for bekæmpelse af alle former for vold mod kvinder, herunder handel med kvinder;

| 11. | opfordrer Kommissionen til at gå i gang med at udarbejde et forslag til et omfattende direktiv om forebyggelse og bekæmpelse af alle former for vold mod kvinder; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til at gå i gang med at udarbejde et forslag til et omfattende direktiv om forebyggelse og bekæmpelse af alle former for vold mod kvinder;

| 12. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage initiativ til at bekæmpe årsagerne til vold mod kvinder, især ved hjælp af forebyggende foranstaltninger og bevidstgørelseskampagner om de forskellige former for vold mod kvinder; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage initiativ til at bekæmpe årsagerne til vold mod kvinder, især ved hjælp af forebyggende foranstaltninger og bevidstgørelseskampagner om de forskellige former for vold mod kvinder;

| 13. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at iværksætte et samordnet tiltag, bl.a. omfattende kampagner for bevidstgørelse og oplysning af offentligheden om vold i hjemmet og strategier beregnet til at nedbryde de fastgroede opfattelser af kvinders stilling i samfundet gennem uddannelse og medier, og til at fremme udvekslingen af bedste praksis; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at iværksætte et samordnet tiltag, bl.a. omfattende kampagner for bevidstgørelse og oplysning af offentligheden om vold i hjemmet og strategier beregnet til at nedbryde de fastgroede opfattelser af kvinders stilling i samfundet gennem uddannelse og medier, og til at fremme udvekslingen af bedste praksis;

| 14. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i internationalt regi at behandle spørgsmålet om vold mod kvinder og kønsaspektet ved overtrædelser af menneskerettighederne, især i forbindelse med de bilaterale associeringsaftaler og internationale handelsaftaler, der er gældende eller under forhandling; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i internationalt regi at behandle spørgsmålet om vold mod kvinder og kønsaspektet ved overtrædelser af menneskerettighederne, især i forbindelse med de bilaterale associeringsaftaler og internationale handelsaftaler, der er gældende eller under forhandling;

| 15. | beklager i den sammenhæng, at kønsaspektet ikke indgår som en vigtig del i de obligatoriske bæredygtighedsvurderinger, som foretages forud for indgåelsen af sådanne aftaler, for slet ikke at tale om en erkendelse af spørgsmålet om kønsrelateret vold, og at de heller ikke omfatter instrumenter til analyse af de ligestillingsmæssige konsekvenser, og opfordrer Kommissionen til at fremlægge et forslag til løsning af dette problem snarest muligt; |
| --- | --- |

15.

beklager i den sammenhæng, at kønsaspektet ikke indgår som en vigtig del i de obligatoriske bæredygtighedsvurderinger, som foretages forud for indgåelsen af sådanne aftaler, for slet ikke at tale om en erkendelse af spørgsmålet om kønsrelateret vold, og at de heller ikke omfatter instrumenter til analyse af de ligestillingsmæssige konsekvenser, og opfordrer Kommissionen til at fremlægge et forslag til løsning af dette problem snarest muligt;

| 16. | anmoder medlemsstaterne om at tage behørigt hensyn til de specifikke forhold, der gør sig gældende for visse kategorier af kvinder, som er særligt sårbare, såsom kvinder tilhørende mindretal, indvandrerkvinder, kvindelige flygtninge, kvinder der lever i fattigdom i landområder eller isolerede samfund, kvinder, der befinder sig i fængsler eller på andre institutioner, piger, lesbiske kvinder, handicappede kvinder og ældre kvinder; |
| --- | --- |

16.

anmoder medlemsstaterne om at tage behørigt hensyn til de specifikke forhold, der gør sig gældende for visse kategorier af kvinder, som er særligt sårbare, såsom kvinder tilhørende mindretal, indvandrerkvinder, kvindelige flygtninge, kvinder der lever i fattigdom i landområder eller isolerede samfund, kvinder, der befinder sig i fængsler eller på andre institutioner, piger, lesbiske kvinder, handicappede kvinder og ældre kvinder;

| 17. | anmoder medlemsstaterne om at styrke deres tiltag til forebyggelse af kønsrelateret vold blandt unge gennem en målrettet indsats på uddannelsesområdet og et bedre samarbejde mellem de forskellige aktører og berørte miljøer, såsom familien, skolen, det offentlige rum og medierne; |
| --- | --- |

17.

anmoder medlemsstaterne om at styrke deres tiltag til forebyggelse af kønsrelateret vold blandt unge gennem en målrettet indsats på uddannelsesområdet og et bedre samarbejde mellem de forskellige aktører og berørte miljøer, såsom familien, skolen, det offentlige rum og medierne;

| 18. | opfordrer Kommissionen til også at beskæftige sig med den internationale dimension af vold mod kvinder i forbindelse med virksomheders sociale ansvar, især hvad angår europæiske virksomheder, der opererer i eksportforarbejdningszoner; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til også at beskæftige sig med den internationale dimension af vold mod kvinder i forbindelse med virksomheders sociale ansvar, især hvad angår europæiske virksomheder, der opererer i eksportforarbejdningszoner;

| 19. | understreger vigtigheden af uddannelse for alle, der arbejder med kvinder, der er ofre for vold fra mænds side, heriblandt repræsentanter for retssystemet og de retshåndhævende myndigheder, med særlig vægt på politiet, domstolene, de sociale, sundhedsmæssige og retlige myndigheder, arbejdsmarkedsinstitutionerne, arbejdsgiverne og fagforeningerne; |
| --- | --- |

19.

understreger vigtigheden af uddannelse for alle, der arbejder med kvinder, der er ofre for vold fra mænds side, heriblandt repræsentanter for retssystemet og de retshåndhævende myndigheder, med særlig vægt på politiet, domstolene, de sociale, sundhedsmæssige og retlige myndigheder, arbejdsmarkedsinstitutionerne, arbejdsgiverne og fagforeningerne;

| 20. | opfordrer til indførelse af ordninger, som kan gøre det lettere for kvinder, der er ofre for kønsrelateret vold og menneskehandel, at få adgang til gratis retshjælp, således at de kan gøre deres rettigheder gældende inden for hele EU; betoner nødvendigheden af at forbedre samarbejdet mellem juridiske eksperter og udvekslingen af bedste praksis i bekæmpelsen af forskelsbehandling og kønsrelateret vold, og at gøre en indsats for at nedbryde hindringerne for et bedre kendskab til lovgivningen i andre medlemslande, herunder straffe for kønsrelateret vold og tilholdsforanstaltninger over for voldsudøvende mænd; |
| --- | --- |

20.

opfordrer til indførelse af ordninger, som kan gøre det lettere for kvinder, der er ofre for kønsrelateret vold og menneskehandel, at få adgang til gratis retshjælp, således at de kan gøre deres rettigheder gældende inden for hele EU; betoner nødvendigheden af at forbedre samarbejdet mellem juridiske eksperter og udvekslingen af bedste praksis i bekæmpelsen af forskelsbehandling og kønsrelateret vold, og at gøre en indsats for at nedbryde hindringerne for et bedre kendskab til lovgivningen i andre medlemslande, herunder straffe for kønsrelateret vold og tilholdsforanstaltninger over for voldsudøvende mænd;

| 21. | glæder sig over, at der i visse medlemsstater er oprettet særlige domstole, der beskæftiger sig med vold mod kvinder, og opfordrer alle medlemsstaterne til at følge dette initiativ; |
| --- | --- |

21.

glæder sig over, at der i visse medlemsstater er oprettet særlige domstole, der beskæftiger sig med vold mod kvinder, og opfordrer alle medlemsstaterne til at følge dette initiativ;

| 22. | opfordrer til, at registre over kønsrelateret vold kommer til at spille en central rolle i det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre (ECRIS); |
| --- | --- |

22.

opfordrer til, at registre over kønsrelateret vold kommer til at spille en central rolle i det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre (ECRIS);

| 23. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til i tæt samarbejde med Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder at etablere et sammenhængende system for indsamling af data til statistikker over vold mod kvinder, med særlig vægt på vold mod mindreårige, herunder drab som følge af vold i familien eller mellem personer, som har nære relationer til hinanden, med det formål at indhente sammenlignelige data om vold mod kvinder i hele EU; |
| --- | --- |

23.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til i tæt samarbejde med Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder at etablere et sammenhængende system for indsamling af data til statistikker over vold mod kvinder, med særlig vægt på vold mod mindreårige, herunder drab som følge af vold i familien eller mellem personer, som har nære relationer til hinanden, med det formål at indhente sammenlignelige data om vold mod kvinder i hele EU;

| 24. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at anerkende seksuelle overgreb mod og voldtægt af kvinder, også hvis de er begået i ægteskabet, i ikke-registrerede partnerskaber og/eller af mandlige slægtninge, som strafbare handlinger, hvis offeret ikke har givet sit samtykke, at sikre automatisk retsforfølgelse af gerningsmændene til sådanne lovovertrædelser og afvise enhver henvisning til kulturelle, traditionelle eller religiøse skikke eller traditioner som en formildende omstændighed, der kan indebære strafnedsættelse for gerningsmanden, i sager om vold mod kvinder, herunder såkaldte æresforbrydelser og kønslig lemlæstelse af kvinder og piger; |
| --- | --- |

24.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at anerkende seksuelle overgreb mod og voldtægt af kvinder, også hvis de er begået i ægteskabet, i ikke-registrerede partnerskaber og/eller af mandlige slægtninge, som strafbare handlinger, hvis offeret ikke har givet sit samtykke, at sikre automatisk retsforfølgelse af gerningsmændene til sådanne lovovertrædelser og afvise enhver henvisning til kulturelle, traditionelle eller religiøse skikke eller traditioner som en formildende omstændighed, der kan indebære strafnedsættelse for gerningsmanden, i sager om vold mod kvinder, herunder såkaldte æresforbrydelser og kønslig lemlæstelse af kvinder og piger;

| 25. | konstaterer, at visse medlemsstater har indført en politik, der sigter mod at anerkende kønsrelateret vold i parforhold, især mellem ægtefæller, som en kriminel handling; anmoder medlemsstaterne om at analysere resultaterne af disse politiske tiltag med henblik på at opnå en udveksling af bedste praksis på EU-niveau; |
| --- | --- |

25.

konstaterer, at visse medlemsstater har indført en politik, der sigter mod at anerkende kønsrelateret vold i parforhold, især mellem ægtefæller, som en kriminel handling; anmoder medlemsstaterne om at analysere resultaterne af disse politiske tiltag med henblik på at opnå en udveksling af bedste praksis på EU-niveau;

| 26. | opfordrer medlemsstaterne til at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til at sætte en stopper for omskæring af kvinder; bemærker, at indvandrere, der er bosiddende i Fællesskabet, bør være klar over, at kvindelig omskæring er et alvorligt overgreb mod kvindens helbred og en krænkelse af menneskerettighederne; opfordrer medlemsstaterne til enten at gennemføre særlige lovgivningsmæssige bestemmelser om kønslig lemlæstelse af kvinder eller at vedtage sådanne bestemmelser og retsforfølge enhver, der udfører sådanne lemlæstelser; |
| --- | --- |

26.

opfordrer medlemsstaterne til at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til at sætte en stopper for omskæring af kvinder; bemærker, at indvandrere, der er bosiddende i Fællesskabet, bør være klar over, at kvindelig omskæring er et alvorligt overgreb mod kvindens helbred og en krænkelse af menneskerettighederne; opfordrer medlemsstaterne til enten at gennemføre særlige lovgivningsmæssige bestemmelser om kønslig lemlæstelse af kvinder eller at vedtage sådanne bestemmelser og retsforfølge enhver, der udfører sådanne lemlæstelser;

| 27. | anmoder EU om at garantere retten til hjælp og støtte for alle kvinder, der er ofre for vold begået af mænd; |
| --- | --- |

27.

anmoder EU om at garantere retten til hjælp og støtte for alle kvinder, der er ofre for vold begået af mænd;

| 28. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til øjeblikkeligt at efterforske særligt alvorlige overtrædelser af menneskerettighederne begået mod romakvinder, retsforfølge gerningsmændene og udbetale erstatninger af passende størrelse til ofre for tvangssterilisation; |
| --- | --- |

28.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til øjeblikkeligt at efterforske særligt alvorlige overtrædelser af menneskerettighederne begået mod romakvinder, retsforfølge gerningsmændene og udbetale erstatninger af passende størrelse til ofre for tvangssterilisation;

| 29. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og FN’s generalsekretær. |
| --- | --- |

29.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og FN’s generalsekretær.

---

(1)  EFT C 59 af 23.2.2001, s. 258.

(2)  EUT C 320 E af 15.12.2005, s. 247.

(3)  EFT C 304 af 6.10.1997, s. 55.

(4)  EUT C 288 E af 25.11.2006, s. 66.

(5)  EUT C 227 E af 4.9.2008, s. 140.

(6)  Vedtagne tekster, P6_TA(2009)0161.

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/59

---

Torsdag, den 26. november 2009En politisk løsning på sørøveri ud for Somalia

P7_TA(2009)0099

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2009 om en politisk løsning på problemet med piratvirksomhed ud for Somalias kyst

2010/C 285 E/08

Europa-Parlamentet,

der henviser til sine tidligere beslutninger om situationen i Somalia,

der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2008 om sørøveri (1),

der henviser til sin beslutning af 19. juni 2008 om Somalia: Rutinemæssige drab på civilbefolkningen (2),

der henviser til konklusionerne fra samlingen i Rådet (eksterne forbindelser) den 27. juli 2009 (12354/2009) og 17. november 2009 (15914/2009),

der henviser til Rådets afgørelse 2008/918/FUSP af 8. december 2008 om iværksættelse af Den Europæiske Unions militæroperation med henblik på at bidrage til at afskrække fra, forebygge og bekæmpe den piratvirksomhed og de væbnede røverier, der finder sted ud for Somalias kyst (Atalanta) (3), benævnt operation Atalanta,

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner S/RES 1814 (2008), 1816 (2008), 1838 (2008), 1846 (2008) og 1851 (2008), 1863 (2009) og 1972 (2009),

der henviser til brevvekslingen mellem Den Europæiske Union og Kenyas regering om betingelserne og de nærmere bestemmelser for overførsel af personer, der mistænkes for at have begået piratvirksomhed, og som tilbageholdes af den EU-ledede flådestyrke i Somalia EUNAVFOR, og af beslaglagte genstande i EUNAVFOR's varetægt fra EUNAFOR til Kenya og for behandlingen heraf efter en sådan overførsel,

der henviser til brevvekslingen afsluttet den 30. oktober 2009 mellem EU og Republikken Seychellerne om overførsel til Seychellerne af personer mistænkt for piratvirksomhed og væbnet røveri, der pågribes af EUNAVFOR i operationsområdet,

der henviser til hovedprincipperne, som parterne i Djiboutifredsaftalen af 25. november 2008 har vedtaget, navnlig om oprettelse af en samlingsregering og et inklusivt parlament i Somalia,

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at den seneste genoptagelse af kampene mellem oprørerne i sammenslutningen af islamiske domstole og tropper fra overgangsregeringen og Den Afrikanske Unions (AU) mission i Somalia har ført til øget ustabilitet og tab af menneskeliv i Somalia, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den seneste genoptagelse af kampene mellem oprørerne i sammenslutningen af islamiske domstole og tropper fra overgangsregeringen og Den Afrikanske Unions (AU) mission i Somalia har ført til øget ustabilitet og tab af menneskeliv i Somalia,

| B. | der henviser til, at det internationale samfund respekterer Somalias suverænitet, territoriale integritet, politiske uafhængighed og enhed, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det internationale samfund respekterer Somalias suverænitet, territoriale integritet, politiske uafhængighed og enhed,

| C. | der henviser til, at Somalia ikke har haft nogen fungerende regering, siden Siad Barres styre blev afsat i 1991, og til at den politiske situation siden da har været præget af anarki, kampe mellem de forskellige klaner og bandekriminalitet, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Somalia ikke har haft nogen fungerende regering, siden Siad Barres styre blev afsat i 1991, og til at den politiske situation siden da har været præget af anarki, kampe mellem de forskellige klaner og bandekriminalitet,

| D. | der henviser til, at forværringen af sikkerhedssituationen i Somalias hovedstad Mogadishu har bevirket, at nationale og internationale ikkestatslige organisationer (ngo'er) ikke har kunnet yde hjælp under den humanitære katastrofe, der er under udvikling, eller reagere på nødsituationer, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at forværringen af sikkerhedssituationen i Somalias hovedstad Mogadishu har bevirket, at nationale og internationale ikkestatslige organisationer (ngo'er) ikke har kunnet yde hjælp under den humanitære katastrofe, der er under udvikling, eller reagere på nødsituationer,

| E. | der henviser til, at alle parter i konflikten i Somalia fortsat gør sig skyldige i omfattende menneskerettighedskrænkelser og krænkelser af den humanitære folkeret, navnlig tortur og anden mishandling, voldtægt, udenretslige henrettelser, vilkårlig tilbageholdelse og overgreb på civile, journalister og menneskerettighedsaktivister samt på civil infrastruktur, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at alle parter i konflikten i Somalia fortsat gør sig skyldige i omfattende menneskerettighedskrænkelser og krænkelser af den humanitære folkeret, navnlig tortur og anden mishandling, voldtægt, udenretslige henrettelser, vilkårlig tilbageholdelse og overgreb på civile, journalister og menneskerettighedsaktivister samt på civil infrastruktur,

| F. | der henviser til, at der er grund til bekymring over den langvarige borgerkrig i Somalia og dens betydning for både freds- og forsoningsprocessen i dette land og sikkerheden og stabiliteten på Afrikas Horn som helhed, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der er grund til bekymring over den langvarige borgerkrig i Somalia og dens betydning for både freds- og forsoningsprocessen i dette land og sikkerheden og stabiliteten på Afrikas Horn som helhed,

| G. | der henviser til, at piraterne indtil for ganske nylig ikke kun har angrebet handelsskibe, men også Verdensfødevareprogrammets (WFP) fartøjer, fiskerbåde og turistskibe, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at piraterne indtil for ganske nylig ikke kun har angrebet handelsskibe, men også Verdensfødevareprogrammets (WFP) fartøjer, fiskerbåde og turistskibe,

| H. | der henviser til, at piratvirksomhed er et resultat af, men også bidrager til vold og politisk ustabilitet i Somalia og har konsekvenser for resten af regionen omkring Afrikas Horn samt følger for civilbefolkningen i Somalia med hensyn trusler, manglende udvikling samt afbrydelser af fødevarehjælp og andre humanitære aktioner, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at piratvirksomhed er et resultat af, men også bidrager til vold og politisk ustabilitet i Somalia og har konsekvenser for resten af regionen omkring Afrikas Horn samt følger for civilbefolkningen i Somalia med hensyn trusler, manglende udvikling samt afbrydelser af fødevarehjælp og andre humanitære aktioner,

| I. | der henviser til, at Rådet som led i EU’s omfattende indsats på Afrikas Horn med ovennævnte afgørelse af 8. december 2008 besluttede at indlede EU’s første militære aktion til søs, EUNAVFOR Atalanta, for at forebygge og bekæmpe piratvirksomhed og væbnede røverier ud for Somalias kyst og bidrage til at beskytte handelsfartøjer, især Verdensfødevareprogrammets fartøjer, der leverer fødevarehjælp til fordrevne personer i Somalia, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Rådet som led i EU’s omfattende indsats på Afrikas Horn med ovennævnte afgørelse af 8. december 2008 besluttede at indlede EU’s første militære aktion til søs, EUNAVFOR Atalanta, for at forebygge og bekæmpe piratvirksomhed og væbnede røverier ud for Somalias kyst og bidrage til at beskytte handelsfartøjer, især Verdensfødevareprogrammets fartøjer, der leverer fødevarehjælp til fordrevne personer i Somalia,

| J. | der henviser til, at operation EUNAVFOR Atalanta siden december 2008 har ydet afgørende beskyttelse til 50 af Verdensfødevareprogrammets fartøjer, som har leveret omkring 300 000 ton fødevarer, der i sidste instans har været til direkte gavn for 1,6 mio. somaliere, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at operation EUNAVFOR Atalanta siden december 2008 har ydet afgørende beskyttelse til 50 af Verdensfødevareprogrammets fartøjer, som har leveret omkring 300 000 ton fødevarer, der i sidste instans har været til direkte gavn for 1,6 mio. somaliere,

| K. | der henviser til, at det ovennævnte møde i Rådet (eksterne forbindelser) den 27. juli 2009 besluttede at optrappe EU’s engagement til fordel for fred og udvikling i Somalia i tæt samarbejde med alle relevante aktører, navnlig FN og AU, og i dette øjemed undersøgte mulighederne for, at EU bidrager til den internationale indsats, herunder på sikkerhedsområdet, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det ovennævnte møde i Rådet (eksterne forbindelser) den 27. juli 2009 besluttede at optrappe EU’s engagement til fordel for fred og udvikling i Somalia i tæt samarbejde med alle relevante aktører, navnlig FN og AU, og i dette øjemed undersøgte mulighederne for, at EU bidrager til den internationale indsats, herunder på sikkerhedsområdet,

| L. | der henviser til, at det ovennævnte møde i Rådet (eksterne forbindelser) den 17. november 2009 godkendte krisestyringskonceptet med en eventuel ESFP-mission (den europæiske sikkerheds og forsvarspolitik) for at bidrage til uddannelsen af 2 000 medlemmer af den føderale overgangsregerings sikkerhedsstyrker, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det ovennævnte møde i Rådet (eksterne forbindelser) den 17. november 2009 godkendte krisestyringskonceptet med en eventuel ESFP-mission (den europæiske sikkerheds og forsvarspolitik) for at bidrage til uddannelsen af 2 000 medlemmer af den føderale overgangsregerings sikkerhedsstyrker,

| M. | der henviser til, at piratvirksomhed er blevet en indbringende forretning med enorme summer i løsepenge for enkeltpersoner, og at nutidens pirater anvender mere avancerede metoder, er velbevæbnede, har en klar strategi på plads og er i stand til hurtigt at tilpasse sig nye taktikker, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at piratvirksomhed er blevet en indbringende forretning med enorme summer i løsepenge for enkeltpersoner, og at nutidens pirater anvender mere avancerede metoder, er velbevæbnede, har en klar strategi på plads og er i stand til hurtigt at tilpasse sig nye taktikker,

| N. | der henviser til, at langsigtet bistand fra internationale partnere ikke kan være effektiv uden en stabilisering af sikkerhedssituationen, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at langsigtet bistand fra internationale partnere ikke kan være effektiv uden en stabilisering af sikkerhedssituationen,

| O. | der henviser til, at oprørerne i sammenslutningen af islamiske domstole har udelukket enhver politisk kontakt og forsoning med henblik på fred baseret på Djiboutifredsaftalen, der opstiller rammerne for en varig politisk løsning i Somalia, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at oprørerne i sammenslutningen af islamiske domstole har udelukket enhver politisk kontakt og forsoning med henblik på fred baseret på Djiboutifredsaftalen, der opstiller rammerne for en varig politisk løsning i Somalia,

| P. | der henviser til, at militært personel, som deltager i EUNAVFOR Atalanta kan anholde, tilbageholde og overføre personer, som er mistænkt for at have begået piratvirksomhed eller væbnede røverier i de områder, hvor de befinder sig, der henviser til, at mistænkte kan retsforfølges af en EU-medlemsstat eller af Kenya i henhold til den aftale, der blev undertegnet med EU den 6. marts 2009, og som giver de kenyanske myndigheder ret til at retsforfølge dem, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at militært personel, som deltager i EUNAVFOR Atalanta kan anholde, tilbageholde og overføre personer, som er mistænkt for at have begået piratvirksomhed eller væbnede røverier i de områder, hvor de befinder sig, der henviser til, at mistænkte kan retsforfølges af en EU-medlemsstat eller af Kenya i henhold til den aftale, der blev undertegnet med EU den 6. marts 2009, og som giver de kenyanske myndigheder ret til at retsforfølge dem,

| Q. | der henviser til, at der ifølge en rapport fra FN's Miljøprogram (UNEP) langs Somalias kyst er blevet dumpet et stort antal ulovlige ladninger af giftigt affald, hvor indholdet siver ud af beholderne, og hvor man fuldstændig har ladet hånt om lokalbefolkningens sundhed og miljøbeskyttelsen, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der ifølge en rapport fra FN's Miljøprogram (UNEP) langs Somalias kyst er blevet dumpet et stort antal ulovlige ladninger af giftigt affald, hvor indholdet siver ud af beholderne, og hvor man fuldstændig har ladet hånt om lokalbefolkningens sundhed og miljøbeskyttelsen,

| 1. | fordømmer på det kraftigste de alvorlige krænkelser af den humanitære folkeret og menneskerettighedslovgivningen, som alle parter i konflikten i Somalia har begået; kræver, at fjendtlighederne øjeblikkeligt bringes til ophør, og opfordrer alle væbnede grupper til omgående at nedlægge våbnene og træde ind i en ægte bredt baseret dialog med den føderale overgangsregering; kræver, at alle krigsførende grupper afstår fra vilkårlige angreb på civile, og at et uafhængigt panel undersøger krigsforbrydelser og krænkelser af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

1.

fordømmer på det kraftigste de alvorlige krænkelser af den humanitære folkeret og menneskerettighedslovgivningen, som alle parter i konflikten i Somalia har begået; kræver, at fjendtlighederne øjeblikkeligt bringes til ophør, og opfordrer alle væbnede grupper til omgående at nedlægge våbnene og træde ind i en ægte bredt baseret dialog med den føderale overgangsregering; kræver, at alle krigsførende grupper afstår fra vilkårlige angreb på civile, og at et uafhængigt panel undersøger krigsforbrydelser og krænkelser af menneskerettighederne;

| 2. | bekræfter sin støtte til den føderale overgangsregering under ledelse af præsident Sheikh Sharif Sheikh Ahmed og præsidentens tilsagn om at overholde principperne i Djiboutifredsaftalen, herunder viljen til forsoning og bestræbelserne på at tilvejebringe en inklusiv politisk proces; fordømmer de væbnede angreb på Somalias føderale overgangsregering, FN og ngo'er; |
| --- | --- |

2.

bekræfter sin støtte til den føderale overgangsregering under ledelse af præsident Sheikh Sharif Sheikh Ahmed og præsidentens tilsagn om at overholde principperne i Djiboutifredsaftalen, herunder viljen til forsoning og bestræbelserne på at tilvejebringe en inklusiv politisk proces; fordømmer de væbnede angreb på Somalias føderale overgangsregering, FN og ngo'er;

| 3. | minder om, at det internationale samfund og alle parter i den nuværende konflikt har et ansvar for at beskytte civile, tillade levering af hjælp, opretholde mulighederne for at yde nødhjælp og garantere nødhjælpsarbejderes sikkerhed; kræver derfor, at vilkårene for en passende reaktion på den humanitære katastrofe i Somalia straks tilvejebringes; |
| --- | --- |

3.

minder om, at det internationale samfund og alle parter i den nuværende konflikt har et ansvar for at beskytte civile, tillade levering af hjælp, opretholde mulighederne for at yde nødhjælp og garantere nødhjælpsarbejderes sikkerhed; kræver derfor, at vilkårene for en passende reaktion på den humanitære katastrofe i Somalia straks tilvejebringes;

| 4. | noterer sig med stor tilfredshed, at EUNAVFOR Atalanta fortsat bidrager positivt til søfartssikkerheden ud for Somalias kyst ved at beskytte fartøjer, der er chartret af Verdensfødevareprogrammet til at levere hjælp til Somalia, fartøjer med meget vigtige transporter til AU's fredsstøtteoperation i Somalia og andre sårbare fartøjer; opfordrer Rådet til at forlænge operationen med endnu et år efter afslutningen af det nuværende mandat den 12. december 2009; støtter en mulig udvidelse af operationsområdet mod syd afhængigt af piratvirksomheden, men understreger, at en sådan udvidelse ikke bør påvirke hovedformålet med missionen, nemlig at beskytte verdensfødevareprogrammets konvojsejladser og andre sårbare fartøjer såsom fartøjer i handelsflåden og fiskerfartøjer; |
| --- | --- |

4.

noterer sig med stor tilfredshed, at EUNAVFOR Atalanta fortsat bidrager positivt til søfartssikkerheden ud for Somalias kyst ved at beskytte fartøjer, der er chartret af Verdensfødevareprogrammet til at levere hjælp til Somalia, fartøjer med meget vigtige transporter til AU's fredsstøtteoperation i Somalia og andre sårbare fartøjer; opfordrer Rådet til at forlænge operationen med endnu et år efter afslutningen af det nuværende mandat den 12. december 2009; støtter en mulig udvidelse af operationsområdet mod syd afhængigt af piratvirksomheden, men understreger, at en sådan udvidelse ikke bør påvirke hovedformålet med missionen, nemlig at beskytte verdensfødevareprogrammets konvojsejladser og andre sårbare fartøjer såsom fartøjer i handelsflåden og fiskerfartøjer;

| 5. | understreger, at piratvirksomhed på åbent hav alvorligt undergraver sikkerhedssituationen og rammer fødevareforsyningen i en allerede kritisk humanitær situation; |
| --- | --- |

5.

understreger, at piratvirksomhed på åbent hav alvorligt undergraver sikkerhedssituationen og rammer fødevareforsyningen i en allerede kritisk humanitær situation;

| 6. | understreger, at det kun vil være muligt reelt at bekæmpe piratvirksomhed, hvis der tages fat om de egentlige årsager til landets problemer, herunder fattigdom og en fejlslagen stat, hvor en løsning forudsætter fred, udvikling og statsopbygning i Somalia; |
| --- | --- |

6.

understreger, at det kun vil være muligt reelt at bekæmpe piratvirksomhed, hvis der tages fat om de egentlige årsager til landets problemer, herunder fattigdom og en fejlslagen stat, hvor en løsning forudsætter fred, udvikling og statsopbygning i Somalia;

| 7. | mener, at det er nødvendigt, så længe der ikke er fundet en politisk løsning af det internationale samfund på problemet med Somalias manglede troværdighed som stat, at videreføre og forstærke den sikkerhedsstrategi, der gennemføres ved hjælp af operation EUNAVFOR Atalanta, hvad angår de ressourcer, der er tilgængelige for de styrker, der deltager i selve operationen; |
| --- | --- |

7.

mener, at det er nødvendigt, så længe der ikke er fundet en politisk løsning af det internationale samfund på problemet med Somalias manglede troværdighed som stat, at videreføre og forstærke den sikkerhedsstrategi, der gennemføres ved hjælp af operation EUNAVFOR Atalanta, hvad angår de ressourcer, der er tilgængelige for de styrker, der deltager i selve operationen;

| 8. | opfordrer derfor Rådet til at undersøge muligheden af at iværksætte en ny ESFP-aktion i mindre målestok parallelt med operation EUNAVFOR Atalanta for at bidrage til uddannelsen af den føderale overgangsregerings sikkerhedsstyrker og derved bringe eksisterende initiativer - bl.a. Frankrigs initiativ i Djibouti og Ugandas initiativ inden for rammerne af Amisoms uddannelsesprogram - i overensstemmelse med hinanden og sikre, at de fører til samme aktionstype; glæder sig i den forbindelse over, at medlemsstaterne den 17. november 2009 godkendte krisestyringskonceptet for en eventuel ny ESFP-operation for Somalia, men understreger, at vedtagelsen af konceptet på ingen måde foregriber afgørelsen om at iværksætte en mission, som kun kan træffes efter en mere indgående undersøgelse af situationen på stedet, idet det sikres, at menneskerettighederne respekteres, at der bliver udbetalt løn, at der stilles det fornødne udstyr til rådighed, og at de uddannede sikkerhedsstyrker integreres i de statslige strukturer og kommandostrukturerne, således at de ikke vender sig mod den regering, de skal beskytte, når de vender tilbage; |
| --- | --- |

8.

opfordrer derfor Rådet til at undersøge muligheden af at iværksætte en ny ESFP-aktion i mindre målestok parallelt med operation EUNAVFOR Atalanta for at bidrage til uddannelsen af den føderale overgangsregerings sikkerhedsstyrker og derved bringe eksisterende initiativer - bl.a. Frankrigs initiativ i Djibouti og Ugandas initiativ inden for rammerne af Amisoms uddannelsesprogram - i overensstemmelse med hinanden og sikre, at de fører til samme aktionstype; glæder sig i den forbindelse over, at medlemsstaterne den 17. november 2009 godkendte krisestyringskonceptet for en eventuel ny ESFP-operation for Somalia, men understreger, at vedtagelsen af konceptet på ingen måde foregriber afgørelsen om at iværksætte en mission, som kun kan træffes efter en mere indgående undersøgelse af situationen på stedet, idet det sikres, at menneskerettighederne respekteres, at der bliver udbetalt løn, at der stilles det fornødne udstyr til rådighed, og at de uddannede sikkerhedsstyrker integreres i de statslige strukturer og kommandostrukturerne, således at de ikke vender sig mod den regering, de skal beskytte, når de vender tilbage;

| 9. | beklager, at 35-40 % af skibene i området ikke lader sig registrere hos det centrale maritime sikkerhedskoordineringsorgan og at disse skibe som følge heraf ikke har kendskab til specifikke sikkerhedsrisici; opfordrer derfor medlemsstaterne til at sikre, at alle deres skibe registreres; opfordrer alle fartøjer til at følge EUNAVFOR Atalantas henstillinger for at opnå den størst mulige sikkerhed og dermed mindske risikoen for angreb eller tilfangetagelse; |
| --- | --- |

9.

beklager, at 35-40 % af skibene i området ikke lader sig registrere hos det centrale maritime sikkerhedskoordineringsorgan og at disse skibe som følge heraf ikke har kendskab til specifikke sikkerhedsrisici; opfordrer derfor medlemsstaterne til at sikre, at alle deres skibe registreres; opfordrer alle fartøjer til at følge EUNAVFOR Atalantas henstillinger for at opnå den størst mulige sikkerhed og dermed mindske risikoen for angreb eller tilfangetagelse;

| 10. | mener, at en svag reaktion på de somaliske piraters krav uden gennemførelsen af de nødvendige foranstaltninger til bekæmpelse heraf kan vise sig at være kontraproduktiv og få utilsigtede virkninger i fremtiden ved at tilskynde til yderligere piratvirksomhed i området; |
| --- | --- |

10.

mener, at en svag reaktion på de somaliske piraters krav uden gennemførelsen af de nødvendige foranstaltninger til bekæmpelse heraf kan vise sig at være kontraproduktiv og få utilsigtede virkninger i fremtiden ved at tilskynde til yderligere piratvirksomhed i området;

| 11. | udtrykker sin fortsatte støtte til Amisom i betragtning af missionens afgørende rolle i fredsprocessen; understreger, at yderligere aktiviteter i samarbejde med AU og Amisom bør kortlægge de mest påtrængende behov og eventuelle former for yderligere EU-støtte, således at Amisom kan udvikle kapaciteter i overensstemmelse med sit mandat; |
| --- | --- |

11.

udtrykker sin fortsatte støtte til Amisom i betragtning af missionens afgørende rolle i fredsprocessen; understreger, at yderligere aktiviteter i samarbejde med AU og Amisom bør kortlægge de mest påtrængende behov og eventuelle former for yderligere EU-støtte, således at Amisom kan udvikle kapaciteter i overensstemmelse med sit mandat;

| 12. | opfordrer det internationale samfund og navnlig EU til at øge sin humanitære bistand til internt fordrevne personer og folk i nød; |
| --- | --- |

12.

opfordrer det internationale samfund og navnlig EU til at øge sin humanitære bistand til internt fordrevne personer og folk i nød;

| 13. | mener, at inddragelsen af somaliske kvindeorganisationer og civilsamfundet kan indvirke positivt på den nationale forsoningsproces; |
| --- | --- |

13.

mener, at inddragelsen af somaliske kvindeorganisationer og civilsamfundet kan indvirke positivt på den nationale forsoningsproces;

| 14. | opfordrer medlemsstaterne til at undersøge muligheden for at uddanne besætningsmedlemmer og fiskere for at forberede dem på en eventuel gidseltagning; |
| --- | --- |

14.

opfordrer medlemsstaterne til at undersøge muligheden for at uddanne besætningsmedlemmer og fiskere for at forberede dem på en eventuel gidseltagning;

| 15. | kræver en nøje og fornyet anvendelse og overvågning af våbenembargoen mod Somalia, der indførtes af FN i 1992, og for hvilken der udvises ringe respekt; kræver, at alle, der overtræder våbenembargoen mod Somalia, holdes ansvarlige; |
| --- | --- |

15.

kræver en nøje og fornyet anvendelse og overvågning af våbenembargoen mod Somalia, der indførtes af FN i 1992, og for hvilken der udvises ringe respekt; kræver, at alle, der overtræder våbenembargoen mod Somalia, holdes ansvarlige;

| 16. | opfordrer FN og Kommissionen til at gennemføre en tilbundsgående undersøgelse af dumpning af giftigt affald og ulovlig fiskeri langs Somalias kyst, til at placere ansvaret på alle niveauer, til at understøtte bestræbelser på at bringe de ansvarlige for disse forbrydelser for en domstol og til at sikre, at der rettes fuldstændig op på miljøforureningen; |
| --- | --- |

16.

opfordrer FN og Kommissionen til at gennemføre en tilbundsgående undersøgelse af dumpning af giftigt affald og ulovlig fiskeri langs Somalias kyst, til at placere ansvaret på alle niveauer, til at understøtte bestræbelser på at bringe de ansvarlige for disse forbrydelser for en domstol og til at sikre, at der rettes fuldstændig op på miljøforureningen;

| 17. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, generalsekretærerne for AU, FN og Den Mellemstatslige Organisation for Udvikling, lederen af Somalias føderale overgangsregering samt Etiopiens regering og Det Panafrikanske Parlament. |
| --- | --- |

17.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, generalsekretærerne for AU, FN og Den Mellemstatslige Organisation for Udvikling, lederen af Somalias føderale overgangsregering samt Etiopiens regering og Det Panafrikanske Parlament.

---

(1)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0519.

(2)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0313.

(3)  EUT L 330 af 9.12.2008, s. 19.

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/63 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/63

---

Torsdag, den 26. november 2009Røgfrit miljø

P7_TA(2009)0100

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2009 om røgfri miljøer

2010/C 285 E/09

Europa-Parlamentet,

der henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 152, stk. 4, andet afsnit,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådets henstilling om røgfri miljøer af 30. juni 2009 (KOM(2009)0328),

der henviser til Kommissionens grønbog af 30. januar 2007 med titlen »Mod et Europa uden tobaksrøg: politiske valgmuligheder på EU-plan« (KOM(2007)0027),

der henviser til sin beslutning af 24. oktober 2007 om grønbogen »Mod et Europa uden tobaksrøg: politiske valgmuligheder på EU-plan« (1),

der henviser til sine beslutninger af 23. februar 2005 om den europæiske handlingsplan for miljø og sundhed 2004-2010 (2) og 4. september 2008 om midtvejsevalueringen af den europæiske handlingsplan for miljø og sundhed 2004-2010 (3),

der henviser til Verdenssundhedsorganisationens (WHO) rammekonvention om tobakskontrol (FCTC) fra 2003, navnlig artikel 8 (beskyttelse mod eksponering for tobaksrøg) og artikel 14 (efterspørgselsreducerende foranstaltninger i forbindelse med tobaksafhængighed og rygeophør),

der henviser til WHO's europæiske strategi fra 2004 for en politik for ophør med rygning,

der henviser til WHO's politiske henstillinger fra 2007 om beskyttelse mod eksponering for tobaksforurenet luft,

der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder,

der henviser til Rådets erklæring om røgfri miljøer,

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at tobaksrygning er den største enkeltårsag til såkaldte undgåelige dødsfald og hvert år koster over en halv million mennesker livet i EU (4), |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at tobaksrygning er den største enkeltårsag til såkaldte undgåelige dødsfald og hvert år koster over en halv million mennesker livet i EU (4),

| B. | der henviser til, at det skønnes, at 25 % af alle kræftdødsfald og 15 % af alle dødsfald generelt i EU kan tilskrives rygning (5); der henviser til, at der ifølge konservative skøn døde 7 300 voksne, deriblandt 2 800 ikkerygere, som følge af udsættelse for tobaksrøg på deres arbejdsplads i EU i 2002; der henviser til, at yderligere 72 000 dødsfald blandt voksne, deriblandt 16 400 ikkerygere, blev kædet sammen med udsættelse for tobaksrøg i hjemmet (6), |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det skønnes, at 25 % af alle kræftdødsfald og 15 % af alle dødsfald generelt i EU kan tilskrives rygning (5); der henviser til, at der ifølge konservative skøn døde 7 300 voksne, deriblandt 2 800 ikkerygere, som følge af udsættelse for tobaksrøg på deres arbejdsplads i EU i 2002; der henviser til, at yderligere 72 000 dødsfald blandt voksne, deriblandt 16 400 ikkerygere, blev kædet sammen med udsættelse for tobaksrøg i hjemmet (6),

| C. | der henviser til at 70 % af EU's befolkning ifølge en Eurobarometer-undersøgelse fra marts 2009 er ikkerygere, og at et bredt flertal af borgerne går ind for et rygeforbud på alle offentlige steder (arbejdspladser, restauranter, barer og værtshuse), |
| --- | --- |

C.

der henviser til at 70 % af EU's befolkning ifølge en Eurobarometer-undersøgelse fra marts 2009 er ikkerygere, og at et bredt flertal af borgerne går ind for et rygeforbud på alle offentlige steder (arbejdspladser, restauranter, barer og værtshuse),

| D. | der henviser til, at selv om det er indlysende, at børn er særligt sårbare over for tobaksforurenet luft, er de data, som specifikt fokuserer på langtidsvirkningerne af børns systematiske udsættelse for tobaksforurenet luft enten ikke tilstrækkelige eller slet ikke tilgængelige, og at en undersøgelse med henblik på tilvejebringelse af de relevante data kan gennemføres mere effektivt på fælleseuropæisk plan og vil være at foretrække frem for 27 forskellige undersøgelser i 27 medlemsstater, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at selv om det er indlysende, at børn er særligt sårbare over for tobaksforurenet luft, er de data, som specifikt fokuserer på langtidsvirkningerne af børns systematiske udsættelse for tobaksforurenet luft enten ikke tilstrækkelige eller slet ikke tilgængelige, og at en undersøgelse med henblik på tilvejebringelse af de relevante data kan gennemføres mere effektivt på fælleseuropæisk plan og vil være at foretrække frem for 27 forskellige undersøgelser i 27 medlemsstater,

| E. | der henviser til, at udsættelse for tobaksforurenet luft er en væsentlig årsag til dødelighed, sygelighed og invaliditet i EU, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at udsættelse for tobaksforurenet luft er en væsentlig årsag til dødelighed, sygelighed og invaliditet i EU,

| F. | der henviser til, at tobaksrøg udgør en kompleks, giftig blanding af mere end 4 000 gasformige forbindelser og partikelforbindelser, herunder 69 kendte kræftfremkaldende stoffer og mange giftige agenser, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at tobaksrøg udgør en kompleks, giftig blanding af mere end 4 000 gasformige forbindelser og partikelforbindelser, herunder 69 kendte kræftfremkaldende stoffer og mange giftige agenser,

| G. | der henviser til at tobaksrøg i omgivelserne (environmental tobacco smoke - ETS) er klassificeret som kræftfremkaldende for mennesker af WHO's Internationale Kræftforskningscenter, |
| --- | --- |

G.

der henviser til at tobaksrøg i omgivelserne (environmental tobacco smoke - ETS) er klassificeret som kræftfremkaldende for mennesker af WHO's Internationale Kræftforskningscenter,

| H. | der påpeger, at der ikke findes noget uskadeligt niveau for udsættelse for tobaksforurenet luft; der påpeger, at alle har ret til et højt sundhedsbeskyttelsesniveau og bør beskyttes mod tobaksforurening, navnlig børn, som er særligt sårbare, |
| --- | --- |

H.

der påpeger, at der ikke findes noget uskadeligt niveau for udsættelse for tobaksforurenet luft; der påpeger, at alle har ret til et højt sundhedsbeskyttelsesniveau og bør beskyttes mod tobaksforurening, navnlig børn, som er særligt sårbare,

| I. | der påpeger, at rygere har større sygefravær på deres arbejdsplads end ikkerygere og tidligere rygere, hvilket øger de i forvejen enorme omkostninger, tobaksforbruget har for enkeltpersoner, arbejdsgivere, virksomheder og økonomien som helhed, |
| --- | --- |

I.

der påpeger, at rygere har større sygefravær på deres arbejdsplads end ikkerygere og tidligere rygere, hvilket øger de i forvejen enorme omkostninger, tobaksforbruget har for enkeltpersoner, arbejdsgivere, virksomheder og økonomien som helhed,

| J. | der påpeger, at børn ikke selvstændigt kan give deres samtykke til at blive udsat for tobaksforurenet luft i lukkede omgivelser og har ret til at blive beskyttet mod praksisser, der skader deres helbred, |
| --- | --- |

J.

der påpeger, at børn ikke selvstændigt kan give deres samtykke til at blive udsat for tobaksforurenet luft i lukkede omgivelser og har ret til at blive beskyttet mod praksisser, der skader deres helbred,

| K. | der henviser til, at udsættelse for tobaksrøg under svangerskab kan medføre en forhøjet risiko for misdannelser, ufrivillig abort, fosterdød eller for tidlig fødsel, hæmmet vækst hos fostret, mindre hovedstørrelse samt lav fødselsvægt, og at der er en sammenhæng mellem passiv rygning og mellemørebetændelse, nedsat lungefunktion, astma og vuggedød, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at udsættelse for tobaksrøg under svangerskab kan medføre en forhøjet risiko for misdannelser, ufrivillig abort, fosterdød eller for tidlig fødsel, hæmmet vækst hos fostret, mindre hovedstørrelse samt lav fødselsvægt, og at der er en sammenhæng mellem passiv rygning og mellemørebetændelse, nedsat lungefunktion, astma og vuggedød,

| L. | der henviser til, at erfaringerne viser, at indførelse af politikker for røgfrihed medfører en generel forbedring af arbejdsvilkårene og et fald i den tobaksrelaterede sygelighed (f.eks. akutte hjertetilfælde, luftvejslidelser eller hjerteinfektioner), |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at erfaringerne viser, at indførelse af politikker for røgfrihed medfører en generel forbedring af arbejdsvilkårene og et fald i den tobaksrelaterede sygelighed (f.eks. akutte hjertetilfælde, luftvejslidelser eller hjerteinfektioner),

| M. | der henviser til, at de udgifter, som tobaksforbruget indebærer for sundhedssektoren, bæres af alle og ikke blot af dem, som forårsager udgifterne, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de udgifter, som tobaksforbruget indebærer for sundhedssektoren, bæres af alle og ikke blot af dem, som forårsager udgifterne,

| N. | der henviser til, at EU og 26 af de 27 medlemsstater allerede har undertegnet og ratificeret FCTC, samt at præamblen til WHO's forfatning fastslår, at adgang til den højest mulige sundhedsstandard er en grundlæggende ret for ethvert menneske, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at EU og 26 af de 27 medlemsstater allerede har undertegnet og ratificeret FCTC, samt at præamblen til WHO's forfatning fastslår, at adgang til den højest mulige sundhedsstandard er en grundlæggende ret for ethvert menneske,

| O. | der henviser til, at artikel 8 i FCTC indebærer en juridisk forpligtelse for konventionens parter til inden for eksisterende national jurisdiktion, således som den er fastlagt i national lovgivning, at vedtage og gennemføre effektive foranstaltninger til beskyttelse mod udsættelse for tobaksforurenet luft på alle indendørs arbejdspladser, i offentlige transportmidler, på indendørs offentlige steder og, når det er relevant, på andre offentlige steder, samt på andre niveauer aktivt at søge at fremme vedtagelse og gennemførelse af de nævnte foranstaltninger, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at artikel 8 i FCTC indebærer en juridisk forpligtelse for konventionens parter til inden for eksisterende national jurisdiktion, således som den er fastlagt i national lovgivning, at vedtage og gennemføre effektive foranstaltninger til beskyttelse mod udsættelse for tobaksforurenet luft på alle indendørs arbejdspladser, i offentlige transportmidler, på indendørs offentlige steder og, når det er relevant, på andre offentlige steder, samt på andre niveauer aktivt at søge at fremme vedtagelse og gennemførelse af de nævnte foranstaltninger,

| P. | der henviser til, at Parlamentet har opfordret medlemsstaterne til senest i oktober 2009 at indføre et fuldstændigt rygeforbud på alle indendørs arbejdspladser, herunder i restaurationsbranchen samt i alle indendørs offentlige bygninger og transportmidler iEU, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Parlamentet har opfordret medlemsstaterne til senest i oktober 2009 at indføre et fuldstændigt rygeforbud på alle indendørs arbejdspladser, herunder i restaurationsbranchen samt i alle indendørs offentlige bygninger og transportmidler iEU,

| Q. | der påpeger, at der er store forskelle mellem de enkelte medlemsstaters nationale lovgivninger, |
| --- | --- |

Q.

