# Eiropas Savienības C 319/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.319.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 319 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 24. novembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.319.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 319

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 24. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 319/01 | Komisijas atzinums (2010. gada 23. novembris) par plānu mainīt to radioaktīvo atkritumu apglabāšanu, kas rodas no Comurhex II konversijas kompleksa, kas atrodas Malvési, Francijā, saskaņā ar Euratom līguma 37. pantu | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Komisija

2010/C 319/01

Komisijas atzinums (2010. gada 23. novembris) par plānu mainīt to radioaktīvo atkritumu apglabāšanu, kas rodas no Comurhex II konversijas kompleksa, kas atrodas Malvési, Francijā, saskaņā ar Euratom līguma 37. pantu

Comurhex

Malvési

Euratom

1

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 319/02 | Euro maiņas kurss | 2 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2010/C 319/03 | Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu | 3 |
| 2010/C 319/04 | Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu | 4 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2010/C 319/02

Euro maiņas kurss

2

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2010/C 319/03

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

3

2010/C 319/04

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

4

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 319/05 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6056 – DnB NOR Bank/Bank DnB NORD) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 5 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 319/06 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 6 |
| 2010/C 319/07 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 12 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2010/C 319/05

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6056 – DnB NOR Bank/Bank DnB NORD) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

DnB NOR Bank/Bank DnB NORD

1

5

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2010/C 319/06

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

6

2010/C 319/07

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Komisija

| 24.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 319/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 319/1

---

KOMISIJAS ATZINUMS

(2010. gada 23. novembris)

par plānu mainīt to radioaktīvo atkritumu apglabāšanu, kas rodas no Comurhex II konversijas kompleksa, kas atrodas Malvési, Francijā, saskaņā ar Euratom līguma 37. pantu

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

2010/C 319/01

Eiropas Komisija 2010. gada 11. maijā saskaņā ar Euratom līguma 37. pantu no Francijas valdības saņēma vispārīgus datus par plānu mainīt to radioaktīvo atkritumu apglabāšanu, kas rodas no Comurhex II konversijas kompleksa Malvési.

Pamatojoties uz šiem datiem un papildu informāciju, kuru Komisija pieprasīja 2010. gada 8. jūnijā un Francijas iestādes sniedza 2010. gada 29. jūlijā, un apspriedusies ar ekspertu grupu, Komisija ir pieņēmusi šādu atzinumu:

| 1) | attālums starp kompleksu un tuvāko punktu kādas citas dalībvalsts teritorijā, šajā gadījumā Spānijā, ir aptuveni 80 km. Nākamā tuvākā dalībvalsts ir Itālija, un attālums no kompleksa līdz tai ir aptuveni 340 km; |
| --- | --- |

1)

attālums starp kompleksu un tuvāko punktu kādas citas dalībvalsts teritorijā, šajā gadījumā Spānijā, ir aptuveni 80 km. Nākamā tuvākā dalībvalsts ir Itālija, un attālums no kompleksa līdz tai ir aptuveni 340 km;

| 2) | normālos ekspluatācijas apstākļos šķidrās un gāzveida izplūdes neradīs kaitīgu ietekmi uz citas dalībvalsts iedzīvotāju veselību; |
| --- | --- |

2)

normālos ekspluatācijas apstākļos šķidrās un gāzveida izplūdes neradīs kaitīgu ietekmi uz citas dalībvalsts iedzīvotāju veselību;

| 3) | cietos radioaktīvos atkritumus līdz to pārvietošanai uz licencētām attīrīšanas vai apglabāšanas iekārtām, kas atrodas Francijā, novieto pagaidu glabāšanai uz vietas objektā; |
| --- | --- |