der påpeger, at der er store forskelle mellem de enkelte medlemsstaters nationale lovgivninger,

| 1. | beklager, at formandskabet besluttede at vedtage Rådets henstilling uden at høre Parlamentet; |
| --- | --- |

1.

beklager, at formandskabet besluttede at vedtage Rådets henstilling uden at høre Parlamentet;

| 2. | beklager endvidere det forhold, at mangelen på en omfattende lovgivning om røgfri miljøer i de fleste medlemsstater (navnlig i hotel- og restaurationsbranchen samt fritidssektoren) medfører uensartede vilkår for de forskellige erhvervs- og socialgrupper, således at ansatte i hotel- og restaurationsbranchen har en tre gange højere risiko for at blive udsat for tobaksrøg i mere end fem timer om dagen end kontoransatte; |
| --- | --- |

2.

beklager endvidere det forhold, at mangelen på en omfattende lovgivning om røgfri miljøer i de fleste medlemsstater (navnlig i hotel- og restaurationsbranchen samt fritidssektoren) medfører uensartede vilkår for de forskellige erhvervs- og socialgrupper, således at ansatte i hotel- og restaurationsbranchen har en tre gange højere risiko for at blive udsat for tobaksrøg i mere end fem timer om dagen end kontoransatte;

| 3. | påpeger, at Parlamentet til stadighed har opfordret til stærkere foranstaltninger til at bekæmpe tobaksafhængighed og reducere unge menneskers udsættelse for tobaksforurenet luft; |
| --- | --- |

3.

påpeger, at Parlamentet til stadighed har opfordret til stærkere foranstaltninger til at bekæmpe tobaksafhængighed og reducere unge menneskers udsættelse for tobaksforurenet luft;

| 4. | understreger de alvorlige skadevirkninger af tobaksforurenet luft, herunder især de virkninger, som udsættelse for skadelige stoffer kan få i den sårbare barndomstid, og det faktum, at børn juridisk ikke har myndighed til at give deres samtykke til en systematisk og langvarig udsættelse for røgfyldte miljøer; |
| --- | --- |

4.

understreger de alvorlige skadevirkninger af tobaksforurenet luft, herunder især de virkninger, som udsættelse for skadelige stoffer kan få i den sårbare barndomstid, og det faktum, at børn juridisk ikke har myndighed til at give deres samtykke til en systematisk og langvarig udsættelse for røgfyldte miljøer;

| 5. | understreger, at de forskellige nationale love resulterer i enorme forskelle i den beskyttelse, de enkelte medlemsstater giver mod udsættelse for tobaksforurenet luft; |
| --- | --- |

5.

understreger, at de forskellige nationale love resulterer i enorme forskelle i den beskyttelse, de enkelte medlemsstater giver mod udsættelse for tobaksforurenet luft;

| 6. | finder det afgørende, at de eksisterende regler om rygeforbud i medlemsstaterne ud over at give retssikkerhed bør respektere princippet om ligestilling mellem forskellige typer af etablissementer i hotel- og restaurationsbranchen; |
| --- | --- |

6.

finder det afgørende, at de eksisterende regler om rygeforbud i medlemsstaterne ud over at give retssikkerhed bør respektere princippet om ligestilling mellem forskellige typer af etablissementer i hotel- og restaurationsbranchen;

| 7. | finder det positivt, at EU aktivt bestræber sig på at udvikle en omfattende politik for tobakskontrol, der er kendetegnet ved lovgivningsforanstaltninger, støtte til forebyggelses- og rygestopkampagner i hele Europa, integrering af tobakskontrol i en række andre fællesskabspolitikker og etablering af EU som en hovedaktør inden for tobakskontrol på verdensplan; |
| --- | --- |

7.

finder det positivt, at EU aktivt bestræber sig på at udvikle en omfattende politik for tobakskontrol, der er kendetegnet ved lovgivningsforanstaltninger, støtte til forebyggelses- og rygestopkampagner i hele Europa, integrering af tobakskontrol i en række andre fællesskabspolitikker og etablering af EU som en hovedaktør inden for tobakskontrol på verdensplan;

| 8. | bifalder EU's vilje til at bekæmpe tobaksforbruget i kombination med den nyligt udviste vilje til at skabe sammenhæng mellem politikkerne; |
| --- | --- |

8.

bifalder EU's vilje til at bekæmpe tobaksforbruget i kombination med den nyligt udviste vilje til at skabe sammenhæng mellem politikkerne;

| 9. | understreger, at bindende lovgivning med retsgrundlag i traktatens artikel 137 og 152 potentielt vil kunne sikre reduktioner i forekomsten af tobaksforurenet luft og de hertil knyttede sundhedsmæssige og økonomiske byrder; erkender dog, at disse artikler, og navnlig artikel 137, ikke direkte berører de specifikke problemer, der gør sig gældende for børn; |
| --- | --- |

9.

understreger, at bindende lovgivning med retsgrundlag i traktatens artikel 137 og 152 potentielt vil kunne sikre reduktioner i forekomsten af tobaksforurenet luft og de hertil knyttede sundhedsmæssige og økonomiske byrder; erkender dog, at disse artikler, og navnlig artikel 137, ikke direkte berører de specifikke problemer, der gør sig gældende for børn;

| 10. | der henviser til, at kun et fuldstændigt rygeforbud på indendørs arbejdspladser, herunder i restaurationsbranchen og i alle offentlige bygninger og transportmidler, vil gøre det muligt at beskytte arbejdstageres og ikke-rygeres sundhed og samtidig gøre det betydeligt nemmere for rygere at stoppe; |
| --- | --- |

10.

der henviser til, at kun et fuldstændigt rygeforbud på indendørs arbejdspladser, herunder i restaurationsbranchen og i alle offentlige bygninger og transportmidler, vil gøre det muligt at beskytte arbejdstageres og ikke-rygeres sundhed og samtidig gøre det betydeligt nemmere for rygere at stoppe;

| 11. | glæder sig over, at nogle medlemsstater allerede har indført effektive tiltag til beskyttelse mod udsættelse for tobaksforurenet luft; opfordrer medlemsstaterne til at fortsætte med at indføre regler for beskyttelse af ikkerygere som led i beskyttelsen af arbejdstageres sundhed samt at styrke de igangværende bestræbelser for at beskytte ikkerygere; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over, at nogle medlemsstater allerede har indført effektive tiltag til beskyttelse mod udsættelse for tobaksforurenet luft; opfordrer medlemsstaterne til at fortsætte med at indføre regler for beskyttelse af ikkerygere som led i beskyttelsen af arbejdstageres sundhed samt at styrke de igangværende bestræbelser for at beskytte ikkerygere;

| 12. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en beretning om de omkostninger, som rygning og følgerne af forurening med tobaksrøg har for de nationale sundhedssystemer og økonomien i EU; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en beretning om de omkostninger, som rygning og følgerne af forurening med tobaksrøg har for de nationale sundhedssystemer og økonomien i EU;

| 13. | foreslår, at Rådet anbefaler medlemsstaterne at indgå i løbende drøftelser og samråd med alle relevante interessenter i overensstemmelse med de retningslinjer for gennemførelsen af FCTC's artikel 5.3, som blev vedtaget under FCTC's partskonference i 2009, for dermed at sikre alle aktørers støtte til gennemførelsen af strategier og programmer til national tobakskontrol; |
| --- | --- |

13.

foreslår, at Rådet anbefaler medlemsstaterne at indgå i løbende drøftelser og samråd med alle relevante interessenter i overensstemmelse med de retningslinjer for gennemførelsen af FCTC's artikel 5.3, som blev vedtaget under FCTC's partskonference i 2009, for dermed at sikre alle aktørers støtte til gennemførelsen af strategier og programmer til national tobakskontrol;

| 14. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at fremsætte et forslag til ændring af direktiv 2001/37/EF (7) om tobaksvarer, herunder som minimum de ændringer der er indeholdt i Parlamentets ovennævnte beslutning af 24. oktober 2007; |
| --- | --- |

14.

gentager sin opfordring til Kommissionen om at fremsætte et forslag til ændring af direktiv 2001/37/EF (7) om tobaksvarer, herunder som minimum de ændringer der er indeholdt i Parlamentets ovennævnte beslutning af 24. oktober 2007;

| 15. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en omfattende undersøgelse af virkningerne af lang tids systematisk udsættelse af børn for tobaksforurenet luft og tobaksforurenede materialer (third-hand smoke) på alle de steder, hvor de plejer at opholde sig; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en omfattende undersøgelse af virkningerne af lang tids systematisk udsættelse af børn for tobaksforurenet luft og tobaksforurenede materialer (third-hand smoke) på alle de steder, hvor de plejer at opholde sig;

| 16. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende både Rådets foreslåede henstilling og medlemsstaternes bedste praksis som et grundlag for at bidrage til formuleringen af retningslinjer for gennemførelsen af artikel 14 FCTC (efterspørgselsreducerende foranstaltninger i forbindelse med tobaksafhængighed og rygeophør), der skal vedtages på den næste FCTC-partskonference; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende både Rådets foreslåede henstilling og medlemsstaternes bedste praksis som et grundlag for at bidrage til formuleringen af retningslinjer for gennemførelsen af artikel 14 FCTC (efterspørgselsreducerende foranstaltninger i forbindelse med tobaksafhængighed og rygeophør), der skal vedtages på den næste FCTC-partskonference;

| 17. | tilskynder Kommissionen til at fortsætte med at gennemføre støttetiltag på EU-niveau, f.eks. tiltag for at øge offentlighedens kendskab, herunder med information på tobaksproduktemballagen, idet dette skridt integreres i de nationale antirygekampagner; |
| --- | --- |

17.

tilskynder Kommissionen til at fortsætte med at gennemføre støttetiltag på EU-niveau, f.eks. tiltag for at øge offentlighedens kendskab, herunder med information på tobaksproduktemballagen, idet dette skridt integreres i de nationale antirygekampagner;

| 18. | anser det for afgørende, at Kommissionen samtidig med foranstaltningerne for et »tobaksfrit Europa« og i tæt samarbejde med medlemsstaterne udstyrer sig selv nye metoder til at bekæmpe de forskellige former for ulovlig handel med og forfalskning af tobaksprodukter, især over internettet, i lyset af den umiddelbare og voksende fare, disse udgør for forbrugernes sundhed; |
| --- | --- |

18.

anser det for afgørende, at Kommissionen samtidig med foranstaltningerne for et »tobaksfrit Europa« og i tæt samarbejde med medlemsstaterne udstyrer sig selv nye metoder til at bekæmpe de forskellige former for ulovlig handel med og forfalskning af tobaksprodukter, især over internettet, i lyset af den umiddelbare og voksende fare, disse udgør for forbrugernes sundhed;

| 19. | minder om behovet for konsekvente foranstaltninger til at sikre fuldstændig og nøje overvågning og gennemførelse, og opfordrer de medlemsstater, der allerede har ratificeret FCTC, til at gennemføre FCTC's henstillinger i medfør af deres forpligtelser i henhold til artikel 8 i FCTC og til hvert halve år at aflægge rapport til Kommissionen om fremskridtene i gennemførelsen; |
| --- | --- |

19.

minder om behovet for konsekvente foranstaltninger til at sikre fuldstændig og nøje overvågning og gennemførelse, og opfordrer de medlemsstater, der allerede har ratificeret FCTC, til at gennemføre FCTC's henstillinger i medfør af deres forpligtelser i henhold til artikel 8 i FCTC og til hvert halve år at aflægge rapport til Kommissionen om fremskridtene i gennemførelsen;

| 20. | opfordrer atter formanden og Præsidiet til, som led i deres forpligtelse til at foregå med et godt eksempel over for medlemsstaterne, at indføre et fuldstændigt forbud mod tobaksrygning i alle Parlamentets lokaler uden undtagelse og med øjeblikkelig virkning; kræver, at dette forbud håndhæves konsekvent; |
| --- | --- |

20.

opfordrer atter formanden og Præsidiet til, som led i deres forpligtelse til at foregå med et godt eksempel over for medlemsstaterne, at indføre et fuldstændigt forbud mod tobaksrygning i alle Parlamentets lokaler uden undtagelse og med øjeblikkelig virkning; kræver, at dette forbud håndhæves konsekvent;

| 21. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og WHO. |
| --- | --- |

21.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og WHO.

---

(1)  EUT C 263 E af 16.10.2008, s. 447.

(2)  EUT C 304 E af 1.12.2005, s. 264.

(3)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0410.

(4)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/Tobacco/tobacco_en.htm.

(5)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/Tobacco/tobacco_en.htm

(6)  The Smoke Free Partnership (2006). Lifting the smokescreen: 10 reasons for a smoke-free Europe - Brussels, Belgium: European Respiratory Society.

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/37/EF af 5. juni 2001 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om fremstilling, præsentation og salg af tobaksvarer (EFT L 194 af 18.7.2001, s. 26).

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/67 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/67

---

Torsdag, den 26. november 2009Ratificering og gennemførelse af opdaterede ILO-konventioner

P7_TA(2009)0101

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2009 om de konventioner, som af ILO er klassificeret som opdaterede

2010/C 285 E/10

Europa-Parlamentet,

der henviser til de konventioner, som af Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) er klassificeret som opdaterede,

der henviser til ILO-erklæringen om social retfærdighed for en fair globalisering, der blev vedtaget den 10. juni 2008,

der henviser til ILO’s globale jobpagt, der blev vedtaget den 19. juni 2009,

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. juli 2008 om den nye sociale dagsorden (KOM(2008)0412),

der henviser til sin beslutning af 6. maj 2009 om den nye sociale dagsorden (1),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. maj 2004 med titlen »Den sociale dimension af globaliseringen – EU’s politiske bidrag til at sprede fordelene til alle borgerne« (KOM(2004)0383),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. maj 2006 med titlen »Fremme af anstændigt arbejde for alle – EU's bidrag til gennemførelsen af dagsordenen for anstændigt arbejde i verden« (KOM(2006)0249),

der henviser til den AETR-relaterede dom, som De Europæiske Fællesskabers Domstol afsagde i sag C-45/07, Kommissionen mod Grækenland (2), vedrørende medlemsstaternes eksterne kompetence,

der henviser til Lissabonstrategien om vækst og beskæftigelse,

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at de grundlæggende værdier frihed, menneskets værdighed, social retfærdighed, social sikkerhed og lighed er væsentlige elementer i bæredygtig økonomisk og social udvikling, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at de grundlæggende værdier frihed, menneskets værdighed, social retfærdighed, social sikkerhed og lighed er væsentlige elementer i bæredygtig økonomisk og social udvikling,

| B. | der henviser til, at disse principper er endnu mere relevante i den nuværende verdensomspændende økonomiske og jobmæssige krise, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at disse principper er endnu mere relevante i den nuværende verdensomspændende økonomiske og jobmæssige krise,

| C. | der henviser til, at ILO siden 1919 har opretholdt og udviklet et system med internationale arbejdsstandarder, der omfatter en lang række emner, herunder arbejde, beskæftigelse, social sikring, socialpolitik og menneskerettigheder i forbindelse hermed, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at ILO siden 1919 har opretholdt og udviklet et system med internationale arbejdsstandarder, der omfatter en lang række emner, herunder arbejde, beskæftigelse, social sikring, socialpolitik og menneskerettigheder i forbindelse hermed,

| D. | der henviser til, at det er nødvendigt at sikre sammenhæng mellem EU’s interne og eksterne politikker, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det er nødvendigt at sikre sammenhæng mellem EU’s interne og eksterne politikker,

| 1. | glæder sig over de konventioner, som af ILO er klassificerede som opdaterede som følge af ILO's trepartsproces, der involverer arbejdsgivere, arbejdstagere og regeringer; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over de konventioner, som af ILO er klassificerede som opdaterede som følge af ILO's trepartsproces, der involverer arbejdsgivere, arbejdstagere og regeringer;

| 2. | opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til de stærke sociale argumenter, der er for at ratificere og gennemføre de konventioner, som af ILO er klassificeret som opdaterede, i overensstemmelse med EU-traktaterne; |
| --- | --- |

2.

opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til de stærke sociale argumenter, der er for at ratificere og gennemføre de konventioner, som af ILO er klassificeret som opdaterede, i overensstemmelse med EU-traktaterne;

| 3. | opfordrer Kommissionen til over for Parlamentet og over for medlemsstaterne præcist at angive, hvilke konventioner, der henhører under Den Europæiske Unions kompetence, og hvilke der henhører under subsidiaritetsprincippet; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til over for Parlamentet og over for medlemsstaterne præcist at angive, hvilke konventioner, der henhører under Den Europæiske Unions kompetence, og hvilke der henhører under subsidiaritetsprincippet;

| 4. | opfordrer den udpegede formand for Det Europæiske Råd til så ambitiøst som muligt inden for sit mandat at tilskynde medlemsstaterne til at ratificere og gennemføre de opdaterede ILO-konventioner; |
| --- | --- |

4.

opfordrer den udpegede formand for Det Europæiske Råd til så ambitiøst som muligt inden for sit mandat at tilskynde medlemsstaterne til at ratificere og gennemføre de opdaterede ILO-konventioner;

| 5. | opfordrer Kommissionen til at overveje at vedtage en henstilling til medlemsstaterne om at tilskynde til ratificering af de konventioner, som af ILO er klassificeret som opdaterede, og om aktivt at bidrage til gennemførelsen af dem under hensyntagen til subsidiaritetsprincippet; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til at overveje at vedtage en henstilling til medlemsstaterne om at tilskynde til ratificering af de konventioner, som af ILO er klassificeret som opdaterede, og om aktivt at bidrage til gennemførelsen af dem under hensyntagen til subsidiaritetsprincippet;

| 6. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  Vedtagne tekster, P6_TA(2009)0370.

(2)  EUT C 82 af 4.4.2009, s. 3.

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/69

---

Torsdag, den 26. november 2009FAO's verdenstopmøde om fødevaresikkerhed - udryddelse af sult i verden

P7_TA(2009)0102

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2009 om FAO-topmødet og fødevaresikkerhed

2010/C 285 E/11

Europa-Parlamentet,

der henviser til EF-traktatens artikel 33,

der henviser til sine beslutninger af 25. oktober 2007 om de stigende foder- og fødevarepriser (1), og af 22. maj 2008 om de stigende fødevarepriser i EU og udviklingslandene (2),

der henviser til sin beslutning af 29. november 2007 om fremme af landbruget i Afrika – Forslag til et samarbejde om udvikling af landbrug og fødevaresikkerhed i Afrika (3),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1337/2008 af 16. december 2008 om etablering af en facilitet med henblik på hurtig reaktion på de kraftigt stigende fødevarepriser i udviklingslandene (4),

der henviser til sin beslutning af 13. januar 2009 om den fælles landbrugspolitik og global fødevaresikkerhed (5),

der henviser til rapporten om landbrugsprognoser 2008-2017, som Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisationen (FAO) og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) har offentliggjort,

der henviser til anbefalingerne fra FN's Landbrugspanel – IAASTD,

der henviser til resultatet af sundhedstjekket af den fælles landbrugspolitik,

der henviser til Pariserklæringen om bistandseffektivitet,

der henviser til konklusionerne og erklæringen fra FAO's verdenstopmøde om fødevaresikkerhed i Rom den 16.-18. november 2009,

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at EU er den største donor af udviklings- og humanitær bistand på verdensplan, men at landbrugets andel af den officielle udviklingsbistand (ODA), der ydes på internationalt plan, og navnlig fra EU, er faldet konstant siden 1980'erne fra 17 % i 1980 til 3,8 % i 2006, og til, at det på et tidspunkt, hvor naturressourcerne er under pres, forventes, at den globale efterspørgsel efter fødevarer vil blive fordoblet i perioden frem til 2050, og at den globale fødevareproduktion derfor må forøges, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU er den største donor af udviklings- og humanitær bistand på verdensplan, men at landbrugets andel af den officielle udviklingsbistand (ODA), der ydes på internationalt plan, og navnlig fra EU, er faldet konstant siden 1980'erne fra 17 % i 1980 til 3,8 % i 2006, og til, at det på et tidspunkt, hvor naturressourcerne er under pres, forventes, at den globale efterspørgsel efter fødevarer vil blive fordoblet i perioden frem til 2050, og at den globale fødevareproduktion derfor må forøges,

| B. | der henviser til, at sluterklæringen fra Verdensfødevaretopmødet i 2009 hverken i tilstrækkeligt omfang analyserer grundene til den fejlslagne udryddelse af sult, eller stiller konkrete forslag til, hvorledes kampen mod sult kunne intensiveres, og til, at det ifølge FAO er tilstrækkeligt at investere 30 mia. EUR pr. år for at garantere fødevaresikkerheden for en verdensbefolkning, der vil runde 9 milliarder i 2050, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at sluterklæringen fra Verdensfødevaretopmødet i 2009 hverken i tilstrækkeligt omfang analyserer grundene til den fejlslagne udryddelse af sult, eller stiller konkrete forslag til, hvorledes kampen mod sult kunne intensiveres, og til, at det ifølge FAO er tilstrækkeligt at investere 30 mia. EUR pr. år for at garantere fødevaresikkerheden for en verdensbefolkning, der vil runde 9 milliarder i 2050,

| C. | der henviser til, at EU fortsat er en førende fødevareproducent, og til, at EU også er storimportør af landbrugsprodukter, fordi EU langt fra er selvforsynende med en lang række landbrugsråvarer, og til, at prisstigningerne på dyrefoder øger produktionsomkostningerne, hvilket risikerer at medføre et fald i produktionen af husdyrprodukter, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU fortsat er en førende fødevareproducent, og til, at EU også er storimportør af landbrugsprodukter, fordi EU langt fra er selvforsynende med en lang række landbrugsråvarer, og til, at prisstigningerne på dyrefoder øger produktionsomkostningerne, hvilket risikerer at medføre et fald i produktionen af husdyrprodukter,

| D. | der henviser til, at voldsomme udsving i råvarepriserne fremover kan blive et mere udbredt og tilbagevendende fænomen på verdensmarkedet, og at højere fødevarepriser ikke automatisk fører til øgede landbrugsindtægter, hvilket hovedsageligt skyldes den hurtige stigning i landbrugenes produktionsomkostninger, men også den stadig større divergens mellem producent- og forbrugerpriserne, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at voldsomme udsving i råvarepriserne fremover kan blive et mere udbredt og tilbagevendende fænomen på verdensmarkedet, og at højere fødevarepriser ikke automatisk fører til øgede landbrugsindtægter, hvilket hovedsageligt skyldes den hurtige stigning i landbrugenes produktionsomkostninger, men også den stadig større divergens mellem producent- og forbrugerpriserne,

| E. | der henviser til, at verdens fødevarelagre er faldet til et foruroligende lavt niveau fra et lager på ét års fødevareforsyning efter Anden Verdenskrig til et lager på knap 57 dage i 2007 og blot 40 dage i 2008, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at verdens fødevarelagre er faldet til et foruroligende lavt niveau fra et lager på ét års fødevareforsyning efter Anden Verdenskrig til et lager på knap 57 dage i 2007 og blot 40 dage i 2008,

| F. | der henviser til, at tømte fødevarelagre, selv i EU, har en negativ indvirkning på fødevarenødhjælpsprogrammet, som på nuværende tidspunkt har færre fødevarer at uddele, og til, at dette problem og den globale fødevarepriskrise har den direkte og alvorlige konsekvens, at antallet af sultende i verden ifølge FAO stiger til 1 mia. i 2009, hvilket betyder, at én ud af seks personer på nuværende tidspunkt er underernæret og lider af kronisk sult, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at tømte fødevarelagre, selv i EU, har en negativ indvirkning på fødevarenødhjælpsprogrammet, som på nuværende tidspunkt har færre fødevarer at uddele, og til, at dette problem og den globale fødevarepriskrise har den direkte og alvorlige konsekvens, at antallet af sultende i verden ifølge FAO stiger til 1 mia. i 2009, hvilket betyder, at én ud af seks personer på nuværende tidspunkt er underernæret og lider af kronisk sult,

| G. | der henviser til, at mere end 40 mio. mennesker dør af sult hvert år, herunder et barn hvert minut, og at denne udvikling har givet anledning til optøjer og uroligheder verden over, hvilket har ført til en yderligere destabilisering af lande og regioner i verden, samt til, at repræsentanter for 185 lande på Verdensfødevaretopmødet i 1996 forpligtede sig til at halvere antallet af sultne inden 2015, samt at landmænd på familiebrug, hyrder og landarbejdere udgør mere end halvdelen af verdensbefolkningen, og at disse er de primære ofre for sult, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at mere end 40 mio. mennesker dør af sult hvert år, herunder et barn hvert minut, og at denne udvikling har givet anledning til optøjer og uroligheder verden over, hvilket har ført til en yderligere destabilisering af lande og regioner i verden, samt til, at repræsentanter for 185 lande på Verdensfødevaretopmødet i 1996 forpligtede sig til at halvere antallet af sultne inden 2015, samt at landmænd på familiebrug, hyrder og landarbejdere udgør mere end halvdelen af verdensbefolkningen, og at disse er de primære ofre for sult,

| H. | der henviser til, at klimaændringen har alvorlige konsekvenser for landbruget, f.eks. forringet udbytte, fordi vandmangel har ramt den lokale landbrugsaktivitet i de fattigste lande, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at klimaændringen har alvorlige konsekvenser for landbruget, f.eks. forringet udbytte, fordi vandmangel har ramt den lokale landbrugsaktivitet i de fattigste lande,

| I. | der henviser til, at landbruget skaber beskæftigelse og er eksistensgrundlag for over 70 % af arbejdsstyrken i udviklingslandene generelt og over 80 % i mange afrikanske lande, og at politikkerne for landdistriktsudvikling derfor er af afgørende betydning for en effektiv løsning af problemerne med fattigdom og sult, samt at Verdensbanken vurderer, at vækst i landbrugssektoren er dobbelt så effektiv til at mindske fattigdom som vækst i andre sektorer, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at landbruget skaber beskæftigelse og er eksistensgrundlag for over 70 % af arbejdsstyrken i udviklingslandene generelt og over 80 % i mange afrikanske lande, og at politikkerne for landdistriktsudvikling derfor er af afgørende betydning for en effektiv løsning af problemerne med fattigdom og sult, samt at Verdensbanken vurderer, at vækst i landbrugssektoren er dobbelt så effektiv til at mindske fattigdom som vækst i andre sektorer,

| J. | der henviser til, at EU yder mere end 50 % af al udviklingsbistand på verdensplan inklusive medlemsstaternes bidrag, og at dette bekræftes af det aktuelle bidrag gennem fællesskabsinstrumenter (ca. 1 800 000 000 EUR: 1 mia. EUR gennem den nye facilitet med henblik på hurtig reaktion på de kraftigt stigende fødevarepriser i udviklingslandene og resten gennem eksisterende udviklingsinstrumenter og instrumenter til humanitær bistand, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EU yder mere end 50 % af al udviklingsbistand på verdensplan inklusive medlemsstaternes bidrag, og at dette bekræftes af det aktuelle bidrag gennem fællesskabsinstrumenter (ca. 1 800 000 000 EUR: 1 mia. EUR gennem den nye facilitet med henblik på hurtig reaktion på de kraftigt stigende fødevarepriser i udviklingslandene og resten gennem eksisterende udviklingsinstrumenter og instrumenter til humanitær bistand,

| K. | der henviser til, at en stigende andel af ryddede arealer og landbrugsressourcer anvendes til produktion af foder, kød og biomasse til landbrugsethanol, hvilket i væsentlig grad har bidraget til den globale spekulation i landbrugsvarer, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at en stigende andel af ryddede arealer og landbrugsressourcer anvendes til produktion af foder, kød og biomasse til landbrugsethanol, hvilket i væsentlig grad har bidraget til den globale spekulation i landbrugsvarer,

| 1. | understreger, at antallet af mennesker på verdensplan der lider af sult og fattigdom, overstiger 1 milliard, hvilket i en uacceptabel grad er ødelæggende for tilværelsen for en sjettedel af verdens befolkning; bemærker, at virkningerne af den langvarige underinvestering i fødevaresikkerhed, landbrug og udvikling af landdistrikter i den seneste tid er blevet forværret yderligere af flere faktorer, herunder fødevarekrisen og den finansielle og økonomiske krise, og at det til trods for store fremskridt samlet set ikke er lykkedes at gennemføre millenniumudviklingsmålene; konstaterer, at der i fællesskab skal tages skridt til at vende denne tendens i retning af en progressiv opfyldelse af retten til tilstrækkelig mad inden for rammerne af den nationale fødevaresikkerhed; |
| --- | --- |

1.

understreger, at antallet af mennesker på verdensplan der lider af sult og fattigdom, overstiger 1 milliard, hvilket i en uacceptabel grad er ødelæggende for tilværelsen for en sjettedel af verdens befolkning; bemærker, at virkningerne af den langvarige underinvestering i fødevaresikkerhed, landbrug og udvikling af landdistrikter i den seneste tid er blevet forværret yderligere af flere faktorer, herunder fødevarekrisen og den finansielle og økonomiske krise, og at det til trods for store fremskridt samlet set ikke er lykkedes at gennemføre millenniumudviklingsmålene; konstaterer, at der i fællesskab skal tages skridt til at vende denne tendens i retning af en progressiv opfyldelse af retten til tilstrækkelig mad inden for rammerne af den nationale fødevaresikkerhed;

| 2. | understreger, at enhver har ret til adgang til tilstrækkelige, sikre og ernæringsrige fødevarer; ønsker en verden uden sult og påpeger, at en ægte kamp mod sult kræver, at der indføres omfattende politikker, der fremmer bæredygtigt landbrug og bæredygtige fødevareproduktionssystemer, for at fremme udviklingslandenes kapacitet til at brødføde deres befolkninger; opfordrer landene til at gennemføre de frivillige retningslinjer til støtte for gradvis virkeliggørelse af retten til tilstrækkelig ernæring som led i en national fødevaresikkerhed, og støtter en praktisk gennemførelse af retningslinjerne baseret på principperne om deltagelse, gennemsigtighed og ansvarlighed; glæder sig over de principielle løfter, der blev afgivet på topmødet i Rom, men er ikke desto mindre skuffet over manglen på finansielle løfter og den ringe deltagelse af højtstående repræsentanter fra G8-landene; opfordrer i denne sammenhæng alle medlemsstater til at lægge større vægt på deres forpligtelser i forbindelse med millenniumudviklingsmål nr. 1 (om at halvere sulten inden 2015) og tilslutte sig et verdensomspændende mål om at udrydde sult og underernæring inden 2025 eller så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

2.

understreger, at enhver har ret til adgang til tilstrækkelige, sikre og ernæringsrige fødevarer; ønsker en verden uden sult og påpeger, at en ægte kamp mod sult kræver, at der indføres omfattende politikker, der fremmer bæredygtigt landbrug og bæredygtige fødevareproduktionssystemer, for at fremme udviklingslandenes kapacitet til at brødføde deres befolkninger; opfordrer landene til at gennemføre de frivillige retningslinjer til støtte for gradvis virkeliggørelse af retten til tilstrækkelig ernæring som led i en national fødevaresikkerhed, og støtter en praktisk gennemførelse af retningslinjerne baseret på principperne om deltagelse, gennemsigtighed og ansvarlighed; glæder sig over de principielle løfter, der blev afgivet på topmødet i Rom, men er ikke desto mindre skuffet over manglen på finansielle løfter og den ringe deltagelse af højtstående repræsentanter fra G8-landene; opfordrer i denne sammenhæng alle medlemsstater til at lægge større vægt på deres forpligtelser i forbindelse med millenniumudviklingsmål nr. 1 (om at halvere sulten inden 2015) og tilslutte sig et verdensomspændende mål om at udrydde sult og underernæring inden 2025 eller så hurtigt som muligt;

| 3. | fremhæver betydningen af den fælles landbrugspolitik som midlet til at sikre fødevareproduktionen i EU; mener, at den fælles landbrugspolitik har bevirket, at EU-borgerne har nydt godt af en sikker fødevareforsyning siden politikkens indførelse i 1962, og derudover har bidraget til at beskytte og styrke landdistrikterne og EU's standarder for fødevareproduktion, der er de højeste i verden; understreger nødvendigheden af, at Fællesskabets landbrug fortsætter med at spille denne rolle i fremtiden; |
| --- | --- |

3.

fremhæver betydningen af den fælles landbrugspolitik som midlet til at sikre fødevareproduktionen i EU; mener, at den fælles landbrugspolitik har bevirket, at EU-borgerne har nydt godt af en sikker fødevareforsyning siden politikkens indførelse i 1962, og derudover har bidraget til at beskytte og styrke landdistrikterne og EU's standarder for fødevareproduktion, der er de højeste i verden; understreger nødvendigheden af, at Fællesskabets landbrug fortsætter med at spille denne rolle i fremtiden;

| 4. | understreger, at priserne på landbrugsvarer har varieret voldsomt, og at priserne fra midten af 2007 til midten af 2008 er steget drastisk og er blevet efterfulgt af en markant stigning i forbrugerpriserne; bemærker, at denne drastiske stigning i råvarepriserne hurtigt blev efterfulgt af et markant fald i råvarepriserne til et uholdbart niveau; er stadigvæk bekymret for, at fødevarepriserne igen kan stige kraftigt i takt med den globale økonomis genopretning, fordi mange af de strukturelle problemer endnu ikke er blevet løst, herunder manglende investeringer og stor efterspørgsel i visse regioner; |
| --- | --- |

4.

understreger, at priserne på landbrugsvarer har varieret voldsomt, og at priserne fra midten af 2007 til midten af 2008 er steget drastisk og er blevet efterfulgt af en markant stigning i forbrugerpriserne; bemærker, at denne drastiske stigning i råvarepriserne hurtigt blev efterfulgt af et markant fald i råvarepriserne til et uholdbart niveau; er stadigvæk bekymret for, at fødevarepriserne igen kan stige kraftigt i takt med den globale økonomis genopretning, fordi mange af de strukturelle problemer endnu ikke er blevet løst, herunder manglende investeringer og stor efterspørgsel i visse regioner;

| 5. | bemærker med bekymring de stigende omkostninger til landbrugets rå- og hjælpestoffer (f.eks. prisstigninger på gødning og såsæd), der har udmøntet sig i omkostningsstigninger, som ikke alle landbrugere (navnlig i husdyrsektoren) har fået lige stor kompensation for, og som i høj grad har undergravet enhver potentiel indkomstforøgelse som følge af de højere råvare- og fødevarepriser, hvilket igen underminerer motivationen til at øge en bæredygtig landbrugsproduktion; er bekymret for, at de kraftige stigninger i priserne på rå- og hjælpestoffer vil resultere i mindre anvendelse og dermed potentielt faldende produktion, hvilket vil forværre fødevarekrisen i Europa og på verdensplan; |
| --- | --- |

5.

bemærker med bekymring de stigende omkostninger til landbrugets rå- og hjælpestoffer (f.eks. prisstigninger på gødning og såsæd), der har udmøntet sig i omkostningsstigninger, som ikke alle landbrugere (navnlig i husdyrsektoren) har fået lige stor kompensation for, og som i høj grad har undergravet enhver potentiel indkomstforøgelse som følge af de højere råvare- og fødevarepriser, hvilket igen underminerer motivationen til at øge en bæredygtig landbrugsproduktion; er bekymret for, at de kraftige stigninger i priserne på rå- og hjælpestoffer vil resultere i mindre anvendelse og dermed potentielt faldende produktion, hvilket vil forværre fødevarekrisen i Europa og på verdensplan;

| 6. | minder om, at prisudsvingene i de seneste år – både stigninger og fald – har gjort det særlig svært at garantere fødevaresikkerheden; understreger, at såfremt landbrugerne ikke opnår rimelige priser for deres produkter, standser de produktionen; understreger igen, at EU's landbrug står for mellem 17 % og 30 % af verdens hvedeproduktion, verdens mælkeproduktion og verdens oksekødsproduktion; understreger, at opretholdelsen af rentable landbrug i EU er af altafgørende betydning for fødevareforsyningen i EU og på verdensplan i de kommende år; |
| --- | --- |

6.

minder om, at prisudsvingene i de seneste år – både stigninger og fald – har gjort det særlig svært at garantere fødevaresikkerheden; understreger, at såfremt landbrugerne ikke opnår rimelige priser for deres produkter, standser de produktionen; understreger igen, at EU's landbrug står for mellem 17 % og 30 % af verdens hvedeproduktion, verdens mælkeproduktion og verdens oksekødsproduktion; understreger, at opretholdelsen af rentable landbrug i EU er af altafgørende betydning for fødevareforsyningen i EU og på verdensplan i de kommende år;

| 7. | henleder opmærksomheden på, at de seneste prisstigninger på landbrugsråvarer også har baggrund i mere langsigtede strukturelle faktorer, herunder en støt stigende global efterspørgsel og konstant faldende investeringer i produktionslandbrug; bemærker, at det blandt disse faktorer navnlig er stigningen i energipriserne, herunder især oliepriserne, der har indvirket på verdens landbrugsproduktion (på grund af øgede produktions- og distributionsomkostninger), og på forekomsten af fødevarekriser i de fattige lande (på grund af fødevaretransportomkostningerne i disse lande); |
| --- | --- |

7.

henleder opmærksomheden på, at de seneste prisstigninger på landbrugsråvarer også har baggrund i mere langsigtede strukturelle faktorer, herunder en støt stigende global efterspørgsel og konstant faldende investeringer i produktionslandbrug; bemærker, at det blandt disse faktorer navnlig er stigningen i energipriserne, herunder især oliepriserne, der har indvirket på verdens landbrugsproduktion (på grund af øgede produktions- og distributionsomkostninger), og på forekomsten af fødevarekriser i de fattige lande (på grund af fødevaretransportomkostningerne i disse lande);

| 8. | bemærker, at landbrugsproduktionen for at kunne mætte en verdensbefolkning, der forventes at runde 9 milliarder i 2050, inden da skal stige med 70 %; gør opmærksom på, at over 860 millioner mennesker på verdensplan lider under kronisk sult; bemærker, at Verdensbanken forudsiger, at de stigende fødevarepriser kan tvinge yderligere 130-155 mio. mennesker ud i endnu dybere fattigdom end i 2008; |
| --- | --- |

8.

bemærker, at landbrugsproduktionen for at kunne mætte en verdensbefolkning, der forventes at runde 9 milliarder i 2050, inden da skal stige med 70 %; gør opmærksom på, at over 860 millioner mennesker på verdensplan lider under kronisk sult; bemærker, at Verdensbanken forudsiger, at de stigende fødevarepriser kan tvinge yderligere 130-155 mio. mennesker ud i endnu dybere fattigdom end i 2008;

| 9. | mener, at den fælles landbrugspolitik fortsat bør være hjørnestenen i EU's fødevaresikkerhedspolitik, og at den yderligere bør tilpasses for at imødegå problemerne vedrørende fødevaresikkerhed på EU-plan og verdensplan; advarer mod en afvikling af markedsstøtteordninger og nedskæringer i støttebetalinger til landbrugerne på baggrund af de voldsomt svingende varepriser og dermed landbrugsindkomster; |
| --- | --- |

9.

mener, at den fælles landbrugspolitik fortsat bør være hjørnestenen i EU's fødevaresikkerhedspolitik, og at den yderligere bør tilpasses for at imødegå problemerne vedrørende fødevaresikkerhed på EU-plan og verdensplan; advarer mod en afvikling af markedsstøtteordninger og nedskæringer i støttebetalinger til landbrugerne på baggrund af de voldsomt svingende varepriser og dermed landbrugsindkomster;

| 10. | understreger betydningen af internationalt samarbejde og solidaritet og nødvendigheden af at afstå fra ensidige foranstaltninger, der ikke er i overensstemmelse med folkeretten og FN's charter, og som bringer fødevaresikkerheden i fare; kræver afbalancerede handelsaftaler, idet disse er en essentiel bestanddel af indsatsen for den globale fødevaresikkerhed; |
| --- | --- |

10.

understreger betydningen af internationalt samarbejde og solidaritet og nødvendigheden af at afstå fra ensidige foranstaltninger, der ikke er i overensstemmelse med folkeretten og FN's charter, og som bringer fødevaresikkerheden i fare; kræver afbalancerede handelsaftaler, idet disse er en essentiel bestanddel af indsatsen for den globale fødevaresikkerhed;

| 11. | henstiller til Kommissionen og medlemsstaterne at inkludere rimelige finansieringsmekanismer og en byrdefordeling inden for klimatilpasning i de kommende forhandlinger i København med særlig vægt på støtte til klimavenlige landbrugsmetoder som konsekvente værktøjer i kampen mod sult, træffe koordinerede foranstaltninger mod yderligere forringelse af jordbundens fertilitet og biodiversitet, der er afgørende elementer i fødevareproduktionssystemerne, øge den samlede effektivitet og mindske spild i de globale fødevarekæder og forbedre den lokale markedsadgang; |
| --- | --- |

11.

henstiller til Kommissionen og medlemsstaterne at inkludere rimelige finansieringsmekanismer og en byrdefordeling inden for klimatilpasning i de kommende forhandlinger i København med særlig vægt på støtte til klimavenlige landbrugsmetoder som konsekvente værktøjer i kampen mod sult, træffe koordinerede foranstaltninger mod yderligere forringelse af jordbundens fertilitet og biodiversitet, der er afgørende elementer i fødevareproduktionssystemerne, øge den samlede effektivitet og mindske spild i de globale fødevarekæder og forbedre den lokale markedsadgang;

| 12. | anerkender FAO's synspunkt om, at de stigende fødevarepriser især rammer lande, der er nettoimportører af fødevarer, og som for en stor dels vedkommende hører til verdens mindst udviklede lande; understreger igen, at fattigdom og afhængighed af fødevareimport er blandt hovedårsagerne til fødevareusikkerheden; er opmærksom på, at kun en lille andel af verdens fødevareproduktion faktisk handles på det internationale marked, og at den i stigende grad kommer fra et lille antal eksportlande; |
| --- | --- |

12.

anerkender FAO's synspunkt om, at de stigende fødevarepriser især rammer lande, der er nettoimportører af fødevarer, og som for en stor dels vedkommende hører til verdens mindst udviklede lande; understreger igen, at fattigdom og afhængighed af fødevareimport er blandt hovedårsagerne til fødevareusikkerheden; er opmærksom på, at kun en lille andel af verdens fødevareproduktion faktisk handles på det internationale marked, og at den i stigende grad kommer fra et lille antal eksportlande;

| 13. | er foruroliget over den aktuelle globale finanskrise, der kan resultere i, at der bliver mindre støtte til rådighed for landbruget; opfordrer Kommissionen til at analysere konsekvenserne af finanskrisen for landbrugssektoren og overveje forslag, der kan sikre sektorens stabilitet, også hvad angår adgangen til lån og lånegarantier; påpeger, at denne fødevarekrise er tæt forbundet med den finansielle krise, hvor de likviditetsindsprøjtninger, som centralbankerne har foretaget for at undgå konkurser, kan have medført øget spekulation i råvarer; opfordrer IMF og Forum for Finansiel Stabilitet til at vurdere denne »bivirkning« og tage hensyn hertil, når der fremsættes forslag om globale løsningsmodeller; |
| --- | --- |

13.

er foruroliget over den aktuelle globale finanskrise, der kan resultere i, at der bliver mindre støtte til rådighed for landbruget; opfordrer Kommissionen til at analysere konsekvenserne af finanskrisen for landbrugssektoren og overveje forslag, der kan sikre sektorens stabilitet, også hvad angår adgangen til lån og lånegarantier; påpeger, at denne fødevarekrise er tæt forbundet med den finansielle krise, hvor de likviditetsindsprøjtninger, som centralbankerne har foretaget for at undgå konkurser, kan have medført øget spekulation i råvarer; opfordrer IMF og Forum for Finansiel Stabilitet til at vurdere denne »bivirkning« og tage hensyn hertil, når der fremsættes forslag om globale løsningsmodeller;

| 14. | mener, at den fælles landbrugspolitik fortsat bør være et vigtigt element i EU's fødevaresikkerhedspolitik nu og efter 2013, og at den bør spille en væsentlig rolle i udviklingspolitikken, især med hensyn til den eksterne fødevaresikkerhedspolitik; mener, at velfungerende økosystemer, frugtbar jord, stabile vandressourcer og en diversificeret landdistriktsøkonomi er afgørende for fødevaresikkerheden på lang sigt; mener, at den fælles landbrugspolitik, ud over at sikre EU's fødevareproduktion, kan bidrage til at imødekomme den øgede globale efterspørgsel på fødevarer uden at forvride markederne; kræver foranstaltninger, der kan stabilisere lokale og regionale landbrugssystemer, der er baseret på bæredygtige landbrugsmetoder, og tilvejebringe strategiske fødevarereserver; |
| --- | --- |

14.

mener, at den fælles landbrugspolitik fortsat bør være et vigtigt element i EU's fødevaresikkerhedspolitik nu og efter 2013, og at den bør spille en væsentlig rolle i udviklingspolitikken, især med hensyn til den eksterne fødevaresikkerhedspolitik; mener, at velfungerende økosystemer, frugtbar jord, stabile vandressourcer og en diversificeret landdistriktsøkonomi er afgørende for fødevaresikkerheden på lang sigt; mener, at den fælles landbrugspolitik, ud over at sikre EU's fødevareproduktion, kan bidrage til at imødekomme den øgede globale efterspørgsel på fødevarer uden at forvride markederne; kræver foranstaltninger, der kan stabilisere lokale og regionale landbrugssystemer, der er baseret på bæredygtige landbrugsmetoder, og tilvejebringe strategiske fødevarereserver;

| 15. | mener, at finansieringsfaciliteten med henblik på en hurtig reaktion på de kraftigt stigende fødevarepriser i udviklingslandene er et nødvendigt første skridt i håndteringen af de umiddelbare behov hos dem, der rammes hårdest af fødevarekrisen; mener, at Kommissionen bør føre kontrol med, hvordan midlerne anvendes, og sikre, at de altid sættes ind dér, hvor behovet er størst, og at der bør foretages regelmæssig rapportering til Parlamentet; |
| --- | --- |

15.

mener, at finansieringsfaciliteten med henblik på en hurtig reaktion på de kraftigt stigende fødevarepriser i udviklingslandene er et nødvendigt første skridt i håndteringen af de umiddelbare behov hos dem, der rammes hårdest af fødevarekrisen; mener, at Kommissionen bør føre kontrol med, hvordan midlerne anvendes, og sikre, at de altid sættes ind dér, hvor behovet er størst, og at der bør foretages regelmæssig rapportering til Parlamentet;

| 16. | anmoder Kommissionen om at styrke sine nuværende programmer til sikring af fødevaresikkerheden i Europa og verden; opfordrer til styrkelse af det tematiske program for fødevaresikkerhed (2007-2010), der i øjeblikket har fået tildelt 925 mio. EUR for hele programperioden; opfordrer Kommissionen til at gennemføre en fuldstændig konsekvensevaluering af EU’s politikker og programmer inden for landbrug, udvikling og handel for at etablere en konsekvent bæredygtig politisk tilgang til global fødevaresikkerhed; |
| --- | --- |

16.

anmoder Kommissionen om at styrke sine nuværende programmer til sikring af fødevaresikkerheden i Europa og verden; opfordrer til styrkelse af det tematiske program for fødevaresikkerhed (2007-2010), der i øjeblikket har fået tildelt 925 mio. EUR for hele programperioden; opfordrer Kommissionen til at gennemføre en fuldstændig konsekvensevaluering af EU’s politikker og programmer inden for landbrug, udvikling og handel for at etablere en konsekvent bæredygtig politisk tilgang til global fødevaresikkerhed;

| 17. | bekræfter, at det er de enkelte landes ansvar at garantere fødevaresikkerhed, og at planer om at løse udfordringerne i forbindelse med fødevaresikkerhed bør formuleres, koordineres, vedgås og styres på nationalt plan på grundlag af høringer af alle de relevante aktører; understreger, at fødevaresikkerhed bør have høj prioritet, og at dennes betydning bør fremgå af de nationale programmer og budgetter; understreger, at god regeringsførelse bør spille en væsentlig rolle, og at der skal tages hånd om korruption på nationalt plan; mener, at kampen mod sult skal være baseret på anerkendelse af retten til fødevaresuverænitet, defineret ved et lands eller en regions mulighed for på demokratisk vis at gennemføre sin egen landbrugs- og fødevareprispolitik, prioriteter og strategier; |
| --- | --- |

17.

bekræfter, at det er de enkelte landes ansvar at garantere fødevaresikkerhed, og at planer om at løse udfordringerne i forbindelse med fødevaresikkerhed bør formuleres, koordineres, vedgås og styres på nationalt plan på grundlag af høringer af alle de relevante aktører; understreger, at fødevaresikkerhed bør have høj prioritet, og at dennes betydning bør fremgå af de nationale programmer og budgetter; understreger, at god regeringsførelse bør spille en væsentlig rolle, og at der skal tages hånd om korruption på nationalt plan; mener, at kampen mod sult skal være baseret på anerkendelse af retten til fødevaresuverænitet, defineret ved et lands eller en regions mulighed for på demokratisk vis at gennemføre sin egen landbrugs- og fødevareprispolitik, prioriteter og strategier;

| 18. | mener, at den aktuelle forskning i bæredygtige landbrugsproduktionssystemer er af afgørende betydning; understreger den rolle, som offentligt finansierede forskningsprogrammer, EU's teknologiplatform for økologisk landbrugsforskning og det syvende rammeprogram for teknologisk forskning og udvikling spiller; kræver om nødvendigt programmer for teknologioverførsel til udviklingslandene; opfordrer FAO's medlemsregeringer til at følge henstillingerne fra IAASTD for at ændre top-down teknologioverførselsprincipper og erstatte dem med bottom-up, inkluderende landbrugerorienterede innovationsprincipper; |
| --- | --- |

18.

mener, at den aktuelle forskning i bæredygtige landbrugsproduktionssystemer er af afgørende betydning; understreger den rolle, som offentligt finansierede forskningsprogrammer, EU's teknologiplatform for økologisk landbrugsforskning og det syvende rammeprogram for teknologisk forskning og udvikling spiller; kræver om nødvendigt programmer for teknologioverførsel til udviklingslandene; opfordrer FAO's medlemsregeringer til at følge henstillingerne fra IAASTD for at ændre top-down teknologioverførselsprincipper og erstatte dem med bottom-up, inkluderende landbrugerorienterede innovationsprincipper;

| 19. | mener, at en af de alvorlige hindringer for en større landbrugsproduktion i udviklingslandene er de mindre landbrugeres manglende adgang til lån eller mikrokreditter til investeringer i såsæd, gødningsstoffer og vandingssystemer; understreger desuden problemet med lånegarantier, der for det meste ikke er tilgængelige; opfordrer Den Europæiske Investeringsbank til at undersøge, hvordan den kan tilvejebringe programmer for lokale fødevareproducenter i udviklingslandene med lånegarantier, så de kan få adgang til lån og mikrokreditter; |
| --- | --- |

19.

mener, at en af de alvorlige hindringer for en større landbrugsproduktion i udviklingslandene er de mindre landbrugeres manglende adgang til lån eller mikrokreditter til investeringer i såsæd, gødningsstoffer og vandingssystemer; understreger desuden problemet med lånegarantier, der for det meste ikke er tilgængelige; opfordrer Den Europæiske Investeringsbank til at undersøge, hvordan den kan tilvejebringe programmer for lokale fødevareproducenter i udviklingslandene med lånegarantier, så de kan få adgang til lån og mikrokreditter;

| 20. | vedtager at nedsætte en permanent arbejdsgruppe på højt plan vedrørende EU's bidrag til global fødevaresikkerhed for at udarbejde fælles aktionspunkter omkring de store udfordringer som fastlagt af Kommissionen for bæredygtigt landbrug, fiskeri og udvikling af landdistrikter; |
| --- | --- |

20.

vedtager at nedsætte en permanent arbejdsgruppe på højt plan vedrørende EU's bidrag til global fødevaresikkerhed for at udarbejde fælles aktionspunkter omkring de store udfordringer som fastlagt af Kommissionen for bæredygtigt landbrug, fiskeri og udvikling af landdistrikter;

| 21. | bemærker, at den globale fødevarekrise udgør en af de største trusler mod fred og sikkerhed i verden; glæder sig i den forbindelse over Kommissionens seneste bestræbelser på at undersøge metoder til at håndtere det globale problem vedrørende fødevaresikkerhed; opfordrer medlemsstaterne til at støtte sådanne initiativer på nationalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

21.

bemærker, at den globale fødevarekrise udgør en af de største trusler mod fred og sikkerhed i verden; glæder sig i den forbindelse over Kommissionens seneste bestræbelser på at undersøge metoder til at håndtere det globale problem vedrørende fødevaresikkerhed; opfordrer medlemsstaterne til at støtte sådanne initiativer på nationalt og lokalt plan;

| 22. | understreger, at udenlandske investorers opkøb af landbrugsjord, navnlig i Afrika, ikke må få negative følger for den lokale fødevaresikkerhed eller medføre en ikke-bæredygtig udnyttelse af arealerne; understreger, at det også kan have positive konsekvenser, at jordarealer udnyttes produktivt; henstiller til FAO og medlemsstaterne at arbejde for fælles regler og lovgivningsinitiativer, der anerkender den indenlandske befolknings ret til kontrol med landbrugsjorden og andre naturrigdomme, der er af afgørende betydning for deres fødevaresikkerhed; |
| --- | --- |

22.

understreger, at udenlandske investorers opkøb af landbrugsjord, navnlig i Afrika, ikke må få negative følger for den lokale fødevaresikkerhed eller medføre en ikke-bæredygtig udnyttelse af arealerne; understreger, at det også kan have positive konsekvenser, at jordarealer udnyttes produktivt; henstiller til FAO og medlemsstaterne at arbejde for fælles regler og lovgivningsinitiativer, der anerkender den indenlandske befolknings ret til kontrol med landbrugsjorden og andre naturrigdomme, der er af afgørende betydning for deres fødevaresikkerhed;

| 23. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

23.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 263 E af 16.10.2008, s. 621.

(2)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0229.

(3)  EUT C 297 E af 20.11.2008, s. 201.

(4)  EUT L 354 af 31.12.2008, s. 62.

(5)  Vedtagne tekster, P6_TA(2009)0006.

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/74 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/74

---

Torsdag, den 26. november 2009Nicaragua

P7_TA(2009)0103

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2009 om Nicaragua

2010/C 285 E/12

Europa-Parlamentet,

der henviser til sine tidligere beslutninger om Nicaragua, navnlig beslutning af 18. december 2008 om overgreb mod menneskerettighedsforkæmpere, borgerrettigheder og demokrati i Nicaragua (1),

der henviser til aftalen om politisk dialog og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og republikkerne Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua og Panama på den anden side, af 15. december 2003, og til rammeaftalen om samarbejde mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og republikkerne Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua og Panama (2),

der henviser til Den Europæiske Unions retningslinjer om beskyttelse af menneskerettighedsforkæmpere, juni 2004,

der henviser til rapporter fra EU's ekspertteam om de nicaraguanske kommunalvalg den 9. november 2008,

der henviser til kommissær Ferrero-Waldners erklæringer om begivenhederne i Nicaragua efter kommunalvalgene den 9. november 2008,

der henviser til de igangværende forhandlinger om undertegnelsen af en associeringsaftale mellem Den Europæiske Union og landene i Mellemamerika,

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5,

| A. | der henviser til, at Inter American Press Association (IAPA) har udtrykt bekymring over en række handlinger og udtalelser fra den nicaraguanske regering, som undertrykker pressefriheden i landet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Inter American Press Association (IAPA) har udtrykt bekymring over en række handlinger og udtalelser fra den nicaraguanske regering, som undertrykker pressefriheden i landet,

| B. | der henviser til, at ifølge artikel 147 i Nicaraguas forfatning, som blev indsat i 1995 ikke er muligt at stille op til to på hinanden følgende præsidentperioder, og at præsident Ortega ulovligt forsøger at omgå denne bestemmelse i forfatningen, for at han kan stille op ved valget i 2011 og opnå sin anden præsidentperiode, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at ifølge artikel 147 i Nicaraguas forfatning, som blev indsat i 1995 ikke er muligt at stille op til to på hinanden følgende præsidentperioder, og at præsident Ortega ulovligt forsøger at omgå denne bestemmelse i forfatningen, for at han kan stille op ved valget i 2011 og opnå sin anden præsidentperiode,

| C. | der henviser til, at det kun er den lovgivende forsamling, der kan vedtage en forfatningsreform, og at Den Nationale Sandinistiske Befrielsesfront (FSLN) ikke råder over det nødvendige flertal på totredjedele af forsamlingen, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det kun er den lovgivende forsamling, der kan vedtage en forfatningsreform, og at Den Nationale Sandinistiske Befrielsesfront (FSLN) ikke råder over det nødvendige flertal på totredjedele af forsamlingen,

| D. | der henviser til, at den nicaraguanske højesteret afholdt et retsmøde den 19. oktober 2009 om natten, uden at tre af de seks faste dommere var til stede, idet disse ikke var indkaldt, men erstattet af tre regeringsvenlige dommere, og at domstolen med enstemmighed erklærede, at forfatningens artikel 147 var uanvendelig, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den nicaraguanske højesteret afholdt et retsmøde den 19. oktober 2009 om natten, uden at tre af de seks faste dommere var til stede, idet disse ikke var indkaldt, men erstattet af tre regeringsvenlige dommere, og at domstolen med enstemmighed erklærede, at forfatningens artikel 147 var uanvendelig,

| E. | der henviser til, at alle de politiske partier i oppositionen, der er repræsenteret i nationalforsamlingen, samt mange organisationer i civilsamfundet, advokater og ikke-statslige organisationer (ngo) har afvist denne domstolserklæring som retsstridig, og er blevet enige om at samarbejde for at beskytte demokratiet og retsstaten i Nicaragua, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at alle de politiske partier i oppositionen, der er repræsenteret i nationalforsamlingen, samt mange organisationer i civilsamfundet, advokater og ikke-statslige organisationer (ngo) har afvist denne domstolserklæring som retsstridig, og er blevet enige om at samarbejde for at beskytte demokratiet og retsstaten i Nicaragua,

| F. | der henviser til, at denne domstolserklæring straks blev hilst velkommen af medlemslandene i Bolivarian Alliance for the Peoples of Our America (ALBA), |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at denne domstolserklæring straks blev hilst velkommen af medlemslandene i Bolivarian Alliance for the Peoples of Our America (ALBA),

| G. | der henviser til, at en delegation fra Liberal International under sit besøg i Nicaragua blev truet og fornærmet, og at delegationens leder, Johannes Cornelis van Baalen, medlem af Europa-Parlamentet, endog af de sandinistiske myndigheder blev truet med udvisning fra Nicaragua og erklæret persona non grata, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at en delegation fra Liberal International under sit besøg i Nicaragua blev truet og fornærmet, og at delegationens leder, Johannes Cornelis van Baalen, medlem af Europa-Parlamentet, endog af de sandinistiske myndigheder blev truet med udvisning fra Nicaragua og erklæret persona non grata,

| H. | der henviser til, at der er sket en forværring af demokratiet i Nicaragua efter påstået svindel ved kommunalvalget i 2008, efter at enkeltpersoner, politiske kræfter og organer med tilknytning til statsmagten har rettet overgreb og udøvet chikane mod menneskerettighedsorganisationer og deres medlemmer, samt journalister og repræsentanter for medierne, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der er sket en forværring af demokratiet i Nicaragua efter påstået svindel ved kommunalvalget i 2008, efter at enkeltpersoner, politiske kræfter og organer med tilknytning til statsmagten har rettet overgreb og udøvet chikane mod menneskerettighedsorganisationer og deres medlemmer, samt journalister og repræsentanter for medierne,

| I. | der henviser til, at udvikling og befæstelse af demokratiet og retsstaten samt respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder skal være en integreret del af Den Europæiske Unions politik udadtil, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at udvikling og befæstelse af demokratiet og retsstaten samt respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder skal være en integreret del af Den Europæiske Unions politik udadtil,

| J. | der henviser til, at Den Europæiske Union og dens partnere ved indgåelsen af tredjelandsaftaler, der indeholder en menneskerettighedsklausul, påtager sig ansvaret for, at de internationale menneskerettighedsstandarder overholdes, og til, at sådanne klausuler nødvendigvis er gensidige, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Den Europæiske Union og dens partnere ved indgåelsen af tredjelandsaftaler, der indeholder en menneskerettighedsklausul, påtager sig ansvaret for, at de internationale menneskerettighedsstandarder overholdes, og til, at sådanne klausuler nødvendigvis er gensidige,

| K. | der henviser til, at Den Europæiske Union bør føre mere kontrol med anvendelsen af midler, der ydes til udviklingsprojekter i Nicaragua, for at sikre sig, at ingen af disse midler falder i sandinisternes hænder, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Den Europæiske Union bør føre mere kontrol med anvendelsen af midler, der ydes til udviklingsprojekter i Nicaragua, for at sikre sig, at ingen af disse midler falder i sandinisternes hænder,

| L. | der henviser til, at FN, EU, Amerikas Forenede Stater og flere nicaraguanske ngo'er har udtrykt betænkelighed ved den manglende gennemsigtighed af de seneste valghandlinger, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at FN, EU, Amerikas Forenede Stater og flere nicaraguanske ngo'er har udtrykt betænkelighed ved den manglende gennemsigtighed af de seneste valghandlinger,

| 1. | beklager de utallige overgreb og den chikane, som enkeltpersoner, politiske kræfter og organer med tilknytning til statsmagten har påført menneskerettighedsorganisationer og deres medlemmer samt uafhængige journalister, |
| --- | --- |

1.

beklager de utallige overgreb og den chikane, som enkeltpersoner, politiske kræfter og organer med tilknytning til statsmagten har påført menneskerettighedsorganisationer og deres medlemmer samt uafhængige journalister,

| 2. | fordømmer de ændringer til forfatningen, der tilsidesætter Nicaraguas forfatningsorden, særligt den retligt set tvivlsomme taktik anvendt af den nicaraguanske regering med at inddrage de regeringsvenlige dommere i højesteret; |
| --- | --- |

2.

fordømmer de ændringer til forfatningen, der tilsidesætter Nicaraguas forfatningsorden, særligt den retligt set tvivlsomme taktik anvendt af den nicaraguanske regering med at inddrage de regeringsvenlige dommere i højesteret;

| 3. | opfordrer præsident Ortega til at respektere den nicaraguanske forfatning, som forbyder præsidenten at sidde i to på hinanden følgende præsidentperioder, og minder om, at det kun er den lovgivende forsamling, der kan vedtage en forfatningsreform, og at en sådan reform ikke under nogen omstændigheder kan gennemføres ved en retsafgørelse; |
| --- | --- |

3.

opfordrer præsident Ortega til at respektere den nicaraguanske forfatning, som forbyder præsidenten at sidde i to på hinanden følgende præsidentperioder, og minder om, at det kun er den lovgivende forsamling, der kan vedtage en forfatningsreform, og at en sådan reform ikke under nogen omstændigheder kan gennemføres ved en retsafgørelse;

| 4. | mener, at Daniel Ortega med sin holdning udviser en meget ringe forståelse og respekt for demokratiet, retsstaten og udøvelsen af grundlæggende rettigheder, såsom ytringsfrihed og politiske foreninger; |
| --- | --- |

4.

mener, at Daniel Ortega med sin holdning udviser en meget ringe forståelse og respekt for demokratiet, retsstaten og udøvelsen af grundlæggende rettigheder, såsom ytringsfrihed og politiske foreninger;

| 5. | støtter alle i Nicaragua, som er imod de regeringsmyndigheders tilsidesættelse af forfatningsordenen, og opfordrer til, at den straks genoprettes, og at domstolserklæringen af 19. oktober 2009 annulleres; |
| --- | --- |

5.

støtter alle i Nicaragua, som er imod de regeringsmyndigheders tilsidesættelse af forfatningsordenen, og opfordrer til, at den straks genoprettes, og at domstolserklæringen af 19. oktober 2009 annulleres;

| 6. | fordømmer og beklager alle de trusler, fornærmelser og intimideringer, som delegationen fra Liberal International under ledelse af Johannes Cornelis van Baalen, medlem af Europa-Parlamentet, blev udsat for, og udtrykker solidaritet med delegationens medlemmer; |
| --- | --- |

6.

fordømmer og beklager alle de trusler, fornærmelser og intimideringer, som delegationen fra Liberal International under ledelse af Johannes Cornelis van Baalen, medlem af Europa-Parlamentet, blev udsat for, og udtrykker solidaritet med delegationens medlemmer;

| 7. | beklager den måde, hvorpå valghandlingerne ved kommunalvalgene den 9. november 2008 blev udført, med den nicaraguanske regeringens manøvrer for at diskvalificere de politiske partier i oppositionen, utallige uregelmæssigheder under valghandlingerne, beskyldninger om valgsvindel og afslag på at godkende uafhængige valgobservatører, hverken udenlandske eller lokale; opfordrer Kommissionen til at sende EU's valgobservatørmission for at overvåge det kommende præsidentvalg; |
| --- | --- |

7.

beklager den måde, hvorpå valghandlingerne ved kommunalvalgene den 9. november 2008 blev udført, med den nicaraguanske regeringens manøvrer for at diskvalificere de politiske partier i oppositionen, utallige uregelmæssigheder under valghandlingerne, beskyldninger om valgsvindel og afslag på at godkende uafhængige valgobservatører, hverken udenlandske eller lokale; opfordrer Kommissionen til at sende EU's valgobservatørmission for at overvåge det kommende præsidentvalg;

| 8. | beklager den omstændighed, at Organisationen af Amerikanske Stater, som normalt er meget omhyggelig med at behandle andre problematiske emner, ikke fandt grund til at kommentere et sådant klart brud på forfatningsordenen i en af dens medlemslande; |
| --- | --- |

8.

beklager den omstændighed, at Organisationen af Amerikanske Stater, som normalt er meget omhyggelig med at behandle andre problematiske emner, ikke fandt grund til at kommentere et sådant klart brud på forfatningsordenen i en af dens medlemslande;

| 9. | påpeger nødvendigheden af, at der under forhandlingerne om associeringsaftalen mellem EU og landene i Mellemamerika må Nicaragua påmindes om nødvendigheden af at respektere retsstatsprincippet, demokratiet og menneskerettighederne, som EU forsvarer og fremmer; |
| --- | --- |

9.

påpeger nødvendigheden af, at der under forhandlingerne om associeringsaftalen mellem EU og landene i Mellemamerika må Nicaragua påmindes om nødvendigheden af at respektere retsstatsprincippet, demokratiet og menneskerettighederne, som EU forsvarer og fremmer;

| 10. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, generalsekretæren for Organisationen af Amerikanske Stater, Den Euro-Latinamerikanske Parlamentariske Forsamling, Det Mellemamerikanske Parlament og til regeringen og parlamentet i Nicaragua samt til højesteret i Nicaragua. |
| --- | --- |

10.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, generalsekretæren for Organisationen af Amerikanske Stater, Den Euro-Latinamerikanske Parlamentariske Forsamling, Det Mellemamerikanske Parlament og til regeringen og parlamentet i Nicaragua samt til højesteret i Nicaragua.

---

(1)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0641.

(2)  EFT L 63 af 12.3.1999, s. 39.

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/76 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/76

---

Torsdag, den 26. november 2009Laos og Vietnam

P7_TA(2009)0104

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2009 om situationen i Laos og Vietnam

2010/C 285 E/13

Europa-Parlamentet,

der henviser til det 15. topmøde i ASEAN den 23.-25. oktober 2009,

der henviser til oprettelsen af ASEAN's mellemstatslige menneskerettighedskommission den 23. oktober 2009,

der henviser til EU's årlige beretning om menneskerettighederne fra 2008,

der henviser til de løbende forhandlinger om en ny partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Vietnam og til menneskerettighedsdialogen mellem EU og Vietnam, der afholdes halvårligt mellem EU og den vietnamesiske regering,

der henviser til sine tidligere beslutninger om Laos, især beslutningen af 15. november 2001 om de vilkårlige arrestationer og den politiske situation i Laos (1), og af 1. december 2005 om menneskerettighedssituationen i Cambodja, Laos og Vietnam (2),

der henviser til samarbejdsaftalen mellem EU og Den Demokratiske Folkerepublik Laos af 1. december 1997, der er baseret på »respekten for de demokratiske principper og de grundlæggende menneskerettigheder som omhandlet i verdenserklæringen om menneskerettighederne«,

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5,

| A. | der henviser til, at den vietnamesiske regering har afvist at efterleve en lang række henstillinger, der blev fremsat under FN's Menneskerettighedsråds universelle regelmæssige gennemgang, der fandt sted fra maj til september 2009, med henblik på at forbedre landets menneskerettighedssituation, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den vietnamesiske regering har afvist at efterleve en lang række henstillinger, der blev fremsat under FN's Menneskerettighedsråds universelle regelmæssige gennemgang, der fandt sted fra maj til september 2009, med henblik på at forbedre landets menneskerettighedssituation,

| B. | der henviser til, at hundredvis af mennesker for øjeblikket sidder indespærret i Vietnam på grund af deres religiøse eller politiske overbevisning, herunder især montagnard-kristne, en katolsk præst og mennonittiske præster, medlemmer af trossamfundet Cao Dai og Hoa Hao-buddhister, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at hundredvis af mennesker for øjeblikket sidder indespærret i Vietnam på grund af deres religiøse eller politiske overbevisning, herunder især montagnard-kristne, en katolsk præst og mennonittiske præster, medlemmer af trossamfundet Cao Dai og Hoa Hao-buddhister,

| C. | der henviser til, at hundrede af unge buddhistiske munke fra Bat Nha-klosteret den 27. september 2009 blev overfaldet og pryglet og deres kloster raseret, uden at de statslige myndigheder eller politiet kom dem til undsætning; der henviser til, at andre munke, der søgte skjul i Phuoc Hue-templet, blev udsat for voldelige overgreb og chikane af politiet; der henviser til risikoen for, at regeringen udviser dem med den begrundelse, at de har opholdt sig i Bat Nha-klosteret uden tilladelse eller forudgående registrering, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at hundrede af unge buddhistiske munke fra Bat Nha-klosteret den 27. september 2009 blev overfaldet og pryglet og deres kloster raseret, uden at de statslige myndigheder eller politiet kom dem til undsætning; der henviser til, at andre munke, der søgte skjul i Phuoc Hue-templet, blev udsat for voldelige overgreb og chikane af politiet; der henviser til risikoen for, at regeringen udviser dem med den begrundelse, at de har opholdt sig i Bat Nha-klosteret uden tilladelse eller forudgående registrering,

| D. | der henviser til, at angrebet på templet af mange anses for at stå i forbindelse med det 10-punktsforslag om religiøse reformer, som Thich Nhat Hanh forelagde den vietnamesiske præsiden Nguyen Mihn Triet i 2007, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at angrebet på templet af mange anses for at stå i forbindelse med det 10-punktsforslag om religiøse reformer, som Thich Nhat Hanh forelagde den vietnamesiske præsiden Nguyen Mihn Triet i 2007,

| E. | der henviser til, at alle religiøse grupper skal godkendes af staten og være underlagt tilsyn af en styrelseskomite, som regeringen nedsætter, og til at mange religiøse organisationer risikerer forbud og forfølgelse af deres medlemmer, hvis de ønsker at forblive uafhængige af staten, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at alle religiøse grupper skal godkendes af staten og være underlagt tilsyn af en styrelseskomite, som regeringen nedsætter, og til at mange religiøse organisationer risikerer forbud og forfølgelse af deres medlemmer, hvis de ønsker at forblive uafhængige af staten,

| F. | der henviser til, at de fremtrædende medlemmer af den forenede buddhistiske kirke i Vietnam stort set alle sidder fængslet, heriblandt den 81-årige patriark Thich Quang Do, den førende vietnamesisk systemkritiker som har været tilbageholdt i over 27 år, og for tiden befinder sig i sit kloster, Zen Thanh Minh i Ho Chi Minh-byen, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de fremtrædende medlemmer af den forenede buddhistiske kirke i Vietnam stort set alle sidder fængslet, heriblandt den 81-årige patriark Thich Quang Do, den førende vietnamesisk systemkritiker som har været tilbageholdt i over 27 år, og for tiden befinder sig i sit kloster, Zen Thanh Minh i Ho Chi Minh-byen,

| G. | der henviser til, at den vietnamesiske forfatterinde og ledende skikkelse i den vietnamesiske demokratibevægelse, Tran Khai Thanh Thuy, atter er blevet arresteret efter at have afsonet en ni-måneders fængselsdom i 2007; der henviser til, at selv om hun er alvorligt plaget af diabetes, nægter de vietnamesiske myndigheder at løslade hende mod kaution eller give hende adgang til medicin, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den vietnamesiske forfatterinde og ledende skikkelse i den vietnamesiske demokratibevægelse, Tran Khai Thanh Thuy, atter er blevet arresteret efter at have afsonet en ni-måneders fængselsdom i 2007; der henviser til, at selv om hun er alvorligt plaget af diabetes, nægter de vietnamesiske myndigheder at løslade hende mod kaution eller give hende adgang til medicin,

| H. | der henviser til, at mange samvittighedsfanger, heriblandt Nguyen Van Ly, Le Thi Cong Nhan og Nguyen Binh Thanh, der alle er dømt for »propaganda mod Den Socialistiske Republik Vietnams regering«, er blevet nægtet ordentlig lægehjælp i fængslet, selv om deres helbredstilstand kræver deres øjeblikkelige hospitalsindlæggelse, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at mange samvittighedsfanger, heriblandt Nguyen Van Ly, Le Thi Cong Nhan og Nguyen Binh Thanh, der alle er dømt for »propaganda mod Den Socialistiske Republik Vietnams regering«, er blevet nægtet ordentlig lægehjælp i fængslet, selv om deres helbredstilstand kræver deres øjeblikkelige hospitalsindlæggelse,

| I. | der henviser til, at i mangel af uafhængige menneskerettighedsorganisationer, påtager kirkens folk sig ofte rollen som menneskerettighedsforkæmpere og kæmper for øget tolerance og demokratiske principper, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at i mangel af uafhængige menneskerettighedsorganisationer, påtager kirkens folk sig ofte rollen som menneskerettighedsforkæmpere og kæmper for øget tolerance og demokratiske principper,

| J. | der henviser til, at Vietnam, der vil overtage formandskabet for ASEAN i 2010, bør foregå med et godt eksempel ved at forbedre sig på menneskerettighedsområdet; der henviser til, at regeringen bør tage det første skridt ved at løslade de hundredevis af fredelige regeringskritikere, uafhængig kirkeaktivister, bloggere og demokratiforkæmpere, der er blevet fængslet på grundløse anklager om den nationale sikkerhed og i modstrid med folkeretten vedrørende fredelig meningstilkendegivelse fra anderledes tænkende, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Vietnam, der vil overtage formandskabet for ASEAN i 2010, bør foregå med et godt eksempel ved at forbedre sig på menneskerettighedsområdet; der henviser til, at regeringen bør tage det første skridt ved at løslade de hundredevis af fredelige regeringskritikere, uafhængig kirkeaktivister, bloggere og demokratiforkæmpere, der er blevet fængslet på grundløse anklager om den nationale sikkerhed og i modstrid med folkeretten vedrørende fredelig meningstilkendegivelse fra anderledes tænkende,

| K. | der henviser til, at Den Demokratiske Folkerepublik Laos den 25. september 2009 ratificerede den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som især garanterer retten til religionsfrihed, forsamlingsfrihed, ytringsfrihed og pressefrihed, samt retten til at demonstrere og politiske rettigheder, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Den Demokratiske Folkerepublik Laos den 25. september 2009 ratificerede den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som især garanterer retten til religionsfrihed, forsamlingsfrihed, ytringsfrihed og pressefrihed, samt retten til at demonstrere og politiske rettigheder,

| L. | der henviser til, at næsten en måned efter 10-årsdagen for »studenterbevægelsen af 26. oktober 1999«, der blev iværksat af studerende og undervisere i Vientiane, er bevægelsens hovedledere – Thongpaseuth Keuakaoun, Seng-Aloun Phenghphanh, Bouavanh Chanmanivong og Kèochay – fortsat tilbageholdt på et hemmeligt sted, samtidig med at Khamphouvieng Sisa-At ifølge forlydender er død i fængsel under ukendte omstændigheder, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at næsten en måned efter 10-årsdagen for »studenterbevægelsen af 26. oktober 1999«, der blev iværksat af studerende og undervisere i Vientiane, er bevægelsens hovedledere – Thongpaseuth Keuakaoun, Seng-Aloun Phenghphanh, Bouavanh Chanmanivong og Kèochay – fortsat tilbageholdt på et hemmeligt sted, samtidig med at Khamphouvieng Sisa-At ifølge forlydender er død i fængsel under ukendte omstændigheder,

| M. | der henviser til, at den 2. november 2009 blev mere end 300 personer, der var i færd med at forberede en fredelig demonstration i Vientiane med krav om respekt for menneskerettighederne og et flerpartisystem til markering af 10-årsdagen for nedkæmpelsen, arresteret af det laotiske hemmelige politi, og til at ni af dem – Kingkèo, Somchit, Soubinh, Souane, Sinpasong, Khamsone, Nou, Somkhit og Sourigna – fortsat tilbageholdes, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at den 2. november 2009 blev mere end 300 personer, der var i færd med at forberede en fredelig demonstration i Vientiane med krav om respekt for menneskerettighederne og et flerpartisystem til markering af 10-årsdagen for nedkæmpelsen, arresteret af det laotiske hemmelige politi, og til at ni af dem – Kingkèo, Somchit, Soubinh, Souane, Sinpasong, Khamsone, Nou, Somkhit og Sourigna – fortsat tilbageholdes,

| N. | der henviser til, at Laos fortsat undertrykker Hmong-folket på grund af et Hmong-oprør tilbage i 1960'erne, idet Hmong boende i de områder i Laos, der mistænkes for at være oprørets arnesteder, underkastes arrestation, tortur, seksuelt misbrug og henrettelse uden rettergang, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Laos fortsat undertrykker Hmong-folket på grund af et Hmong-oprør tilbage i 1960'erne, idet Hmong boende i de områder i Laos, der mistænkes for at være oprørets arnesteder, underkastes arrestation, tortur, seksuelt misbrug og henrettelse uden rettergang,

| O. | der henviser til, at 5 000 laotiske Hmong på nuværende tidspunkt tilbageholdes i Huay Nam Khao-lejren i Thailand og bliver tvangsdeporteret som følge af en aftale mellem den thailandske og laotiske regering, og til at andre 158 personer, heriblandt 85 børn, har været tilbageholdt under umenneskelige forhold i over tre år i Nong-Khai, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at 5 000 laotiske Hmong på nuværende tidspunkt tilbageholdes i Huay Nam Khao-lejren i Thailand og bliver tvangsdeporteret som følge af en aftale mellem den thailandske og laotiske regering, og til at andre 158 personer, heriblandt 85 børn, har været tilbageholdt under umenneskelige forhold i over tre år i Nong-Khai,

| P. | der henviser til, at der hersker bekymring vedrørende den generelle politiske situation i Laos, der har været styret af ét enkelt parti siden 1975, og hvor befolkningen fortsat nægtes grundlæggende menneskerettigheder, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der hersker bekymring vedrørende den generelle politiske situation i Laos, der har været styret af ét enkelt parti siden 1975, og hvor befolkningen fortsat nægtes grundlæggende menneskerettigheder,

Vietnam

| 1. | opfordrer indtrængende regeringen til at indstille alle former for undertrykkelse af personer, der udøver deres ret til ytringsfrihed, tros- og religionsfrihed og forsamlingsfrihed, i overensstemmelse med de internationale menneskerettighedsnormer og den vietnamesiske forfatning; opfordrer den vietnamesiske regering til at efterleve sine internationale forpligtelser, hvilket indebærer anerkendelse af alle trossamfund og fri ret til at praktisere religion og tilbagelevering af ejendom, som staten vilkårligt har beslaglagt hos den forenede buddhistiske kirke i Vietnam, den katolske kirke og ethvert andet trossamfund; |
| --- | --- |

1.

opfordrer indtrængende regeringen til at indstille alle former for undertrykkelse af personer, der udøver deres ret til ytringsfrihed, tros- og religionsfrihed og forsamlingsfrihed, i overensstemmelse med de internationale menneskerettighedsnormer og den vietnamesiske forfatning; opfordrer den vietnamesiske regering til at efterleve sine internationale forpligtelser, hvilket indebærer anerkendelse af alle trossamfund og fri ret til at praktisere religion og tilbagelevering af ejendom, som staten vilkårligt har beslaglagt hos den forenede buddhistiske kirke i Vietnam, den katolske kirke og ethvert andet trossamfund;

| 2. | fordømmer den hårdhændet tvangsudsættelse af 150 munke og nonner fra klostre, som der har været forlydender om, og at den stadig mere spændte situation i kølvandet på disse indgreb mod det fredelige buddhistiske trossamfund er i klar modstrid med de tilsagn om at overholde de internationalt anerkendte normer for religionsfrihed, især hvad angår personer der udøver deres rettigheder, som regeringen i Den Socialistiske Republik Vietnam har afgivet som medlem af FN's Sikkerhedsråd og kommende indehaver af formandskabet i ASEAN; |
| --- | --- |

2.

fordømmer den hårdhændet tvangsudsættelse af 150 munke og nonner fra klostre, som der har været forlydender om, og at den stadig mere spændte situation i kølvandet på disse indgreb mod det fredelige buddhistiske trossamfund er i klar modstrid med de tilsagn om at overholde de internationalt anerkendte normer for religionsfrihed, især hvad angår personer der udøver deres rettigheder, som regeringen i Den Socialistiske Republik Vietnam har afgivet som medlem af FN's Sikkerhedsråd og kommende indehaver af formandskabet i ASEAN;

| 3. | anmoder Kommissionen og Rådet om, inden for rammerne af de nuværende forhandlinger om en ny partnerskabs- og samarbejdsaftale med Vietnam, at indføje en bindende og utvetydig klausul om menneskerettigheder og demokrati, såvel som en mekanisme til anvendelse af klausulen, med det formål at standse de systematiske brud på de demokratiske principper og menneskerettighederne; |
| --- | --- |

3.

anmoder Kommissionen og Rådet om, inden for rammerne af de nuværende forhandlinger om en ny partnerskabs- og samarbejdsaftale med Vietnam, at indføje en bindende og utvetydig klausul om menneskerettigheder og demokrati, såvel som en mekanisme til anvendelse af klausulen, med det formål at standse de systematiske brud på de demokratiske principper og menneskerettighederne;

| 4. | opfordrer til, at al forfølgelse og chikaneri indstilles, og at munke og nonner tillades at praktisere buddhisme i overensstemmelse med traditionerne inden for trossamfundet Thich Nhat Hanh bonze i Bat Nha og andre steder; |
| --- | --- |

4.

opfordrer til, at al forfølgelse og chikaneri indstilles, og at munke og nonner tillades at praktisere buddhisme i overensstemmelse med traditionerne inden for trossamfundet Thich Nhat Hanh bonze i Bat Nha og andre steder;

| 5. | kræver betingelsesløs løsladelse af Thich Quang Do og at den forenede buddhistiske kirke i Vietnam og dens fremtrædende medlemmer får deres juridiske rettigheder og status tilbage; |
| --- | --- |

5.

kræver betingelsesløs løsladelse af Thich Quang Do og at den forenede buddhistiske kirke i Vietnam og dens fremtrædende medlemmer får deres juridiske rettigheder og status tilbage;

| 6. | opfordrer regeringen til at nedsætte en uafhængig national menneskerettighedskommission, der skal efterforske forlydender om tortur og andet magtmisbrug fra embedsmænds side, herunder medlemmer af sikkerhedstjenesterne, og at indlede procedurer til ophævelse af dødsstraffen; |
| --- | --- |

6.

opfordrer regeringen til at nedsætte en uafhængig national menneskerettighedskommission, der skal efterforske forlydender om tortur og andet magtmisbrug fra embedsmænds side, herunder medlemmer af sikkerhedstjenesterne, og at indlede procedurer til ophævelse af dødsstraffen;

| 7. | opfordrer med henvisning til Vietnams plads i FN's Sikkerhedsråd den vietnamesiske regering til at udstede stående invitationer til FN's særlige rapportører, især rapportørerne for ytringsfrihed, religionsfrihed, tortur, menneskerettighedsforkæmpere og vold mod kvinder, og til FN’s arbejdsgruppe om vilkårlig tilbageholdelse; |
| --- | --- |

7.

opfordrer med henvisning til Vietnams plads i FN's Sikkerhedsråd den vietnamesiske regering til at udstede stående invitationer til FN's særlige rapportører, især rapportørerne for ytringsfrihed, religionsfrihed, tortur, menneskerettighedsforkæmpere og vold mod kvinder, og til FN’s arbejdsgruppe om vilkårlig tilbageholdelse;

Laos

| 8. | glæder sig over den laotiske regerings ratificering af den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; opfordrer de laotiske myndigheder til nøje at overholde konventionens bestemmelser, at bringe laotisk ret i overensstemmelse med disse så hurtigt som muligt og efterleve betingelserne i en grad, der er internationalt acceptabel, især hvad angår ytringsfrihed, forsamlingsfrihed og trosfrihed; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over den laotiske regerings ratificering af den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; opfordrer de laotiske myndigheder til nøje at overholde konventionens bestemmelser, at bringe laotisk ret i overensstemmelse med disse så hurtigt som muligt og efterleve betingelserne i en grad, der er internationalt acceptabel, især hvad angår ytringsfrihed, forsamlingsfrihed og trosfrihed;

| 9. | gentager sit krav om øjeblikkelig løsladelse af lederne af »studenterbevægelsen af 26. oktober 1999« og af alle samvittighedsfanger i Laos, og overdrager den bemyndigede EU-delegation i Vientiane ansvaret for at følge op på dette spørgsmål; |
| --- | --- |

9.

gentager sit krav om øjeblikkelig løsladelse af lederne af »studenterbevægelsen af 26. oktober 1999« og af alle samvittighedsfanger i Laos, og overdrager den bemyndigede EU-delegation i Vientiane ansvaret for at følge op på dette spørgsmål;

| 10. | opfordrer de laotiske myndigheder til betingelsesløst at frigive alle de personer, der blev arresteret under forsøget på at gennemføre en fredelig demonstration den 2. november 2009; |
| --- | --- |

10.

opfordrer de laotiske myndigheder til betingelsesløst at frigive alle de personer, der blev arresteret under forsøget på at gennemføre en fredelig demonstration den 2. november 2009;

| 11. | opfordrer de thailandske myndigheder til øjeblikkeligt at stoppe tilbageholdelsen af 158 laotiske hmong-flygtninge og tillade dem at bosætte sig i Thailand eller i USA, Canada, Nederlandene eller Australien, der allerede har givet udtryk for at ville tage imod dem; opfordrer også den thailandske regering til at garantere, at alle laotiske Hmong i Huay Nam Khao-lejren får adgang til sagsbehandling og procedurer til afgørelse af status, for det tilfælde at de ønsker at søge om asyl; |
| --- | --- |

11.

opfordrer de thailandske myndigheder til øjeblikkeligt at stoppe tilbageholdelsen af 158 laotiske hmong-flygtninge og tillade dem at bosætte sig i Thailand eller i USA, Canada, Nederlandene eller Australien, der allerede har givet udtryk for at ville tage imod dem; opfordrer også den thailandske regering til at garantere, at alle laotiske Hmong i Huay Nam Khao-lejren får adgang til sagsbehandling og procedurer til afgørelse af status, for det tilfælde at de ønsker at søge om asyl;

| 12. | opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge situationen blandt Hmong-folket i Laos og regeringens programmer for etniske mindretal; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge situationen blandt Hmong-folket i Laos og regeringens programmer for etniske mindretal;

| 13. | gentager sit krav til de laotiske myndigheder om snarest muligt at udarbejde og gennemføre de nødvendige reformer til demokratisering af landet, at garantere retten til fredelig tilkendegivelse af politisk opposition og sørge for, at internationalt overvågede flerpartivalg snart kan afholdes med det formål at opnå national forsoning; |
| --- | --- |

13.

gentager sit krav til de laotiske myndigheder om snarest muligt at udarbejde og gennemføre de nødvendige reformer til demokratisering af landet, at garantere retten til fredelig tilkendegivelse af politisk opposition og sørge for, at internationalt overvågede flerpartivalg snart kan afholdes med det formål at opnå national forsoning;

Generelt

| 14. | opfordrer myndighederne til øjeblikkeligt og betingelsesløst at løslade alle menneskerettighedsforkæmpere, politiske fanger og samvittighedsfanger, idet tilbageholdelsen af disse udgør et brud på menneskerettighederne; anmoder også myndighederne om at sikre disse personers fysiske og psykiske velfærd i alle tilfælde og at give de personer, der har behov for det, adgang til god, uafhængig og professionel lægehjælp; |
| --- | --- |

14.

opfordrer myndighederne til øjeblikkeligt og betingelsesløst at løslade alle menneskerettighedsforkæmpere, politiske fanger og samvittighedsfanger, idet tilbageholdelsen af disse udgør et brud på menneskerettighederne; anmoder også myndighederne om at sikre disse personers fysiske og psykiske velfærd i alle tilfælde og at give de personer, der har behov for det, adgang til god, uafhængig og professionel lægehjælp;

| 15. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at foretage en detaljeret vurdering af de politikker til gennemførelse af tiltag på områderne demokrati og menneskerettigheder, der er ført i Laos og Vietnam siden undertegnelsen af partnerskabs- og samarbejds aftalerne, og til at forelægge resultaterne for Parlamentet; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at foretage en detaljeret vurdering af de politikker til gennemførelse af tiltag på områderne demokrati og menneskerettigheder, der er ført i Laos og Vietnam siden undertegnelsen af partnerskabs- og samarbejds aftalerne, og til at forelægge resultaterne for Parlamentet;

*

* *

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, regeringerne og parlamenterne i Vietnam og Laos, ASEAN's sekretariat, FN's højkommissær for menneskerettigheder og FN's generalsekretær. |
| --- | --- |

16.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, regeringerne og parlamenterne i Vietnam og Laos, ASEAN's sekretariat, FN's højkommissær for menneskerettigheder og FN's generalsekretær.

---

(1)  EFT C 140 E af 13.6.2002, s. 577.

(2)  EUT C 285 E af 22.11.2006, s. 129.

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/80 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/80

---

Torsdag, den 26. november 2009Kina: mindretallenes rettigheder og anvendelse af dødsstraf

P7_TA(2009)0105

Europa-Parlamentets beslutning af 26. november 2009 om Kina: mindretallenes rettigheder og anvendelse af dødsstraf

2010/C 285 E/14

Europa-Parlamentet,

der henviser til sine tidligere beslutninger af 1. februar 2007 (1) og 27. september 2007 (2) om et universelt moratorium for dødsstraf,

til der henviser til FN's Generalforsamlings resolutioner af 18. december 2007 (A/RES/62/149) og af 18. december 2008 (A/RES/63/168) om et moratorium for dødsstraf,

der henviser til formandskabets erklæringer på vegne af Den Europæiske Union af henholdsvis 29. oktober 2009 om henrettelsen af de to tibetanere Lobsang Gyaltsen og Loyak og af 12. november 2009 om henrettelsen af ni etniske uighurer efter opstanden den 5.-7. juli 2009 i Urumqi i den selvstyrende uighuriske region Xinjiang (XUAR),

der henviser til artikel 35, 36 og 37 i Folkerepublikken Kinas forfatning, som knæsætter principperne om ytringsfrihed, religionsfrihed og den personlige friheds ukrænkelighed for alle borgere,

der henviser til sine tidligere beslutninger om Kina og navnlig beslutningen af 13. december 2007 om EU/Kina-topmødet og menneskerettighedsdialogen EU/Kina (3),

der henviser til seminaret EU/Kina den 18.-19. november 2009 og den 28. dialogrunde om menneskerettigheder EU/Kina, der blev afholdt den 20. november 2009 i Bejing,

der henviser til den 27. dialogrunde om menneskerettigheder EU/Kina, der blev afholdt den 14. maj 2009 i Prag,

der henviser til det kommende topmøde mellem EU og Kina, der finder sted den 30. november 2009 i Nanjing,

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5,

| A. | der henviser til, at EU bygger på værdierne frihed, demokrati og respekt for menneskerettighederne samt på retsstatsprincippet, og at det anser respekten for disse umistelige rettigheder for at være en ufravigelig forudsætning for et fredeligt liv i samfundet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU bygger på værdierne frihed, demokrati og respekt for menneskerettighederne samt på retsstatsprincippet, og at det anser respekten for disse umistelige rettigheder for at være en ufravigelig forudsætning for et fredeligt liv i samfundet,

| B. | der henviser til, at det nye strategiske partnerskab EU/Kina, som der for øjeblikket føres forhandlinger om, spiller en meget vigtig rolle for de fremtidige relationer mellem EU og Kina, og som påpeger, at et virkeligt partnerskab skal bygge på fælles værdier, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det nye strategiske partnerskab EU/Kina, som der for øjeblikket føres forhandlinger om, spiller en meget vigtig rolle for de fremtidige relationer mellem EU og Kina, og som påpeger, at et virkeligt partnerskab skal bygge på fælles værdier,

| C. | der henviser til, at EU den 8. maj 2009 anmodede om en strafforvandling af dødsdomme afsagt mod flere tibetanere af Folkedomstolen i Lhasa efter opstandene i Lhasa i marts 2008, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU den 8. maj 2009 anmodede om en strafforvandling af dødsdomme afsagt mod flere tibetanere af Folkedomstolen i Lhasa efter opstandene i Lhasa i marts 2008,

| D. | der henviser til, at den værste etniske vold i flere årtier brød ud i de første dage af juli 2009 i XUAR, efter at uighuriske demonstranter raserede gaderne og gik til angreb mod hankineserne i Urumqi med tilskadekomne til følge i protest mod overgreb på uighuriske arbejdstagere på en fabrik i sydlige Kina i juni måned 2009; der henviser til, at 197 mennesker ifølge de officielle tal mistede livet, og at over 1 600 personer blev såret, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den værste etniske vold i flere årtier brød ud i de første dage af juli 2009 i XUAR, efter at uighuriske demonstranter raserede gaderne og gik til angreb mod hankineserne i Urumqi med tilskadekomne til følge i protest mod overgreb på uighuriske arbejdstagere på en fabrik i sydlige Kina i juni måned 2009; der henviser til, at 197 mennesker ifølge de officielle tal mistede livet, og at over 1 600 personer blev såret,

| E. | der henviser til, at det er af afgørende betydning at indlede en åben og vedvarende dialog baseret på gensidig respekt, hvis man vil sikre, at det tibetanske og uighuriske folk, Kinas to største etniske mindretal, skal kunne leve i fred og fordragelig sammen med det store flertal i den kinesiske befolkning, der er etniske hankinesere, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det er af afgørende betydning at indlede en åben og vedvarende dialog baseret på gensidig respekt, hvis man vil sikre, at det tibetanske og uighuriske folk, Kinas to største etniske mindretal, skal kunne leve i fred og fordragelig sammen med det store flertal i den kinesiske befolkning, der er etniske hankinesere,

| F. | der henviser til, at der er en voksende utilfredshed og vrede blandt den uighuriske befolkning – som for størstedelens vedkommende er muslimer, har sproglige og kulturelle bånd til Centralasien og udgør næsten halvdelen af de 20 millioner indbyggere i Xinjiang – og at denne utilfredshed og vrede er rettet mod de hovedsageligt hankinesiske myndigheder, som beskyldes for at holde nøje opsyn med og undertrykke religiøse aktiviteter som led i en beskæftigelsesmæssig diskriminering og marginalisering af deres egen etniske gruppe i regionen; der henviser til, at menneskerettigheds-ngo'ernes opfordring til det internationale samfund til at udsende et uafhængigt undersøgelsesteam til det urohærgede område er blevet overhørt, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der er en voksende utilfredshed og vrede blandt den uighuriske befolkning – som for størstedelens vedkommende er muslimer, har sproglige og kulturelle bånd til Centralasien og udgør næsten halvdelen af de 20 millioner indbyggere i Xinjiang – og at denne utilfredshed og vrede er rettet mod de hovedsageligt hankinesiske myndigheder, som beskyldes for at holde nøje opsyn med og undertrykke religiøse aktiviteter som led i en beskæftigelsesmæssig diskriminering og marginalisering af deres egen etniske gruppe i regionen; der henviser til, at menneskerettigheds-ngo'ernes opfordring til det internationale samfund til at udsende et uafhængigt undersøgelsesteam til det urohærgede område er blevet overhørt,

| G. | der henviser til, at Folkerepublikken Kina har givet udtryk for ønsket om harmoniske etniske relationer i XUAR, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Folkerepublikken Kina har givet udtryk for ønsket om harmoniske etniske relationer i XUAR,

| H. | der henviser til, at der i en rapport fra Human Rights Watch er draget tvivl om lovligheden af domme afsagt mod tibetanere for kriminelle handlinger under opstandene i marts 2008, og at det i rapporten oplyses, at tid og sted for nogle retsmøder blev hemmeligholdt, og at tibetanerne blev nægtet adgang til et meningsfyldt forsvar med sagførere efter eget valg, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der i en rapport fra Human Rights Watch er draget tvivl om lovligheden af domme afsagt mod tibetanere for kriminelle handlinger under opstandene i marts 2008, og at det i rapporten oplyses, at tid og sted for nogle retsmøder blev hemmeligholdt, og at tibetanerne blev nægtet adgang til et meningsfyldt forsvar med sagførere efter eget valg,

| I. | der henviser til, at religiøs observans i Kina er underkastet restriktioner og overvåges nøje af staten, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at religiøs observans i Kina er underkastet restriktioner og overvåges nøje af staten,

| J. | der henviser til, at dødsstraffen kan finde anvendelse på 68 lovovertrædelser i Kina, herunder ikkevoldelige overtrædelser såsom skattesvig og narkotikakriminalitet, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at dødsstraffen kan finde anvendelse på 68 lovovertrædelser i Kina, herunder ikkevoldelige overtrædelser såsom skattesvig og narkotikakriminalitet,

| 1. | bekræfter sin mangeårige modstand mod dødsstraf uanset forbrydelsens art og under alle omstændigheder; henviser til, at EU føler sig dybt forpligtet til at arbejde for afskaffelse af dødsstraffen overalt i verden, og giver endnu en gang udtryk for sin overbevisning om, at afskaffelse af dødsstraffen vil bidrage til at fremme den menneskelige værdighed og den gradvise udvikling af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