3)

cietos radioaktīvos atkritumus līdz to pārvietošanai uz licencētām attīrīšanas vai apglabāšanas iekārtām, kas atrodas Francijā, novieto pagaidu glabāšanai uz vietas objektā;

| 4) | ja vispārīgajos datos izvērtēto veidu un apjoma avāriju gadījumos notiktu neplānotas radioaktīvas noplūdes, jonizējošā starojuma devas, kas skartu citu dalībvalsti, nevarētu apdraudēt attiecīgās dalībvalsts iedzīvotāju veselību. |
| --- | --- |

4)

ja vispārīgajos datos izvērtēto veidu un apjoma avāriju gadījumos notiktu neplānotas radioaktīvas noplūdes, jonizējošā starojuma devas, kas skartu citu dalībvalsti, nevarētu apdraudēt attiecīgās dalībvalsts iedzīvotāju veselību.

Visbeidzot, Komisija uzskata, ka, īstenojot plānu mainīt jebkura veida radioaktīvo atkritumu apglabāšanu, kas rodas no Comurhex II konversijas kompleksa Malvési, Francijā, nedz normālos ekspluatācijas apstākļos, nedz notiekot avārijai, kuras veids un mērogs ir ņemts vērā vispārīgajos datos, netiks izraisīts citas dalībvalsts ūdens, augsnes vai gaisa radioaktīvais piesārņojums.

Briselē, 2010. gada 23. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Günther OETTINGER

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 24.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 319/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 319/2

---

Euro maiņas kurss (1)

2010. gada 23. novembris

2010/C 319/02

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3496 |
| JPY | Japānas jena | 112,50 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4553 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,84795 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,3865 |
| CHF | Šveices franks | 1,3338 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,2070 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,680 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 275,30 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7096 |
| PLN | Polijas zlots | 3,9543 |
| RON | Rumānijas leja | 4,3113 |
| TRY | Turcijas lira | 1,9920 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,3789 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3799 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,4711 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7626 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7713 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 576,84 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,5464 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,9680 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3970 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 129,30 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,2365 |
| PHP | Filipīnu peso | 59,848 |
| RUB | Krievijas rublis | 42,3040 |
| THB | Taizemes bāts | 40,576 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,3388 |
| MXN | Meksikas peso | 16,7259 |
| INR | Indijas rūpija | 61,5200 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3496

JPY

Japānas jena

112,50

DKK

Dānijas krona

7,4553

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,84795

SEK

Zviedrijas krona

9,3865

CHF

Šveices franks

1,3338

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,2070

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,680

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

275,30

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7096

PLN

Polijas zlots

3,9543

RON

Rumānijas leja

4,3113

TRY

Turcijas lira

1,9920

AUD

Austrālijas dolārs

1,3789

CAD

Kanādas dolārs

1,3799

HKD

Hongkongas dolārs

10,4711

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7626

SGD

Singapūras dolārs

1,7713

KRW

Dienvidkorejas vona

1 576,84

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,5464

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,9680

HRK

Horvātijas kuna

7,3970

IDR

Indonēzijas rūpija

12 129,30

MYR

Malaizijas ringits

4,2365

PHP

Filipīnu peso

59,848

RUB

Krievijas rublis

42,3040

THB

Taizemes bāts

40,576

BRL

Brazīlijas reāls

2,3388

MXN

Meksikas peso

16,7259

INR

Indijas rūpija

61,5200

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 24.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 319/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 319/3

---

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

2010/C 319/03

Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts turpmāk tabulā.

| Aizlieguma datums un laiks | 18.9.2010. |
| --- | --- |
| Ilgums | 18.9.2010.–31.12.2010. |
| Dalībvalsts | Nīderlande |
| Krājums vai krājumu grupa | PLE/03AN. |
| Suga | Jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) |
| Zona | Skageraks |
| Zvejas kuģu tips(-i) | — |
| Atsauces numurs | 606518 |

Aizlieguma datums un laiks

18.9.2010.

Ilgums

18.9.2010.–31.12.2010.

Dalībvalsts

Nīderlande

Krājums vai krājumu grupa

PLE/03AN.