1.

bekræfter sin mangeårige modstand mod dødsstraf uanset forbrydelsens art og under alle omstændigheder; henviser til, at EU føler sig dybt forpligtet til at arbejde for afskaffelse af dødsstraffen overalt i verden, og giver endnu en gang udtryk for sin overbevisning om, at afskaffelse af dødsstraffen vil bidrage til at fremme den menneskelige værdighed og den gradvise udvikling af menneskerettighederne;

| 2. | anerkender det positive skridt, som Den Øverste Folkedomstol tog i januar 2007 med henblik på at tage dødsdomme op til fornyet behandling, men beklager, at det ikke har ført til et væsentligt fald i antallet af henrettelser i Kina; er fortsat bekymret over, at Kina stadig eksekverer det største antal dødsdomme i verden; |
| --- | --- |

2.

anerkender det positive skridt, som Den Øverste Folkedomstol tog i januar 2007 med henblik på at tage dødsdomme op til fornyet behandling, men beklager, at det ikke har ført til et væsentligt fald i antallet af henrettelser i Kina; er fortsat bekymret over, at Kina stadig eksekverer det største antal dødsdomme i verden;

| 3. | henstiller derfor indtrængende til den kinesiske regering at vedtage et moratorium for dødsstraf uden yderligere forsinkelse og uden betingelser, hvilket vil blive opfattet som et afgørende skridt hen imod afskaffelse af dødsstraffen; fordømmer på det kraftigste henrettelsen af de to tibetanere Lobsang Gyaltsen og Loyak og af de ni etniske uighurer efter henholdsvis begivenhederne i marts 2008 i Lhasa og opstanden den 5.-7. juli 2009 i Urumqi; opfordrer de kinesiske myndigheder til at suspendere alle andre dødsdomme afsagt af Folkedomstolen i Lhasa og Urumqi og at forvandle disse straffe til fængselsstraffe, hvis der er nogle, som bliver fundet skyldige i voldshandlinger; fordømmer ligeledes de for to år suspenderede dødsdomme mod Tenzin Phuntsok og Kangtsuk efter protestaktionerne i marts 2008 og den livsvarige fængselsdom mod Dawa Sangpo, og fremhæver sine betænkeligheder med hensyn til, hvorvidt disse fik en retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

3.

henstiller derfor indtrængende til den kinesiske regering at vedtage et moratorium for dødsstraf uden yderligere forsinkelse og uden betingelser, hvilket vil blive opfattet som et afgørende skridt hen imod afskaffelse af dødsstraffen; fordømmer på det kraftigste henrettelsen af de to tibetanere Lobsang Gyaltsen og Loyak og af de ni etniske uighurer efter henholdsvis begivenhederne i marts 2008 i Lhasa og opstanden den 5.-7. juli 2009 i Urumqi; opfordrer de kinesiske myndigheder til at suspendere alle andre dødsdomme afsagt af Folkedomstolen i Lhasa og Urumqi og at forvandle disse straffe til fængselsstraffe, hvis der er nogle, som bliver fundet skyldige i voldshandlinger; fordømmer ligeledes de for to år suspenderede dødsdomme mod Tenzin Phuntsok og Kangtsuk efter protestaktionerne i marts 2008 og den livsvarige fængselsdom mod Dawa Sangpo, og fremhæver sine betænkeligheder med hensyn til, hvorvidt disse fik en retfærdig rettergang;

| 4. | opfordrer endnu en gang Kina til at ratificere den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; beklager den ofte diskriminerende behandling, som etniske og religiøse mindretal i Kina er udsat for; |
| --- | --- |

4.

opfordrer endnu en gang Kina til at ratificere den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; beklager den ofte diskriminerende behandling, som etniske og religiøse mindretal i Kina er udsat for;

| 5. | påpeger, at den kinesiske regering i april 2009 offentliggjorde sin første nationale handlingsplan for menneskerettigheder (2009-2010), der især tager sigte på under hele retshåndhævelses- og domsprocessen at forbedre beskyttelsen af borgernes rettigheder, forhindre vilkårlige tilbageholdelser, forbyde tilståelser fremtvunget ved hjælp af tortur og sikre en retfærdig og åben rettergang; opfordrer de kinesiske myndigheder til at offentliggøre antallet af eksekverede dødsdomme; |
| --- | --- |

5.

påpeger, at den kinesiske regering i april 2009 offentliggjorde sin første nationale handlingsplan for menneskerettigheder (2009-2010), der især tager sigte på under hele retshåndhævelses- og domsprocessen at forbedre beskyttelsen af borgernes rettigheder, forhindre vilkårlige tilbageholdelser, forbyde tilståelser fremtvunget ved hjælp af tortur og sikre en retfærdig og åben rettergang; opfordrer de kinesiske myndigheder til at offentliggøre antallet af eksekverede dødsdomme;

| 6. | opfordrer de kinesiske myndigheder til at gøre deres yderste for at sætte gang i en reel dialog mellem hankineserne og uighurerne, at vedtage en mere inddragende og omfattende økonomisk politik i Xinjiang med henblik på at styrke ejerskab på lokalt plan og at beskytte den uighuriske befolknings kulturelle identitet; |
| --- | --- |

6.

opfordrer de kinesiske myndigheder til at gøre deres yderste for at sætte gang i en reel dialog mellem hankineserne og uighurerne, at vedtage en mere inddragende og omfattende økonomisk politik i Xinjiang med henblik på at styrke ejerskab på lokalt plan og at beskytte den uighuriske befolknings kulturelle identitet;

| 7. | understreger, at Kinas resultater på menneskerettighedsområdet stadig giver anledning til alvorlig bekymring; insisterer på, at der er behov for en nøje opfølgning på alle runder af menneskerettighedsdialogen mellem EU og Kina med henblik på at sikre gennemførelse af de henstillinger fra tidligere dialoger, som begge parter er blevet enige om, og fra de retlige seminarer om menneskerettigheder EU/Kina, som normalt blev afholdt inden dialogrunderne med deltagelse af repræsentanter for akademiske kredse og civilsamfundet; opfordrer Rådet og Kommissionen til at opføre spørgsmålet om afskaffelse af dødsstraf og overholdelse af etniske og religiøse mindretals rettigheder på dagsordenen for det 12. EU/Kina-topmøde den 30. november 2009 samt til fortsat at forfølge spørgsmålet om at indføje en klausul om respekt for menneskerettighederne i Kina i den nye partnerskabs- og samarbejdsaftale, som der for øjeblikket forhandles om; |
| --- | --- |

7.

understreger, at Kinas resultater på menneskerettighedsområdet stadig giver anledning til alvorlig bekymring; insisterer på, at der er behov for en nøje opfølgning på alle runder af menneskerettighedsdialogen mellem EU og Kina med henblik på at sikre gennemførelse af de henstillinger fra tidligere dialoger, som begge parter er blevet enige om, og fra de retlige seminarer om menneskerettigheder EU/Kina, som normalt blev afholdt inden dialogrunderne med deltagelse af repræsentanter for akademiske kredse og civilsamfundet; opfordrer Rådet og Kommissionen til at opføre spørgsmålet om afskaffelse af dødsstraf og overholdelse af etniske og religiøse mindretals rettigheder på dagsordenen for det 12. EU/Kina-topmøde den 30. november 2009 samt til fortsat at forfølge spørgsmålet om at indføje en klausul om respekt for menneskerettighederne i Kina i den nye partnerskabs- og samarbejdsaftale, som der for øjeblikket forhandles om;

| 8. | henstiller til de kinesiske myndigheder øjeblikkeligt at indstille den Strike Hard-kampagne, som indebærer undertrykkelse af befolkningens rettigheder i XUAR uden at tage årsagerne til uroen op til nærmere overvejelse; |
| --- | --- |

8.

henstiller til de kinesiske myndigheder øjeblikkeligt at indstille den Strike Hard-kampagne, som indebærer undertrykkelse af befolkningens rettigheder i XUAR uden at tage årsagerne til uroen op til nærmere overvejelse;

| 9. | opfordrer til på ny at indlede en seriøs og resultatorienteret dialog mellem den kinesiske regering og Dalai Lamas repræsentanter baseret på memorandummet om reelt selvstyre for det tibetanske folk, som kan føre til positive, væsentlige og meningsfyldte forandringer i Tibet, som er i overensstemmelse med principperne i Folkerepublikken Kinas forfatning og lovgivning; |
| --- | --- |

9.

opfordrer til på ny at indlede en seriøs og resultatorienteret dialog mellem den kinesiske regering og Dalai Lamas repræsentanter baseret på memorandummet om reelt selvstyre for det tibetanske folk, som kan føre til positive, væsentlige og meningsfyldte forandringer i Tibet, som er i overensstemmelse med principperne i Folkerepublikken Kinas forfatning og lovgivning;

| 10. | giver endnu en gang udtryk for sin solidaritet med alle ofre for begivenhederne i Urumqi i XUAR i juli 2009, og anerkender de statslige institutioners pligt til at opretholde offentlig ro og orden; men er samtidig foruroliget over beretningerne om, at magtudøvelsen over for de etniske uighurer var uforholdsmæssig, og at mange uighurer blev tilbageholdt; |
| --- | --- |

10.

giver endnu en gang udtryk for sin solidaritet med alle ofre for begivenhederne i Urumqi i XUAR i juli 2009, og anerkender de statslige institutioners pligt til at opretholde offentlig ro og orden; men er samtidig foruroliget over beretningerne om, at magtudøvelsen over for de etniske uighurer var uforholdsmæssig, og at mange uighurer blev tilbageholdt;

| 11. | henstiller til de kinesiske myndigheder at sikre, at de, der er blevet tilbageholdt i forbindelse med ovennævnte begivenheder, sikres en menneskelig behandling, mens de er i forvaring, og en retfærdig rettergang i overensstemmelse med folkeretten, herunder adgang til en forsvarer efter eget valg, princippet om formodning om uskyld og domme, som står i et rimeligt forhold til overtrædelsen; |
| --- | --- |

11.

henstiller til de kinesiske myndigheder at sikre, at de, der er blevet tilbageholdt i forbindelse med ovennævnte begivenheder, sikres en menneskelig behandling, mens de er i forvaring, og en retfærdig rettergang i overensstemmelse med folkeretten, herunder adgang til en forsvarer efter eget valg, princippet om formodning om uskyld og domme, som står i et rimeligt forhold til overtrædelsen;

| 12. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer, Europarådet, FN's Menneskerettighedsråd og regeringen i Folkerepublikken Kina. |
| --- | --- |

12.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer, Europarådet, FN's Menneskerettighedsråd og regeringen i Folkerepublikken Kina.

---

(1)  EUT C 250 E af 25.10.2007, s. 91.

(2)  EUT C 219 E af 28.8.2008, s. 306.

(3)  EUT C 323 af 18.12.2008, s. 489.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 24. november 2009

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/84 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/84

---

Tirsdag, den 24. november 2009Anmodning om beskyttelse af Tobias Pflügers parlamentariske immunitet

P7_TA(2009)0082

Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2009 om anmodning om beskyttelse af Tobias Pflügers immunitet og privilegier (2009/2055(IMM))

2010/C 285 E/15

Europa-Parlamentet,

der henviser til anmodning fra Tobias Pflüger om beskyttelse af hans immunitet og privilegier, hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 5. maj 2009,

der henviser til artikel 10 i protokollen af 8. april 1965 vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet,

der henviser til De Europæiske Fællesskabers Domstols domme af 12. maj 1964 og af 10. juli 1986 (1),

der henviser til artikel 46 i Forbundsrepublikken Tysklands grundlov,

der henviser til sin afgørelse af 16. maj 2006 om anmodning om ophævelse af Tobias Pflügers immunitet (2),

der henviser til forretningsordenens artikel 6, stk. 3, og artikel 7,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A7-0054/2009),

| A | der henviser til, at Parlamentet allerede har ophævet Tobias Pflügers immunitet ved sin afgørelse af 16. maj 2006 vedrørende de samme faktiske forhold, |
| --- | --- |

A

der henviser til, at Parlamentet allerede har ophævet Tobias Pflügers immunitet ved sin afgørelse af 16. maj 2006 vedrørende de samme faktiske forhold,

| B | der henviser til, at en efterprøvning har vist, at Europa-Parlamentets prærogativer hverken er truet af dommen af 2. marts 2009 mod Tobias Pflüger eller af anklagemyndighedens anmodning af 15. april 2009 om en skærpelse af den straf, Tobias Pflüger er idømt, |
| --- | --- |

B

der henviser til, at en efterprøvning har vist, at Europa-Parlamentets prærogativer hverken er truet af dommen af 2. marts 2009 mod Tobias Pflüger eller af anklagemyndighedens anmodning af 15. april 2009 om en skærpelse af den straf, Tobias Pflüger er idømt,

| 1 | vedtager ikke at beskytte Tobias Pflügers immunitet; |
| --- | --- |

1

vedtager ikke at beskytte Tobias Pflügers immunitet;

| 2 | pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til Forbundsrepublikken Tysklands kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

2

pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til Forbundsrepublikken Tysklands kompetente myndigheder.

---

(1)  Sag 101/63, Wagner mod Fohrmann og Krier, Sml. 1954-1964, s. 483, og sag 149/85, Wybot mod Faure m.fl., Sml. 1986, s. 2391.

(2)  EUT C 297 E af 7.12.2006, s. 74.

---

Onsdag, den 25. november 2009

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/86 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/86

---

Onsdag, den 25. november 2009Tilpasning af Europa-Parlamentets forretningsordenen til Lissabontraktaten

P7_TA(2009)0088

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2009 om tilpasning af forretningsordenen til Lissabontraktaten (2009/2062(REG))

2010/C 285 E/16

Europa-Parlamentet,

der henviser til forretningsordenens artikel 211 og 212,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender med de ændringer, som Budgetudvalget foreslog i sin udtalelse af 31. marts 2009 (A7-0043/2009),

| 1. | vedtager at optage nedenstående ændringer i forretningsordenen; |
| --- | --- |

1.

vedtager at optage nedenstående ændringer i forretningsordenen;

| 2. | vedtager, at ændringerne træder i kraft den 1. december 2009; |
| --- | --- |

2.

vedtager, at ændringerne træder i kraft den 1. december 2009;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering.

| NUVÆRENDE ORDLYD | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 3 |
| Europa-Parlamentets forretningsorden


  Artikel 11 – stk. 3 a (nyt) |
| | 3a.
     
  Stk. 1 finder tilsvarende anvendelse, indtil den ordning (1), hvorved visse medlemsstater får tildelt en række ekstra pladser indtil udgangen af den syvende valgperiode, træder i kraft. De berørte medlemsstater opfordres til at udpege observatører i overensstemmelse med deres nationale lovgivning. |
| Ændring 6 |
| Europa-Parlamentets forretningsorden


  Artikel 36 |
| Grundlæggende rettigheder
  , subsidiaritets- og proportionalitetsprincipperne, retsstatsprincippet og finansielle virkninger | Overholdelse af Den Europæiske Unions charter om
  grundlæggende rettigheder |
| Under behandlingen af et forslag til retsakt undersøger
  Parlamentet
  navnlig, om forslaget respekterer
  de grundlæggende rettigheder,
  og i særdeleshed om retsakten er i overensstemmelse med Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  , subsidiaritets- og proportionalitetsprincipperne samt retsstatsprincippet
  .
  Har forslaget finansielle virkninger, sikrer Parlamentet sig endvidere, at der er tilstrækkelige finansielle midler. | 1.
     Parlamentet
  udfører alle sine opgaver under overholdelse af de grundlæggende rettigheder,
  der er fastsat i
  Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |
| | Parlamentet overholder endvidere fuldt ud rettighederne og principperne i EU-traktatens artikel 2 og artikel 6, stk. 2 og 3. |
| | 2.
     
  Er det korresponderende udvalg, en politisk gruppe eller mindst 40 medlemmer af den opfattelse, at et forslag til lovgivningsmæssig retsakt eller dele deraf ikke respekterer rettighederne i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, forelægges spørgsmålet på deres anmodning det udvalg, der er kompetent med hensyn til fortolkning af chartret. Udtalelsen fra dette udvalg vedføjes som bilag til det korresponderende udvalgs betænkning. |
| Ændring 7 |
| Europa-Parlamentets forretningsorden


  Artikel 38 – stk. -1 (nyt) |
| | -1.
     
  Har et forslag til lovgivningsmæssig retsakt finansielle virkninger, sikrer Parlamentet sig, at der er tilstrækkelige finansielle midler. |
| Ændring 8 |
| Europa-Parlamentets forretningsorden


  Artikel 38 a (ny) |
| | Artikel 38a


  Undersøgelse af overholdelsen af nærhedsprincippet



  1.
     
  Under behandlingen af et forslag til lovgivningsmæssig retsakt undersøger Parlamentet navnlig, om forslaget overholder nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet.




  2.
     
  Det udvalg, der er kompetent med hensyn til overholdelse af nærhedsprincippet, kan beslutte at fremsætte henstillinger til det udvalg, der er kompetent med hensyn til et forslag til lovgivningsmæssig retsakt.




  3.
     
  Hvis et nationalt parlament sender en begrundet udtalelse til formanden i henhold til artikel 3 i protokollen om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union og artikel 6 i protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, henvises dokumentet til behandling i det korresponderende udvalg og sendes til orientering til det udvalg, der er kompetent med hensyn til overholdelsen af nærhedsprincippet.




  4.
     
  Medmindre der er tale om en sag af hastende karakter som omhandlet i artikel 4 i protokollen om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, foretager det korresponderende udvalg ikke den endelige afstemning før udløbet af den frist på otte uger, der er fastsat i artikel 6 i protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet.




  5.
     
  Såfremt de begrundede udtalelser om, at et forslag til lovgivningsmæssig retsakt ikke er i overensstemmelse med nærhedsprincippet, repræsenterer mindst en tredjedel af samtlige de stemmer, der er tildelt de nationale parlamenter, eller en fjerdedel, når der er tale om et forslag til lovgivningsmæssig retsakt, der forelægges med hjemmel i artikel 76 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, træffer Parlamentet først afgørelse, når forslagsstilleren har angivet procedurens videre forløb.




  6.
     
  Hvis der under den almindelige lovgivningsprocedure fremsættes begrundede udtalelser om, at et forslag til lovgivningsmæssig retsakt ikke er i overensstemmelse med nærhedsprincippet, og udtalelserne repræsenterer mindst et simpelt flertal af de stemmer, der er tildelt de nationale parlamenter, kan det korresponderende udvalg under hensyntagen til de begrundede udtalelser, der er forelagt af de nationale parlamenter og Kommissionen, og efter høring af det udvalg, der er kompetent med hensyn til overholdelse af nærhedsprincippet, enten henstille, at Parlamentet forkaster forslaget med henvisning til, at nærhedsprincippet er tilsidesat, eller forelægge Parlamentet andre henstillinger, som kan indeholde forslag til ændring vedrørende overholdelse af nærhedsprincippet. Udtalelsen fra det udvalg, der er kompetent med hensyn til overholdelse af nærhedsprincippet, vedføjes som bilag til en sådan henstilling.




  Henstillingen forelægges Parlamentet til forhandling og afstemning. Hvis en henstilling om forkastelse af forslaget vedtages med et flertal af de afgivne stemmer, erklærer formanden proceduren for afsluttet. Hvis Parlamentet ikke forkaster forslaget, fortsætter proceduren under hensyntagen til de henstillinger, der er vedtaget af Parlamentet. |
| Ændring 9 |
| Europa-Parlamentets forretningsorden


  Artikel 44 |
| Høring om
  initiativer fra
  en medlemsstat | Lovgivningsprocedurer vedrørende
  initiativer fra medlemsstater |
| 1.   Initiativer fra en medlemsstat, jf.
  EF-traktatens artikel 67, stk. 1, og EU-traktatens artikel 34, stk. 2, og artikel 42
  , behandles efter bestemmelserne i denne artikel og artikel 36-39, 43 og 55 i denne forretningsorden. | 1.   Initiativer fra medlemsstater, jf.
  artikel 76 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  , behandles efter bestemmelserne i denne artikel og artikel 36-39, 43 og 55 i denne forretningsorden. |
| 2.   Det kompetente udvalg kan indbyde
  en repræsentant
  for
  den medlemsstat
  , der fremsætter initiativet, til at fremlægge dette for udvalget.
  Vedkommende
  kan ledsages af Rådets formandskab. | 2.   Det kompetente udvalg kan indbyde
  repræsentanter
  for
  de medlemsstater
  , der fremsætter et initiativ, til at fremlægge dette for udvalget.
  Repræsentanterne
  kan ledsages af Rådets formandskab. |
| 3.   Inden det kompetente udvalg går over til afstemning, anmoder det Kommissionen om at oplyse, om den har udarbejdet en holdning til initiativet, og i givet fald tilkendegive sin holdning over for udvalget. | 3.   Inden det kompetente udvalg går over til afstemning, anmoder det Kommissionen om at oplyse, om den har udarbejdet en holdning til initiativet, og i givet fald tilkendegive sin holdning over for udvalget. |
| 4.   Når Parlamentet får forelagt to eller flere forslag fra Kommissionen og/eller medlemsstaterne med samme lovgivningsformål samtidig eller inden for en kort periode, behandler Parlamentet dem i én betænkning. Det kompetente udvalg angiver i sin betænkning, hvilken tekst det stiller ændringsforslag til, og det henviser til alle andre tekster i den lovgivningsmæssige beslutning. | 4.   Når Parlamentet får forelagt to eller flere forslag fra Kommissionen og/eller medlemsstaterne med samme lovgivningsformål samtidig eller inden for en kort periode, behandler Parlamentet dem i én betænkning. Det kompetente udvalg angiver i sin betænkning, hvilken tekst det stiller ændringsforslag til, og det henviser til alle andre tekster i den lovgivningsmæssige beslutning. |
| 5.
     
  Fristen i EU-traktatens artikel 39, stk. 1, løber fra det tidspunkt, hvor det er meddelt på plenarmødet, at Parlamentet på de officielle sprog har modtaget et initiativ og begrundelsen herfor, hvoraf fremgår, at initiativet er i overensstemmelse med protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, der er knyttet som bilag til EF-traktaten. | |
| Ændring 11 |
| Europa-Parlamentets forretningsorden


  Artikel 58 – stk. 1 |
| 1.   I tidsrummet efter Parlamentets vedtagelse af dets holdning vedrørende et forslag fra Kommissionen følger formanden og ordføreren for det kompetente udvalg forslagets videre behandling indtil den endelige vedtagelse i Rådet, navnlig for at sikre, at de løfter, Rådet eller Kommissionen har givet Parlamentet med hensyn til dets
  ændringer
  , bliver holdt. | 1.   I tidsrummet efter Parlamentets vedtagelse af dets holdning vedrørende et forslag fra Kommissionen følger formanden og ordføreren for det kompetente udvalg forslagets videre behandling indtil den endelige vedtagelse i Rådet, navnlig for at sikre, at de løfter, Rådet eller Kommissionen har givet Parlamentet med hensyn til dets
  holdning
  , bliver holdt. |
| Ændring 12 |
| Europa-Parlamentets forretningsorden


  Artikel 59 – underoverskrift 1 |
| Fælles beslutningsprocedure | Almindelig lovgivningsprocedure |
| | (Horisontal ændring: Ordene »fælles beslutningstagning« eller »fælles beslutningsprocedure« erstattes i hele forretningsordenen af ordene »almindelig lovgivningsprocedure«.) |
| Ændring 13 |
| Europa-Parlamentets forretningsorden


  Artikel 60 |
| Artikel 60


  Samrådsprocedure, jf. fælleserklæringen fra 1975



  1.
     
  For visse vigtige fællesskabsretsakter kan Parlamentet i forbindelse med afgivelse af sin udtalelse og under aktiv medvirken fra Kommissionens side indlede en samrådsprocedure med Rådet, hvis dette ikke agter at følge Parlamentets udtalelse.




  2.
     
  Denne procedure indledes af Parlamentet på eget eller på Rådets initiativ.




  3.
     
  Med hensyn til sammensætningen af delegationen til Samrådsudvalget og proceduren for dette udvalgs arbejde samt meddelelse af resultaterne til Parlamentet gælder bestemmelserne i artikel 68.




  4.
     
  Det kompetente udvalg udarbejder betænkning om resultaterne af samrådet, og denne forelægges Parlamentet til forhandling og afstemning. | udgår |
| Ændring 14 |
| Europa-Parlamentets forretningsorden


  Artikel 61 – overskrift |
| Modtagelse af Rådets
  fælles
  holdning | Modtagelse af Rådets holdning |
| | (Horisontal ændring: Ordene »Rådets fælles holdning« eller »den fælles holdning« erstattes i hele forretningsordenen af ordene »Rådets holdning« eller »holdningen«.) |
| Ændring 15 |
| Europa-Parlamentets forretningsorden


  Artikel 62 – stk. 1 – afsnit 2 |
| Formanden anmoder om Rådets samtykke til enhver forlængelse af fristerne i medfør af EF-traktatens artikel 252, litra g), og EU-traktatens artikel 39, stk. 1. | udgår |
| Ændring 16 |
| Europa-Parlamentets forretningsorden


  Artikel 62 – stk. 2 |
| 2.   Formanden underretter Parlamentet om enhver forlængelse af fristerne i medfør af
  EF-traktatens artikel 251, stk. 7,
  på Parlamentets eller Rådets initiativ. | 2.   Formanden underretter Parlamentet om enhver forlængelse af fristerne i medfør af
  artikel 294, stk. 14, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  på Parlamentets eller Rådets initiativ. |
| | (Horisontal ændring: Nummereringen af artiklerne i EU-traktaten og i EF-traktaten tilpasses i hele forretningsordenen til den konsoliderede udgave af traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.) |
| Ændring 17 |
| Europa-Parlamentets forretningsorden


  Artikel 62 – stk. 3 |
| 3.
     
  Formanden kan efter samråd med formanden for det kompetente udvalg give sit samtykke til en anmodning fra Rådet om at forlænge enhver frist i medfør af EF-traktatens artikel 252, litra g). | udgår |
| Ændring 18 |
| Europa-Parlamentets forretningsorden


  Artikel 65 – stk. 4 |
| 4.
     
  Forkaster Parlamentet en fælles holdning under samarbejdsproceduren, jf. EF-traktatens artikel 252, anmoder formanden, uanset stk. 3, Kommissionen om at tage sit forslag tilbage. Tager Kommissionen sit forslag tilbage, meddeler formanden på plenarmødet, at lovgivningsproceduren er afsluttet. | udgår |
| Ændring 73 + 88 |
| Europa-Parlamentets forretningsorden


  Kapitel 6 a (nyt) - overskrift (indføjes efter artikel 74) |
| | |
| Ændring 20 |
| Europa-Parlamentets forretningsorden


  Artikel 74 a (ny) (indføjes under kapitel 6 a (nyt)) |
| | Artikel 74a


  Almindelig traktatrevision



  1.
     
  Det kompetente udvalg kan i medfør af artikel 41 og 48 forelægge Parlamentet en betænkning med forslag til Rådet om revision af traktaterne.




  2.
     
  Beslutter Det Europæiske Råd at indkalde et konvent, udnævnes Parlamentets repræsentanter af Parlamentet på forslag af Formandskonferencen.




  Parlamentets delegation vælger en leder og sine kandidater til medlemskab af den styregruppe eller det præsidium, som konventet måtte nedsætte.




  3.
     
  Anmoder Det Europæiske Råd om Parlamentets godkendelse vedrørende en beslutning om ikke at indkalde et konvent til behandling af de foreslåede ændringer af traktaterne, henvises spørgsmålet til det kompetente udvalg i overensstemmelse med artikel 81. |
| Ændring 21 |
| Europa-Parlamentets forretningsorden


  Artikel 74 b (ny) (indføjes under kapitel 6 a (nyt)) |
| | Artikel 74b


  Forenklet traktatrevision



  Det kompetente udvalg kan i medfør af artikel 41 og 48 efter proceduren i artikel 48, stk. 6, i traktaten om Den Europæiske Union forelægge Parlamentet en betænkning med forslag til Det Europæiske Råd om revision af alle eller en del af bestemmelserne i tredje del af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |
| Ændring 22 |
| Europa-Parlamentets forretningsorden


  Artikel 74 c (ny) (indføjes under kapitel 6 a (nyt)) |
| | Artikel 74c


  Tiltrædelsestraktater



  1.
     
  Enhver ansøgning fra en europæisk stat om at blive medlem af Den Europæiske Union henvises til behandling i det kompetente udvalg.




  2.
     
  Parlamentet kan efter forslag fra det kompetente udvalg, en politisk gruppe eller mindst 40 medlemmer anmode Kommissionen og Rådet om at deltage i en debat, inden forhandlingerne med ansøgerstaten indledes.




  3.
     
  Under forhandlingerne giver Kommissionen og Rådet løbende - om nødvendigt fortroligt - det kompetente udvalg en udtømmende orientering om forhandlingernes forløb.




  4.
     
  Parlamentet kan når som helst under forhandlingerne og på grundlag af en betænkning fra det kompetente udvalg vedtage henstillinger og kræve, at disse tages i betragtning forud for indgåelsen af en traktat om et ansøgerlands tiltrædelse af Den Europæiske Union.




  5.
     
  Når forhandlingerne er afsluttet, men inden aftalens underskrivelse, forelægges traktatudkastet Parlamentet til godkendelse i overensstemmelse med artikel 81. |
| | (Artikel 89 udgår) |
| Ændring 23 |
| Europa-Parlamentets forretningsorden


  Artikel 74 d (ny) (indføjes under kapitel 6 a (nyt)) |
| | Artikel 74d


  Udtrædelse af Unionen



  Hvis en medlemsstat i medfør af artikel 50 i traktaten om Den Europæiske Union beslutter at udtræde af Unionen, henvises sagen til det kompetente udvalg. Artikel 74c finder tilsvarende anvendelse. Parlamentet træffer afgørelse om godkendelse af udtrædelsesaftalen med et flertal af de afgivne stemmer. |
| Ændring 24 |
| Europa-Parlamentets forretningsorden


  Artikel 74 e (ny) (indføjes under kapitel 6 a (nyt)) |
| | Artikel 74e


  Medlemsstaternes overtrædelse af grundlæggende principper



  1.
     
  Parlamentet kan på grundlag af en særlig betænkning fra det kompetente udvalg, udarbejdet i henhold til artikel 41 og 48:










  a) | stemme om et begrundet forslag om at opfordre Rådet til at træffe foranstaltninger i henhold til artikel 7, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union |

NUVÆRENDE ORDLYD

ÆNDRING

Ændring 3

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 11 – stk. 3 a (nyt)

3a.
     
  Stk. 1 finder tilsvarende anvendelse, indtil den ordning (1), hvorved visse medlemsstater får tildelt en række ekstra pladser indtil udgangen af den syvende valgperiode, træder i kraft. De berørte medlemsstater opfordres til at udpege observatører i overensstemmelse med deres nationale lovgivning.

Ændring 6

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 36

Grundlæggende rettigheder
  , subsidiaritets- og proportionalitetsprincipperne, retsstatsprincippet og finansielle virkninger

Overholdelse af Den Europæiske Unions charter om
  grundlæggende rettigheder

Under behandlingen af et forslag til retsakt undersøger
  Parlamentet
  navnlig, om forslaget respekterer
  de grundlæggende rettigheder,
  og i særdeleshed om retsakten er i overensstemmelse med Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  , subsidiaritets- og proportionalitetsprincipperne samt retsstatsprincippet
  .
  Har forslaget finansielle virkninger, sikrer Parlamentet sig endvidere, at der er tilstrækkelige finansielle midler.

1.
     Parlamentet
  udfører alle sine opgaver under overholdelse af de grundlæggende rettigheder,
  der er fastsat i
  Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

Parlamentet overholder endvidere fuldt ud rettighederne og principperne i EU-traktatens artikel 2 og artikel 6, stk. 2 og 3.

2.
     
  Er det korresponderende udvalg, en politisk gruppe eller mindst 40 medlemmer af den opfattelse, at et forslag til lovgivningsmæssig retsakt eller dele deraf ikke respekterer rettighederne i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, forelægges spørgsmålet på deres anmodning det udvalg, der er kompetent med hensyn til fortolkning af chartret. Udtalelsen fra dette udvalg vedføjes som bilag til det korresponderende udvalgs betænkning.

Ændring 7

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 38 – stk. -1 (nyt)

-1.
     
  Har et forslag til lovgivningsmæssig retsakt finansielle virkninger, sikrer Parlamentet sig, at der er tilstrækkelige finansielle midler.

Ændring 8

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 38 a (ny)

Artikel 38a

Undersøgelse af overholdelsen af nærhedsprincippet

1.
     
  Under behandlingen af et forslag til lovgivningsmæssig retsakt undersøger Parlamentet navnlig, om forslaget overholder nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet.

2.
     
  Det udvalg, der er kompetent med hensyn til overholdelse af nærhedsprincippet, kan beslutte at fremsætte henstillinger til det udvalg, der er kompetent med hensyn til et forslag til lovgivningsmæssig retsakt.

3.
     
  Hvis et nationalt parlament sender en begrundet udtalelse til formanden i henhold til artikel 3 i protokollen om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union og artikel 6 i protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, henvises dokumentet til behandling i det korresponderende udvalg og sendes til orientering til det udvalg, der er kompetent med hensyn til overholdelsen af nærhedsprincippet.

4.
     
  Medmindre der er tale om en sag af hastende karakter som omhandlet i artikel 4 i protokollen om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, foretager det korresponderende udvalg ikke den endelige afstemning før udløbet af den frist på otte uger, der er fastsat i artikel 6 i protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet.

5.
     
  Såfremt de begrundede udtalelser om, at et forslag til lovgivningsmæssig retsakt ikke er i overensstemmelse med nærhedsprincippet, repræsenterer mindst en tredjedel af samtlige de stemmer, der er tildelt de nationale parlamenter, eller en fjerdedel, når der er tale om et forslag til lovgivningsmæssig retsakt, der forelægges med hjemmel i artikel 76 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, træffer Parlamentet først afgørelse, når forslagsstilleren har angivet procedurens videre forløb.

6.
     
  Hvis der under den almindelige lovgivningsprocedure fremsættes begrundede udtalelser om, at et forslag til lovgivningsmæssig retsakt ikke er i overensstemmelse med nærhedsprincippet, og udtalelserne repræsenterer mindst et simpelt flertal af de stemmer, der er tildelt de nationale parlamenter, kan det korresponderende udvalg under hensyntagen til de begrundede udtalelser, der er forelagt af de nationale parlamenter og Kommissionen, og efter høring af det udvalg, der er kompetent med hensyn til overholdelse af nærhedsprincippet, enten henstille, at Parlamentet forkaster forslaget med henvisning til, at nærhedsprincippet er tilsidesat, eller forelægge Parlamentet andre henstillinger, som kan indeholde forslag til ændring vedrørende overholdelse af nærhedsprincippet. Udtalelsen fra det udvalg, der er kompetent med hensyn til overholdelse af nærhedsprincippet, vedføjes som bilag til en sådan henstilling.

Henstillingen forelægges Parlamentet til forhandling og afstemning. Hvis en henstilling om forkastelse af forslaget vedtages med et flertal af de afgivne stemmer, erklærer formanden proceduren for afsluttet. Hvis Parlamentet ikke forkaster forslaget, fortsætter proceduren under hensyntagen til de henstillinger, der er vedtaget af Parlamentet.

Ændring 9

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 44

Høring om
  initiativer fra
  en medlemsstat

Lovgivningsprocedurer vedrørende
  initiativer fra medlemsstater

1.   Initiativer fra en medlemsstat, jf.
  EF-traktatens artikel 67, stk. 1, og EU-traktatens artikel 34, stk. 2, og artikel 42
  , behandles efter bestemmelserne i denne artikel og artikel 36-39, 43 og 55 i denne forretningsorden.

1.   Initiativer fra medlemsstater, jf.
  artikel 76 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  , behandles efter bestemmelserne i denne artikel og artikel 36-39, 43 og 55 i denne forretningsorden.

2.   Det kompetente udvalg kan indbyde
  en repræsentant
  for
  den medlemsstat
  , der fremsætter initiativet, til at fremlægge dette for udvalget.
  Vedkommende
  kan ledsages af Rådets formandskab.

2.   Det kompetente udvalg kan indbyde
  repræsentanter
  for
  de medlemsstater
  , der fremsætter et initiativ, til at fremlægge dette for udvalget.
  Repræsentanterne
  kan ledsages af Rådets formandskab.

3.   Inden det kompetente udvalg går over til afstemning, anmoder det Kommissionen om at oplyse, om den har udarbejdet en holdning til initiativet, og i givet fald tilkendegive sin holdning over for udvalget.

3.   Inden det kompetente udvalg går over til afstemning, anmoder det Kommissionen om at oplyse, om den har udarbejdet en holdning til initiativet, og i givet fald tilkendegive sin holdning over for udvalget.

4.   Når Parlamentet får forelagt to eller flere forslag fra Kommissionen og/eller medlemsstaterne med samme lovgivningsformål samtidig eller inden for en kort periode, behandler Parlamentet dem i én betænkning. Det kompetente udvalg angiver i sin betænkning, hvilken tekst det stiller ændringsforslag til, og det henviser til alle andre tekster i den lovgivningsmæssige beslutning.

4.   Når Parlamentet får forelagt to eller flere forslag fra Kommissionen og/eller medlemsstaterne med samme lovgivningsformål samtidig eller inden for en kort periode, behandler Parlamentet dem i én betænkning. Det kompetente udvalg angiver i sin betænkning, hvilken tekst det stiller ændringsforslag til, og det henviser til alle andre tekster i den lovgivningsmæssige beslutning.

5.
     
  Fristen i EU-traktatens artikel 39, stk. 1, løber fra det tidspunkt, hvor det er meddelt på plenarmødet, at Parlamentet på de officielle sprog har modtaget et initiativ og begrundelsen herfor, hvoraf fremgår, at initiativet er i overensstemmelse med protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, der er knyttet som bilag til EF-traktaten.

Ændring 11

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 58 – stk. 1

1.   I tidsrummet efter Parlamentets vedtagelse af dets holdning vedrørende et forslag fra Kommissionen følger formanden og ordføreren for det kompetente udvalg forslagets videre behandling indtil den endelige vedtagelse i Rådet, navnlig for at sikre, at de løfter, Rådet eller Kommissionen har givet Parlamentet med hensyn til dets
  ændringer
  , bliver holdt.

1.   I tidsrummet efter Parlamentets vedtagelse af dets holdning vedrørende et forslag fra Kommissionen følger formanden og ordføreren for det kompetente udvalg forslagets videre behandling indtil den endelige vedtagelse i Rådet, navnlig for at sikre, at de løfter, Rådet eller Kommissionen har givet Parlamentet med hensyn til dets
  holdning
  , bliver holdt.

Ændring 12

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 59 – underoverskrift 1

Fælles beslutningsprocedure

Almindelig lovgivningsprocedure

(Horisontal ændring: Ordene »fælles beslutningstagning« eller »fælles beslutningsprocedure« erstattes i hele forretningsordenen af ordene »almindelig lovgivningsprocedure«.)

Ændring 13

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 60

Artikel 60

Samrådsprocedure, jf. fælleserklæringen fra 1975

1.
     
  For visse vigtige fællesskabsretsakter kan Parlamentet i forbindelse med afgivelse af sin udtalelse og under aktiv medvirken fra Kommissionens side indlede en samrådsprocedure med Rådet, hvis dette ikke agter at følge Parlamentets udtalelse.

2.
     
  Denne procedure indledes af Parlamentet på eget eller på Rådets initiativ.

3.
     
  Med hensyn til sammensætningen af delegationen til Samrådsudvalget og proceduren for dette udvalgs arbejde samt meddelelse af resultaterne til Parlamentet gælder bestemmelserne i artikel 68.

4.
     
  Det kompetente udvalg udarbejder betænkning om resultaterne af samrådet, og denne forelægges Parlamentet til forhandling og afstemning.

udgår

Ændring 14

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 61 – overskrift

Modtagelse af Rådets
  fælles
  holdning

Modtagelse af Rådets holdning

(Horisontal ændring: Ordene »Rådets fælles holdning« eller »den fælles holdning« erstattes i hele forretningsordenen af ordene »Rådets holdning« eller »holdningen«.)

Ændring 15

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 62 – stk. 1 – afsnit 2

Formanden anmoder om Rådets samtykke til enhver forlængelse af fristerne i medfør af EF-traktatens artikel 252, litra g), og EU-traktatens artikel 39, stk. 1.

udgår

Ændring 16

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 62 – stk. 2

2.   Formanden underretter Parlamentet om enhver forlængelse af fristerne i medfør af
  EF-traktatens artikel 251, stk. 7,
  på Parlamentets eller Rådets initiativ.

2.   Formanden underretter Parlamentet om enhver forlængelse af fristerne i medfør af
  artikel 294, stk. 14, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  på Parlamentets eller Rådets initiativ.

(Horisontal ændring: Nummereringen af artiklerne i EU-traktaten og i EF-traktaten tilpasses i hele forretningsordenen til den konsoliderede udgave af traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.)

Ændring 17

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 62 – stk. 3

3.
     
  Formanden kan efter samråd med formanden for det kompetente udvalg give sit samtykke til en anmodning fra Rådet om at forlænge enhver frist i medfør af EF-traktatens artikel 252, litra g).

udgår

Ændring 18

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 65 – stk. 4

4.
     
  Forkaster Parlamentet en fælles holdning under samarbejdsproceduren, jf. EF-traktatens artikel 252, anmoder formanden, uanset stk. 3, Kommissionen om at tage sit forslag tilbage. Tager Kommissionen sit forslag tilbage, meddeler formanden på plenarmødet, at lovgivningsproceduren er afsluttet.

udgår

Ændring 73 + 88

Europa-Parlamentets forretningsorden

Kapitel 6 a (nyt) - overskrift (indføjes efter artikel 74)

Ændring 20

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 74 a (ny) (indføjes under kapitel 6 a (nyt))

Artikel 74a

Almindelig traktatrevision

1.
     
  Det kompetente udvalg kan i medfør af artikel 41 og 48 forelægge Parlamentet en betænkning med forslag til Rådet om revision af traktaterne.

2.
     
  Beslutter Det Europæiske Råd at indkalde et konvent, udnævnes Parlamentets repræsentanter af Parlamentet på forslag af Formandskonferencen.

Parlamentets delegation vælger en leder og sine kandidater til medlemskab af den styregruppe eller det præsidium, som konventet måtte nedsætte.

3.
     
  Anmoder Det Europæiske Råd om Parlamentets godkendelse vedrørende en beslutning om ikke at indkalde et konvent til behandling af de foreslåede ændringer af traktaterne, henvises spørgsmålet til det kompetente udvalg i overensstemmelse med artikel 81.

Ændring 21

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 74 b (ny) (indføjes under kapitel 6 a (nyt))

Artikel 74b

Forenklet traktatrevision

Det kompetente udvalg kan i medfør af artikel 41 og 48 efter proceduren i artikel 48, stk. 6, i traktaten om Den Europæiske Union forelægge Parlamentet en betænkning med forslag til Det Europæiske Råd om revision af alle eller en del af bestemmelserne i tredje del af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

Ændring 22

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 74 c (ny) (indføjes under kapitel 6 a (nyt))

Artikel 74c

Tiltrædelsestraktater

1.
     
  Enhver ansøgning fra en europæisk stat om at blive medlem af Den Europæiske Union henvises til behandling i det kompetente udvalg.

2.
     
  Parlamentet kan efter forslag fra det kompetente udvalg, en politisk gruppe eller mindst 40 medlemmer anmode Kommissionen og Rådet om at deltage i en debat, inden forhandlingerne med ansøgerstaten indledes.

3.
     
  Under forhandlingerne giver Kommissionen og Rådet løbende - om nødvendigt fortroligt - det kompetente udvalg en udtømmende orientering om forhandlingernes forløb.

4.
     
  Parlamentet kan når som helst under forhandlingerne og på grundlag af en betænkning fra det kompetente udvalg vedtage henstillinger og kræve, at disse tages i betragtning forud for indgåelsen af en traktat om et ansøgerlands tiltrædelse af Den Europæiske Union.

5.
     
  Når forhandlingerne er afsluttet, men inden aftalens underskrivelse, forelægges traktatudkastet Parlamentet til godkendelse i overensstemmelse med artikel 81.

(Artikel 89 udgår)

Ændring 23

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 74 d (ny) (indføjes under kapitel 6 a (nyt))

Artikel 74d

Udtrædelse af Unionen

Hvis en medlemsstat i medfør af artikel 50 i traktaten om Den Europæiske Union beslutter at udtræde af Unionen, henvises sagen til det kompetente udvalg. Artikel 74c finder tilsvarende anvendelse. Parlamentet træffer afgørelse om godkendelse af udtrædelsesaftalen med et flertal af de afgivne stemmer.

Ændring 24

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 74 e (ny) (indføjes under kapitel 6 a (nyt))

Artikel 74e

Medlemsstaternes overtrædelse af grundlæggende principper

1.
     
  Parlamentet kan på grundlag af en særlig betænkning fra det kompetente udvalg, udarbejdet i henhold til artikel 41 og 48:

a)

stemme om et begrundet forslag om at opfordre Rådet til at træffe foranstaltninger i henhold til artikel 7, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union

| b) | stemme om et forslag om at opfordre Kommissionen eller medlemsstaterne til at fremsætte forslag i henhold til artikel 7, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union |
| --- | --- |

b)

stemme om et forslag om at opfordre Kommissionen eller medlemsstaterne til at fremsætte forslag i henhold til artikel 7, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union

| c) | stemme om et forslag om at opfordre Rådet til at træffe foranstaltninger i henhold til artikel 7, stk. 3, eller efterfølgende i henhold til artikel 7, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

c)

stemme om et forslag om at opfordre Rådet til at træffe foranstaltninger i henhold til artikel 7, stk. 3, eller efterfølgende i henhold til artikel 7, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union.

2.
     
  Enhver anmodning fra Rådet om Parlamentets godkendelse vedrørende et forslag i medfør af artikel 7, stk. 1 og 2, i traktaten om Den Europæiske Union, meddeles på plenarmødet sammen med den pågældende medlemsstats bemærkninger og henvises til det kompetente udvalg, jf. artikel 81. Undtagen i særlig hastende og begrundede tilfælde træffer Parlamentet afgørelse efter forslag fra det kompetente udvalg.

3.
     
  Til vedtagelse af afgørelser i henhold til stk. 1 og 2 kræves et flertal på 2/3 af de afgivne stemmer og et flertal af Parlamentets medlemmer.

4.
     
  Det kompetente udvalg kan endvidere efter tilladelse fra Formandskonferencen forelægge et forslag til beslutning. I beslutningsforslaget redegøres for Parlamentets holdning til, om der foreligger en grov overtrædelse fra en medlemsstats side, og til hensigtsmæssige sanktioner samt til ændring eller tilbagekaldelse af sådanne sanktioner.

5.
     
  Det kompetente udvalg påser, at Parlamentet underrettes fuldt ud og om nødvendigt høres om alle opfølgningsforanstaltninger i forbindelse med en godkendelse i medfør af stk. 3. Rådet opfordres til at redegøre for udviklingen hvor det er relevant. Efter forslag fra det kompetente udvalg, udarbejdet efter tilladelse fra Formandskonferencen, kan Parlamentet rette henstillinger til Rådet.

(Afsnit II, kapitel 15, udgår)

Ændring 25

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 74 f (ny) (indføjes under kapitel 6 a (nyt)):

Artikel 74f

Parlamentets sammensætning

I god tid før valgperiodens udløb kan Parlamentet på grundlag af en betænkning, der er udarbejdet af det kompetente udvalg i henhold til artikel 41, fremsætte et forslag om ændring af dets sammensætning. Det Europæiske Råds forslag til afgørelse om Parlamentets sammensætning behandles i overensstemmelse med artikel 81.

Ændring 26

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 82 (indføjes som artikel 74 g under kapitel 6 a (nyt))

Artikel 82

Procedurer i Parlamentet

1.   Anmodninger
  fra medlemsstater og forslag fra Kommissionen
  om bemyndigelse til at indføre et forstærket samarbejde mellem medlemsstater
  og høring af Parlamentet
  i henhold til
  EU-traktatens artikel 40 A, stk. 2,
  henvises af formanden til behandling i det kompetente udvalg. Artikel 37, 38, 39, 43,
  53-60
  og 81 i denne forretningsorden finder anvendelse i relevant omfang.

Artikel 74g

Forstærket samarbejde mellem medlemsstaterne

1.   Anmodninger om bemyndigelse til at indføre et forstærket samarbejde mellem medlemsstater i henhold til
  artikel 20 i traktaten om Den Europæiske Union
  henvises af formanden til behandling i det kompetente udvalg. Artikel 37, 38, 39, 43,
  53-59
  og 81 i denne forretningsorden finder anvendelse i relevant omfang.

2.   Det kompetente udvalg påser, at bestemmelserne i
  EF-traktatens artikel 11
  og
  EU-traktatens artikel 27 A, 27 B, 40, 43, 44 og 44 A
  overholdes.

2.   Det kompetente udvalg påser, at bestemmelserne i
  artikel 20 i traktaten om Den Europæiske Union
  og
  artikel 326-334 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  overholdes.

3.   Forslag til retsakter, der forelægges inden for rammerne af et etableret samarbejde, behandles af Parlamentet efter samme procedurer som forslag til retsakter, der forelægges uden for rammerne af et sådant forstærket samarbejde.

3.   Forslag til retsakter, der forelægges inden for rammerne af et etableret samarbejde, behandles af Parlamentet efter samme procedurer som forslag til retsakter, der forelægges uden for rammerne af et sådant forstærket samarbejde.
  Artikel 43 finder anvendelse.

(Afsnit II, kapitel 10 udgår)

Ændring 27 + 28

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 75

Det almindelige budget

Flerårig finansiel ramme

Gennemførelsesbestemmelserne for behandling af Den Europæiske Unions almindelige budget og tillægsbudgetter i henhold til de finansielle bestemmelser i traktaterne om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber vedtages af Parlamentet ved en beslutning, der vedføjes denne forretningsorden

   (2).

Anmoder Rådet Parlamentet om godkendelse af forslaget til en forordning, der fastlægger den flerårige finansielle ramme, henvises sagen til det kompetente udvalg efter proceduren i artikel 81. Til Parlamentets godkendelse kræves stemmer fra et flertal af Parlamentets medlemmer.

(Bilag V udgår og hertil knyttede ændringer)

Ændring 29

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 75 a (ny)

Artikel 75a

Arbejdsdokumenter

1.
     
  Følgende dokumenter gøres tilgængelige for medlemmerne:

| a) | Kommissionens budgetforslag |
| --- | --- |

a)

Kommissionens budgetforslag

| b) | et sammendrag af Rådets drøftelser om budgetforslaget |
| --- | --- |

b)

et sammendrag af Rådets drøftelser om budgetforslaget

| c) | Rådets holdning til budgetforslaget i henhold til artikel 314, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| --- | --- |

c)

Rådets holdning til budgetforslaget i henhold til artikel 314, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

| d) | ethvert forslag til afgørelse om de foreløbige tolvtedele i henhold til artikel 315 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |
| --- | --- |

d)

ethvert forslag til afgørelse om de foreløbige tolvtedele i henhold til artikel 315 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

2.
     
  Disse dokumenter henvises til det kompetente udvalg. Alle berørte udvalg kan afgive udtalelse.

3.
     
  Formanden fastsætter en frist, inden for hvilken de udvalg, der vil afgive udtalelse, skal sende denne til det kompetente udvalg.

(Artikel 1 i bilag V udgår)

Ændring 30

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 75 b (ny)

Artikel 75b

Behandling af budgetforslaget - første fase

1.
     
  Ethvert medlem kan under iagttagelse af nedenstående betingelser indgive og forelægge forslag til ændring af budgetforslaget.

2.
     
  Forslagene til ændring skal for at kunne antages til behandling stilles skriftligt, være underskrevet af mindst 40 medlemmer eller være indgivet på en politisk gruppes eller et udvalgs vegne, angive det punkt på budgettet, de henviser til, og tilgodese princippet om ligevægt mellem indtægter og udgifter. Forslagene til ændring skal indeholde alle nødvendige oplysninger med henblik på anmærkningerne til det omhandlede punkt på budgettet.

Alle forslag til ændring af budgetforslaget ledsages af en skriftlig begrundelse.

3.
     
  Formanden fastsætter en frist for indgivelse af sådanne forslag til ændring.

4.
     
  Det kompetente udvalg afgiver sin udtalelse om de fremsatte forslag, før de kommer til forhandling på et plenarmøde.

På plenarmødet sættes forslag til ændring, som i det kompetente udvalg er blevet forkastet, ikke under afstemning, medmindre et udvalg eller mindst 40 medlemmer skriftligt anmoder herom inden for en frist, som fastsættes af formanden. Denne frist udløber senest 24 timer, før afstemningen påbegyndes.

5.
     
  Forslag til ændring af Parlamentets budgetoverslag, der har et lignende indhold som forslag til ændring, der allerede er blevet afvist af Parlamentet under opstillingen af budgetoverslaget, kommer kun til forhandling, hvis det kompetente udvalg anbefaler det.

6.
     
  Uanset forretningsordenens artikel 55, stk. 2, foretager Parlamentet særskilte og successive afstemninger om:

| — | hvert enkelt forslag til ændring |
| --- | --- |

—

hvert enkelt forslag til ændring

| — | hver sektion i budgetforslaget |
| --- | --- |

—

hver sektion i budgetforslaget

| — | et beslutningsforslag budgetforslaget. |
| --- | --- |

—

et beslutningsforslag budgetforslaget.

Forretningsordenens artikel 161, stk. 4-8, finder dog anvendelse.

7.
     
  De artikler, kapitler, afsnit og sektioner i budgetforslaget, hvortil der ikke er fremsat forslag til ændring, betragtes som godkendt.

8.
     
  Forslag til ændring er vedtaget, hvis de opnår stemmer fra et flertal af Parlamentets medlemmer.

9.
     
  Har Parlamentet ændret budgetforslaget, fremsendes budgetforslaget til Rådet og Kommissionen i den ændrede form sammen med begrundelserne herfor.

10.
     
  Protokollen fra det møde, hvor Parlamentet har taget stilling til budgetforslaget, fremsendes til Rådet og Kommissionen.

(Artikel 3 i bilag V udgår)

Ændring 31

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 75 c (ny)

Artikel 75c

Finansielt trepartsmøde

Formanden deltager i møder mellem formændene for Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, der med jævne mellemrum indkaldes til på Kommissionens initiativ som led i de budgetprocedurer, der er nævnt i sjette del, afsnit II, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Formanden træffer alle de nødvendige foranstaltninger til fremme af samråd og indbyrdes tilnærmelse af institutionernes holdninger med henblik på at lette gennemførelsen af ovennævnte procedurer.

Formanden for Parlamentet kan overdrage denne opgave til en næstformand med erfaring inden for budgetmæssige anliggender eller til formanden for det udvalg, der er kompetent med hensyn til budgetspørgsmål.

Ændring 32

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 75 d (ny)

Artikel 75d

Budgetforlig

1.
     
  Formanden indkalder Forligsudvalget i overensstemmelse med artikel 314, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

2.
     
  Den delegation, der repræsenterer Parlamentet ved møder i Forligsudvalget under budgetproceduren, har et tilsvarende antal medlemmer som Rådets delegation.

3.
     
  Delegationens medlemmer vælges af de politiske grupper hvert år forud for Parlamentets afstemning om Rådets holdning, fortrinsvis blandt medlemmerne af det udvalg, der er kompetent med hensyn til budgetspørgsmål, og andre berørte udvalg. Delegationen ledes af formanden for Parlamentet. Formanden kan overdrage denne funktion til en næstformand med erfaring inden for budgetmæssige anliggender eller til formanden for det udvalg, der er kompetent med hensyn til budgetspørgsmål.

4.
     
  Artikel 68, stk. 2, 4, 5, 7 og 8, finder anvendelse.

5.
     
  Når Forligsudvalget til enighed om et fælles udkast, opføres spørgsmålet på dagsordenen for et plenarmøde, der afholdes inden 14 dage fra datoen for opnåelsen af denne enighed. Det fælles udkast gøres tilgængeligt for alle medlemmer. Artikel 69, stk. 2 og 3, finder anvendelse.

6.
     
  Der stemmes om det fælles udkast som helhed ved én enkelt afstemning. Afstemningen sker ved navneopråb. Det fælles udkast anses for godkendt, medmindre det forkastes af et flertal blandt Parlamentets medlemmer.

7.
     
  Såfremt Parlamentet godkender det fælles udkast, mens Rådet forkaster det, kan det kompetente udvalg foreslå bekræftelse af nogle af eller alle Parlamentets ændringer til Rådets holdning med henblik på godkendelse i henhold til artikel 314, stk. 7, litra d), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

Afstemningen om bekræftelsen opføres på dagsordenen for et plenarmøde, der afholdes inden 14 dage fra datoen for Rådets forkastelse af det fælles udkast.

Ændringerne anses for bekræftede, hvis de godkendes med stemmer fra et flertal af Parlamentets medlemmer og med tre femtedele af de afgivne stemmer.

Ændring 33

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 75 e (ny)

Artikel 75e

Endelig vedtagelse af budgettet

Såfremt formanden finder, at budgettet er vedtaget i henhold til bestemmelserne i artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, fastslår formanden på et plenarmøde, at budgettet er endeligt vedtaget. Formanden drager omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

(Artikel 4 i bilag V udgår)

Ændring 34

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 75 f (ny)

Artikel 75f

Ordningen med de foreløbige tolvtedele

1.
     
  Enhver afgørelse fra Rådet om at tillade udgifter, der overstiger den foreløbige tolvtedel af udgifterne, henvises til det kompetente udvalg.

2.
     
  Det kompetente udvalg kan forelægge et udkast til afgørelse om reduktion af de i stk. 1 omhandlede udgifter. Parlamentet træffer afgørelse senest 30 dage efter vedtagelsen af Rådets afgørelse.

3.
     
  Parlamentet træffer afgørelse med et flertal af sine medlemmer.

(Artikel 7 i bilag V udgår)

Ændring 35

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 79 a (ny)

Artikel 79a

Procedure for udarbejdelse af Parlamentets budgetoverslag

1.
     
  Hvad angår Parlamentets budget, vedtager Præsidiet og det udvalg, der er kompetent med hensyn til budgetspørgsmål, i successive faser:

| a) | stillingsfortegnelsen |
| --- | --- |

a)

stillingsfortegnelsen

| b) | det foreløbige forslag og forslaget til budgetoverslag. |
| --- | --- |

b)

det foreløbige forslag og forslaget til budgetoverslag.

2.
     
  Afgørelser om stillingsfortegnelsen træffes i henhold til følgende procedure:

| a) | Præsidiet fastsætter stillingsfortegnelsen for hvert regnskabsår |
| --- | --- |

a)

Præsidiet fastsætter stillingsfortegnelsen for hvert regnskabsår

| b) | en forligsprocedure mellem Præsidiet og det udvalg, der er kompetent med hensyn til budgetspørgsmål, indledes i tilfælde hvor sidstnævntes udtalelse adskiller sig fra Præsidiets første afgørelser |
| --- | --- |

b)

en forligsprocedure mellem Præsidiet og det udvalg, der er kompetent med hensyn til budgetspørgsmål, indledes i tilfælde hvor sidstnævntes udtalelse adskiller sig fra Præsidiets første afgørelser

| c) | ved procedurens afslutning er det Præsidiet, der træffer den endelige afgørelse om overslaget over stillingsfortegnelsen, jf. forretningsordenens artikel 207, stk. 3, med forbehold af afgørelser, der træffes i henhold til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |
| --- | --- |

c)

ved procedurens afslutning er det Præsidiet, der træffer den endelige afgørelse om overslaget over stillingsfortegnelsen, jf. forretningsordenens artikel 207, stk. 3, med forbehold af afgørelser, der træffes i henhold til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

3.
     
  Proceduren for udarbejdelsen af selve budgetoverslaget indledes, så snart Præsidiet har truffet endelig afgørelse om stillingsfortegnelsen. Faserne i denne procedure er beskrevet i forretningsordenens artikel 79. En forligsprocedure indledes i tilfælde hvor det udvalg, der er kompetent med hensyn til budgetspørgsmål, og Præsidiet har meget forskellige synspunkter.

(Artikel 79, stk. 7, og artikel 8 i bilag V udgår)

Ændring 37

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 81 – stk. 1

1.   Når Parlamentet anmodes om en
  samstemmende udtalelse om
  et forslag, træffer det afgørelse på grundlag af en henstilling fra det kompetente udvalg om at vedtage eller forkaste forslaget.

1.   Når Parlamentet anmodes om en
  godkendelse af
  et forslag, træffer det afgørelse på grundlag af en henstilling fra det kompetente udvalg om at vedtage eller forkaste forslaget.

Parlamentet træffer afgørelse ved en enkelt afstemning om det forslag, hvortil dets
  samstemmende udtalelse
  kræves efter
  EF- eller EU-traktaten
  , og der kan ikke stilles ændringsforslag. Til vedtagelse af
  den samstemmende udtalelse
  kræves det flertal, der er anført i den artikel i
  EF- eller EU-traktaten
  , som udgør retsgrundlaget for forslaget.

Parlamentet træffer afgørelse ved en enkelt afstemning om det forslag, hvortil dets
  godkendelse
  kræves efter
  traktaten om Den Europæiske Union eller traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  , og der kan ikke stilles ændringsforslag. Til vedtagelse af
  en godkendelse
  kræves det flertal, der er anført i den artikel i
  traktaten om Den Europæiske Union eller traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  , som udgør retsgrundlaget for forslaget.

Ændring 38

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 81 – stk. 2

2.   
  Artikel 89, 90 og 102
  finder anvendelse på henholdsvis tiltrædelsestraktater, internationale aftaler og fastslåelse af, at en medlemsstat groft og vedvarende overtræder fælles principper.
  Når
  et forstærket samarbejde vedrører et område, der hører under
  proceduren i EF-traktatens artikel 251
  , finder
  artikel 82
  i denne forretningsorden anvendelse.

2.   
  Artikel 74c, 74e og 90
  finder anvendelse på henholdsvis tiltrædelsestraktater, internationale aftaler og fastslåelse af, at en medlemsstat groft og vedvarende overtræder fælles principper.
  Artikel 74g
  finder anvendelse på et forstærket samarbejde vedrørende et område, der hører under
  den almindelige lovgivningsprocedure.
  .

(Horisontal ændring: I alle forretningsordenens bestemmelser med ordene »proceduren i EF-traktatens artikel 251« erstattes disse af ordene »den almindelige lovgivningsprocedure«.)

Ændring 39

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 81 – stk. 3

3.   Når Parlamentets
  samstemmende udtalelse
  kræves til et forslag til retsakt kan det kompetente udvalg for at fremme et positivt resultat af proceduren vedtage at forelægge Parlamentet en interimsbetænkning om
  Kommissionens forslag
  med et forslag til beslutning, der indeholder henstillinger om ændring eller gennemførelse af forslaget.

3.   Når Parlamentets
  godkendelse
  kræves til et forslag til
  lovgivningsmæssig
  retsakt
  eller en påtænkt international aftale,
  kan det kompetente udvalg for at fremme et positivt resultat af proceduren vedtage at forelægge Parlamentet en interimsbetænkning om
  forslaget
  med et forslag til beslutning, der indeholder henstillinger om ændring eller gennemførelse af forslaget
  til retsakt
  .

Vedtager Parlamentet mindst én af henstillingerne, anmoder Parlamentets formand om yderligere drøftelser med Rådet.

Det kompetente udvalg udarbejder sin endelige henstilling vedrørende Parlamentets samstemmende udtalelse på grundlag af resultatet af drøftelserne med Rådet.

(Horisontal ændring: Med undtagelse af artikel 56 og 57 ændres udtrykkene »Kommissionens forslag« og »kommissionsforslag« til »forslag til lovgivningsmæssig retsakt« i hele forretningsordenen.)

Ændring 76

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 87 a (ny)

Artikel 87a

Delegerede retsakter

Såfremt en lovgivningsmæssig retsakt delegerer beføjelsen til at supplere eller ændre visse ikke-væsentlige bestemmelser i en lovgivningsmæssig retsakt til Kommissionen,

| — | undersøger det kompetente udvalg udkastet til delegeret retsakt, når det fremsendes til Parlamentet til kontrol |
| --- | --- |

—

undersøger det kompetente udvalg udkastet til delegeret retsakt, når det fremsendes til Parlamentet til kontrol

| — | kan det kompetente udvalg i et beslutningsforslag fremsætte passende forslag i overensstemmelse med bestemmelserne i den lovgivningsmæssige retsakt. |
| --- | --- |

—

kan det kompetente udvalg i et beslutningsforslag fremsætte passende forslag i overensstemmelse med bestemmelserne i den lovgivningsmæssige retsakt.

Artikel 88, stk. 1, 2 og 3, finder tilsvarende anvendelse.

Ændring 41

Europa-Parlamentets forretningsorden

Afsnit II a (nyt) (indføjes inden kapitel 12)

Ændring 42

Europa-Parlamentets forretningsorden

Kapitel 12 – overskrift

Ændring 43

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 92

Artikel 92

Udnævnelse af den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik

1.
     
  Inden udnævnelsen af den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik opfordrer formanden Rådets formand til at afgive en redegørelse for Parlamentet, jf. EU-traktatens artikel 21. Ved samme lejlighed opfordrer formanden Kommissionens formand til at afgive en redegørelse.

2.
     
  Når den nye højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, jf. EF-traktatens artikel 207, stk. 2, er udnævnt, og inden vedkommende formelt tiltræder sin stilling, opfordrer formanden den højtstående repræsentant til at afgive en redegørelse for det kompetente udvalg og besvare spørgsmål.

3.
     
  Parlamentet kan fremsætte en henstilling på grundlag af den redegørelse og de svar, der omhandles i stk. 1 og 2, og på initiativ af det kompetente udvalg eller i overensstemmelse med artikel 121.

udgår

Ændring 44

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 93 – overskrift

Udnævnelse af
  særlige repræsentanter
  for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik

Særlige repræsentanter

Ændring 45

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 93 – stk. 4 a (nyt)

4a.
     
  En særlig repræsentant, der er udpeget af Rådet og har et mandat i forbindelse med særlige politikspørgsmål, kan på eget initiativ eller af Parlamentet opfordres til at afgive en redegørelse i det kompetente udvalg.

(Artikel 94, stk. 3, udgår)

Ændring 46

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 94

Artikel 94

Redegørelser fra den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og andre særlige repræsentanter

1.
     
  Den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik opfordres mindst fire gange om året til at afgive en redegørelse på plenarmødet. Artikel 110 finder anvendelse.

2.
     
  Den højtstående repræsentant opfordres mindst fire gange om året til at deltage i møder i det kompetente udvalg og afgive en redegørelse og besvare spørgsmål. Den højtstående repræsentant kan også indbydes ved andre lejligheder, når udvalget anser dette for nødvendigt, eller på den pågældendes initiativ.

3.
     
  Når Rådet udpeger en særlig repræsentant med et mandat i forbindelse med særlige politiske spørgsmål, kan den pågældende opfordres til at afgive en redegørelse for det kompetente udvalg på Parlamentets eller på eget initiativ.

udgår

Ændring 47

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 96 – stk. 2

2.   De berørte udvalg søger at sikre, at
  den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik
  , Rådet og Kommissionen regelmæssigt og i tide underretter dem om udviklingen i og gennemførelsen af Unionens fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, om de påregnede udgifter hver gang der træffes en afgørelse vedrørende den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, der har finansielle virkninger, og om alle andre finansielle aspekter i forbindelse med gennemførelsen af aktioner som led i den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. Et udvalg kan i særlige tilfælde efter anmodning fra Kommissionen eller Rådet eller den højtstående repræsentant vedtage at holde mødet for lukkede døre.

2.   De berørte udvalg søger at sikre, at
  Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik
  , Rådet og Kommissionen regelmæssigt og i tide underretter dem om udviklingen i og gennemførelsen af Unionens fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, om de påregnede udgifter hver gang der træffes en afgørelse vedrørende den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, der har finansielle virkninger, og om alle andre finansielle aspekter i forbindelse med gennemførelsen af aktioner som led i den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. Et udvalg kan i særlige tilfælde efter anmodning fra Kommissionen eller Rådet eller den højtstående repræsentant vedtage at holde mødet for lukkede døre.

(Horisontal ændring: »Den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik« erstattes i hele forretningsordenen af »Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik«.)

Ændring 48

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 96 – stk. 3

3.   
  Der
  afholdes en
  årlig
  drøftelse om det høringsdokument, der udarbejdes af
  Rådet
  om de vigtigste aspekter og grundlæggende valg i forbindelse med den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, herunder de budgetmæssige virkninger for Unionen. Procedurerne i artikel 110 finder anvendelse.

3.   
  To gange om året
  afholdes en drøftelse om det høringsdokument, der udarbejdes af
  næstformanden/den højtstående repræsentant
  om de vigtigste aspekter og grundlæggende valg i forbindelse med den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, herunder
  den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik og
  de budgetmæssige virkninger for Unionen. Procedurerne i artikel 110 finder anvendelse.

Ændring 49

Europa-Parlamentets forretningsorden

Kapitel 14 – overskrift

udgår

Ændring 50

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 99

Artikel 99

Underretning af Parlamentet i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager

1.
     
  Det kompetente udvalg påser, at Parlamentet regelmæssigt og fuldt ud underrettes om virksomheden under dette samarbejde, og at der tages behørigt hensyn til dets udtalelser, når Rådet vedtager fælles holdninger, hvori det fastlægger Unionens tilgang til et bestemt spørgsmål, jf. EU-traktatens artikel 34, stk. 2, litra a).

2.
     
  Et udvalg kan i særlige tilfælde efter anmodning fra Kommissionen eller Rådet holde møde for lukkede døre.

3.
     
  Den i EU-traktatens artikel 39, stk. 3, omhandlede drøftelse afvikles efter bestemmelserne i artikel 110, stk. 2, 3 og 4 i denne forretningsorden.

udgår

Ændring 51

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 100

Artikel 100

Høring af Parlamentet i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager

Høringer af Parlamentet efter EU-traktatens artikel 34, stk. 2, litra b), c) og d), behandles efter artikel 36-39, 43, 44 og 55 i denne forretningsorden.

Behandlingen af forslaget sættes senest på dagsordenen for det plenarmøde, der afholdes umiddelbart inden udløbet af den i overensstemmelse med EU-traktatens artikel 39, stk. 1, fastsatte frist.

Når Parlamentet høres om forslag til Rådets afgørelse om udnævnelse af Europols direktør og medlemmer af Europols Styrelsesråd, finder artikel 108 tilsvarende anvendelse.

udgår

Ændring 52

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 101

Artikel 101

Henstillinger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager

1.
     
  Det udvalg, der er kompetent med hensyn til politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager, kan efter forudgående tilladelse fra Formandskonferencen eller på grundlag af et forslag i henhold til artikel 121 rette henstillinger til Rådet inden for det område, der er omhandlet i EU-traktatens afsnit VI.

2.
     
  I tilfælde af uopsættelighed kan den i stk. 1 omhandlede tilladelse gives af Parlamentets formand, som ligeledes kan give tilladelse til et uopsætteligt møde i udvalget.

3.
     
  Henstillingerne opføres på dagsordenen for den umiddelbart efterfølgende mødeperiode. Artikel 97, stk. 4, finder tilsvarende anvendelse.

(Se ligeledes fortolkningen til artikel 121).

udgår

Ændring 53

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 105

1.   Når
  Rådet har vedtaget, hvem der indstilles
  til hvervet som formand for Kommissionen, anmoder formanden
  denne
  om at afgive en redegørelse og forelægge sine politiske retningslinjer for Parlamentet. Forelæggelsen efterfølges af en forhandling.

Rådet
  indbydes til at deltage i forhandlingen.

1.   Når
  Det Europæiske Råd foreslår en kandidat
  til posten som formand for Kommissionen, anmoder formanden
  kandidaten
  om at afgive en redegørelse og forelægge sine politiske retningslinjer for Parlamentet. Forelæggelsen efterfølges af en forhandling.

Det Europæiske Råd
  indbydes til at deltage i forhandlingen.

2.   Parlamentet
  godkender eller forkaster indstillingen
  med et flertal af
  de afgivne stemmer
  .

Afstemningen er hemmelig.

2.   Parlamentet
  vælger formanden for Kommissionen
  med et flertal af
  sine medlemmer
  .

Afstemningen er hemmelig.

3.   Vælges kandidaten, underretter Parlamentets formand Rådet herom og anmoder det og den valgte formand for Kommissionen om at indstille kandidater til de forskellige poster som medlem af Kommissionen efter fælles overenskomst.

3.   Vælges kandidaten, underretter Parlamentets formand Rådet herom og anmoder det og den valgte formand for Kommissionen om efter fælles overenskomst at indstille kandidater til de forskellige poster som medlem af Kommissionen.

4.   
  Godkender Parlamentet
  ikke
  indstillingen, anmoder
  formanden
  Rådet om at indstille
  en ny kandidat.

4.   
  Opnår kandidaten
  ikke
  det krævede flertal, opfordrer
  formanden
  Det Europæiske Råd til inden for en måned at foreslå
  en ny kandidat
  til valg efter samme procedure
  .

Ændring 54

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 107 a (ny)

Artikel 107a

Udnævnelse af dommere og generaladvokater ved Domstolen for Den Europæiske Union

Parlamentet udpeger på forslag af det kompetente udvalg den person, det indstiller til at være medlem af det udvalg på syv personer, der har til opgave at kontrollere kvalifikationerne hos kandidaterne til embederne som dommer eller generaladvokat ved Domstolen og Retten.

Ændring 55

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 121 – stk. 1

1.   En politisk gruppe eller mindst 40 medlemmer kan fremsætte et forslag til henstilling til Rådet vedrørende de i afsnit V
  og VI
  i
  EU-traktaten
  omhandlede spørgsmål, eller når Parlamentet ikke er blevet hørt om en international aftale, jf. artikel 90 eller 91.

1.   En politisk gruppe eller mindst 40 medlemmer kan fremsætte et forslag til henstilling til Rådet vedrørende de i afsnit V i
  traktaten om Den Europæiske Union
  omhandlede spørgsmål, eller når Parlamentet ikke er blevet hørt om en international aftale, jf. artikel 90 eller 91.

Ændring 56

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 124 – stk. -1 (nyt)

-1.
     
  Såfremt Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg skal høres i henhold til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, indleder formanden høringsproceduren og underretter Parlamentet herom.

Ændring 57

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 124 – stk. 2 a (nyt)

2a.
     
  Udtalelser fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg henvises til behandling i det kompetente udvalg.

Ændring 58

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 125 – stk. -1 (nyt)

-1.
     
  Såfremt Regionsudvalget skal høres i henhold til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, indleder formanden høringsproceduren og underretter Parlamentet herom.

Ændring 59

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 125 – stk. 2 a (nyt)

2a.
     
  Udtalelser fra Regionsudvalget henvises til behandling i det kompetente udvalg.

Ændring 91

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 129

Artikel 129

Følgerne af Rådets passivitet efter godkendelse af den fælles holdning som led i samarbejdsproceduren

Har Parlamentet inden for en frist på tre måneder eller - med Rådets samtykke - op til fire måneder at regne fra modtagelsen af den fælles holdning, jf. EF-traktatens artikel 252, hverken forkastet eller ændret Rådets fælles holdning, og undlader Rådet at vedtage den foreslåede retsakt i overensstemmelse med den fælles holdning, kan formanden på Parlamentets vegne efter at have indhentet udtalelse fra det udvalg, der er kompetent med hensyn til retlige spørgsmål, indbringe et søgsmål mod Rådet for Domstolen efter EF-traktatens artikel 232.

udgår

Ændring 61

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 132

Formandskonferencen udpeger medlemmerne af Parlamentets delegationer til
  konventer
  , konferencer eller tilsvarende organer, hvor repræsentanter for parlamenter deltager, og giver delegationerne mandater i overensstemmelse med Parlamentets relevante beslutninger. Delegationerne vælger deres formand og i givet fald en eller flere næstformænd.

Formandskonferencen udpeger medlemmerne af Parlamentets delegationer til konferencer eller tilsvarende organer, hvor repræsentanter for parlamenter deltager, og giver delegationerne mandater i overensstemmelse med Parlamentets relevante beslutninger. Delegationerne vælger deres formand og i givet fald en eller flere næstformænd.

Ændring 65

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 149 – stk. 12

12.   Med forbehold af
  EF-traktatens artikel 197
  søger formanden at aftale en hensigtsmæssig fordeling af
  Kommissionens og Rådets taletid
  med disse institutioner.

12.   Med forbehold af
  artikel 230 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  søger formanden at
  opnå en
  aftale med
  Kommissionen, Rådet og formanden for Det Europæiske Råd om
  en hensigtsmæssig fordeling af
  taletiden for
  disse institutioner.

(Dette stykke skal være det sidste stykke i artikel 149.)

Ændring 67

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 204 – overskrift

Udnævnelse
  af ombudsmanden

Valg
  af ombudsmanden

Ændring 68

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 204 – stk. 7

7.   Den
  nyudnævnte
  ombudsmand opfordres straks til at aflægge ed for Domstolen.

7.   Den
  valgte
  ombudsmand opfordres straks til at aflægge ed for Domstolen.

Ændring 69

Europa-Parlamentets forretningsorden

Bilag V – Artikel 2

Artikel 2

Maksimalsats

1.
     
  Ethvert medlem kan under iagttagelse af nedenstående nærmere betingelser stille og begrunde forslag til afgørelse om fastsættelse af en ny maksimalsats.

2.
     
  Sådanne forslag skal for at kunne antages til behandling stilles skriftligt og være underskrevet af mindst 40 medlemmer eller være fremsat på en politisk gruppes eller et udvalgs vegne.

3.
     
  Formanden fastsætter en frist for sådanne forslag.

4.
     
  Det korresponderende udvalg afgiver betænkning om forslagene, før de sættes til forhandling på et plenarmøde.

5.
     
  Parlamentet træffer derefter afgørelse om forslagene.

Parlamentet træffer afgørelse med et flertal blandt sine medlemmer og med 3/5 af de afgivne stemmer.

Har Rådet meddelt Parlamentet, at det kan tilslutte sig den nye sats, bekendtgør formanden den således vedtagne ændring af satsen på plenarmødet.

I modsat fald henvises Rådets holdning til det korresponderende udvalg.

udgår

Ændring 70

Europa-Parlamentets forretningsorden

Bilag V – artikel 5

Artikel 5

Behandling af udfaldet af Rådets forhandlinger - anden fase

1.
     
  Har Rådet modificeret en eller flere af de ændringer, Parlamentet har vedtaget, henvises den af Rådet modificerede tekst til det korresponderende udvalg.

2.
     
  Ethvert medlem kan under iagttagelse af nedenstående nærmere betingelser indgive og forelægge forslag til ændring af den af Rådet modificerede tekst.

3.
     
  Sådanne forslag skal, for at kunne tages under behandling, stilles skriftligt, være underskrevet af mindst 40 medlemmer eller være indgivet på et udvalgs vegne og tilgodese princippet om ligevægt mellem indtægter og udgifter. Forretningsordenens artikel 49, stk. 5, finder ikke anvendelse.

Kun forslag til ændring, som vedrører den af Rådet modificerede tekst, kan tages under behandling.

4.
     
  Formanden fastsætter en frist for sådanne forslag til ændring.

5.
     
  Det korresponderende udvalg tager stilling til de af Rådet modificerede tekster og afgiver udtalelse om forslag til ændring af disse modificerede tekster. Der stemmes om de forslag til ændring, der vedrører de af Rådet modificerede tekster;

6.
     
  Bestemmelsen i artikel 3, stk. 4, andet afsnit, finder tilsvarende anvendelse. Parlamentet træffer afgørelse med et flertal blandt sine medlemmer og med 3/5 af de afgivne stemmer. Vedtages forslagene til ændring, anses den af Rådet modificerede tekst for forkastet. Forkastes de derimod, anses den af Rådet modificerede tekst for vedtaget.

7.
     
  Rådets bekendtgørelse af udfaldet af dets forhandlinger vedrørende de ændringsforslag, Parlamentet har vedtaget, gøres til genstand for en forhandling, som kan afsluttes med, at der stemmes om et beslutningsforslag.

8.
     
  Når den i denne artikel foreskrevne behandling er afsluttet - dog med forbehold af bestemmelserne i artikel 6 - bekendtgør formanden på et møde, at budgettet er endeligt vedtaget. Formanden drager omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

udgår

Ændring 71

Europa-Parlamentets forretningsorden

Bilag V – artikel 6

Artikel 6

Samlet forkastelse

1.
     
  Et udvalg eller mindst 40 medlemmer kan, når vægtige grunde taler herfor, fremsætte forslag om forkastelse af det samlede budgetforslag. Et sådant forslag skal for at kunne behandles være skriftligt begrundet og være fremsat inden for den af formanden fastsatte frist. De grunde, der anføres for forslaget om forkastelse, må ikke være indbyrdes uforenelige.

2.
     
  Det korresponderende udvalg afgiver sin udtalelse om et sådant forslag, før dette sættes under afstemning på et møde.

Parlamentet træffer afgørelse om et sådant forslag med et flertal blandt sine medlemmer og med 2/3 af de afgivne stemmer. Vedtages forslaget, sendes det samlede budgetforslag tilbage til Rådet.

udgår

---

(1)  
  I overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 11.-12. december 2008.

(2)  
  Se bilag V.

---

III Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 24. november 2009

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/111 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/111

---

Tirsdag, den 24. november 2009Elektroniske kommunikationsnet og -tjenester ***III

P7_TA(2009)0068

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester, direktiv 2002/19/EF om adgang til og samtrafik mellem elektroniske kommunikationsnet og tilhørende faciliteter og direktiv 2002/20/EF om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (PE-CONS 3677/2009 - C7-0273/2009 - 2007/0247(COD))

2010/C 285 E/17

(Fælles beslutningsprocedure: tredjebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Forligsudvalgets fælles udkast (PE-CONS 3677/2009 – C7-0273/2009),

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0697),

der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2008)0724),

der henviser til sin holdning ved andenbehandling (2) til Rådets fælles holdning (3),

der henviser til Kommissionens udtalelse om Parlamentets ændringer til den fælles holdning (KOM(2009)0420),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 5,

der henviser til forretningsordenens artikel 69,

der henviser til betænkning fra sin delegation til Forligsudvalget (A7-0070/2009),

| 1. | godkender det fælles udkast; |
| --- | --- |

1.

godkender det fælles udkast;

| 2. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1; |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1;

| 3. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 4. | pålægger sin formand at sende denne lovgivningsmæssige beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende denne lovgivningsmæssige beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster af 24.9.2008, P6_TA(2008)0449.

(2)  Vedtagne tekster af 6.5.2009, P6_TA(2009)0361.

(3)  EUT C 103 E af 5.5.2009, s. 1.

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/112 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/112

---

Tirsdag, den 24. november 2009Statistik over pesticider ***III

P7_TA(2009)0069

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om statistik over pesticider (PE-CONS 3676/2009 - C7-0258/2009 - 2006/0258(COD))

2010/C 285 E/18

(Fælles beslutningsprocedure: tredjebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Forligsudvalgets fælles udkast (PE-CONS 3676/2009 – C7-0258/2009),

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0778),

der henviser til sin holdning ved andenbehandling (2) til Rådets fælles holdning (3),

der henviser til Kommissionens udtalelse om Parlamentets ændringer til den fælles holdning (KOM(2009)0486),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 5,

der henviser til forretningsordenens artikel 69,

der henviser til betænkning fra sin delegation til Forligsudvalget (A7-0063/2009),

| 1. | godkender det fælles udkast; |
| --- | --- |

1.

godkender det fælles udkast;

| 2. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1; |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1;

| 3. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 4. | pålægger sin formand at sende denne lovgivningsmæssige beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende denne lovgivningsmæssige beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 66 E af 20.3.2009, s. 98.

(2)  Vedtagne tekster af 24.4.2009, P6_TA(2009)0318.

(3)  EUT C 38 E af 17.2.2009, s. 1.

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/113 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/113

---

Tirsdag, den 24. november 2009Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net (kodificeret udgave) ***I

P7_TA(2009)0070

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net (kodificeret udgave) (KOM(2009)0113 - C7-0039/2009 - 2009/0037(COD))

2010/C 285 E/19

(Fælles beslutningsprocedure – kodifikation)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2009)0113),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 156, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C7-0039/2009),

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1),

der henviser til forretningsordenens artikel 86 og 55,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A7-0057/2009),

| A. | der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer,

| 1. | godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 102 af 4.4.1996, s. 2.

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/114 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/114

---

Tirsdag, den 24. november 2009Makrofinansiel bistand til Georgien *

P7_TA(2009)0071

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Georgien (KOM(2009)0523 - C7-0269/2009 - 2009/0147(CNS))

2010/C 285 E/20

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2009)0523),

der henviser til EF-traktatens artikel 308, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0269/2009),

der henviser til rapporten af den uafhængige internationale undersøgelsesmission vedrørende konflikten i Georgien fra september 2009 (Tagliavini-rapporten),

der henviser til forretningsordenens artikel 55 og artikel 46, stk. 1,

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A7-0060/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/115 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/115

---

Tirsdag, den 24. november 2009Makrofinansiel bistand til Armenien *

P7_TA(2009)0072

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Armenien (KOM(2009)0531 - C7-0268/2009 - 2009/0150(CNS))

2010/C 285 E/21

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2009)0531),

der henviser til EF-traktatens artikel 308, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0268/2009),

der henviser til forretningsordenens artikel 55 og artikel 46, stk. 1,

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A7-0059/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/116 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/116

---

Tirsdag, den 24. november 2009Makrofinansiel bistand til Serbien *

P7_TA(2009)0073

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Serbien (KOM(2009)0513 - C7-0270/2009 - 2009/0145(CNS))

2010/C 285 E/22

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2009)0513),

der henviser til EF-traktatens artikel 308, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0270/2009),

der henviser til forretningsordenens artikel 55 og artikel 46, stk. 1,

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A7-0061/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/117 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/117

---

Tirsdag, den 24. november 2009Makrofinansiel bistand til Bosnien-Hercegovina *

P7_TA(2009)0074

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om makrofinansiel bistand til Bosnien-Hercegovina (KOM(2009)0596 - C7-0278/2009 - 2009/0166(CNS))

2010/C 285 E/23

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2009)0596),

der henviser til EF-traktatens artikel 308, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0278/2009),

der henviser til forretningsordenens artikel 55 og artikel 46, stk. 1,

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A7-0067/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/118 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/118

---

Tirsdag, den 24. november 2009Det fælles merværdiafgiftssystem *

P7_TA(2009)0075

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om udkast til Rådets direktiv om ændring af visse bestemmelser i direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (10893/2009 - C7-0002/2009 - 2007/0238(CNS))

2010/C 285 E/24

(Høringsprocedure - fornyet høring)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets udkast (10893/2009),

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0677),

der henviser til sin holdning af 8. juli 2008 (1),

der henviser til EF-traktatens artikel 93, der danner grundlag for Rådets fornyede høring af Parlamentet (C7-0002/2009),

der henviser til forretningsordenens artikel 55 og artikel 59, stk. 3,

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0055/2009),

| 1. | godkender Rådets tekst som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Rådets tekst som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet høres om, i væsentlig grad, eller at erstatte den med en anden tekst;5. |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet høres om, i væsentlig grad, eller at erstatte den med en anden tekst;5.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| RÅDETS TEKST | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til direktiv – ændringsretsakt


  Betragtning 8 |
| (8) | I forbindelse med deres optagelse i EU fik Bulgarien og Rumænien ret til at indrømme små virksomheder afgiftsfritagelse og til fortsat at afgiftsfritage international personbefordring. Af gennemsigtigheds- og konsekvenshensyn bør disse undtagelser indarbejdes i selve direktivet. |

RÅDETS TEKST

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Betragtning 8

(8)

I forbindelse med deres optagelse i EU fik Bulgarien og Rumænien ret til at indrømme små virksomheder afgiftsfritagelse og til fortsat at afgiftsfritage international personbefordring. Af gennemsigtigheds- og konsekvenshensyn bør disse undtagelser indarbejdes i selve direktivet.

| (8) | I forbindelse med deres optagelse i EU fik Bulgarien og Rumænien ret til at indrømme små virksomheder afgiftsfritagelse og til fortsat at afgiftsfritage international personbefordring. Af gennemsigtigheds- og konsekvenshensyn bør disse undtagelser indarbejdes i selve direktivet.
  Lovligheden og nødvendigheden af disse undtagelser bør kontrolleres mindst hvert andet år. |
| --- | --- |

(8)

I forbindelse med deres optagelse i EU fik Bulgarien og Rumænien ret til at indrømme små virksomheder afgiftsfritagelse og til fortsat at afgiftsfritage international personbefordring. Af gennemsigtigheds- og konsekvenshensyn bør disse undtagelser indarbejdes i selve direktivet.
  Lovligheden og nødvendigheden af disse undtagelser bør kontrolleres mindst hvert andet år.

Ændring 2

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Betragtning 9

| (9) | Med hensyn til fradragsretten indtræder denne ret ifølge grundreglen kun, hvis varerne og ydelserne anvendes af en afgiftspligtig person til vedkommendes
  erhvervsaktiviteter
  . Denne regel bør præciseres og skærpes med hensyn til levering af fast ejendom
  og udgifter i forbindelse hermed
  med henblik på at sikre, at afgiftspligtige personer behandles på samme måde, når fast ejendom, som de anvender til deres erhvervsaktiviteter, ikke udelukkende anvendes til udøvelse af disse aktiviteter. |
| --- | --- |

(9)

Med hensyn til fradragsretten indtræder denne ret ifølge grundreglen kun, hvis varerne og ydelserne anvendes af en afgiftspligtig person til vedkommendes
  erhvervsaktiviteter
  . Denne regel bør præciseres og skærpes med hensyn til levering af fast ejendom
  og udgifter i forbindelse hermed
  med henblik på at sikre, at afgiftspligtige personer behandles på samme måde, når fast ejendom, som de anvender til deres erhvervsaktiviteter, ikke udelukkende anvendes til udøvelse af disse aktiviteter.

| (9) | Med hensyn til fradragsretten indtræder denne ret ifølge grundreglen kun, hvis varerne og ydelserne anvendes af en afgiftspligtig person til
  de af
  vedkommendes
  transaktioner, der giver anledning til fradragsret
  . Denne regel bør præciseres og skærpes med hensyn til levering af fast ejendom med henblik på at sikre, at afgiftspligtige personer behandles på samme måde, når fast ejendom, som de anvender til deres erhvervsaktiviteter, ikke udelukkende anvendes til udøvelse af disse aktiviteter.
  Den oprindelige udøvelse af fradragsretten bør således begrænses til den anvendelse, der resulterer i transaktioner, som giver ret til fradrag, når afgiften forfalder. |
| --- | --- |

(9)

Med hensyn til fradragsretten indtræder denne ret ifølge grundreglen kun, hvis varerne og ydelserne anvendes af en afgiftspligtig person til
  de af
  vedkommendes
  transaktioner, der giver anledning til fradragsret
  . Denne regel bør præciseres og skærpes med hensyn til levering af fast ejendom med henblik på at sikre, at afgiftspligtige personer behandles på samme måde, når fast ejendom, som de anvender til deres erhvervsaktiviteter, ikke udelukkende anvendes til udøvelse af disse aktiviteter.
  Den oprindelige udøvelse af fradragsretten bør således begrænses til den anvendelse, der resulterer i transaktioner, som giver ret til fradrag, når afgiften forfalder.

Ændring 3

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Betragtning 10

| (10) | Fast ejendom og udgifter i forbindelse hermed er de vigtigste tilfælde, hvor det er hensigtsmæssigt at præcisere og skærpe reglen i betragtning af ejendommenes værdi og økonomiske levetid og det forhold, at det er almindelig praksis at anvende fast ejendom til såvel erhvervsmæssige som ikke-erhvervsmæssige formål,
  men det er ikke desto mindre hensigtsmæssigt at bemyndige medlemsstaterne til at anvende samme regel på løsøregenstande, som er varige og indgår i erhvervsaktiverne, jf. subsidiaritetsprincippet
  . |
| --- | --- |

(10)

Fast ejendom og udgifter i forbindelse hermed er de vigtigste tilfælde, hvor det er hensigtsmæssigt at præcisere og skærpe reglen i betragtning af ejendommenes værdi og økonomiske levetid og det forhold, at det er almindelig praksis at anvende fast ejendom til såvel erhvervsmæssige som ikke-erhvervsmæssige formål,
  men det er ikke desto mindre hensigtsmæssigt at bemyndige medlemsstaterne til at anvende samme regel på løsøregenstande, som er varige og indgår i erhvervsaktiverne, jf. subsidiaritetsprincippet
  .

| (10) | Eftersom
  fast ejendom og udgifter i forbindelse hermed er de vigtigste tilfælde, hvor det er hensigtsmæssigt at præcisere og skærpe reglen i betragtning af ejendommenes værdi og økonomiske levetid og det forhold, at det er almindelig praksis at anvende fast ejendom til såvel erhvervsmæssige som ikke-erhvervsmæssige formål,
  skal den første fradragsret gælde fast ejendom, der leveres til skattepligtige personer og hermed forbundne vigtige tjenesteydelser, der i kraft af deres økonomiske værdi kan sidestilles med erhvervelsen af fast ejendom. Til gengæld bør mindre reparationer eller forbedringer af begrænset økonomisk betydning ikke være omfattet af denne bestemmelses anvendelsesområde. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom
  fast ejendom og udgifter i forbindelse hermed er de vigtigste tilfælde, hvor det er hensigtsmæssigt at præcisere og skærpe reglen i betragtning af ejendommenes værdi og økonomiske levetid og det forhold, at det er almindelig praksis at anvende fast ejendom til såvel erhvervsmæssige som ikke-erhvervsmæssige formål,
  skal den første fradragsret gælde fast ejendom, der leveres til skattepligtige personer og hermed forbundne vigtige tjenesteydelser, der i kraft af deres økonomiske værdi kan sidestilles med erhvervelsen af fast ejendom. Til gengæld bør mindre reparationer eller forbedringer af begrænset økonomisk betydning ikke være omfattet af denne bestemmelses anvendelsesområde.

Ændring 4

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Betragtning 11

| (11) | Med det formål at sikre, at fradragssystemet er retfærdigt for de afgiftspligtige i forbindelse med de nye regler, bør der i overensstemmelse med de
  andre
  regler om justering af fradrag indføres en reguleringsmekanisme, som tager hensyn til ændringer i den erhvervsmæssige og ikke-erhvervsmæssige anvendelse af den pågældende ejendom. |
| --- | --- |

(11)

Med det formål at sikre, at fradragssystemet er retfærdigt for de afgiftspligtige i forbindelse med de nye regler, bør der i overensstemmelse med de
  andre
  regler om justering af fradrag indføres en reguleringsmekanisme, som tager hensyn til ændringer i den erhvervsmæssige og ikke-erhvervsmæssige anvendelse af den pågældende ejendom.

| (11) | Med det formål at sikre, at fradragssystemet er retfærdigt for de afgiftspligtige i forbindelse med de nye regler, bør der i overensstemmelse med de regler om justering af fradrag indføres en reguleringsmekanisme, som tager hensyn til ændringer i den erhvervsmæssige og ikke-erhvervsmæssige anvendelse af den pågældende ejendom
  i en periode svarende til den eksisterende reguleringsperiode for fast ejendom, der er erhvervet som investeringsgoder
  . |
| --- | --- |

(11)

Med det formål at sikre, at fradragssystemet er retfærdigt for de afgiftspligtige i forbindelse med de nye regler, bør der i overensstemmelse med de regler om justering af fradrag indføres en reguleringsmekanisme, som tager hensyn til ændringer i den erhvervsmæssige og ikke-erhvervsmæssige anvendelse af den pågældende ejendom
  i en periode svarende til den eksisterende reguleringsperiode for fast ejendom, der er erhvervet som investeringsgoder
  .

Ændring 5

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. 12

Direktiv 2006/112/EF

Artikel 168 a - stk. 1

1.   Hvis der er tale om fast ejendom, der indgår i en afgiftspligtig persons erhvervsaktiver, og som anvendes til både den afgiftspligtige persons erhvervsformål og hans eget eller hans personales private brug, eller mere generelt til andre ikke-erhvervsmæssige formål, er
  der kun fradragsret for moms på udgifter i forbindelse med denne ejendom i overensstemmelse med principperne i artikel 167, 168, 169 og 173 for så vidt angår den del, der modsvarer ejendommens anvendelse til den afgiftspligtige persons erhvervsformål
  .

Uanset artikel 26 tages der hensyn til ændringer i omfanget af anvendelsen af fast ejendom, jf. første afsnit,
  i overensstemmelse med principperne i artikel 184-192 som anvendt i den pågældende medlemsstat
  .

1.   Hvis der er tale om fast ejendom, der indgår i en afgiftspligtig persons erhvervsaktiver, og som anvendes til både den afgiftspligtige persons erhvervsformål og hans eget eller hans personales private brug, eller mere generelt til andre ikke-erhvervsmæssige formål, er
  den oprindelige udøvelse af fradragsretten, som finder sted, når afgiften forfalder, begrænset til den andel af ejendommens faktiske erhvervsmæssige brug til transaktioner, som udløser fradragsretten
  .

Uanset artikel 26 tages der hensyn til ændringer i omfanget af anvendelsen af fast ejendom, jf. første afsnit
  , på de betingelser, der er fastsat i artikel 187, 188, 190 og 192 for regulering af den oprindelige udøvelse af fradragsretten
  .

De i andet afsnit nævnte ændringer tages i betragtning i den periode, som medlemsstaterne fastsætter i henhold til artikel 187, stk.1, gældende for investeringsgoder i form af fast ejendom.

Ændring 6

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. 12

Direktiv 2006/112/EF

Artikel 168 a - stk. 2

2.
     
  Medlemsstaterne kan også anvende stk. 1 i forbindelse med moms på udgifter til andre varer, der indgår i de erhvervsaktiver, som de specificerer.

udgår

Ændring 7

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Artikel 1 a (ny)

Artikel 1a

Evaluering

Kommissionen evaluerer, i hvilket omfang det er hensigtsmæssigt at bemyndige medlemsstaterne til at anvende artikel 168a, stk. 1, i direktiv 2006/112/EF, og de almindelige reguleringsbestemmelser i artikel 184 og 192 sammesteds på løsøregenstande, som er varige og indgår i erhvervsaktiverne. Alle lovforslag i forbindelse hermed har til formål at harmonisere de gældende bestemmelser for dermed i så vidt muligt omfang at fjerne konkurrenceforvridende faktorer med henblik på at sikre, at det indre marked fungerer hensigtsmæssigt. Et sådant lovforslag ledsages af en uafhængig konsekvensanalyse, der tager hensyn til både negative og positive aspekter.

---

(1)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0319.

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/121 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/121

---

Tirsdag, den 24. november 2009Ændring til bilag II og III til OSPAR-konventionen *

P7_TA(2009)0076

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om godkendelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af ændringerne til bilag II og III til konventionen om beskyttelse af havmiljøet i det nordøstlige Atlanterhav (OSPAR-konventionen), for så vidt angår lagring af kuldioxidstrømme i geologiske formationer (KOM(2009)0236 - C7-0019/2009 - 2009/0071(CNS))

2010/C 285 E/25

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2009)0236),

der henviser til EF-traktatens artikel 175, stk. 1, og artikel 300, stk. 2, første afsnit,

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0019/2009),

der henviser til forretningsordenens artikel 55 og artikel 90, stk. 8,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0051/2009),

| 1. | godkender forslag til Rådets afgørelse som ændret og godkender ændringerne til bilag II og III til konventionen; |
| --- | --- |

1.

godkender forslag til Rådets afgørelse som ændret og godkender ændringerne til bilag II og III til konventionen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til Belgiens, Danmarks, Finlands, Det Forenede Kongeriges, Frankrigs, Irlands, Islands, Luxembourgs, Nederlandenes, Norges, Portugals, Schweiz’, Spaniens, Sveriges og Tysklands regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til Belgiens, Danmarks, Finlands, Det Forenede Kongeriges, Frankrigs, Irlands, Islands, Luxembourgs, Nederlandenes, Norges, Portugals, Schweiz’, Spaniens, Sveriges og Tysklands regeringer og parlamenter.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til Rådets afgørelse


  Betragtning 4 a (ny) |
| | (4a) | Fællesskabet har for nylig vedtaget Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/31/EF af 23. april 2009 om geologisk lagring af kuldioxid (1). I henhold til dette direktiv bør der foretages geologisk lagring af kuldioxid under forudsætning af, at denne lagring opnår privat og national støtte samt fællesskabsstøtte og viser sig at være en miljøsikker teknologi. Den bør også overvåges løbende ud fra et miljømæssigt og sikkerhedsmæssigt perspektiv og bør ikke på nogen måde udgøre et incitament til at øge brugen af fossile brændstoffer. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til Rådets afgørelse

Betragtning 4 a (ny)

(4a)

Fællesskabet har for nylig vedtaget Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/31/EF af 23. april 2009 om geologisk lagring af kuldioxid (1). I henhold til dette direktiv bør der foretages geologisk lagring af kuldioxid under forudsætning af, at denne lagring opnår privat og national støtte samt fællesskabsstøtte og viser sig at være en miljøsikker teknologi. Den bør også overvåges løbende ud fra et miljømæssigt og sikkerhedsmæssigt perspektiv og bør ikke på nogen måde udgøre et incitament til at øge brugen af fossile brændstoffer.

Ændring 2

Forslag til Rådets afgørelse

Betragtning 4 b (ny)

| (4b) | Fællesskabets og medlemsstaternes delte kompetence samt princippet om enhed i Fællesskabets internationale repræsentation taler for en fælles aktion, hvorved instrumenterne til godkendelse af ændringerne deponeres samtidig af Fællesskabet og af demedlemsstater, der ligeledes er kontraherende parter i konventionen. |
| --- | --- |

(4b)

Fællesskabets og medlemsstaternes delte kompetence samt princippet om enhed i Fællesskabets internationale repræsentation taler for en fælles aktion, hvorved instrumenterne til godkendelse af ændringerne deponeres samtidig af Fællesskabet og af demedlemsstater, der ligeledes er kontraherende parter i konventionen.

Ændring 3

Forslag til Rådets afgørelse

Artikel 2 – stk. 1 a (nyt)

De medlemsstater, der er kontraherende parter i konventionen, bestræber sig på at foretage det nødvendige med henblik på at deponere deres ratifikations- eller godkendelsesinstrumenter samtidig med Fællesskabet og de andre medlemsstater og så vidt muligt senest den 1. juni 2010.

---

(1)  
  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 114.

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/123 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/123

---

Tirsdag, den 24. november 2009Aftale EF/Danmark om forkyndelse af retslige og udenretslige dokumenter (ændring af afgørelse 2006/326/EF) *

P7_TA(2009)0077

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2006/326/EF med henblik på fastsættelse af en procedure til gennemførelse af artikel 5, stk. 2, i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Danmark om forkyndelse af retslige og udenretslige dokumenter i civile og kommercielle sager (KOM(2009)0100 - C6-0108/2009 - 2009/0031(CNS))

2010/C 285 E/26

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2009)0100),

der henviser til EF-traktatens artikel 61, litra c), og artikel 300, stk. 2, første afsnit,

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0108/2009),

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A7-0058/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/124 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/124

---

Tirsdag, den 24. november 2009Aftale EF/Danmark om retternes kompetence (ændring af afgørelse 2006/325/EF) *

P7_TA(2009)0078

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2006/325/EF med henblik på fastsættelse af en procedure til gennemførelse af artikel 5, stk. 2, i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Danmark om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (KOM(2009)0101 - C6-0109/2009 - 2009/0034(CNS))

2010/C 285 E/27

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2009)0101),

der henviser til EF-traktatens artikel 61, litra c), og artikel 300, stk. 2, første afsnit,

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0109/2009),

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A7-0056/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/125 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/125

---

Tirsdag, den 24. november 2009Genopretningsplan for hellefisk *

P7_TA(2009)0079

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2115/2005 af 20. december 2005 om en genopretningsplan for hellefisk inden for rammerne af Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (KOM(2009)0127 - C7-0006/2009 - 2009/0041(CNS))

2010/C 285 E/28

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2009)0127),

der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0006/2009),

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A7-0046/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/126 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/126

---

Tirsdag, den 24. november 2009Konventionen om internationale jernbanebefordringer (COTIF) *

P7_TA(2009)0080

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af aftalen om Det Europæiske Fællesskabs tiltrædelse af konventionen om internationale jernbanebefordringer (COTIF) af 9. maj 1980 som ændret ved Vilnius-protokollen af 3. juni 1999 (KOM(2009)0441 - C7-0164/2009 - 2009/0121(CNS))

2010/C 285 E/29

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til forslag til Rådets beslutning (KOM(2009)0441),

der henviser til EF-traktatens artikel 71 og 300, stk. 2, første afsnit,

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0164/2009),

der henviser til forretningsordenens artikel 55 og artikel 90, stk. 8,

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A7-0053/2009),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/127 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/127

---

Tirsdag, den 24. november 2009Protokol vedrørende underholdspligt *

P7_TA(2009)0081

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af protokollen om, hvilken lov der finder anvendelse på underholdspligt (KOM(2009)0081 - C6-0101/2009 - 2009/0023(CNS))

2010/C 285 E/30

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2009)0081),

der henviser til EF-traktatens artikel 61, litra c), og artikel 300, stk. 2,

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0101/2009),

der henviser til forretningsordenens artikel 55 og artikel 90, stk. 8,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A7-0062/2009),

| 1. | godkender indgåelsen af protokollen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af protokollen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen, og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen, og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/128 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/128

---

Tirsdag, den 24. november 2009Tilpasning til forskriftsproceduren med kontrol - Del 5 ***I

P7_TA(2009)0083

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilpasning af visse retsakter, der er omfattet af proceduren i traktatens artikel 251, til Rådets afgørelse 1999/468/EF, for så vidt angår forskriftsproceduren med kontrol - Tilpasning til forskriftsproceduren med kontrol - Del 5 (KOM(2009)0142 - C7-0047/2009 - 2009/0048(COD))

2010/C 285 E/31

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2009)0142),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 152, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C7-0047/2009),

der henviser til sin beslutning af 23. september 2008 med henstillinger til Kommissionen om tilpasning af retsakter til den nye komitologiafgørelse (1),

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0036/2009),

| 1. | forkaster Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

forkaster Kommissionens forslag;

| 2. | anmoder Kommissionen om at forelægge et nyt forslag, hvorved der tages hensyn til bestemmelserne i Lissabontraktaten, navnlig artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og Parlamentets ovennævnte beslutning af 23. september 2008; |
| --- | --- |

2.

anmoder Kommissionen om at forelægge et nyt forslag, hvorved der tages hensyn til bestemmelserne i Lissabontraktaten, navnlig artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og Parlamentets ovennævnte beslutning af 23. september 2008;

| 3. | opfordrer Kommissionen til at forelægge forslag om tilpasning af gældende fællesskabsret til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til at forelægge forslag om tilpasning af gældende fællesskabsret til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0424.

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/129 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/129

---

Tirsdag, den 24. november 2009Informationsteknologi på toldområdet *

P7_TA(2009)0084

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2009 om Den Franske Republiks initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om brug af informationsteknologi på toldområdet (17483/2008 - C6-0037/2009 - 2009/0803(CNS))

2010/C 285 E/32

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Republikken Frankrigs initiativ (17483/2008),

der henviser til EU-traktatens artikel 30, stk. 1, litra a),

der henviser til EU-traktatens artikel 39, stk. 1, og artikel 34, stk. 2, litra c), der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0037/2009),

der henviser til forretningsordenens artikel 100 og 55,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A7-0052/2009),

| 1. | godkender Republikken Frankrigs initiativ som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Republikken Frankrigs initiativ som ændret;

| 2. | opfordrer Rådet til at ændre teksten i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at ændre teksten i overensstemmelse hermed;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Republikken Frankrigs initiativ i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Republikken Frankrigs initiativ i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til Republikken Frankrigs regering. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til Republikken Frankrigs regering.

| DEN FRANSKE REPUBLIKS INITIATIV | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Den Franske Republiks initiativ


  Betragtning 3 |
| (3) | Det er nødvendigt at udbygge samarbejdet mellem toldadministrationerne ved at fastlægge procedurer, hvorefter toldadministrationerne kan handle i fællesskab og udveksle personoplysninger og andre oplysninger om ulovlig handel, idet de gør brug af ny teknologi til behandling og transmission af disse oplysninger under
  iagttagelse af bestemmelserne i Europarådets konvention om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger, undertegnet i Strasbourg den 28. januar 1981
  og principperne i Europarådets Ministerudvalgs anbefaling R (87) 15 af 17. september 1987 om politiets brug af personoplysninger. |

DEN FRANSKE REPUBLIKS INITIATIV

ÆNDRING

Ændring 1

Den Franske Republiks initiativ

Betragtning 3

(3)

Det er nødvendigt at udbygge samarbejdet mellem toldadministrationerne ved at fastlægge procedurer, hvorefter toldadministrationerne kan handle i fællesskab og udveksle personoplysninger og andre oplysninger om ulovlig handel, idet de gør brug af ny teknologi til behandling og transmission af disse oplysninger under
  iagttagelse af bestemmelserne i Europarådets konvention om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger, undertegnet i Strasbourg den 28. januar 1981
  og principperne i Europarådets Ministerudvalgs anbefaling R (87) 15 af 17. september 1987 om politiets brug af personoplysninger.

| (3) | Det er nødvendigt at udbygge samarbejdet mellem toldadministrationerne ved at fastlægge procedurer, hvorefter toldadministrationerne kan handle i fællesskab og udveksle personoplysninger og andre oplysninger om ulovlig handel ved brug af ny teknologi til behandling og transmission af disse oplysninger under
  hensyntagen til bestemmelserne i Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA af 27. november 2008 om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager

   (1) og principperne i Europarådets Ministerudvalgs anbefaling R (87) 15 af 17. september 1987 om politiets brug af personoplysninger. |
| --- | --- |

(3)

Det er nødvendigt at udbygge samarbejdet mellem toldadministrationerne ved at fastlægge procedurer, hvorefter toldadministrationerne kan handle i fællesskab og udveksle personoplysninger og andre oplysninger om ulovlig handel ved brug af ny teknologi til behandling og transmission af disse oplysninger under
  hensyntagen til bestemmelserne i Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA af 27. november 2008 om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager

   (1) og principperne i Europarådets Ministerudvalgs anbefaling R (87) 15 af 17. september 1987 om politiets brug af personoplysninger.

Ændring 2

Den Franske Republiks initiativ

Betragtning 4

| (4) | Det er ligeledes nødvendigt at sikre en større komplementaritet med de aktioner, der gennemføres i forbindelse med samarbejdet med Den Europæiske Politienhed (Europol) og Den Europæiske Enhed for Retligt Samarbejde (Eurojust),

  så
  disse agenturer
  har adgang til oplysningerne
  i toldinformationssystemet. |
| --- | --- |

(4)

Det er ligeledes nødvendigt at sikre en større komplementaritet med de aktioner, der gennemføres i forbindelse med samarbejdet med Den Europæiske Politienhed (Europol) og Den Europæiske Enhed for Retligt Samarbejde (Eurojust),

  så
  disse agenturer
  har adgang til oplysningerne
  i toldinformationssystemet.

| (4) | Det er ligeledes nødvendigt at sikre en større komplementaritet med de aktioner, der gennemføres i forbindelse med samarbejdet med Den Europæiske Politienhed (Europol) og Den Europæiske Enhed for Retligt Samarbejde (Eurojust),
  ved på visse betingelser at tillade udlevering af oplysninger
  i toldinformationssystemet
  til
  disse agenturer. |
| --- | --- |

(4)

Det er ligeledes nødvendigt at sikre en større komplementaritet med de aktioner, der gennemføres i forbindelse med samarbejdet med Den Europæiske Politienhed (Europol) og Den Europæiske Enhed for Retligt Samarbejde (Eurojust),
  ved på visse betingelser at tillade udlevering af oplysninger
  i toldinformationssystemet
  til
  disse agenturer.

Ændring 3

Den Franske Republiks initiativ

Betragtning 4 a (ny)

| (4a) | Læseadgang til toldinformationssystemet giver Eurojust mulighed for øjeblikkelig at få de oplysninger, der kræves for at danne sig et korrekt første overblik, så retlige hindringer kan identificeres og imødegås, og retsforfølgningen kan give bedre resultater. Læseadgang til det elektroniske sagsregister på toldområdet ville give Eurojust mulighed for at få oplysninger om igangværende og afsluttede efterforskninger i forskellige medlemsstater og dermed forbedre bistanden til de retslige myndigheder i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(4a)

Læseadgang til toldinformationssystemet giver Eurojust mulighed for øjeblikkelig at få de oplysninger, der kræves for at danne sig et korrekt første overblik, så retlige hindringer kan identificeres og imødegås, og retsforfølgningen kan give bedre resultater. Læseadgang til det elektroniske sagsregister på toldområdet ville give Eurojust mulighed for at få oplysninger om igangværende og afsluttede efterforskninger i forskellige medlemsstater og dermed forbedre bistanden til de retslige myndigheder i medlemsstaterne.

Ændring 4

Den Franske Republiks initiativ

Betragtning 5 a (ny)

| (5a) | Medlemsstaterne anerkender de fordele, som fuld adgang til det elektroniske sagsregister på toldområdet vil indebære for koordinering og styrkelse af bekæmpelsen af grænseoverskridende kriminalitet. Medlemsstaterne bør derfor forpligte sig til i videst muligt omfang at registrere oplysninger i dette sagsregister. |
| --- | --- |

(5a)

Medlemsstaterne anerkender de fordele, som fuld adgang til det elektroniske sagsregister på toldområdet vil indebære for koordinering og styrkelse af bekæmpelsen af grænseoverskridende kriminalitet. Medlemsstaterne bør derfor forpligte sig til i videst muligt omfang at registrere oplysninger i dette sagsregister.

Ændring 5

Den Franske Republiks initiativ

Betragtning 5 b (ny)

| (5b) | Oplysninger fra toldinformationssystemet bør under ingen omstændigheder overføres til brug for tredjelandes nationale myndigheder. |
| --- | --- |

(5b)

Oplysninger fra toldinformationssystemet bør under ingen omstændigheder overføres til brug for tredjelandes nationale myndigheder.

Ændring 6

Den Franske Republiks initiativ

Betragtning 8

| (8) | En operationel analyse af aktiviteter
  , midler og intentioner hos
  visse personer eller virksomheder, som ikke overholder
  eller som ser ud til ikke at overholde
  de nationale love, skal hjælpe toldmyndighederne til at træffe passende foranstaltninger i bestemte tilfælde med henblik på at nå de mål, der er fastsat for bekæmpelse af svig. |
| --- | --- |

(8)

En operationel analyse af aktiviteter
  , midler og intentioner hos
  visse personer eller virksomheder, som ikke overholder
  eller som ser ud til ikke at overholde
  de nationale love, skal hjælpe toldmyndighederne til at træffe passende foranstaltninger i bestemte tilfælde med henblik på at nå de mål, der er fastsat for bekæmpelse af svig.

| (8) | En operationel analyse af aktiviteter
  udfoldet af
  visse personer eller virksomheder, som ikke overholder de nationale love,
  og af de midler, som de inden for kort tid bruger eller har brugt med det formål at begå overtrædelser af den i denne afgørelse definerede type, eller som har gjort det muligt at begå sådanne overtrædelser,
  skal hjælpe toldmyndighederne til at træffe passende foranstaltninger i bestemte tilfælde med henblik på at nå de mål, der er fastsat for bekæmpelse af svig. |
| --- | --- |

(8)

En operationel analyse af aktiviteter
  udfoldet af
  visse personer eller virksomheder, som ikke overholder de nationale love,
  og af de midler, som de inden for kort tid bruger eller har brugt med det formål at begå overtrædelser af den i denne afgørelse definerede type, eller som har gjort det muligt at begå sådanne overtrædelser,
  skal hjælpe toldmyndighederne til at træffe passende foranstaltninger i bestemte tilfælde med henblik på at nå de mål, der er fastsat for bekæmpelse af svig.

Ændring 7

Den Franske Republiks initiativ

Betragtning 9 a (ny)

| (9a) | Denne afgørelse bør ikke være til hinder for, at medlemsstaterne anvender deres egne forfatningsmæssige regler om aktindsigt i offentlige dokumenter. |
| --- | --- |

(9a)

Denne afgørelse bør ikke være til hinder for, at medlemsstaterne anvender deres egne forfatningsmæssige regler om aktindsigt i offentlige dokumenter.

Ændring 8

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 2 – nr. 1 – litra a

| a) | vareforsendelser, der er underlagt forbud, restriktioner eller kontrolforanstaltninger, og særlig de foranstaltninger, der er omfattet af
  Artikel 36 og 223 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab |
| --- | --- |

a)

vareforsendelser, der er underlagt forbud, restriktioner eller kontrolforanstaltninger, og særlig de foranstaltninger, der er omfattet af
  Artikel 36 og 223 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab

| a) | vareforsendelser, der er underlagt forbud, restriktioner eller kontrolforanstaltninger, og særlig de foranstaltninger, der er omfattet af EF-traktatens Artikel 30 og 296 |
| --- | --- |

a)

vareforsendelser, der er underlagt forbud, restriktioner eller kontrolforanstaltninger, og særlig de foranstaltninger, der er omfattet af EF-traktatens Artikel 30 og 296

Ændring 9

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 2 – nr. 1 – litra a a (nyt)

| aa) | foranstaltninger til kontrol med bevægelser af likvide midler inden for Fællesskabet, hvis disse foranstaltninger er truffet i medfør af EF-traktatens artikel 58 |
| --- | --- |

aa)

foranstaltninger til kontrol med bevægelser af likvide midler inden for Fællesskabet, hvis disse foranstaltninger er truffet i medfør af EF-traktatens artikel 58

Ændring 10

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 2 – nr. 1 – litra b – nr. i

| i) | en medlemsstats love eller administrative forskrifter, som toldadministrationen i den pågældende medlemsstat helt eller delvis har kompetence til at administrere, når det gælder grænseoverskridende vareforsendelser, der er underlagt forbud, restriktioner eller kontrolforanstaltninger, og særlig de foranstaltninger, der er omfattet af
  Artikel 36 og 223 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, samt ikke harmoniserede punktafgifter |
| --- | --- |

i)

en medlemsstats love eller administrative forskrifter, som toldadministrationen i den pågældende medlemsstat helt eller delvis har kompetence til at administrere, når det gælder grænseoverskridende vareforsendelser, der er underlagt forbud, restriktioner eller kontrolforanstaltninger, og særlig de foranstaltninger, der er omfattet af
  Artikel 36 og 223 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, samt ikke harmoniserede punktafgifter

| i) | en medlemsstats love eller administrative forskrifter, som toldadministrationen i den pågældende medlemsstat helt eller delvis har kompetence til at administrere, når det gælder grænseoverskridende vareforsendelser, der er underlagt forbud, restriktioner eller kontrolforanstaltninger, og særlig de foranstaltninger, der er omfattet af EF-traktatens Artikel 30 og 296
  , samt ikke harmoniserede punktafgifter |
| --- | --- |

i)

en medlemsstats love eller administrative forskrifter, som toldadministrationen i den pågældende medlemsstat helt eller delvis har kompetence til at administrere, når det gælder grænseoverskridende vareforsendelser, der er underlagt forbud, restriktioner eller kontrolforanstaltninger, og særlig de foranstaltninger, der er omfattet af EF-traktatens Artikel 30 og 296
  , samt ikke harmoniserede punktafgifter

Ændring 11

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 2 – nr. 2

| 2) | »personoplysninger«: oplysninger, der kan henføres til bestemte personer |
| --- | --- |

2)

»personoplysninger«: oplysninger, der kan henføres til bestemte personer

| 2) | »personoplysninger«: enhver form for information om en identificeret eller identificerbar fysisk person (den registrerede), idet der ved en identificerbar fysisk person forstås en person, som direkte eller indirekte kan identificeres bl.a. ved et identifikationsnummer eller et eller flere elementer, der er særlige for denne persons fysiske, fysiologiske, psykiske, økonomiske, kulturelle eller sociale identitet |
| --- | --- |

2)

»personoplysninger«: enhver form for information om en identificeret eller identificerbar fysisk person (den registrerede), idet der ved en identificerbar fysisk person forstås en person, som direkte eller indirekte kan identificeres bl.a. ved et identifikationsnummer eller et eller flere elementer, der er særlige for denne persons fysiske, fysiologiske, psykiske, økonomiske, kulturelle eller sociale identitet

Ændring 13

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 3 – stk. 1 – litra g a (nyt)

| ga) | bevaring, beslaglæggelse eller konfiskering af likvide midler. |
| --- | --- |

ga)

bevaring, beslaglæggelse eller konfiskering af likvide midler.

Ændring 14

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 4 – stk. 2 – litra a

| a) | efternavn
  , pigenavn, fornavne
  , tidligere efternavne
  og kaldenavne |
| --- | --- |

a)

efternavn
  , pigenavn, fornavne
  , tidligere efternavne
  og kaldenavne

| a) | efternavne
  , pigenavn, fornavne og kaldenavne |
| --- | --- |

a)

efternavne
  , pigenavn, fornavne og kaldenavne

Ændring 15

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 4 – stk. 4 – indledning

4.   Inden for kategorien i
  Artikel 3, litra g)
  må de personoplysninger, der
  medtages
  i systemet, ikke omfatte andet end:

4.   Inden for kategorierne i
  Artikel 3, stk. 1, litra g) og ga),
  må de personoplysninger, der
  registreres
  i systemet, ikke omfatte andet end:

Ændring 16

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 4 – stk. 5

5.   
  Databasen må under ingen omstændigheder indeholde
  personoplysninger af den art, der er opført i artikel 6
  , første punktum, i Europarådets konvention om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger, undertegnet i Strasbourg den 28. januar 1981, i det følgende benævnt »Strasbourgkonventionen af 1981«
  .

5.   Personoplysninger af den art, der er nævnt i artikel 6
  i rammeafgørelse 2008/977/RIA, må ikke registreres
  .

Ændring 17

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 5 – stk. 1

1.   Oplysninger i kategorierne i
  Artikel 3
  registreres kun i toldinformationssystemet i med henblik på observation og indberetning, diskret overvågning, målrettet kontrol og operationel analyse.

1.   Oplysninger i kategorierne i
  Artikel 3, stk. 1, litra a) til g),
  registreres kun i toldinformationssystemet med henblik på observation og indberetning, diskret overvågning, målrettet kontrol og
  strategisk eller
  operationel analyse.

Ændring 18

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 5 – stk. 1 a (nyt)

1a.
     
  Oplysninger i kategorien i artikel 3, stk. 1, litra ga), registreres kun i toldinformationssystemet med henblik på strategisk eller operationel analyse.

Ændring 19

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 5 – stk. 2

2.   I forbindelse med de operationer, der er omtalt i stk. 1, hvad enten det drejer sig om observation eller indberetning, diskret overvågning, målrettet kontrol eller operationel analyse, må personoplysninger inden for
  en af
  kategorierne i
  Artikel 3
  kun registreres i toldinformationssystemet, hvis der er
  vægtige grunde til at tro
  - specielt grundet tidligere ulovlig aktivitet - at den pågældende person har begået, er i færd med at begå eller har til hensigt at begå alvorlige overtrædelser af nationale love.

2.   I forbindelse med de operationer, der er omtalt i stk. 1, hvad enten det drejer sig om observation eller indberetning, diskret overvågning, målrettet kontrol
  og strategisk
  eller operationel analyse, må personoplysninger inden for kategorierne i
  Artikel 3, stk. 1, med undtagelse af litra e),
  kun registreres i toldinformationssystemet, hvis der er
  konkrete indicier for eller en rimelig formodning om
  - specielt grundet tidligere ulovlig aktivitet - at den pågældende person har begået, er i færd med at begå eller har til hensigt at begå alvorlige overtrædelser af nationale love.

Ændring 20

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 6 – stk. 1 – nr. iv

| iv) | hvilke personer der ledsager den pågældende person eller befinder sig i transportmidlet |
| --- | --- |

iv)

hvilke personer der ledsager den pågældende person eller befinder sig i transportmidlet

udgår

Ændring 21

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 7 – stk. 2

2.   Hver medlemsstat tilsender hver af de øvrige medlemsstater og det udvalg, der omtales i artikel 23, en liste over de myndigheder, der i overensstemmelse med denne artikels stk. 1 er udpeget til at have direkte adgang til oplysninger i toldinformationssystemet. For hver myndighed skal det angives, hvilke oplysninger den har adgang til og til hvilke formål.

2.   Hver medlemsstat tilsender hver af de øvrige medlemsstater og det udvalg, der omtales i artikel 23, en liste over de myndigheder, der i overensstemmelse med denne artikels stk. 1 er udpeget til at have direkte adgang til oplysninger i toldinformationssystemet.
  Desuden skal enhver ændring af denne liste meddeles de øvrige medlemsstater og det i artikel 23 omhandlede udvalg.
  For hver myndighed
  på listen
  skal det angives, hvilke oplysninger den må søge og til hvilke formål.
  Den enkelte medlemsstat sørger for at offentliggøre listen og enhver ændring heraf.

Ændring 22

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 7 – stk. 3

3.
     
  Uanset stk. 1 og 2 kan medlemsstaterne med enstemmighed give internationale eller regionale organisationer adgang til toldinformationssystemet. En sådan aftale skal have form af en afgørelse fra Rådet. Medlemsstaterne skal, hvis de træffer en sådan afgørelse, tage hensyn til alle gensidige ordninger og til enhver udtalelse fra den i artikel 25 omhandlede fælles tilsynsmyndighed om, hvorvidt databeskyttelsesforanstaltningerne er tilstrækkelige.

udgår

Ændring 23

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 8 – stk. 1

1.   Medlemsstaterne må kun benytte oplysninger fra toldinformationssystemet i for at opnå de formål, der er anført i artikel 1, stk. 2.
  Dog kan oplysningerne benyttes til administrative eller andre formål efter forudgående tilladelse fra den medlemsstat, der har ladet oplysningerne registrere i systemet, og på de betingelser, den har stillet herfor. En sådan anden anvendelse skal være i overensstemmelse med de love, administrative bestemmelser og procedurer, der gælder i den medlemsstat, der ønsker at benytte dataene, og ske under hensyn til princip 5.5 i Europarådets Ministerudvalgs anbefaling R (87) 15 af 17. september 1987 om politiets brug af personoplysninger, i det følgende benævnt »R (87) 15«.

1.   Medlemsstaterne
  , Europol og Eurojust
  må kun benytte oplysninger fra toldinformationssystemet for at opfylde det formål, der er anført i artikel 1, stk. 2.

Ændring 24

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 8 – stk. 2

2.   Med forbehold af
  stk. 1 og 4 i nærværende artikel, artikel 7, stk. 3, samt
  artikel 11 og 12, må oplysninger fra toldinformationssystemet kun benyttes af de nationale myndigheder i en medlemsstat, der er udpeget af den pågældende medlemsstat, og som ifølge denne medlemsstats love, administrative bestemmelser og procedurer har beføjelse til at arbejde for virkeliggørelsen af det i artikel 1, stk. 2, fastsatte formål.

2.   Med forbehold af artikel 11 og 12, må oplysninger fra toldinformationssystemet kun benyttes af de nationale myndigheder i en medlemsstat, der er udpeget af den pågældende medlemsstat, og som ifølge denne medlemsstats love, administrative bestemmelser og procedurer har beføjelse til at arbejde for det formål, der er anført i artikel 1, stk. 2.

Ændring 25

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 8 – stk. 3 – afsnit 1 a (nyt)

Enhver ændring af nævnte liste meddeles de øvrige medlemsstater og det i artikel 23 omhandlede udvalg. Den enkelte medlemsstat sørger for at offentliggøre listen og enhver ændring heraf.

Ændring 26

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 8 – stk. 4

4.
     
  Oplysninger fra toldinformationssystemet kan efter forudgående tilladelse fra den formidlende stat, der har ladet dem registrere og på de betingelser, som denne stat måtte stille, udleveres til andre nationale myndigheder end dem, der er nævnt i stk. 2, til tredjelande samt til internationale og regionale organisationer, der ønsker at gøre brug af dem. Hver medlemsstat træffer særlige foranstaltninger for at garantere oplysningernes sikkerhed, når de sendes eller udleveres til instanser uden for dens territorium. Den i artikel 25 omhandlede fælles tilsynsmyndighed underrettes om de nærmere enkeltheder i forbindelse med sådanne foranstaltninger.

udgår

Ændring 27

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 11

1.
     Med forbehold af kapitel IX i nærværende afgørelse, har Den Europæiske Politienhed (Europol) ret til inden for rammerne af sit mandat at
  få adgang til oplysningerne i
  toldinformationssystemet, jf. artikel 2, 3, 4, 5 og 6
  , og at søge direkte i dem samt at indføre oplysninger i systemet
  .

Med forbehold af kapitel IX i nærværende afgørelse har Europol ret til inden for rammerne af sit mandat at
  fremsætte en behørigt begrundet anmodning om, at der til et klart defineret medlem af dens personale overføres oplysninger fra
  toldinformationssystemet, jf. artikel 2, 3, 4, 5 og 6.

2.
     
  Såfremt en søgning foretaget af Europol viser, at der findes en indberetning i toldinformationssystemet, underretter Europol ad de kanaler, der er fastlagt i Rådets afgørelse om oprettelse af en europæisk politienhed (Europolafgørelsen), den indberettende medlemsstat.

Oplysninger overført i overensstemmelse med stk. 1 tilintetgøres enten straks, hvis de viser sig ikke at være til nytte for en igangværende Europol-undersøgelse eller -efterforskning, eller i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 14. Europol meddeler den kompetente myndighed, der har overført oplysninger til den, at oplysningerne er blevet tilintetgjort, og hvorfor de er blevet tilintetgjort. Den kompetente myndighed registrerer denne meddelelse.

3.
     
  Brug af oplysninger, der er tilvejebragt gennem søgning i toldinformationssystemet, kan kun finde sted med samtykke fra den medlemsstat, der har ladet oplysningerne registrere i systemet. Hvis den pågældende medlemsstat giver sit samtykke til at anvende disse oplysninger, skal behandlingen af dem ske i henhold til Europolafgørelsen. Europol kan kun meddele tredjelande og eksterne organer sådanne oplysninger med samtykke fra den medlemsstat, der har ladet oplysningerne registrere i systemet.

4.
     
  Europol kan anmode om andre oplysninger fra de berørte medlemsstater i overensstemmelse med Europolafgørelsen.

5.
     
  Det er ikke Europols opgave at forbinde de dele af toldinformationssystemet, som det har adgang til, eller at overføre de deri indeholdte oplysninger til noget computersystem til dataindsamling og databehandling, der anvendes i eller af Europol, eller at downloade eller på anden måde kopiere nogen del af toldinformationssystemet, jf. dog bestemmelserne i stk. 3 og 4.

Europol begrænser adgangen til oplysninger i toldinformationssystemet til særligt bemyndiget Europolpersonale.

Europol tillader Den Fælles Kontrolinstans, jf. artikel 34 i Europolafgørelsen, at overvåge Europols virksomhed, når den udøver sin ret til adgang til og søgning i oplysninger i toldinformationssystemet.

Ændring 28

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 11 – stk. 5 a (nyt)

5a.
     
  Intet i denne artikel må fortolkes som en indskrænkning af bestemmelserne i Rådets afgørelse 2009/371/RIA af 6. april 2009 om oprettelse af Den Europæiske Politienhed (Europol)

   (2)

  (Europolafgørelsen) vedrørende databeskyttelse og det ansvar, som Europolpersonalet har for uautoriseret eller ukorrekt behandling af sådanne data, eller som en indskrænkning af de beføjelser, der er tillagt Den Fælles Kontrolinstans, som er oprettet i henhold til nævnte afgørelse.

Ændring 29

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 12 – stk. 1

1.   
  Med forbehold af kapitel IX, har
  de nationale medlemmer af Den Europæiske Enhed for Retligt Samarbejde (Eurojust) samt
  de personer, der bistår dem, ret til inden for rammerne af deres mandat at få adgang til oplysningerne i toldinformationssystemet, jf.
  Artikel 2, 3, 4, 5 og 6,
  og søge i dem.

1.   De nationale medlemmer af Eurojust, deres stedfortrædere,
  de personer, der bistår dem,
  og specifikt bemyndiget personale har
  ret til inden for rammerne af deres mandat
  og for at kunne udføre deres opgaver
  at få adgang til oplysningerne i toldinformationssystemet, jf.
  Artikel 1, 3, 4, 5, 6, 15, 16, 17, 18 og 19,
  og at søge i dem.

Ændring 30

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 12 – stk. 2

2.   Såfremt en søgning foretaget af et nationalt medlem af Eurojust viser, at der
  findes en indberetning
  i toldinformationssystemet, underretter den pågældende den
  indberettende
  medlemsstat.
  Fremsendelse af oplysninger, der er skaffet ved en sådan søgning, må kun ske til tredjelande og eksterne organer med den indberettende medlemsstats samtykke
  .

2.   Såfremt en søgning foretaget af et nationalt medlem af Eurojust
  , deres stedfortrædere, de personer, der bistår dem, eller specifikt bemyndiget personale
  viser, at der
  er overensstemmelse mellem oplysninger behandlet af Eurojust og oplysninger registreret
  i toldinformationssystemet, underretter den pågældende den medlemsstat
  , som har foretaget registreringen
  .

Ændring 31

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 12 – stk. 3

3.   Intet i denne artikel må fortolkes som en indskrænkning af bestemmelserne i Rådets
  afgørelse 2002/187/RIA af 28. februar 2002 om oprettelse af Eurojust for at styrke bekæmpelsen af grov kriminalitet
  for så vidt angår databeskyttelse og det ansvar, som de nationale medlemmer af Eurojust
  eller
  de personer, der bistår dem, har for uautoriseret eller ukorrekt behandling af sådanne data, eller som en indskrænkning af de beføjelser, der er tillagt Den Fælles Kontrolinstans, der er oprettet i henhold til ovennævnte afgørelse.

3.   Intet i denne artikel må fortolkes som en indskrænkning af bestemmelserne i Rådets
  afgørelse 2009/426/RIA af 16. december 2008 om styrkelse af Eurojust

   (3) for så vidt angår databeskyttelse og det ansvar, som de nationale medlemmer af Eurojust
  , deres stedfortrædere,
  de personer, der bistår dem,
  og specifikt bemyndiget personale
  har for uautoriseret eller ukorrekt behandling af sådanne data, eller som en indskrænkning af de beføjelser, der er tillagt Den Fælles Kontrolinstans, der er oprettet i henhold til ovennævnte afgørelse.

Ændring 32

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 12 – stk. 4

4.   Ingen dele af toldinformationssystemet eller de heri indeholdte oplysninger, som de nationale medlemmer
  eller
  de personer, der bistår dem, har adgang til, må tilkobles noget computersystem, der indsamler og behandler data, der anvendes i eller af Eurojust, og ingen oplysninger indeholdt i førstnævnte må overføres til sidstnævnte, ligesom ingen dele af toldinformationssystemet må downloades.

4.   Ingen dele af toldinformationssystemet eller de heri indeholdte oplysninger, som de nationale medlemmer
  af Eurojust, deres stedfortrædere,
  de personer, der bistår dem
  , eller specifikt bemyndiget personale
  har adgang til, må tilkobles noget computersystem, der indsamler og behandler data, der anvendes i eller af Eurojust, og ingen oplysninger indeholdt i førstnævnte må overføres til sidstnævnte, ligesom ingen dele af toldinformationssystemet må downloades.

Ændring 33

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 12 – stk. 5

5.   Adgangen til oplysninger, der er indlæst i toldinformationssystemet, er begrænset til nationale medlemmer
  og
  de personer, der bistår dem, og omfatter ikke Eurojustpersonale.

5.   Adgang til oplysninger, der er registreret i toldinformationssystemet, er begrænset til nationale medlemmer
  af Eurojust, deres stedfortrædere,
  de personer, der bistår dem,
  samt specifikt bemyndiget personale
  og omfatter ikke
  andet
  Eurojustpersonale.

Ændring 34

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 13 – stk. 1

1.   Kun den formidlende medlemsstat
  eller Europol
  har ret til at ændre, supplere,
  rette
  eller slette oplysninger, som
  de
  har registreret i toldinformationssystemet.

1.   Kun den formidlende medlemsstat har ret til at ændre, supplere,
  berigtige
  eller slette oplysninger, som
  den
  har registreret i toldinformationssystemet.

Ændring 35

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 13 – stk. 2

2.   Hvis en formidlende medlemsstat
  eller Europol bliver
  eller bliver gjort opmærksom på, at de oplysninger,
  de
  har registreret, er ukorrekte, eller at de er blevet registreret eller lagres i strid med denne afgørelse, ændrer, supplerer,
  retter
  eller sletter
  de
  oplysningerne og underretter de andre medlemsstater og
  Europol
  herom.

2.   Hvis en formidlende medlemsstat
  bemærker
  eller bliver gjort opmærksom på, at de oplysninger,
  den
  har registreret, er ukorrekte, eller at de er blevet registreret eller lagres i strid med denne afgørelse, ændrer, supplerer,
  berigtiger
  eller sletter
  den
  oplysningerne og underretter de øvrige medlemsstater og
  Eurojust
  herom.

Ændring 36

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 13 – stk. 3

3.   Hvis en medlemsstat
  eller
  Europol har grund til at formode, at en oplysning i toldinformationssystemet er ukorrekt eller er blevet registreret eller lagres i strid med denne afgørelse, underretter de hurtigst muligt den formidlende stat
  eller Europol
  herom. Den
  pågældende
  kontrollerer de omhandlede oplysninger og
  retter
  eller sletter den omgående, hvis det er nødvendigt. Den formidlende medlemsstat
  eller Europol
  underretter de øvrige medlemsstater og
  Europol om enhver rettelse
  eller
  sletning
  .

3.   Hvis en medlemsstat
  ,
  Europol
  eller Eurojust
  har grund til at formode, at en oplysning i toldinformationssystemet er ukorrekt eller er blevet registreret eller lagres i strid med denne afgørelse, underretter de hurtigst muligt den formidlende stat herom. Den
  formidlende medlemsstat
  kontrollerer oplysningen og
  berigtiger
  eller sletter den omgående, hvis det er nødvendigt. Den formidlende medlemsstat underretter de øvrige medlemsstater og
  Eurojust, såfremt en oplysning er blevet berigtiget
  eller
  slettet
  .

Ændring 37

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 13 – stk. 4

4.   Hvis en medlemsstat
  eller Europol
  under registreringen af oplysninger i toldinformationssystemet bliver opmærksom på, at
  deres rapporter
  er i strid med tidligere rapporter, for så vidt angår indholdet eller den anbefalede operation, skal
  de
  omgående underrette den medlemsstat
  eller Europol
  , der har udarbejdet den tidligere rapport. De to medlemsstater
  eller medlemsstaten og Europol
  søger derefter at løse problemet. Hvis der ikke opnås enighed, står den første rapport ved magt, men de dele af den nye rapport, der ikke er i modstrid med den første, registreres i systemet.

4.   Hvis en medlemsstat under registreringen af oplysninger i toldinformationssystemet bliver opmærksom på, at
  dens rapport
  er i strid med tidligere rapporter, for så vidt angår indholdet eller den anbefalede operation, skal
  den
  omgående underrette den medlemsstat, der har udarbejdet den tidligere rapport. De to medlemsstater søger derefter at løse problemet. Hvis der ikke opnås enighed, står den første rapport ved magt, men de dele af den nye rapport, der ikke er i modstrid med den første, registreres i systemet.

Ændring 38

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 13 – stk. 5

5.   Med forbehold af denne afgørelse gælder det, at hvis en domstol eller en anden hertil beføjet myndighed i en medlemsstat træffer en endelig afgørelse om, at oplysninger i toldinformationssystemet skal ændres, suppleres,
  rettes
  eller slettes, påhviler det medlemsstaterne selv og Europol at fuldbyrde afgørelsen i henhold til bestemmelserne i denne afgørelse. Hvis der er uoverensstemmelse mellem sådanne afgørelser truffet af domstole eller andre kompetente myndigheder, herunder de afgørelser, der er omtalt i artikel 22, stk. 4, vedrørende
  rettelse
  eller sletning, skal den medlemsstat
  eller Europol
  , som har registreret de pågældende oplysninger, slette dem fra systemet.

5.   Med forbehold af denne afgørelse gælder det, at hvis en domstol eller en anden hertil beføjet myndighed i en medlemsstat træffer en endelig afgørelse om, at oplysninger i toldinformationssystemet skal ændres, suppleres,
  berigtiges
  eller slettes, påhviler det medlemsstaterne selv og Europol at fuldbyrde afgørelsen i henhold til bestemmelserne i denne afgørelse. Hvis der er uoverensstemmelse mellem sådanne afgørelser truffet af domstole eller andre kompetente myndigheder i forskellige medlemsstater, herunder de afgørelser, der er omtalt i artikel 22, stk. 4, vedrørende
  berigtigelse
  eller sletning, skal den medlemsstat, som har registreret de pågældende oplysninger, slette dem fra systemet.

Ændring 39

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 14 – stk. 1

1.   Oplysninger, der er registreret i toldinformationssystemet, lagres kun så længe, det er nødvendigt for at opfylde det formål, af hensyn til hvilket de blev registreret i systemet. Mindst en gang om året undersøger den formidlende medlemsstat
  eller Europol, hvis det er Europol, der har registreret oplysningerne
  , om det er nødvendigt at lagre oplysningerne.

1.   Oplysninger, der er registreret i toldinformationssystemet, lagres kun så længe, det er nødvendigt for at opfylde det formål, af hensyn til hvilket de blev registreret. Mindst en gang om året undersøger den formidlende medlemsstat, om det er nødvendigt
  fortsat
  at lagre oplysningerne.

Ændring 40

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 14 – stk. 2

2.   Den formidlende medlemsstat
  , eller Europol, hvis det er Europol, der har registreret oplysningerne,
  kan i løbet af undersøgelsesperioden beslutte at lagre oplysningerne indtil næste undersøgelse, hvis det er nødvendigt for at opfylde de formål, af hensyn til hvilke de blev registreret. Hvis der ikke træffes nogen beslutning om at lagre oplysningerne, overføres de automatisk til den del af toldinformationssystemet, som der i henhold til stk. 4 i denne artikel er begrænset adgang til, jf. dog artikel 22.

2.   Den formidlende medlemsstat kan i løbet af undersøgelsesperioden beslutte at lagre oplysningerne indtil næste undersøgelse, hvis det er nødvendigt for at opfylde de formål, af hensyn til hvilke de blev registreret. Hvis der ikke træffes nogen beslutning om at lagre oplysningerne, overføres de automatisk til den del af toldinformationssystemet, som der i henhold til stk. 4 i denne artikel er begrænset adgang til, jf. dog artikel 22.

Ændring 41

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 14 – stk. 3

3.   Toldinformationssystemet skal automatisk med en måneds varsel underrette den formidlende medlemsstat
  eller Europol, hvis det er Europol, der har registreret oplysningerne,
  om en planlagt overførsel af oplysninger fra systemet i henhold til stk. 2.

3.   Toldinformationssystemet skal automatisk med en måneds varsel underrette den formidlende medlemsstat om en planlagt overførsel af oplysninger fra systemet i henhold til stk. 2.

Ændring 42

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 14 – stk. 4

4.   Oplysninger, der er overført i henhold til stk. 2, lagres fortsat i toldinformationssystemet i et år, men er med forbehold af artikel 22 kun tilgængelige for en repræsentant for det udvalg, der er nævnt i artikel 23 eller for de tilsynsmyndigheder, der omtales i
  Artikel 24, stk. 1, og artikel 25, stk. 1
  . I løbet af denne periode må oplysningerne kun konsulteres med det formål at kontrollere, om de er korrekte og i overensstemmelse med gældende bestemmelser, og efter periodens udløb skal de slettes.

4.   Oplysninger, der er overført i henhold til stk. 2, lagres fortsat i toldinformationssystemet i et år, men er med forbehold af artikel 22 kun tilgængelige for en repræsentant for det i artikel 23 omhandlede udvalg eller for de tilsynsmyndigheder, der omtales i
  Artikel 22a og artikel 25a
  . I løbet af denne periode må oplysningerne kun konsulteres med det formål at kontrollere, om de er korrekte og i overensstemmelse med gældende bestemmelser, og efter periodens udløb skal de slettes.

Ændring 43

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 15 – stk. 1

1.   Ud over de oplysninger, der er nævnt i artikel 3, indeholder toldinformationssystemet i en særlig database, i det følgende benævnt »det elektroniske sagsregister«, oplysninger henhørende under dette kapitel. Med forbehold af bestemmelserne i dette kapitel og i kapitel VII og VIII finder alle bestemmelser i denne afgørelse ligeledes anvendelse på det elektroniske sagsregister på toldområdet.

1.   Ud over de oplysninger, der er nævnt i artikel 3, indeholder toldinformationssystemet i en særlig database, i det følgende benævnt »det elektroniske sagsregister«, oplysninger henhørende under dette kapitel. Med forbehold af bestemmelserne i dette kapitel og i kapitel VII og VIII finder alle bestemmelser i denne afgørelse ligeledes anvendelse på det elektroniske sagsregister på toldområdet.
  Undtagelserne i artikel 21, stk. 3, finder ikke anvendelse.

Ændring 44

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 15 – stk. 2

2.   Formålet med det elektroniske sagsregister er at gøre det muligt for de nationale myndigheder, der er ansvarlige for gennemførelsen af toldefterforskninger, og som er udpeget i henhold til artikel 7, når de indleder eller har indledt en efterforskning vedrørende en eller flere personer eller virksomheder, at finde frem til de kompetente myndigheder i de andre medlemsstater, der er ved at foretage eller har foretaget en efterforskning vedrørende disse personer eller virksomheder, for at opfylde de mål, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, ved hjælp af oplysninger om, hvorvidt der er allerede er foretaget efterforskning.

2.   Formålet med det elektroniske sagsregister er at gøre det muligt for de nationale myndigheder, der er ansvarlige for gennemførelsen af toldefterforskninger, og som er udpeget i henhold til artikel 7, når de indleder eller har indledt en efterforskning vedrørende en eller flere personer eller virksomheder,
  samt for Europol og Eurojust
  at finde frem til de kompetente myndigheder i de andre medlemsstater, der er ved at foretage eller har foretaget en efterforskning vedrørende disse personer eller virksomheder, for at opfylde de mål, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, ved hjælp af oplysninger om, hvorvidt der er allerede er foretaget efterforskning.

Ændring 45

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 15 – stk. 3 – afsnit 1 og afsnit 2 – indledning

3.   Til brug for det elektroniske sagsregister sender hver medlemsstat til de øvrige medlemsstater samt til det i artikel 23 omhandlede udvalg en liste over alvorlige overtrædelser af dens nationale love.

3.   Til brug for det elektroniske sagsregister på toldområdet sender hver medlemsstat en liste over alvorlige overtrædelser af dens nationale love til de øvrige medlemsstater,
  til Europol og Eurojust
  samt til det i artikel 26 omhandlede udvalg.

Denne liste omfatter udelukkende lovovertrædelser, som kan straffes:

Denne liste omfatter udelukkende lovovertrædelser, som kan straffes:

Ændring 46

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 15 – stk. 3 – afsnit 2 – litra b

| b) | med en bøde på mindst
  15 000 EUR
  . |
| --- | --- |

b)

med en bøde på mindst
  15 000 EUR
  .

| b) | med en bøde på mindst
  25 000 EUR
  . |
| --- | --- |

b)

med en bøde på mindst
  25 000 EUR
  .

Ændring 47

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 16 – stk. 1 – indledning

1.   
  De kompetente myndigheder indfører
  oplysninger fra efterforskningerne i det elektroniske sagsregister til de formål, der er fastsat i artikel 15, stk. 2. Oplysningerne må kun omfatte følgende kategorier:

1.   Oplysninger fra efterforskningerne
  registreres udelukkende
  i det elektroniske sagsregister på toldområdet til de formål, der er fastsat i artikel 15, stk. 2. Oplysningerne må kun omfatte følgende kategorier:

Ændring 49

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 17

En medlemsstat er ikke forpligtet til at indføre oplysninger i henhold til artikel 16 i konkrete tilfælde, hvis og så længe dette strider mod grundlæggende retsprincipper eller andre væsentlige interesser,
  særlig vedrørende databeskyttelse, i den pågældende medlemsstat
  .

En medlemsstat er ikke forpligtet til at registrere oplysninger i henhold til artikel 16 i konkrete tilfælde, hvis og så længe dette strider mod grundlæggende retsprincipper eller andre væsentlige interesser,
  navnlig hvis det ville udgøre en umiddelbar og alvorlig trussel mod dens offentlige sikkerhed eller mod en anden medlemsstats eller et tredjelands offentlige sikkerhed, eller hvis andre væsentlige interesser af samme vigtighed er bragt i fare, eller hvis registreringen af disse oplysninger kunne føre til alvorlige krænkelser af enkeltpersoners rettigheder eller ville skade en igangværende efterforskning
  .

Ændring 50

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 18 – stk. 2 – litra b

| b) | for virksomheder: firmanavn og/eller navn, hvorunder der drives forretning, og/eller momsnummer og/eller punktafgiftsregistreringsnummer
  og/eller adresse
  . |
| --- | --- |

b)

for virksomheder: firmanavn og/eller navn, hvorunder der drives forretning, og/eller momsnummer og/eller punktafgiftsregistreringsnummer
  og/eller adresse
  .

| b) | for virksomheder: firmanavn og/eller navn, hvorunder der drives forretning,
  og/eller adresse
  og/eller momsnummer og/eller punktafgiftsregistreringsnummer. |
| --- | --- |

b)

for virksomheder: firmanavn og/eller navn, hvorunder der drives forretning,
  og/eller adresse
  og/eller momsnummer og/eller punktafgiftsregistreringsnummer.

Ændring 51

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 19 – stk. 1 – litra b

| b) | oplysninger vedrørende efterforskninger, der har givet anledning til, at en overtrædelse er konstateret, og som endnu ikke har ført til domfældelse eller pålæggelse af en bøde, må højst lagres i
  seks år |
| --- | --- |

b)

oplysninger vedrørende efterforskninger, der har givet anledning til, at en overtrædelse er konstateret, og som endnu ikke har ført til domfældelse eller pålæggelse af en bøde, må højst lagres i
  seks år

| b) | oplysninger vedrørende efterforskninger, der har givet anledning til, at en overtrædelse er konstateret, og som endnu ikke har ført til domfældelse eller pålæggelse af en bøde, må højst lagres i
  tre år |
| --- | --- |

b)

oplysninger vedrørende efterforskninger, der har givet anledning til, at en overtrædelse er konstateret, og som endnu ikke har ført til domfældelse eller pålæggelse af en bøde, må højst lagres i
  tre år

Ændring 52

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 20

1.
     
  En medlemsstat, der har til hensigt at modtage personoplysninger fra toldinformationssystemet eller registrere personoplysninger i systemet, skal senest den ...* have vedtaget bestemmelser, der sikrer et beskyttelsesniveau for personoplysninger, som mindst lever op til principperne i Strasbourgkonventionen af 1981.

Rammeafgørelse 2008/977/RIA finder anvendelse på beskyttelse af data udvekslet i overensstemmelse med denne afgørelse, medmindre andet er bestemt i nærværende afgørelse.

2.
     
  En medlemsstat må kun modtage personoplysninger fra toldinformationssystemet eller registrere personoplysninger i systemet, når de foranstaltninger til beskyttelse af sådanne oplysninger, der er omhandlet i stk. 1, er trådt i kraft på den pågældende stats område. Medlemsstaten skal desuden forud have udpeget en eller flere nationale tilsynsmyndigheder i overensstemmelse med artikel 24.

3.
     
  For at sikre en korrekt anvendelse af denne afgørelses bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger anses toldinformationssystemet i hver af medlemsstaterne for at være et nationalt dataregister, der er underlagt de i stk. 1 omtalte nationale bestemmelser samt enhver strengere bestemmelse fastsat i denne afgørelse.

Ændring 53

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 21 – stk. 1

1.
     
  Hver medlemsstat skal sikre, at det er i strid med dens love, administrative bestemmelser og procedurer at anvende personoplysninger fra toldinformationssystemet til andre formål end dem, der er anført i artikel 1, stk. 2, jf. dog artikel 8, stk. 1.

udgår

Ændring 54

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 21 – stk. 3

3.   En medlemsstat må ikke lade personoplysninger registreret af andre medlemsstater kopiere fra toldinformationssystemet til andre nationale datafiler, undtagen i forbindelse med kopier i systemer til risikostyring, som skal styre toldkontrollen på nationalt niveau, eller i forbindelse med kopier i et system til operationel analyse, som giver mulighed for at koordinere aktioner, jf. dog artikel 8, stk. 1.

3.   En medlemsstat må ikke lade personoplysninger registreret af andre medlemsstater kopiere fra toldinformationssystemet til andre nationale datafiler, undtagen i forbindelse med kopier i systemer til risikostyring, som skal styre toldkontrollen på nationalt niveau, eller i forbindelse med kopier i et system til operationel analyse, som giver mulighed for at koordinere aktioner, jf. dog artikel 8, stk. 1.
  Sådanne kopier kan tages i det omfang, det er nødvendigt for konkrete sager eller efterforskninger.

Ændring 55

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 21 – stk. 4

4.   For så vidt angår de to i stk. 3 omhandlede undtagelser har kun de analytikere, der er
  udpeget
  af hver medlemsstats nationale myndigheder, beføjelse til at behandle personoplysninger fra toldinformationssystemet i forbindelse med systemer til risikostyring, som skal styre nationale myndigheders toldkontrol, eller systemer til operationel analyse, som giver mulighed for at koordinere aktioner.

4.   For så vidt angår de to i stk. 3 omhandlede undtagelser har kun de analytikere, der er
  bemyndiget
  af hver medlemsstats nationale myndigheder, beføjelse til at behandle personoplysninger fra toldinformationssystemet i forbindelse med systemer til risikostyring, som skal styre nationale myndigheders toldkontrol, eller systemer til operationel analyse, som giver mulighed for at koordinere aktioner.

Ændring 56

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 21 – stk. 7

7.   Personoplysninger, der kopieres fra toldinformationssystemet, må kun lagres så længe, som det er nødvendigt for at opnå det formål, som de kopieres til. Behovet for lagring af oplysningerne tages op til overvejelse mindst en gang om året af den
  partner
  i toldinformationssystemet, der har foretaget kopieringen. Lagringen må ikke overstige ti år. Personoplysninger, som ikke er nødvendige for at fortsætte
  analysen
  , slettes eller anonymiseres omgående.

7.   Personoplysninger, der kopieres fra toldinformationssystemet, må kun lagres så længe, som det er nødvendigt for at opnå det formål, som de kopieres til. Behovet for lagring af oplysningerne tages op til overvejelse mindst en gang om året af den
  medlemsstat
  i toldinformationssystemet, der har foretaget kopieringen. Lagringen må ikke overstige ti år. Personoplysninger, som ikke er nødvendige for at fortsætte
  den operationelle analyse
  , slettes eller anonymiseres omgående.

Ændring 57

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 22 – stk. 1

1.
     En persons rettigheder med hensyn til personoplysninger i toldinformationssystemet, herunder navnlig retten til adgang,
  skal gælde
  i overensstemmelse med de love, administrative bestemmelser og procedurer, der
  gælder
  i den kontraherende stat, hvor en person påberåber sig disse rettigheder.

En persons rettigheder med hensyn til personoplysninger i toldinformationssystemet, herunder navnlig retten til adgang,
  berigtigelse, sletning eller blokering, udøves
  i overensstemmelse med de love, administrative bestemmelser og procedurer, der
  gennemfører rammeafgørelse 2008/977/RIA
  i den medlemsstat, hvor personen påberåber sig disse rettigheder.
  Adgang nægtes i det omfang, hvori dette er nødvendigt og rimeligt for at undgå at bringe eventuelle igangværende nationale efterforskninger i fare, eller i en periode, hvor der foretages diskret overvågning eller observation og indberetning. Ved vurderingen af, om en undtagelse finder anvendelse, tages der hensyn til den berørte persons legitime interesser.

Hvis det er i overensstemmelse med de love, administrative bestemmelser og procedurer, der gælder i den pågældende medlemsstat, er det den i artikel 23 omhandlede nationale tilsynsmyndighed, der træffer bestemmelse om, hvorvidt oplysningerne skal udleveres, og efter hvilken procedure det skal ske.

En medlemsstat, der ikke har meddelt de pågældende oplysninger, må udelukkende udlevere oplysninger, hvis den forinden har givet den formidlende stat lejlighed til at tilkendegive sin holdning.

Ændring 58

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 22 – stk. 2

2.
     
  En medlemsstat, der modtager en anmodning om adgang til personoplysninger, skal nægte dette, hvis adgang til oplysningerne vil kunne hindre udførelsen af opgaver, der er nærmere angivet i en indberetning i medfør af artikel 5, stk. 1, eller med henblik på at beskytte andres rettigheder og frihedsrettigheder. Der skal under alle omstændigheder nægtes adgang til personoplysninger i den periode, hvor der foretages diskret overvågning eller observation og indberetning, og i den periode, hvor den operationelle analyse af oplysningerne eller den administrative undersøgelse eller den strafferetlige efterforskning er i gang.

udgår

Ændring 59

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 22 – stk. 3

3.
     
  I enhver medlemsstat kan en person i henhold til den pågældende stats love, administrative bestemmelser og procedurer få personoplysninger i toldinformationssystemet, der vedrører den pågældende selv, rettet eller slettet, hvis de er ukorrekte, eller hvis de var registreret eller blev lagret i toldinformationssystemet i strid med det formål, der er anført i denne afgørelses artikel 1, stk. 2, eller bestemmelserne i artikel 5 i Strasbourgkonventionen af 1981.

udgår

Ændring 60

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 22 – stk. 4 – afsnit 1 – litra c a (nyt)

| ca) | at få blokeret personoplysninger |
| --- | --- |

ca)

at få blokeret personoplysninger

Ændring 61

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 22 – stk. 4 – afsnit 2

Medlemsstaterne forpligter sig gensidigt til at gennemføre domstolenes eller de kompetente myndigheders endelige afgørelser ifølge litra a), b) og c).

Medlemsstaterne forpligter sig gensidigt til at gennemføre domstolenes eller de kompetente myndigheders endelige afgørelser ifølge litra a), b) og c)
  , jf. dog artikel 29
  .

Ændring 62

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 22 – stk. 5

5.
     
  Henvisningen, i denne artikel og i artikel 13, stk. 5, til en »endelig afgørelse« indebærer ikke nogen forpligtelse for medlemsstaten til at appellere en afgørelse truffet af en domstol eller af en anden kompetent myndighed.

udgår

Ændring 63

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 22 a (ny)

Artikel 22a

Hver medlemsstat udpeger en eller flere nationale tilsynsmyndigheder med ansvar for beskyttelse af personoplysninger til at føre uafhængigt tilsyn med personoplysninger i toldinformationssystemet i overensstemmelse med rammeafgørelse 2008/977/RIA.

Ændring 64

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 23 – stk. 3

3.   Udvalget aflægger en årlig beretning for Rådet i overensstemmelse med afsnit VI i traktaten om Den Europæiske Union om, hvorvidt toldinformationssystemet fungerer effektivt og korrekt, og fremsætter om fornødent anbefalinger.

3.   Udvalget aflægger en årlig beretning for Rådet i overensstemmelse med afsnit VI i traktaten om Den Europæiske Union om, hvorvidt toldinformationssystemet fungerer effektivt og korrekt, og fremsætter om fornødent anbefalinger.
  Beretningen sendes til Europa-Parlamentet til orientering.

Ændring 65

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 24

Artikel 24

1.
     
  Hver medlemsstat udpeger en eller flere nationale tilsynsmyndigheder med ansvar for beskyttelse af personoplysninger til at føre uafhængigt tilsyn med personoplysninger i toldinformationssystemet.

Tilsynsmyndighederne fører i overensstemmelse med deres respektive nationale lovgivninger uafhængigt tilsyn og udfører kontrol for at sikre, at behandlingen og udnyttelsen af oplysningerne i toldinformationssystemet ikke krænker de berørte personers rettigheder. Til dette formål skal tilsynsmyndighederne have adgang til toldinformationssystemet.

2.
     
  Enhver person kan anmode en hvilken som helst national tilsynsmyndighed om at kontrollere personoplysninger i toldinformationssystemet, der vedrører den pågældende selv, samt om at kontrollere, hvilken brug der er gjort eller bliver gjort af disse oplysninger. Denne ret skal udøves i overensstemmelse med lovgivning, administrative bestemmelser og procedurer i den stat, hvor anmodningen indgives. Hvis oplysningerne er blevet registreret af en anden kontraherende stat, skal kontrollen udføres i tæt samarbejde med denne stats nationale tilsynsmyndighed.

udgår

Ændring 66

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 25

Artikel 25

1.   
  Der oprettes en fælles tilsynsmyndighed bestående af to repræsentanter fra hver af medlemsstaterne, udpeget blandt de respektive uafhængige nationale tilsynsmyndigheder.

2.
     
  Den Fælles Tilsynsmyndighed udfører sine opgaver i overensstemmelse med denne afgørelse og Strasbourgkonventionen af 1981 samt under hensyn anbefaling R(87) 15.

3.
     
  Den Fælles Tilsynsmyndighed har kompetence til at overvåge toldinformationssystemets drift, at undersøge enhver form for anvendelses- eller fortolkningsproblemer, der måtte opstå under brugen af toldinformationssystemet, til at undersøge problemer i forbindelse med de nationale tilsynsmyndigheders uafhængige kontrolvirksomhed eller enkeltpersoners brug af deres ret til adgang til systemet og til at udarbejde forslag til fælles løsninger af problemerne.

4.
     
  Den Fælles Tilsynsmyndighed skal have adgang til toldinformationssystemet, for at den kan opfylde sine forpligtelser.

5.
     
  Rapporterne fra Den Fælles Tilsynsmyndighed sendes til de myndigheder, som de nationale tilsynsmyndigheder sender deres rapporter til.

udgår

Ændring 67

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 25 a (ny)

Artikel 25a

1.
     
  Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse fører tilsyn med Kommissionens aktiviteter med hensyn til toldinformationssystemet. De opgaver og beføjelser, der er omhandlet i artikel 46 og 47 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (4), finder tilsvarende anvendelse.

2.
     
  De nationale tilsynsmyndigheder og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, der hver især handler inden for deres respektive beføjelser, samarbejder aktivt inden for rammerne af deres ansvarsområder og sikrer samordnet tilsyn med toldinformationssystemet.

3.
     
  De nationale tilsynsmyndigheder og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse mødes med dette formål mindst en gang om året. Udgifter og service i forbindelse med disse møder påhviler Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. Der sendes en aktivitetsrapport til Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen hvert andet år.

Ændring 68

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 26 – stk. 1 – litra a

| a) | medlemsstaternes kompetente myndigheder for så vidt angår toldinformationssystemets terminaler i de respektive
  stater |
| --- | --- |

a)

medlemsstaternes kompetente myndigheder for så vidt angår toldinformationssystemets terminaler i de respektive
  stater

| a) | medlemsstaternes kompetente myndigheder for så vidt angår toldinformationssystemets terminaler i de respektive
  medlemsstater og af Europol og Eurojust |
| --- | --- |

a)

medlemsstaternes kompetente myndigheder for så vidt angår toldinformationssystemets terminaler i de respektive
  medlemsstater og af Europol og Eurojust

Ændring 69

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 26 – stk. 2 – indledning

2.   De nævnte myndigheder og det i artikel 23 omhandlede udvalg skal navnlig træffe forholdsregler til:

2.   De nævnte myndigheder
  , Europol, Eurojust
  og det i artikel 23 omhandlede udvalg skal navnlig træffe forholdsregler til:

Ændring 70

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 26 – stk. 2 – litra d a (nyt)

| da) | at sikre, at autoriserede personer kun får adgang til de oplysninger i toldinformationssystemet, der er omfattet af deres adgangsautorisation, og kun ved hjælp af individuelle og unikke brugeridentiteter og fortrolige adgangsmetoder (kontrol med adgang til data) |
| --- | --- |

da)

at sikre, at autoriserede personer kun får adgang til de oplysninger i toldinformationssystemet, der er omfattet af deres adgangsautorisation, og kun ved hjælp af individuelle og unikke brugeridentiteter og fortrolige adgangsmetoder (kontrol med adgang til data)

Ændring 71

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 26 – stk. 2 – litra e

| e) | at sikre, at autoriserede personer, hvad angår brugen af toldinformationssystemet, kun får adgang til de oplysninger, de er bemyndiget til at kende |
| --- | --- |

e)

at sikre, at autoriserede personer, hvad angår brugen af toldinformationssystemet, kun får adgang til de oplysninger, de er bemyndiget til at kende

udgår

Ændring 72

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 26 – stk. 2 – litra e a (nyt)

| ea) | at sikre, at alle myndigheder med adgangsret til toldinformationssystemet opretter profiler, der beskriver funktioner og ansvarsområder for personer, som er bemyndiget til at få adgang til, registrere, berigtige, slette og søge i oplysningerne, og på anmodning straks stiller disse profiler til rådighed for de nationale tilsynsmyndigheder, der er omhandlet i artikel 22a (personaleprofiler) |
| --- | --- |

ea)

at sikre, at alle myndigheder med adgangsret til toldinformationssystemet opretter profiler, der beskriver funktioner og ansvarsområder for personer, som er bemyndiget til at få adgang til, registrere, berigtige, slette og søge i oplysningerne, og på anmodning straks stiller disse profiler til rådighed for de nationale tilsynsmyndigheder, der er omhandlet i artikel 22a (personaleprofiler)

Ændring 73

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 26 – stk. 2 – litra h a (nyt)

| ha) | at kontrollere effektiviteten af de sikkerhedsforanstaltninger, der er omhandlet i dette stykke, og træffe de nødvendige organisatoriske foranstaltninger vedrørende intern kontrol for at sikre overholdelse af denne afgørelse (egenkontrol). |
| --- | --- |

ha)

at kontrollere effektiviteten af de sikkerhedsforanstaltninger, der er omhandlet i dette stykke, og træffe de nødvendige organisatoriske foranstaltninger vedrørende intern kontrol for at sikre overholdelse af denne afgørelse (egenkontrol).

Ændring 74

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 28 – stk. 1

1.   Hver medlemsstat
  er ansvarlig for,
  at de oplysninger, den
  registrerer
  i toldinformationssystemet, er
  korrekte
  ,
  løbende
  ajourførte
  og opfylder gældende bestemmelser
  .
  Hver medlemsstat er desuden ansvarlig for overholdelsen af bestemmelserne i artikel 5 i Strasbourgkonventionen af 1981.

1.   Hver medlemsstat
  sikrer,
  at de oplysninger, den
  har registreret
  i toldinformationssystemet
  i henhold til artikel 3, artikel 4, stk. 1, og artikel 8 i rammeafgørelse 2008/977/RIA
  , er
  rigtige
  , ajourførte
  , fuldstændige og pålidelige, og at de er lovligt registreret
  .

Ændring 75

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 28 – stk. 2

2.   Hver medlemsstat er ansvarlig i henhold til
  sine love, administrative bestemmelser og procedurer
  for enhver skade, der tilføjes personer i forbindelse med brugen af toldinformationssystemet
  i den pågældende stat
  . Dette gælder også
  , hvis skaden tilføjes af den formidlende stat ved, at denne
  registrerer ukorrekte oplysninger eller registrerer oplysninger
  i strid med denne afgørelse
  .

2.   Hver medlemsstat er ansvarlig i henhold til
  sin nationale lovgivning
  for enhver skade, der tilføjes personer i forbindelse med brugen af toldinformationssystemet. Dette gælder også
  for skade, der tilføjes af en medlemsstat, som
  registrerer ukorrekte oplysninger eller
  ulovligt
  registrerer
  eller lagrer
  oplysninger.

Ændring 76

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 28 – stk. 3

3.   Hvis
  den medlemsstat, mod hvilken der rejses sag om registrering af
  ukorrekte oplysninger
  , ikke er den samme som den stat, der formidlede oplysningerne, søger de berørte stater i fællesskab at afgøre, om, og i givet fald i hvilket omfang, de udbetalte erstatningsbeløb skal tilbagebetales af den formidlende medlemsstat til den anden medlemsstat
  .
  De beløb, man enes om, skal tilbagebetales efter anmodning herom
  .

3.   Hvis
  en modtagermedlemsstat yder erstatning for en skade, der er forårsaget af anvendelsen af
  ukorrekte oplysninger
  , som en anden medlemsstat har registreret i toldinformationssystemet, refunderer den medlemsstat, der registrerede de ukorrekte oplysninger, modtagermedlemsstaten den ydede skadeserstatning under hensyn til et eventuelt ansvar hos modtagermedlemsstaten
  .

Ændring 77

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 28 – stk. 3 a (nyt)

3a.
     
  Europol og Eurojust er ansvarlige i overensstemmelse med reglerne for deres oprettelse.

Ændring 79

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 31

Medlemsstaterne sikrer, at deres nationale lovgivning er i overensstemmelse med denne afgørelse senest
  den ...*

  .

Medlemsstaterne sikrer, at deres nationale lovgivning er i overensstemmelse med denne afgørelse senest
  den 1. juli 2011
  .

Ændring 80

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 32

Denne afgørelse erstatter konventionen om brug af informationsteknologi på toldområdet samt protokollen af 12. marts 1999 om anvendelsesområdet for hvidvaskning af udbyttet fra kriminalitet i konventionen om brug af informationsteknologi på toldområdet og om tilføjelse af transportmidlets registreringsnummer i konventionens liste over oplysninger (i det følgende benævnt »protokollen om anvendelsesområdet for hvidvaskning af udbyttet fra kriminalitet«) og protokollen af 8. maj 2003 udarbejdet i henhold til artikel 34 i traktaten om Den Europæiske Union, om ændring af konventionen om brug af informationsteknologi på toldområdet for så vidt angår oprettelse af et elektronisk sagsregister på toldområdet (i det følgende benævnt »protokollen om oprettelse af et elektronisk sagsregister på told- området«) fra
  ...*

  .

Denne afgørelse erstatter konventionen om brug af informationsteknologi på toldområdet samt protokollen af 12. marts 1999 om anvendelsesområdet for hvidvaskning af udbyttet fra kriminalitet i konventionen om brug af informationsteknologi på toldområdet og om tilføjelse af transportmidlets registreringsnummer i konventionens liste over oplysninger (i det følgende benævnt »protokollen om anvendelsesområdet for hvidvaskning af udbyttet fra kriminalitet«) og protokollen af 8. maj 2003 udarbejdet i henhold til EU-traktatens artikel 34 om ændring af konventionen om brug af informationsteknologi på toldområdet for så vidt angår oprettelse af et elektronisk sagsregister på toldområdet (i det følgende benævnt »protokollen om oprettelse af et elektronisk sagsregister på told- området«) fra
  den 1. juli 2011
  .

Ændring 81

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 32 – stk. 1 a (nyt)

Den konvention og de protokoller, der er nævnt i stk. 1, ophører følgelig med at gælde fra datoen for anvendelsen af denne afgørelse.

Ændring 82

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 33

Medmindre andet er bestemt i denne afgørelse, ophæves bestemmelserne om gennemførelse af konventionen om brug af informationsteknologi på toldområdet, protokollen om anvendelsesområdet for hvidvaskning af udbyttet fra kriminalitet samt protokollen om oprettelse af et elektronisk sagsregister på toldområdet med virkning fra den
  ...*

  .

Medmindre andet er bestemt i denne afgørelse, ophæves bestemmelserne om gennemførelse af konventionen om brug af informationsteknologi på toldområdet, protokollen om anvendelsesområdet for hvidvaskning af udbyttet fra kriminalitet samt protokollen om oprettelse af et elektronisk sagsregister på toldområdet med virkning fra den
  1. juli 2011
  .

Ændring 83

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 34

Artikel 34

Tvister mellem medlemsstaterne om fortolkningen eller anvendelsen af denne afgørelse behandles i første omgang af Rådet efter proceduren i afsnit VI i traktaten med henblik på bilæggelse.

Såfremt det efter udløbet af en frist på seks måneder ikke har været muligt at nå frem til en bilæggelse, kan en part i tvisten indbringe spørgsmålet for De Europæiske Fællesskabers Domstol.

udgår

Ændring 84

Den Franske Republiks initiativ

Artikel 35 – stk. 2

2.   Den finder anvendelse fra
  ....

2.   Den finder anvendelse fra
  den 1. juli 2011
  .

---

(1)  
  EUT L 350 af 30.12.2008, s. 60.

(2)  
  EUT L 121 af 15.5.2009, s. 37.

(3)  
  EUT L 138 af 4.6.2009, s. 14.

(4)  

  EUT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

---

Onsdag, den 25. november 2009

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/150 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/150

---

Onsdag, den 25. november 2009Mærkning af dæk for så vidt angår brændstofeffektivitet ***II

P7_TA(2009)0086

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. november 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om mærkning af dæk for så vidt angår brændstofeffektivitet og andre vigtige parametre (14639/6/2009 – C7-0287/2009 – 2008/0221(COD))

2010/C 285 E/33

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets fælles holdning (14639/6/2009 - C7-0287/2009),

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0779),

der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2009)0348),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 72,

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0076/2009),

| 1. | godkender den fælles holdning; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning;

| 2. | noterer sig Kommissionens erklæring, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

noterer sig Kommissionens erklæring, der er vedføjet denne beslutning;

| 3. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med den fælles holdning; |
| --- | --- |

3.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med den fælles holdning;

| 4. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1;

| 5. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

5.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 6. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster af 22.4.2009, P6_TA(2009)0248.

---

Onsdag, den 25. november 2009BILAG

KOMMISSIONENS ERKLÆRING

»Kommissionen støtter anvendelsen af fællesskabsinstrumenter, som f.eks. programmet »Intelligent Energi - Europa« som bidrag til initiativer, der øger slutbrugernes bevidsthed om fordelene ved mærkning af dæk.

Senest i juni 2012 vil Kommissionen på sin webside ec.europa til brug for navnlig forbrugerorganisationer og dækfabrikanter lægge oplysninger ud, der redegør for hver enkelt del af dækmærket, og en harmoniseret regnemaskine til beregning af brændstofbesparelsen.«

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/151 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/151

---

Onsdag, den 25. november 2009Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen

P7_TA(2009)0087

1. Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (KOM(2009)0515 - C7-0208/2009 - 2009/2135(BUD))

2010/C 285 E/34

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2009)0515 - C7-0208/2009),

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (IIA af 17. maj 2006) (1), særlig punkt 28,

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (globaliseringsfondsforordningen),

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0044/2009),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet,

| B. | der henviser til, at EU’s økonomiske bistand til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse som følge af strukturelle ændringer, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med den fælleserklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, der blev vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af fonden, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU’s økonomiske bistand til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse som følge af strukturelle ændringer, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med den fælleserklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, der blev vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af fonden,

| C. | der henviser til, at Belgien og Irland har anmodet om bistand i forbindelse med afskedigelser i tekstilbranchen i de belgiske provinser Øst- og Vestflandern (3) og Limburg (4) og i computerfremstillingsindustrien i de irske counties Limerick, Clare og North Tipperary samt i byen Limerick (5), |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Belgien og Irland har anmodet om bistand i forbindelse med afskedigelser i tekstilbranchen i de belgiske provinser Øst- og Vestflandern (3) og Limburg (4) og i computerfremstillingsindustrien i de irske counties Limerick, Clare og North Tipperary samt i byen Limerick (5),

| D. | der henviser til, at begge ansøgninger opfylder de kriterier for støtteberettigelse, som er fastsat i globaliseringsfondsforordningen, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at begge ansøgninger opfylder de kriterier for støtteberettigelse, som er fastsat i globaliseringsfondsforordningen,

| E. | der henviser til, at Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender i forbindelse med den irske ansøgning har anmodet Kommissionen om yderligere oplysninger, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender i forbindelse med den irske ansøgning har anmodet Kommissionen om yderligere oplysninger,

| 1. | anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at fremskynde anvendelsen af fonden; |
| --- | --- |

1.

anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at fremskynde anvendelsen af fonden;

| 2. | minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af fonden og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed, beregnet på at yde bistand til arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen; |
| --- | --- |

2.

minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af fonden og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed, beregnet på at yde bistand til arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen;

| 3. | understreger, at EU bør anvende alle sine til rådighed stående midler til at imødegå konsekvenserne af den verdensomspændende økonomiske og finansielle krise; understreger i denne forbindelse, at Globaliseringsfonden kan spille en afgørende rolle for afskedigede arbejdstageres genindslusning på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

3.

understreger, at EU bør anvende alle sine til rådighed stående midler til at imødegå konsekvenserne af den verdensomspændende økonomiske og finansielle krise; understreger i denne forbindelse, at Globaliseringsfonden kan spille en afgørende rolle for afskedigede arbejdstageres genindslusning på arbejdsmarkedet;

| 4. | understreger, at det i overensstemmelse med artikel 6 i globaliseringsfondsforordningen bør sikres, at fonden støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers genindslusning på arbejdsmarkedet; gentager, at støtte fra Globaliseringsfonden ikke kan erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer; |
| --- | --- |

4.

understreger, at det i overensstemmelse med artikel 6 i globaliseringsfondsforordningen bør sikres, at fonden støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers genindslusning på arbejdsmarkedet; gentager, at støtte fra Globaliseringsfonden ikke kan erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer;

| 5. | minder i forbindelse med mobiliseringen af fonden Kommissionen om ikke systematisk at overføre betalingsbevillinger fra Den Europæiske Socialfond, eftersom Globaliseringsfonden blev oprettet som et særskilt, målrettet instrument med egne mål og frister; |
| --- | --- |

5.

minder i forbindelse med mobiliseringen af fonden Kommissionen om ikke systematisk at overføre betalingsbevillinger fra Den Europæiske Socialfond, eftersom Globaliseringsfonden blev oprettet som et særskilt, målrettet instrument med egne mål og frister;

| 6. | minder om, at Globaliseringsfondens funktionsmåde og merværdi bør evalueres i forbindelse med den generelle vurdering af programmerne og de øvrige instrumenter, der er etableret i henhold til IIA af 17. maj 2006, som led i revisionen af den flerårige finansielle ramme for 2007-2013; |
| --- | --- |

6.

minder om, at Globaliseringsfondens funktionsmåde og merværdi bør evalueres i forbindelse med den generelle vurdering af programmerne og de øvrige instrumenter, der er etableret i henhold til IIA af 17. maj 2006, som led i revisionen af den flerårige finansielle ramme for 2007-2013;

| 7. | bemærker, at Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender har vurderet Kommissionens forslag og ikke har nogen indvendinger til de belgiske ansøgninger, men at Kommissionen er blevet anmodet om præciseringer i forbindelse med den irske ansøgning vedrørende Dell; henleder imidlertid opmærksomheden på punkt 1-6 i udtalelsen fra dette udvalg; |
| --- | --- |

7.

bemærker, at Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender har vurderet Kommissionens forslag og ikke har nogen indvendinger til de belgiske ansøgninger, men at Kommissionen er blevet anmodet om præciseringer i forbindelse med den irske ansøgning vedrørende Dell; henleder imidlertid opmærksomheden på punkt 1-6 i udtalelsen fra dette udvalg;

| 8. | ønsker at vurdere konsekvenserne af Kommissionens svar, inden det træffer sin endelige afgørelse om såvel det lovgivningsmæssige som det budgetmæssige instrument; |
| --- | --- |

8.

ønsker at vurdere konsekvenserne af Kommissionens svar, inden det træffer sin endelige afgørelse om såvel det lovgivningsmæssige som det budgetmæssige instrument;

| 9. | forventer, at Kommissionen tager de nuværende vanskeligheder til efterretning og for eftertiden forelægger sine forslag til afgørelse om anvendelse af fonden i separate dokumenter, hvilket indebærer forelæggelse af ét forslag til afgørelse pr. ansøgende medlemsstat; |
| --- | --- |

9.

forventer, at Kommissionen tager de nuværende vanskeligheder til efterretning og for eftertiden forelægger sine forslag til afgørelse om anvendelse af fonden i separate dokumenter, hvilket indebærer forelæggelse af ét forslag til afgørelse pr. ansøgende medlemsstat;

| 10. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

10.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 11. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

11.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 12. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

12.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

(3)  EGF/2009/004 BE/Oost en West Vlaanderen textiles.

(4)  EGF/2009/005 BE/Limburg textiles.

(5)  EGF/2009/008 IE/Dell.

---

Onsdag, den 25. november 2009BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

af 25. november 2009

om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 28,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2), særlig artikel 12, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Kommissionen og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen blev oprettet med henblik på at yde supplerende støtte til afskedigede arbejdstagere, som er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen blev oprettet med henblik på at yde supplerende støtte til afskedigede arbejdstagere, som er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet.

| (2) | Anvendelsesområdet for fonden blev udvidet for ansøgninger indgivet fra 1. maj 2009, så det kom til at omfatte støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise. |
| --- | --- |

(2)

Anvendelsesområdet for fonden blev udvidet for ansøgninger indgivet fra 1. maj 2009, så det kom til at omfatte støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise.

| (3) | Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende fonden inden for et årligt loft på 500 mio. EUR. |
| --- | --- |

(3)

Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende fonden inden for et årligt loft på 500 mio. EUR.

| (4) | Belgien fremsendte den 5. maj 2009 to ansøgninger om anvendelse af fonden i forbindelse med afskedigelser inden for tekstilbranchen. Ansøgningerne opfylder kravene til fastsættelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006, og Kommissionen foreslår derfor, at der ydes 9 198 874 EUR i støtte. |
| --- | --- |

(4)

Belgien fremsendte den 5. maj 2009 to ansøgninger om anvendelse af fonden i forbindelse med afskedigelser inden for tekstilbranchen. Ansøgningerne opfylder kravene til fastsættelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006, og Kommissionen foreslår derfor, at der ydes 9 198 874 EUR i støtte.

| (5) | Irland fremsendte den 29. juni 2009 en ansøgning om anvendelse af fonden i forbindelse med afskedigelser inden for computerfremstillingsindustrien. Ansøgningen opfylder kravene til fastlæggelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006, og Kommissionen foreslår derfor, at der ydes 14 831 050 EUR i støtte. |
| --- | --- |

(5)

Irland fremsendte den 29. juni 2009 en ansøgning om anvendelse af fonden i forbindelse med afskedigelser inden for computerfremstillingsindustrien. Ansøgningen opfylder kravene til fastlæggelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006, og Kommissionen foreslår derfor, at der ydes 14 831 050 EUR i støtte.

| (6) | Der bør derfor som følge af ansøgningerne fra Belgien og Irland ydes støtte fra fonden - |
| --- | --- |

(6)

Der bør derfor som følge af ansøgningerne fra Belgien og Irland ydes støtte fra fonden -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

I forbindelse med Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2009 anvendes Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen således, at et beløb på 24 029 924 EUR kan stilles til rådighed i form af forpligtelses- og betalingsbevillinger.

Artikel 2

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Strasbourg, den

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

2

---

Torsdag, den 26. november 2009

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/156 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/156

---

Torsdag, den 26. november 2009Det europæiske år for frivilligt arbejde (2011) *

P7_TA(2009)0094

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. november 2009 om forslag til Rådets beslutning om det europæiske år for frivilligt arbejde (2011) (KOM(2009)0254 – C7-0054/2009 – 2009/0072(CNS))

2010/C 285 E/35

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2009)0254),

der henviser til EF-traktatens artikel 308, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0054/2009),

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og udtalelser fra Budgetudvalget, Udvalget for Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Regionaludviklingsudvalget (A7-0077/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | finder, at det vejledende referencebeløb, der er angivet i lovgivningsforslaget, skal være foreneligt med loftet for underområde 3b i den flerårige finansielle ramme (FFR) for perioden 2007-2013, og påpeger, at det årlige beløb vil blive fastsat af budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure; |
| --- | --- |

2.

finder, at det vejledende referencebeløb, der er angivet i lovgivningsforslaget, skal være foreneligt med loftet for underområde 3b i den flerårige finansielle ramme (FFR) for perioden 2007-2013, og påpeger, at det årlige beløb vil blive fastsat af budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure;

| 3. | understreger, at finansieringen af nye tiltag ikke må være til skade for eksisterende programmer eller andre initiativer. |
| --- | --- |

3.

understreger, at finansieringen af nye tiltag ikke må være til skade for eksisterende programmer eller andre initiativer.

| 4. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 5. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

5.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 6. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til beslutning


  Betragtning -1 (ny) |
| | (-1) | Med traktaten indføres unionsborgerskab, som er et supplement til det nationale statsborgerskab i medlemsstaterne og en vigtig faktor for styrkelse og sikring af den europæiske integrationsproces. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til beslutning

Betragtning -1 (ny)

(-1)

Med traktaten indføres unionsborgerskab, som er et supplement til det nationale statsborgerskab i medlemsstaterne og en vigtig faktor for styrkelse og sikring af den europæiske integrationsproces.

Ændring 2

Forslag til beslutning

Betragtning -1 a (ny)

| (-1a) | Fremme af et aktivt medborgerskab er helt afgørende for en styrkelse af samhørigheden og udviklingen af demokratiet samt for Europas rolle i verden. |
| --- | --- |

(-1a)

Fremme af et aktivt medborgerskab er helt afgørende for en styrkelse af samhørigheden og udviklingen af demokratiet samt for Europas rolle i verden.

Ændring 3

Forslag til beslutning

Betragtning -1 b (ny)

| (-1b) | Det europæiske år for frivilligt arbejde til fremme af aktivt medborgerskab vil understrege, at frivilligt arbejde er et nøgleeksempel på aktivt medborgerskab og demokrati, der er udtryk for europæiske værdier som solidaritet og ligebehandling og som sådan bidrager til en harmonisk udvikling af de europæiske samfund. |
| --- | --- |

(-1b)

Det europæiske år for frivilligt arbejde til fremme af aktivt medborgerskab vil understrege, at frivilligt arbejde er et nøgleeksempel på aktivt medborgerskab og demokrati, der er udtryk for europæiske værdier som solidaritet og ligebehandling og som sådan bidrager til en harmonisk udvikling af de europæiske samfund.

Ændring 4

Forslag til beslutning

Betragtning 1

| (1) | Fællesskabet og medlemsstaterne bestræber sig på at fremme udviklingen af menneskelige ressourcer med henblik på at nå et højt beskæftigelsesniveau og bekæmpe social udelukkelse. |
| --- | --- |

(1)

Fællesskabet og medlemsstaterne bestræber sig på at fremme udviklingen af menneskelige ressourcer med henblik på at nå et højt beskæftigelsesniveau og bekæmpe social udelukkelse.

| (1) | Fællesskabet og medlemsstaterne bestræber sig på at fremme udviklingen af menneskelige ressourcer med henblik på at nå et højt beskæftigelsesniveau og bekæmpe social udelukkelse
  gennem vedtagelse af foranstaltninger, der har til formål at øge viden, udvikle udveksling af oplysninger og bedste praksis, fremme innovative tilgange og evaluere erfaringer
  . |
| --- | --- |

(1)

Fællesskabet og medlemsstaterne bestræber sig på at fremme udviklingen af menneskelige ressourcer med henblik på at nå et højt beskæftigelsesniveau og bekæmpe social udelukkelse
  gennem vedtagelse af foranstaltninger, der har til formål at øge viden, udvikle udveksling af oplysninger og bedste praksis, fremme innovative tilgange og evaluere erfaringer
  .

Ændring 5

Forslag til beslutning

Betragtning 3

| (3) | Gennem
  frivilligt arbejde
  har man mulighed for at erhverve sig uformelle læringserfaringer
  , som
  både bidrager til
  udvikling af erhvervsrelevante kvalifikationer og kompetencer og
  er
  en vigtig indgang til aktiv deltagelse i samfundslivet. Det arbejde, der udføres af volontører i alle aldre, er af stor betydning for udviklingen af demokratiet, som er et af de grundlæggende principper for Den Europæiske Union, og
  det bidrager desuden til udviklingen af menneskelige ressourcer og til styrkelse af sammenhængskraften i samfundet
  . |
| --- | --- |

(3)

Gennem
  frivilligt arbejde
  har man mulighed for at erhverve sig uformelle læringserfaringer
  , som
  både bidrager til
  udvikling af erhvervsrelevante kvalifikationer og kompetencer og
  er
  en vigtig indgang til aktiv deltagelse i samfundslivet. Det arbejde, der udføres af volontører i alle aldre, er af stor betydning for udviklingen af demokratiet, som er et af de grundlæggende principper for Den Europæiske Union, og
  det bidrager desuden til udviklingen af menneskelige ressourcer og til styrkelse af sammenhængskraften i samfundet
  .

| (3) | Frivilligt arbejde
  udgør en værdifuld uformel læringserfaring
  , som
  fremmer
  udvikling af erhvervsrelevante
  og sociale
  kvalifikationer og kompetencer
  , bidrager til solidaritet
  og
  udgør
  en vigtig indgang til aktiv deltagelse i samfundslivet.
  Frivilligt arbejde fremmer og tilskynder til partnerskab og aktivt medborgerskab, som bringer europæiske værdier såsom solidaritet og ligebehandling i spil.
  Det arbejde, der udføres af volontører i alle aldre, er af stor betydning for udviklingen af demokratiet,
  navnlig deltagelsesdemokratiet,
  som er et af de grundlæggende principper for Den Europæiske Union, og
  for fremme af menneskerettighederne inden for og uden for Den Europæiske Union
  .
  Frivilligt arbejde kan potentielt bidrage til individets personlige udvikling og velfærd og til en harmonisk udvikling af de europæiske samfund, for så vidt angår solidaritet, social inddragelse og velstand
  .
  Frivilligt arbejde og volontøraktiviteter bør dog ikke være en erstatning for lønnet beskæftigelse, men volontørernes udgifter bør ikke desto mindre godtgøres på fyldestgørende vis. |
| --- | --- |

(3)

Frivilligt arbejde
  udgør en værdifuld uformel læringserfaring
  , som
  fremmer
  udvikling af erhvervsrelevante
  og sociale
  kvalifikationer og kompetencer
  , bidrager til solidaritet
  og
  udgør
  en vigtig indgang til aktiv deltagelse i samfundslivet.
  Frivilligt arbejde fremmer og tilskynder til partnerskab og aktivt medborgerskab, som bringer europæiske værdier såsom solidaritet og ligebehandling i spil.
  Det arbejde, der udføres af volontører i alle aldre, er af stor betydning for udviklingen af demokratiet,
  navnlig deltagelsesdemokratiet,
  som er et af de grundlæggende principper for Den Europæiske Union, og
  for fremme af menneskerettighederne inden for og uden for Den Europæiske Union
  .
  Frivilligt arbejde kan potentielt bidrage til individets personlige udvikling og velfærd og til en harmonisk udvikling af de europæiske samfund, for så vidt angår solidaritet, social inddragelse og velstand
  .
  Frivilligt arbejde og volontøraktiviteter bør dog ikke være en erstatning for lønnet beskæftigelse, men volontørernes udgifter bør ikke desto mindre godtgøres på fyldestgørende vis.

Ændring 6

Forslag til beslutning

Betragtning 3 a (ny)

| (3a) | Udtrykket »frivilligt arbejde« henviser til alle former for frivillige formelle, ikke-formelle, uformelle aktiviteter eller uddannelsesmæssige aktiviteter forbundet hermed, som en person påtager sig af egen fri vilje, efter eget valg og egen motivation og uden tanke for økonomisk vinding. Det er til gavn for den enkelte volontør, lokalsamfundene og samfundet som helhed. Det er også et forum for personer og sammenslutninger, som giver mulighed for at tage sig af menneskelige, sociale eller miljømæssige behov og problemer, navnlig i tilfælde hvor de bliver bedt om at håndtere nødsituationer, som kan involvere hele samfundet. Frivilligt arbejde udføres ofte til støtte for en almennyttig organisation eller lokalt baserede initiativer. Frivilligt arbejde træder ikke i stedet for professionelle betalte beskæftigelsesmuligheder, men tilfører samfundet værdi i kraft af dets sociale og kulturelle formål. |
| --- | --- |

(3a)

Udtrykket »frivilligt arbejde« henviser til alle former for frivillige formelle, ikke-formelle, uformelle aktiviteter eller uddannelsesmæssige aktiviteter forbundet hermed, som en person påtager sig af egen fri vilje, efter eget valg og egen motivation og uden tanke for økonomisk vinding. Det er til gavn for den enkelte volontør, lokalsamfundene og samfundet som helhed. Det er også et forum for personer og sammenslutninger, som giver mulighed for at tage sig af menneskelige, sociale eller miljømæssige behov og problemer, navnlig i tilfælde hvor de bliver bedt om at håndtere nødsituationer, som kan involvere hele samfundet. Frivilligt arbejde udføres ofte til støtte for en almennyttig organisation eller lokalt baserede initiativer. Frivilligt arbejde træder ikke i stedet for professionelle betalte beskæftigelsesmuligheder, men tilfører samfundet værdi i kraft af dets sociale og kulturelle formål.

Ændring 7

Forslag til beslutning

Betragtning 4

| (4) | I samfund under hastig forandring er der behov for at sikre
  , at de strukturer, der støtter
  frivilligt arbejde
  , fungerer effektivt,
  så flere mennesker får mulighed for at engagere sig i
  frivilligt arbejde
  . Det er derfor vigtigt at støtte »peer-learning« og udveksling af god praksis på fællesskabsplan. |
| --- | --- |

(4)

I samfund under hastig forandring er der behov for at sikre
  , at de strukturer, der støtter
  frivilligt arbejde
  , fungerer effektivt,
  så flere mennesker får mulighed for at engagere sig i
  frivilligt arbejde
  . Det er derfor vigtigt at støtte »peer-learning« og udveksling af god praksis på fællesskabsplan.

| (4) | I samfund under hastig forandring er der behov for at sikre
  effektiv støtte til og gennemførelse af foranstaltninger for
  frivilligt arbejde, så flere mennesker får mulighed for at engagere sig i
  det. Det er derfor vigtigt at støtte »peer-learning« og udveksling
  og udvikling
  af god praksis på fællesskabsplan
  og på nationalt, regionalt og lokalt plan, bl.a. ved at etablere effektive systemer for samarbejde og netværksdannelse mellem volontørorganisationerne og navnlig gennem oprettelse af en internetportal. |
| --- | --- |

(4)

I samfund under hastig forandring er der behov for at sikre
  effektiv støtte til og gennemførelse af foranstaltninger for
  frivilligt arbejde, så flere mennesker får mulighed for at engagere sig i
  det. Det er derfor vigtigt at støtte »peer-learning« og udveksling
  og udvikling
  af god praksis på fællesskabsplan
  og på nationalt, regionalt og lokalt plan, bl.a. ved at etablere effektive systemer for samarbejde og netværksdannelse mellem volontørorganisationerne og navnlig gennem oprettelse af en internetportal.

Ændring 8

Forslag til beslutning

Betragtning 5

| (5) | På regeringskonferencen i 1997 vedtog man erklæring nr. 38 om frivilligt arbejde, der knyttedes som bilag til slutakten i Amsterdamtraktaten, og hvori konferencen anerkendte det betydelige bidrag, frivilligt arbejde yder til udviklingen af solidaritet i samfundet. |
| --- | --- |

(5)

På regeringskonferencen i 1997 vedtog man erklæring nr. 38 om frivilligt arbejde, der knyttedes som bilag til slutakten i Amsterdamtraktaten, og hvori konferencen anerkendte det betydelige bidrag, frivilligt arbejde yder til udviklingen af solidaritet i samfundet.

| (5) | På regeringskonferencen i 1997 vedtog man erklæring nr. 38 om frivilligt arbejde, der knyttedes som bilag til slutakten i Amsterdamtraktaten, og hvori konferencen anerkendte det betydelige bidrag, frivilligt arbejde yder til udviklingen af solidaritet i samfundet,
  og opfordrede til, at unge såvel som ældre skulle deltage i frivilligt arbejde
  . |
| --- | --- |

(5)

På regeringskonferencen i 1997 vedtog man erklæring nr. 38 om frivilligt arbejde, der knyttedes som bilag til slutakten i Amsterdamtraktaten, og hvori konferencen anerkendte det betydelige bidrag, frivilligt arbejde yder til udviklingen af solidaritet i samfundet,
  og opfordrede til, at unge såvel som ældre skulle deltage i frivilligt arbejde
  .

Ændring 9

Forslag til beslutning

Betragtning 12

| (12) | Frivilligt arbejde indgår i adskillige fællesskabsprogrammer, som sætter fokus på
  volontørernes mobilitet
  , som for eksempel den europæiske volontørtjeneste under programmet »Aktive Unge«, programmet for livslang læring og programmet »Europa for Borgerne«. |
| --- | --- |

(12)

Frivilligt arbejde indgår i adskillige fællesskabsprogrammer, som sætter fokus på
  volontørernes mobilitet
  , som for eksempel den europæiske volontørtjeneste under programmet »Aktive Unge«, programmet for livslang læring og programmet »Europa for Borgerne«.

| (12) | Frivilligt arbejde indgår i adskillige fællesskabsprogrammer
  og netværk
  , som sætter fokus på
  mobiliteten i det frivillige arbejde for folk i alle aldre
  , som for eksempel den europæiske volontørtjeneste under programmet »Aktive Unge«, programmet for livslang læring og programmet »Europa for Borgerne«.
  I kraft af sin horisontale karakter vil det frivillige arbejde skabe synergi mellem disse programmer. |
| --- | --- |

(12)

Frivilligt arbejde indgår i adskillige fællesskabsprogrammer
  og netværk
  , som sætter fokus på
  mobiliteten i det frivillige arbejde for folk i alle aldre
  , som for eksempel den europæiske volontørtjeneste under programmet »Aktive Unge«, programmet for livslang læring og programmet »Europa for Borgerne«.
  I kraft af sin horisontale karakter vil det frivillige arbejde skabe synergi mellem disse programmer.

Ændring 10

Forslag til beslutning

Betragtning 12 a (ny)

| (12a) | Frivilligt arbejde er en grundlæggende del af aktivt medborgerskab, som giver næring til civilsamfundet og styrker solidariteten. |
| --- | --- |

(12a)

Frivilligt arbejde er en grundlæggende del af aktivt medborgerskab, som giver næring til civilsamfundet og styrker solidariteten.

Ændring 11

Forslag til beslutning

Betragtning 13

| (13) | Der findes en lang række volontøraktiviteter i Europa, som bør
  bevares
  og videreudvikles. |
| --- | --- |

(13)

Der findes en lang række volontøraktiviteter i Europa, som bør
  bevares
  og videreudvikles.

| (13) | Der findes en lang række volontøraktiviteter
  og en lang tradition herfor
  i Europa, som bør
  beskyttes
  og videreudvikles
  , bl.a. gennem oprettelsen af et grænseoverskridende netværk af volontørorganisationer i de forskellige medlemsstater, som kan skabe en permanent platform for udveksling af erfaringer og bedste praksis. |
| --- | --- |

(13)

Der findes en lang række volontøraktiviteter
  og en lang tradition herfor
  i Europa, som bør
  beskyttes
  og videreudvikles
  , bl.a. gennem oprettelsen af et grænseoverskridende netværk af volontørorganisationer i de forskellige medlemsstater, som kan skabe en permanent platform for udveksling af erfaringer og bedste praksis.

Ændring 12

Forslag til beslutning

Betragtning 13 a (ny)

| (13a) | Det europæiske år for frivilligt arbejde bør være en anledning til at opfordre medlemsstaterne til at skabe retssikkerhed for volontørerne med hensyn til deres retlige status. |
| --- | --- |

(13a)

Det europæiske år for frivilligt arbejde bør være en anledning til at opfordre medlemsstaterne til at skabe retssikkerhed for volontørerne med hensyn til deres retlige status.

Ændring 13

Forslag til beslutning

Betragtning 13 b (ny)

| (13b) | EU har en væsentlig rolle at spille med hensyn til at fremme, udvikle og støtte frivilligt arbejde overalt i Unionen. Det er imidlertid vigtigt at anerkende og respektere forskelligheden af det frivillige arbejde i de enkelte medlemsstater. |
| --- | --- |

(13b)

EU har en væsentlig rolle at spille med hensyn til at fremme, udvikle og støtte frivilligt arbejde overalt i Unionen. Det er imidlertid vigtigt at anerkende og respektere forskelligheden af det frivillige arbejde i de enkelte medlemsstater.

Ændring 14

Forslag til beslutning

Betragtning 14

| (14) | Frivilligt arbejde kan bidrage til en harmonisk udvikling af de europæiske samfund.
  Frivilligt arbejde giver rige muligheder for ikke-formel læring, der forbedrer volontørernes faglige kvalifikationer og kompetencer, bidrager til deres beskæftigelsesegnethed og solidaritetsfølelse, udvikler deres sociale færdigheder og gør det lettere for dem at blive integreret i samfundet og tage aktivt del i samfundslivet. |
| --- | --- |

(14)

Frivilligt arbejde kan bidrage til en harmonisk udvikling af de europæiske samfund.
  Frivilligt arbejde giver rige muligheder for ikke-formel læring, der forbedrer volontørernes faglige kvalifikationer og kompetencer, bidrager til deres beskæftigelsesegnethed og solidaritetsfølelse, udvikler deres sociale færdigheder og gør det lettere for dem at blive integreret i samfundet og tage aktivt del i samfundslivet.

| (14) | Frivilligt arbejde kan bidrage til en harmonisk udvikling af de europæiske samfund
  , fremme social inddragelse og socialt velvære, bekæmpe racisme og fordomme samt bidrage til dialog på tværs af kulturer og religioner
  . |
| --- | --- |

(14)

Frivilligt arbejde kan bidrage til en harmonisk udvikling af de europæiske samfund
  , fremme social inddragelse og socialt velvære, bekæmpe racisme og fordomme samt bidrage til dialog på tværs af kulturer og religioner
  .

Ændring 15

Forslag til beslutning

Betragtning 14 a (ny)

| (14a) | Alle mennesker bør have mulighed for at udføre frivilligt arbejde. Med henblik på at fremme personlig udvikling og deltagelse bør asylansøgere, flygtninge og lovligt fastboende indvandrere i stigende grad have mulighed for at spille en rolle i frivilligt arbejde, navnlig når de ikke har mulighed for at udføre lønarbejde. |
| --- | --- |

(14a)

Alle mennesker bør have mulighed for at udføre frivilligt arbejde. Med henblik på at fremme personlig udvikling og deltagelse bør asylansøgere, flygtninge og lovligt fastboende indvandrere i stigende grad have mulighed for at spille en rolle i frivilligt arbejde, navnlig når de ikke har mulighed for at udføre lønarbejde.

Ændring 16

Forslag til beslutning

Betragtning 14 b (ny)

| (14b) | Frivilligt arbejde udgør en værdifuld ikke-formel læringserfaring, som øger faglige kvalifikationer og kompetencer og dermed bidrager til at øge den pågældende persons beskæftigelsesegnethed ved at fremme reintegrationen på arbejdsmarkedet, udvikler personens sociale færdigheder og bidrager til individets personlige udvikling og velvære. |
| --- | --- |

(14b)

Frivilligt arbejde udgør en værdifuld ikke-formel læringserfaring, som øger faglige kvalifikationer og kompetencer og dermed bidrager til at øge den pågældende persons beskæftigelsesegnethed ved at fremme reintegrationen på arbejdsmarkedet, udvikler personens sociale færdigheder og bidrager til individets personlige udvikling og velvære.

Ændring 17

Forslag til beslutning

Betragtning 14 c (ny)

| (14c) | Frivilligt arbejde kan bidrage til at bekæmpe fattigdom og opnå social og økonomisk udvikling gennem initiativer, der gennemføres inden for EU eller i tredjelande. |
| --- | --- |

(14c)

Frivilligt arbejde kan bidrage til at bekæmpe fattigdom og opnå social og økonomisk udvikling gennem initiativer, der gennemføres inden for EU eller i tredjelande.

Ændring 18

Forslag til beslutning

Betragtning 14 d (ny)

| (14d) | Som en del af deres strategi for socialt ansvar kan arbejdsgiverne støtte og tilskynde til frivilligt arbejde. |
| --- | --- |

(14d)

Som en del af deres strategi for socialt ansvar kan arbejdsgiverne støtte og tilskynde til frivilligt arbejde.

Ændring 19

Forslag til beslutning

Betragtning 15

| (15) | På trods af dette er det frivillige arbejdes iboende potentiale endnu ikke fuldt ud udnyttet. Et europæisk år for frivilligt arbejde vil gøre det muligt at demonstrere i en europæisk kontekst, at deltagelse i frivilligt arbejde øger borgernes interesse for at tage aktivt del i samfundslivet. Det vil få borgerne til at føle sig knyttet til og engageret i samfundet på alle niveauer – på lokalt, regionalt og nationalt plan og på fællesskabsplan. |
| --- | --- |

(15)

På trods af dette er det frivillige arbejdes iboende potentiale endnu ikke fuldt ud udnyttet. Et europæisk år for frivilligt arbejde vil gøre det muligt at demonstrere i en europæisk kontekst, at deltagelse i frivilligt arbejde øger borgernes interesse for at tage aktivt del i samfundslivet. Det vil få borgerne til at føle sig knyttet til og engageret i samfundet på alle niveauer – på lokalt, regionalt og nationalt plan og på fællesskabsplan.

| (15) | På trods af dette er det frivillige arbejdes iboende potentiale endnu ikke fuldt ud udnyttet.
  Desuden har der hidtil ikke været nogen formel anerkendelse af det arbejde, der udføres af folk, som udfører frivilligt arbejde i deres fritid.
  Et europæisk år for frivilligt arbejde vil
  derfor
  gøre det muligt at demonstrere i en europæisk kontekst, at deltagelse i frivilligt arbejde øger borgernes interesse for at tage aktivt del i samfundslivet. Det kan bidrage til at få borgerne til at føle sig knyttet til og engageret i samfundet på alle niveauer – på lokalt, regionalt og nationalt plan og på fællesskabsplan –
  og tilskynde medlemsstaterne til at bekæmpe forskelsbehandling, således at det bliver muligt for udenlandske statsborgere, herunder asylansøgere, i hver enkelt medlemsstat at udføre frivilligt arbejde for almennyttige organisationer eller ulønnet arbejde
  . |
| --- | --- |

(15)

På trods af dette er det frivillige arbejdes iboende potentiale endnu ikke fuldt ud udnyttet.
  Desuden har der hidtil ikke været nogen formel anerkendelse af det arbejde, der udføres af folk, som udfører frivilligt arbejde i deres fritid.
  Et europæisk år for frivilligt arbejde vil
  derfor
  gøre det muligt at demonstrere i en europæisk kontekst, at deltagelse i frivilligt arbejde øger borgernes interesse for at tage aktivt del i samfundslivet. Det kan bidrage til at få borgerne til at føle sig knyttet til og engageret i samfundet på alle niveauer – på lokalt, regionalt og nationalt plan og på fællesskabsplan –
  og tilskynde medlemsstaterne til at bekæmpe forskelsbehandling, således at det bliver muligt for udenlandske statsborgere, herunder asylansøgere, i hver enkelt medlemsstat at udføre frivilligt arbejde for almennyttige organisationer eller ulønnet arbejde
  .

Ændring 20

Forslag til beslutning

Betragtning 15 a (ny)

| (15a) | Medlemsstaterne bør tilskyndes til at minimere de bureaukratiske begrænsninger, som forhindrer volontørerne i at udføre frivilligt arbejde. |
| --- | --- |

(15a)

Medlemsstaterne bør tilskyndes til at minimere de bureaukratiske begrænsninger, som forhindrer volontørerne i at udføre frivilligt arbejde.

Ændring 21

Forslag til beslutning

Betragtning 15 b (ny)

| (15b) | Det europæiske år for frivilligt arbejde bør understrege betydningen af frivilligt arbejde og samtidig minde medlemsstaterne om, at det ikke bør anvendes hverken til at dække basale behov, der normalt dækkes gennem sociale tjenesteydelser eller som erstatning for de offentlige myndigheders foranstaltninger. |
| --- | --- |

(15b)

Det europæiske år for frivilligt arbejde bør understrege betydningen af frivilligt arbejde og samtidig minde medlemsstaterne om, at det ikke bør anvendes hverken til at dække basale behov, der normalt dækkes gennem sociale tjenesteydelser eller som erstatning for de offentlige myndigheders foranstaltninger.

Ændring 22

Forslag til beslutning

Betragtning 16

| (16) | 2011 er tiåret for De Forenede Nationers internationale volontørår 2001. |
| --- | --- |

(16)

2011 er tiåret for De Forenede Nationers internationale volontørår 2001.

| (16) | Den 5. december er den internationale dag for frivilligt arbejde og
  2011 er tiåret for De Forenede Nationers internationale volontørår 2001. |
| --- | --- |

(16)

Den 5. december er den internationale dag for frivilligt arbejde og
  2011 er tiåret for De Forenede Nationers internationale volontørår 2001.

Ændring 23

Forslag til beslutning

Betragtning 16 a (ny)

| (16a) | Ud over det sociale aspekt har frivilligt arbejde økonomisk værdi og yder et væsentligt bidrag til samfundsøkonomien. |
| --- | --- |

(16a)

Ud over det sociale aspekt har frivilligt arbejde økonomisk værdi og yder et væsentligt bidrag til samfundsøkonomien.

Ændring 24

Forslag til beslutning

Betragtning 16 b (ny)

| (16b) | Frivilligt arbejde spiller en væsentlig rolle for miljø- og civilbeskyttelse, og det er nødvendigt at anerkende og støtte dette bidrag på alle områder, navnlig i EU's nye demokratier. |
| --- | --- |

(16b)

Frivilligt arbejde spiller en væsentlig rolle for miljø- og civilbeskyttelse, og det er nødvendigt at anerkende og støtte dette bidrag på alle områder, navnlig i EU's nye demokratier.

Ændring 25

Forslag til beslutning

Betragtning 16 c (ny)

| (16c) | Anerkendelsen af frivilligt arbejde som en formålstjenlig aktivitet, hvorigennem der kan opnås kompetencer og kvalifikationer, f.eks. gennem YOUTHPASS med en forbindelse til EUROPASS, vil sikre, at frivilligt arbejde ikke betragtes som et alternativ til formel uddannelse, men som et supplement, og vil desuden fremme volontørernes mobilitet. |
| --- | --- |

(16c)

Anerkendelsen af frivilligt arbejde som en formålstjenlig aktivitet, hvorigennem der kan opnås kompetencer og kvalifikationer, f.eks. gennem YOUTHPASS med en forbindelse til EUROPASS, vil sikre, at frivilligt arbejde ikke betragtes som et alternativ til formel uddannelse, men som et supplement, og vil desuden fremme volontørernes mobilitet.

Ændring 26

Forslag til beslutning

Betragtning 16 d (ny)

| (16d) | Anerkendelsen af volontørernes tidsforbrug som modydelse for økonomisk støtte (bidrag i form af naturalydelser) i EU-projekter og nationale projekter ville være en håndgribelig anerkendelse af værdien af den frivillige indsats og ville gøre det nemmere for volontørorganisationerne at gennemføre deres aktiviteter. |
| --- | --- |

(16d)

Anerkendelsen af volontørernes tidsforbrug som modydelse for økonomisk støtte (bidrag i form af naturalydelser) i EU-projekter og nationale projekter ville være en håndgribelig anerkendelse af værdien af den frivillige indsats og ville gøre det nemmere for volontørorganisationerne at gennemføre deres aktiviteter.

Ændring 27

Forslag til beslutning

Artikel 1

År 2011 erklæres for »det europæiske år for frivilligt arbejde« (i det følgende benævnt »det europæiske år«).

År 2011 erklæres for »det europæiske år for frivilligt arbejde
  til fremme af aktivt medborgerskab
  « (i det følgende benævnt »det europæiske år«).

(Denne ændring vedrører hele teksten. Der foretages tekniske rettelser i hele teksten.)

Ændring 28

Forslag til beslutning

Artikel 2 – stk. 1

Det overordnede mål med det europæiske år er – hovedsageligt gennem udveksling af erfaringer og god praksis – at fremme og støtte medlemsstaternes, de regionale og lokale myndigheders
  og civilsamfundets
  indsats for at skabe betingelser, der gør frivilligt arbejde mere attraktivt i Den Europæiske Union.

Det overordnede mål med det europæiske år er – hovedsageligt gennem udveksling af erfaringer og god praksis
  samt støtte til innovative tilgange og evaluering af erfaringer
  – at fremme og støtte
  EU's
  , medlemsstaternes
  og
  de regionale og lokale myndigheders indsats for at skabe betingelser
  for civilsamfundet
  , der gør frivilligt arbejde mere attraktivt i Den Europæiske Union
  , samt at øge synligheden og påpege vigtigheden af det frivillige arbejde i Den Europæiske Union
  .

Ændring 29

Forslag til beslutning

Artikel 2 – stk. 2 – nr. 1

| 1. | Skabelse af et volontørfremmende klima i Fællesskabet – Frivilligt arbejde skal inddrages som en uadskillelig del af indsatsen for at tilskynde borgerne til at tage aktivt del i samfundslivet og i mellemfolkelige aktiviteter i fællesskabssammenhæng. |
| --- | --- |

1.

Skabelse af et volontørfremmende klima i Fællesskabet – Frivilligt arbejde skal inddrages som en uadskillelig del af indsatsen for at tilskynde borgerne til at tage aktivt del i samfundslivet og i mellemfolkelige aktiviteter i fællesskabssammenhæng.

| 1. | Skabelse af et volontørfremmende klima i Fællesskabet – Frivilligt arbejde skal inddrages som en uadskillelig del af indsatsen for at tilskynde borgerne til at tage aktivt del i samfundslivet
  samt fremme partnerskab
  og mellemfolkelige aktiviteter i fællesskabssammenhæng. |
| --- | --- |

1.

Skabelse af et volontørfremmende klima i Fællesskabet – Frivilligt arbejde skal inddrages som en uadskillelig del af indsatsen for at tilskynde borgerne til at tage aktivt del i samfundslivet
  samt fremme partnerskab
  og mellemfolkelige aktiviteter i fællesskabssammenhæng.

Ændring 30

Forslag til beslutning

Artikel 2 – stk. 2 – nr. 2

| 2. | Styrkelse af volontørorganisationerne og højnelse af kvaliteten af volontørernes indsats –
  Det skal være lettere at komme til at deltage i frivilligt
  arbejde
  , og der skal tilskyndes
  til etablering af netværk, mobilitet, samarbejde og synergi mellem volontørorganisationer og andre sektorer i fællesskabssammenhæng. |
| --- | --- |

2.

Styrkelse af volontørorganisationerne og højnelse af kvaliteten af volontørernes indsats –
  Det skal være lettere at komme til at deltage i frivilligt
  arbejde
  , og der skal tilskyndes
  til etablering af netværk, mobilitet, samarbejde og synergi mellem volontørorganisationer og andre sektorer i fællesskabssammenhæng.

| 2. | Styrkelse af volontørorganisationerne
  , for så vidt angår deres mål, prioriteringer og uafhængighed,
  og højnelse af kvaliteten af volontørernes indsats –
  Frivilligt
  arbejde
  og volontørorganisationernes adgang til tilstrækkelig og varig finansiering bør fremmes ved at tilskynde
  til etablering af netværk, mobilitet, samarbejde og synergi mellem volontørorganisationer og andre
  almennyttige
  sektorer i fællesskabssammenhæng,
  ved at tilskynde til initiativer rettet mod nødsituationer, hvor mennesker eller miljø er i fare, både med hensyn til at forebygge og håndtere sådanne situationer og med hensyn til at uddanne volontørerne ordentligt til at stå over for nødstilfælde og tackle dem på en effektiv måde, og ved at give volontørerne mulighed for at arbejde langsigtet. Den pligt, som volontørorganisationerne har til at drage omsorg for deres volontører, bør fastslås ved lov og omfatte tilstrækkelig beskyttelse i form af forsikrings-, sundheds- og sikkerhedsforanstaltninger og uddannelsesaktiviteter. |
| --- | --- |

2.

Styrkelse af volontørorganisationerne
  , for så vidt angår deres mål, prioriteringer og uafhængighed,
  og højnelse af kvaliteten af volontørernes indsats –
  Frivilligt
  arbejde
  og volontørorganisationernes adgang til tilstrækkelig og varig finansiering bør fremmes ved at tilskynde
  til etablering af netværk, mobilitet, samarbejde og synergi mellem volontørorganisationer og andre
  almennyttige
  sektorer i fællesskabssammenhæng,
  ved at tilskynde til initiativer rettet mod nødsituationer, hvor mennesker eller miljø er i fare, både med hensyn til at forebygge og håndtere sådanne situationer og med hensyn til at uddanne volontørerne ordentligt til at stå over for nødstilfælde og tackle dem på en effektiv måde, og ved at give volontørerne mulighed for at arbejde langsigtet. Den pligt, som volontørorganisationerne har til at drage omsorg for deres volontører, bør fastslås ved lov og omfatte tilstrækkelig beskyttelse i form af forsikrings-, sundheds- og sikkerhedsforanstaltninger og uddannelsesaktiviteter.

Ændring 31

Forslag til beslutning

Artikel 2 – stk. 2 – nr. 3

| 3. | Belønning for og anerkendelse af volontøraktiviteter – Der tilskyndes til, at der indføres passende incitamenter for personer, virksomheder og volontørorganisationer, og til, at politikerne, civilsamfundsorganisationerne og arbejdsgiverne mere systematisk anerkender de kompetencer og kvalifikationer, som volontørerne tilegner sig gennem deres frivillige arbejde. |
| --- | --- |

3.

Belønning for og anerkendelse af volontøraktiviteter – Der tilskyndes til, at der indføres passende incitamenter for personer, virksomheder og volontørorganisationer, og til, at politikerne, civilsamfundsorganisationerne og arbejdsgiverne mere systematisk anerkender de kompetencer og kvalifikationer, som volontørerne tilegner sig gennem deres frivillige arbejde.

| 3. | Belønning for og anerkendelse af volontøraktiviteter – Der tilskyndes til, at der indføres passende incitamenter for personer, virksomheder og volontørorganisationer –
  bl.a. en effektiv sikring af volontørernes helbreds- og sikkerhedsmæssige dækning ved oprettelse af en individuel ulykkes- og ansvarsforsikring i perioder, hvor de udfører frivilligt arbejde, samt en egentlig anerkendelse af de opnåede kompetencer ved en validering af erfaring og eksamensbeviser i forbindelse med uddannelsesforløb og jobsøgning –
  og til, at politikerne, civilsamfundsorganisationerne og arbejdsgiverne mere systematisk anerkender de kompetencer og kvalifikationer, som volontørerne tilegner sig gennem deres frivillige arbejde. |
| --- | --- |

3.

Belønning for og anerkendelse af volontøraktiviteter – Der tilskyndes til, at der indføres passende incitamenter for personer, virksomheder og volontørorganisationer –
  bl.a. en effektiv sikring af volontørernes helbreds- og sikkerhedsmæssige dækning ved oprettelse af en individuel ulykkes- og ansvarsforsikring i perioder, hvor de udfører frivilligt arbejde, samt en egentlig anerkendelse af de opnåede kompetencer ved en validering af erfaring og eksamensbeviser i forbindelse med uddannelsesforløb og jobsøgning –
  og til, at politikerne, civilsamfundsorganisationerne og arbejdsgiverne mere systematisk anerkender de kompetencer og kvalifikationer, som volontørerne tilegner sig gennem deres frivillige arbejde.

Ændring 32

Forslag til beslutning

Artikel 2 – stk. 2 – nr. 3 a (nyt)

| 3a. | Tilskyndelse til international og europæisk solidaritet ved at fremme indsatsen for fred, Nord-Syd-samarbejdet, miljøbeskyttelse samt anerkendelse af en social økonomi baseret på solidaritet via frivilligt arbejde. |
| --- | --- |

3a.

Tilskyndelse til international og europæisk solidaritet ved at fremme indsatsen for fred, Nord-Syd-samarbejdet, miljøbeskyttelse samt anerkendelse af en social økonomi baseret på solidaritet via frivilligt arbejde.

Ændring 33

Forslag til beslutning

Artikel 2 – stk. 2 – nr. 4

| 4. | Styrkelse af bevidstheden om værdien og betydningen af frivilligt arbejde – Det er nødvendigt generelt at øge bevidstheden om det frivillige arbejdes betydning som udtryk for borgernes deltagelse i samfundslivet og bidrag til forhold af almen interesse for alle medlemsstater, for eksempel harmonisk samfundsudvikling og økonomisk sammenhængskraft. |
| --- | --- |

4.

Styrkelse af bevidstheden om værdien og betydningen af frivilligt arbejde – Det er nødvendigt generelt at øge bevidstheden om det frivillige arbejdes betydning som udtryk for borgernes deltagelse i samfundslivet og bidrag til forhold af almen interesse for alle medlemsstater, for eksempel harmonisk samfundsudvikling og økonomisk sammenhængskraft.

| 4. | Styrkelse af bevidstheden om værdien og betydningen af frivilligt arbejde – Det er nødvendigt generelt at øge bevidstheden om det frivillige arbejdes betydning som udtryk for borgernes deltagelse i samfundslivet og bidrag til forhold af almen interesse for alle medlemsstater, for eksempel harmonisk samfundsudvikling og økonomisk
  og social
  sammenhængskraft,
  samt at fremme frivilligt arbejde med henblik på at gøre det mere attraktivt for borgerne, således at de får mulighed for at deltage i medborgeraktiviteter
  . |
| --- | --- |

4.

Styrkelse af bevidstheden om værdien og betydningen af frivilligt arbejde – Det er nødvendigt generelt at øge bevidstheden om det frivillige arbejdes betydning som udtryk for borgernes deltagelse i samfundslivet og bidrag til forhold af almen interesse for alle medlemsstater, for eksempel harmonisk samfundsudvikling og økonomisk
  og social
  sammenhængskraft,
  samt at fremme frivilligt arbejde med henblik på at gøre det mere attraktivt for borgerne, således at de får mulighed for at deltage i medborgeraktiviteter
  .

Ændring 34

Forslag til beslutning

Artikel 2 – stk. 2 – nr. 4 a (nyt)

| 4a. | Udarbejdelse af en hvidbog om frivilligt arbejde – Skabelse af et volontørfremmende klima i EU. |
| --- | --- |

4a.

Udarbejdelse af en hvidbog om frivilligt arbejde – Skabelse af et volontørfremmende klima i EU.

Ændring 35

Forslag til beslutning

Artikel 2– stk. 2 – nr. 4 b (nyt)

| 4b. | Støtte anerkendelsen af succeshistorier i forbindelse med frivilligt arbejde, såvel i medlemsstaterne som mellem dem, med henblik på at sikre, at god praksis og vellykkede volontørstrategier nemt kan udbredes til hele Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

4b.

Støtte anerkendelsen af succeshistorier i forbindelse med frivilligt arbejde, såvel i medlemsstaterne som mellem dem, med henblik på at sikre, at god praksis og vellykkede volontørstrategier nemt kan udbredes til hele Den Europæiske Union.

Ændring 36

Forslag til beslutning

Artikel 3 – stk. 1

1.   De foranstaltninger, der iværksættes for at nå de i artikel 2 opstillede mål, skal på såvel på fællesskabsplan som på nationalt, regionalt og lokalt plan omfatte følgende initiativer, som er forbundet med målene for det europæiske år:

1.   De foranstaltninger, der iværksættes for at nå de i artikel 2 opstillede mål, skal på såvel på fællesskabsplan som på nationalt, regionalt og lokalt plan omfatte følgende initiativer, som er forbundet med målene for det europæiske år:

| — | udveksling af erfaringer og god praksis |
| --- | --- |

—

udveksling af erfaringer og god praksis

| — | udveksling af erfaringer og god praksis
  , især gennem effektive samarbejdsordninger og netværk mellem frivillige organisationer |
| --- | --- |

—

udveksling af erfaringer og god praksis
  , især gennem effektive samarbejdsordninger og netværk mellem frivillige organisationer

| — | formidling af resultater af undersøgelser og forskning |
| --- | --- |

—

formidling af resultater af undersøgelser og forskning

| — | konferencer, arrangementer og initiativer, der har til formål at skabe
  debat og øge
  bevidstheden om vigtigheden og værdien af frivilligt arbejde og
  hylde volontørernes indsats |
| --- | --- |

—

konferencer, arrangementer og initiativer, der har til formål at skabe
  debat og øge
  bevidstheden om vigtigheden og værdien af frivilligt arbejde og
  hylde volontørernes indsats

| — | konferencer, arrangementer og initiativer, der har til formål at skabe
  dialog, innovative tilgange og evaluering af erfaringer. Øge
  bevidstheden om vigtigheden og værdien af frivilligt arbejde og
  fremme tværnationale netværk med henblik på aktiv debat |
| --- | --- |

—

konferencer, arrangementer og initiativer, der har til formål at skabe
  dialog, innovative tilgange og evaluering af erfaringer. Øge
  bevidstheden om vigtigheden og værdien af frivilligt arbejde og
  fremme tværnationale netværk med henblik på aktiv debat

| — | oplysnings- og pr-kampagner til formidling af særlige budskaber. |
| --- | --- |

—

oplysnings- og pr-kampagner til formidling af særlige budskaber.

| — | oplysnings- og pr-kampagner til formidling af særlige budskaber
  , bl.a. gennem brug af de nye medier og oprettelse af en europæisk portal til dette formål |
| --- | --- |

—

oplysnings- og pr-kampagner til formidling af særlige budskaber
  , bl.a. gennem brug af de nye medier og oprettelse af en europæisk portal til dette formål

| — | oprettelse af en europæisk online-database over aktører, organisationer og interesserede parter, der er aktive inden for et givent volontørområde, indeholdende såvel deres afsluttede og igangværende projekter som deres fremtidige initiativer, med henblik på bedre netværksdannelse og kommunikation imellem dem |
| --- | --- |

—

oprettelse af en europæisk online-database over aktører, organisationer og interesserede parter, der er aktive inden for et givent volontørområde, indeholdende såvel deres afsluttede og igangværende projekter som deres fremtidige initiativer, med henblik på bedre netværksdannelse og kommunikation imellem dem

| — | at fremme anvendelsen af volontørernes tid som modydelse for økonomisk støtte i EU-projekter. |
| --- | --- |

—

at fremme anvendelsen af volontørernes tid som modydelse for økonomisk støtte i EU-projekter.

Ændring 37

Forslag til beslutning

Artikel 4 – stk. 2

Hver medlemsstat drager omsorg for, at en bred vifte af interesserede parter på nationalt, regionalt og lokalt plan inddrages i føromtalte organ.

Hver medlemsstat drager omsorg for, at en bred vifte af interesserede parter på nationalt, regionalt og lokalt plan inddrages i føromtalte organ
  , navnlig når det nationale arbejdsprogram og den eller de nationale foranstaltning(er) for hele det europæiske år udarbejdes
  .
  De forventede nødvendige bevillinger i forbindelse med opfyldelsen af målene for det europæiske år tildeles de civilsamfundsorganisationer, som er direkte involveret i frivilligt arbejde. Der skal navnlig i hvert nationalt program sættes fokus på forenkling af de administrative procedurer, bl.a. ved at lette adgangen til økonomisk støtte for små foreninger med begrænsede ressourcer.

Ændring 38

Forslag til beslutning

Artikel 5 – stk. 4

Medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget inddrages i aktiviteterne.

Medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget inddrages
  nøje
  i aktiviteterne
  med henblik på at opnå den merværdi, som en udveksling af bedste praksis på fællesskabsplan, herunder EU-institutionerne imellem, medfører.

Ændring 39

Forslag til beslutning

Artikel 7 – stk. 1

1.   Budgettet til gennemførelsen af denne beslutning i perioden fra 1. januar 2011 til 31. december 2011 er på
  6 000 000 EUR
  .

1.   Budgettet til gennemførelsen af denne beslutning i perioden fra 1. januar 2011 til 31. december 2011 er på
  10 000 000 EUR
  .

Ændring 40

Forslag til beslutning

Artikel 7 – stk. 2

2.   De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for den finansielle ramme.

2.   De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for den finansielle ramme
  , uden at finansieringen til andre programmer eller aktiviteter under underområde 3b undergraves
  .

Ændring 41

Forslag til beslutning

Artikel 8

Kommissionen kan i forbindelse med det europæiske år samarbejde med relevante internationale organisationer, navnlig De Forenede Nationer og Europarådet, for at sikre synligheden af Fællesskabets deltagelse.

Kommissionen kan i forbindelse med det europæiske år samarbejde med relevante internationale organisationer, navnlig De Forenede Nationer og Europarådet, for at sikre synligheden af Fællesskabets deltagelse
  samt træffe foranstaltninger med henblik på at stimulere andre internationale organisationer til at styrke dimensionen af frivilligt arbejde på globalt plan
  .
  I samarbejde med disse organisationer fremmer Kommissionen programmer for internationalt frivilligt arbejde med henblik på at tilskynde til udveksling af bedste praksis vedrørende frivilligt arbejde i tredjelande.

Ændring 42

Forslag til beslutning

Artikel 9

Kommissionen sørger i samarbejde med medlemsstaterne for, at der er sammenhæng mellem foranstaltningerne i denne beslutning og andre
  foranstaltninger og initiativer
  , der bidrager til at virkeliggøre målene for det europæiske år på fællesskabsplan såvel som på nationalt og regionalt plan.

Kommissionen sørger i samarbejde med medlemsstaterne for, at der er sammenhæng
  og komplementaritet
  mellem foranstaltningerne i denne beslutning og andre
  programmer og tiltag,
  der bidrager til at virkeliggøre målene for det europæiske år på fællesskabsplan såvel som på nationalt og regionalt plan.

Ændring 43

Forslag til beslutning

Bilag – del A – punkt 1

| 1. | Oplysnings- og pr-kampagner, der omfatter følgende: |
| --- | --- |

1.

Oplysnings- og pr-kampagner, der omfatter følgende:

| 1. | Oplysnings- og pr-kampagner, der omfatter følgende: |
| --- | --- |

1.

Oplysnings- og pr-kampagner, der omfatter følgende:

| — | højtprofilerede arrangementer og fora for udveksling af erfaring og god praksis |
| --- | --- |

—

højtprofilerede arrangementer og fora for udveksling af erfaring og god praksis

| — | højtprofilerede arrangementer og fora for udveksling af erfaring og god praksis
  , med prioritet til venskabs- og mobilitetsprogrammer og med deltagelse af europæiske organisationer eller organer, som er aktive inden for frivilligt arbejde, repræsentanter for arbejdsgiverorganisationer og fagforeninger, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. |
| --- | --- |

—

højtprofilerede arrangementer og fora for udveksling af erfaring og god praksis
  , med prioritet til venskabs- og mobilitetsprogrammer og med deltagelse af europæiske organisationer eller organer, som er aktive inden for frivilligt arbejde, repræsentanter for arbejdsgiverorganisationer og fagforeninger, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.

| — | konkurrencer med eller uden priser |
| --- | --- |

—

konkurrencer med eller uden priser

| — | samarbejde med den private sektor, radio- og tv-selskaber og andre medier om formidlingen af oplysninger om det europæiske år
  for frivilligt arbejde |
| --- | --- |

—

samarbejde med den private sektor, radio- og tv-selskaber og andre medier om formidlingen af oplysninger om det europæiske år
  for frivilligt arbejde

| — | samarbejde med den private sektor, radio- og tv-selskaber og andre medier om formidlingen af oplysninger om
  frivilligt arbejde og
  det europæiske år |
| --- | --- |

—

samarbejde med den private sektor, radio- og tv-selskaber og andre medier om formidlingen af oplysninger om
  frivilligt arbejde og
  det europæiske år

| — | udarbejdelse af materiale og redskaber for medierne, som er tilgængelige i hele Fællesskabet, og som har til formål at stimulere offentlighedens interesse |
| --- | --- |

—

udarbejdelse af materiale og redskaber for medierne, som er tilgængelige i hele Fællesskabet, og som har til formål at stimulere offentlighedens interesse

| — | udarbejdelse af materiale og redskaber for medierne, som er tilgængelige i hele Fællesskabet, og som har til formål at stimulere offentlighedens interesse |
| --- | --- |

—

udarbejdelse af materiale og redskaber for medierne, som er tilgængelige i hele Fællesskabet, og som har til formål at stimulere offentlighedens interesse

| — | foranstaltninger, som har til formål at udbrede kendskabet til resultaterne og øge synligheden af fællesskabsprogrammer, -foranstaltninger og -initiativer, der bidrager til at nå målene for det europæiske år
  for frivilligt arbejde |
| --- | --- |

—

foranstaltninger, som har til formål at udbrede kendskabet til resultaterne og øge synligheden af fællesskabsprogrammer, -foranstaltninger og -initiativer, der bidrager til at nå målene for det europæiske år
  for frivilligt arbejde

| — | foranstaltninger, som har til formål at udbrede kendskabet til resultaterne og øge synligheden af fællesskabsprogrammer, -foranstaltninger og -initiativer, der bidrager til at nå målene for det europæiske år |
| --- | --- |

—

foranstaltninger, som har til formål at udbrede kendskabet til resultaterne og øge synligheden af fællesskabsprogrammer, -foranstaltninger og -initiativer, der bidrager til at nå målene for det europæiske år

| — | etablering af et informationswebsted på Europa, bl.a. med en portal for iværksættere af projekter vedrørende frivilligt arbejde, med det formål at guide dem gennem Fællesskabets forskellige programmer og initiativer. |
| --- | --- |

—

etablering af et informationswebsted på Europa, bl.a. med en portal for iværksættere af projekter vedrørende frivilligt arbejde, med det formål at guide dem gennem Fællesskabets forskellige programmer og initiativer.

| — | etablering af et informationswebsted om Europa, bl.a. med en portal for iværksættere af projekter vedrørende frivilligt arbejde
  , som skal være en permanent platform for interaktivt samarbejde mellem forskellige aktører,
  med det formål at guide dem gennem Fællesskabets forskellige programmer og initiativer |
| --- | --- |

—

etablering af et informationswebsted om Europa, bl.a. med en portal for iværksættere af projekter vedrørende frivilligt arbejde
  , som skal være en permanent platform for interaktivt samarbejde mellem forskellige aktører,
  med det formål at guide dem gennem Fællesskabets forskellige programmer og initiativer

| — | tydeliggørelse af det frivillige arbejdes bidrag til nationalindkomsten og dets indvirkning på samfundet ved tilføjelse af frivilligt arbejde som en særlig kategori i Eurostats statistiske beregninger, udfærdigelse af satellitregnskaber for almennyttige organisationer, medtagelse af ulønnet frivilligt arbejde i disse beregninger samt udbredelse af kendskabet til den internationale dag for frivilligt arbejde, som blev anerkendt af FN i 1985 og siden da fejres den 5. december hvert år
  . |
| --- | --- |

—

tydeliggørelse af det frivillige arbejdes bidrag til nationalindkomsten og dets indvirkning på samfundet ved tilføjelse af frivilligt arbejde som en særlig kategori i Eurostats statistiske beregninger, udfærdigelse af satellitregnskaber for almennyttige organisationer, medtagelse af ulønnet frivilligt arbejde i disse beregninger samt udbredelse af kendskabet til den internationale dag for frivilligt arbejde, som blev anerkendt af FN i 1985 og siden da fejres den 5. december hvert år
  .

Ændring 44

Forslag til beslutning

Bilag – del A – punkt 2 – led 1

| — | undersøgelser og rapporter på fællesskabsplan med henblik på at evaluere og rapportere om det europæiske år for frivilligt arbejde, nærmere bestemt forberedelsen af
  året
  , dets effektivitet og virkninger og den langsigtede overvågning
  af året
  . |
| --- | --- |

—

undersøgelser og rapporter på fællesskabsplan med henblik på at evaluere og rapportere om det europæiske år for frivilligt arbejde, nærmere bestemt forberedelsen af
  året
  , dets effektivitet og virkninger og den langsigtede overvågning
  af året
  .

| — | undersøgelser og rapporter på fællesskabsplan med henblik på at evaluere og rapportere om det europæiske år for frivilligt arbejde, nærmere bestemt forberedelsen af
  det europæiske år
  , dets effektivitet og virkninger og
  lægge fundamenterne for
  den langsigtede overvågning
  heraf og opfølgning herpå
  . |
| --- | --- |

—

undersøgelser og rapporter på fællesskabsplan med henblik på at evaluere og rapportere om det europæiske år for frivilligt arbejde, nærmere bestemt forberedelsen af
  det europæiske år
  , dets effektivitet og virkninger og
  lægge fundamenterne for
  den langsigtede overvågning
  heraf og opfølgning herpå
  .

Ændring 45

Forslag til beslutning

Bilag – del C – punkt 1

Hvert nationalt koordineringsorgan indsender en enkelt ansøgning om fællesskabsstøtte. Støtteansøgningen skal indeholde en beskrivelse af koordineringsorganets arbejdsprogram eller den
  foranstaltning
  , der ansøges om støtte til med henblik på at fremme det europæiske år. Ansøgningen om støtte skal være ledsaget af et detaljeret budget med oplysning om de samlede udgifter til
  de initiativer
  eller det arbejdsprogram, der søges om støtte til, samt om størrelsen af det beløb, koordineringsorganet selv tilvejebringer, og om, hvorfra disse midler kommer. Kommissionen kan yde støtte til dækning af op til 80 % af de samlede udgifter.

Hvert nationalt koordineringsorgan indsender en enkelt ansøgning om fællesskabsstøtte. Støtteansøgningen skal indeholde en beskrivelse –
  der udarbejdes på grundlag af løbende høringer af volontørorganisationer –
  af koordineringsorganets
  prioriteringer og
  arbejdsprogram eller den
  eller de foranstaltninger
  , der ansøges om støtte til
  og skal
  fremme det europæiske år. Ansøgningen om støtte skal være ledsaget af et detaljeret budget med oplysning om de samlede udgifter til
  den eller de foranstaltninger
  eller det arbejdsprogram, der søges om støtte til, samt om størrelsen af det beløb, koordineringsorganet selv tilvejebringer, og om, hvorfra disse midler kommer. Kommissionen kan yde støtte til dækning af op til 80 % af de samlede udgifter.
  Det bør være muligt for volontørorganisationerne at yde deres bidrag i form af naturalydelser i de medlemsstater, hvor dette er i overensstemmelse med den lovgivningsmæssige ramme.

Ændring 46

Forslag til beslutning

Bilag – del C – punkt 2

Kommissionen fastsætter de vejledende støttebeløb for hvert nationalt koordineringsorgan og den endelige ansøgningsfrist. Kriterierne bør tage højde for befolkningens størrelse og leveomkostningerne, og der bør være et fast minimumsbeløb pr. medlemsstat for at garantere et vist aktivitetsniveau.

(Vedrører ikke den danske tekst).

Ændring 47

Forslag til beslutning

Bilag – del C – punkt 4

Arbejdsprogrammet/foranstaltningerne skal omfatte:

Arbejdsprogrammet/foranstaltningerne skal omfatte:

| a) | møder og arrangementer i forbindelse med målene for det europæiske år, herunder nationale arrangementer for at lancere og fremme det europæiske år, skabe en katalysatoreffekt og tilvejebringe et åbent rum for debat om konkrete initiativer |
| --- | --- |

a)

møder og arrangementer i forbindelse med målene for det europæiske år, herunder nationale arrangementer for at lancere og fremme det europæiske år, skabe en katalysatoreffekt og tilvejebringe et åbent rum for debat om konkrete initiativer

| a) | møder og arrangementer i forbindelse med målene for det europæiske år, herunder nationale arrangementer for at lancere og fremme det europæiske år, skabe en katalysatoreffekt og tilvejebringe et åbent rum for debat om konkrete initiativer |
| --- | --- |

a)

møder og arrangementer i forbindelse med målene for det europæiske år, herunder nationale arrangementer for at lancere og fremme det europæiske år, skabe en katalysatoreffekt og tilvejebringe et åbent rum for debat om konkrete initiativer

| b) | seminarer
  for gensidig læring
  på nationalt, regionalt og lokalt plan |
| --- | --- |

b)

seminarer
  for gensidig læring
  på nationalt, regionalt og lokalt plan

| b) | konferencer og tematiske
  seminarer på nationalt, regionalt og lokalt plan
  , der giver mulighed for »peer-learning« og udveksling af god praksis |
| --- | --- |

b)

konferencer og tematiske
  seminarer på nationalt, regionalt og lokalt plan
  , der giver mulighed for »peer-learning« og udveksling af god praksis

| c) | informations-
  , uddannelses- og pr-kampagner på nationalt, regionalt og lokalt plan,
  herunder tilrettelæggelse af konkurrencer og prisuddelinger |
| --- | --- |

c)

informations-
  , uddannelses- og pr-kampagner på nationalt, regionalt og lokalt plan,
  herunder tilrettelæggelse af konkurrencer og prisuddelinger

| c) | information
  ,
  forskningsaktiviteter og dertil hørende undersøgelser
  , uddannelses- og pr-kampagner på nationalt, regionalt og lokalt plan |
| --- | --- |

c)

information
  ,
  forskningsaktiviteter og dertil hørende undersøgelser
  , uddannelses- og pr-kampagner på nationalt, regionalt og lokalt plan

| d) | samarbejde med medierne. |
| --- | --- |

d)

samarbejde med medierne.

| d) | samarbejde med
  den private og ikke-statslige sektor og
  medierne
  med henblik på at formidle information om det europæiske år og gennemføre initiativer rettet mod langvarig dialog om spørgsmål i forbindelse med frivilligt arbejde og uddannelsesmæssige aktiviteter for volontører og således muliggøre bæredygtigheden af det frivillige arbejde også efter udløbet af det europæiske år for frivilligt arbejde (2011). |
| --- | --- |

d)

samarbejde med
  den private og ikke-statslige sektor og
  medierne
  med henblik på at formidle information om det europæiske år og gennemføre initiativer rettet mod langvarig dialog om spørgsmål i forbindelse med frivilligt arbejde og uddannelsesmæssige aktiviteter for volontører og således muliggøre bæredygtigheden af det frivillige arbejde også efter udløbet af det europæiske år for frivilligt arbejde (2011).

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/170 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/170

---

Torsdag, den 26. november 2009Aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde EF/Ukraine *

P7_TA(2009)0095

Udvalget om Industri, Forskning og Energi Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om fornyelse af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Ukraine (KOM(2009)0182 – C7-0018/2009 – 2009/0062(CNS))

2010/C 285 E/36

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2009)0182),

der henviser til EF-traktatens artikel 170, artikel 300, stk. 2, første afsnit, og artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0018/2009),

der henviser til forretningsordenens artikel 55, artikel 46, stk. 1, og artikel 90, stk. 8,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0074/2009),

| 1. | godkender fornyelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender fornyelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Ukraines regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Ukraines regeringer og parlamenter.

---

| 21.10.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 285/171 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 285/171

---

Torsdag, den 26. november 2009Det internationale partnerskab for samarbejde om energieffektivitet (IPEEC) *

P7_TA(2009)0096

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. november 2009 om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs undertegnelse af kommissoriet for det internationale partnerskab for samarbejde om energieffektivitet (IPEEC) og memorandummet vedrørende Det Internationale Energiagenturs varetagelse af sekretariatet for det internationale partnerskab for samarbejde om energieffektivitet (KOM(2009)0438 – C7-0219/2009 – 2009/0119(CNS))

2010/C 285 E/37

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2009)0438),

der henviser til EF-traktatens artikel 175, stk. 1, artikel 300, stk. 2, første afsnit og artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0219/2009),

der henviser til forretningsordenens artikel 55, artikel 90, stk. 8, og artikel 46, stk. 1,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0075/2009),

| 1. | godkender undertegnelsen af kommissoriet og memorandummet; |
| --- | --- |

1.

godkender undertegnelsen af kommissoriet og memorandummet;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til Det Internationale Energiagentur. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til Det Internationale Energiagentur.

---