Suga

Jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa)

Zona

Skageraks

Zvejas kuģu tips(-i)

—

Atsauces numurs

606518

Tīmekļa vietne, kurā ir pieejams dalībvalsts lēmums:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

---

| 24.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 319/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 319/4

---

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

2010/C 319/04

Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts turpmāk tabulā.

| Aizlieguma datums un laiks | 29.5.2010. |
| --- | --- |
| Ilgums | 29.5.2010.–31.12.2010. |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Krājums vai krājumu grupa | SRX/2AC4-C |
| Suga | Raju dzimtas zivis (Rajidae) |
| Zona | ES ūdeņi IIa un IV zonā |
| Zvejas kuģu tips(-i) | — |
| Atsauces numurs | — |

Aizlieguma datums un laiks

29.5.2010.

Ilgums

29.5.2010.–31.12.2010.

Dalībvalsts

Vācija

Krājums vai krājumu grupa

SRX/2AC4-C

Suga

Raju dzimtas zivis (Rajidae)

Zona

ES ūdeņi IIa un IV zonā

Zvejas kuģu tips(-i)

—

Atsauces numurs

—

Tīmekļa vietne, kurā ir pieejams dalībvalsts lēmums:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 24.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 319/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 319/5

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6056 – DnB NOR Bank/Bank DnB NORD)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 319/05

| 1. | Komisija 2010. gada 17. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1), kuras rezultātā uzņēmums DnB NOR Bank ASA (“DnB NOR Bank”, Norvēģija), kas pieder grupai DnB NOR (“DnB NOR”, Norvēģija), iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Bank DnB NORD A/S (“Bank DnB NORD”, Dānija), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 17. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1), kuras rezultātā uzņēmums DnB NOR Bank ASA (“DnB NOR Bank”, Norvēģija), kas pieder grupai DnB NOR (“DnB NOR”, Norvēģija), iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Bank DnB NORD A/S (“Bank DnB NORD”, Dānija), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums DnB NOR Bank: banku pakalpojumi, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums DnB NOR Bank: banku pakalpojumi,

| — | uzņēmums DnB NOR: banku un apdrošināšanas pakalpojumi, |
| --- | --- |

—

uzņēmums DnB NOR: banku un apdrošināšanas pakalpojumi,

| — | uzņēmums Bank DnB NORD: banku pakalpojumi. |
| --- | --- |

—

uzņēmums Bank DnB NORD: banku pakalpojumi.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6056 – DnB NOR Bank/Bank DnB NORD uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6056 – DnB NOR Bank/Bank DnB NORD uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 24.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 319/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 319/6

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 319/06

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“VINAGRE DEL CONDADO DE HUELVA”

EK Nr.: ES-PDO-0005-0724-15.10.2008

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1.   Nosaukums:

“Vinagre del Condado de Huelva”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Spānija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1.   Produkta veids:

| 1.8. grupa. | Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.) |
| --- | --- |

1.8. grupa.

Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

“Vinagre del Condado de Huelva” ir vīna etiķis, ko ar etiķa fermentāciju iegūst no Reglamentējošās padomes sertificētā vīna ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu “Condado de Huelva”.

| 1. | Analizējot etiķus, uz kuriem attiecas cilmes vietas nosaukuma aizsardzība, iegūtajām vērtībām jābūt šādās robežās:






  a) | kopējais etiķskābes saturs: vismaz 70 g/l; |
| --- | --- | --- |

1.

Analizējot etiķus, uz kuriem attiecas cilmes vietas nosaukuma aizsardzība, iegūtajām vērtībām jābūt šādās robežās:

a)

kopējais etiķskābes saturs: vismaz 70 g/l;

| b) | šķīstošā sausna: vismaz 1,30 g/l un 1 procentu punkts no etiķskābes; |
| --- | --- |

b)

šķīstošā sausna: vismaz 1,30 g/l un 1 procentu punkts no etiķskābes;

| c) | pelnu saturs: no 1 g/l līdz 7 g/l; |
| --- | --- |

c)

pelnu saturs: no 1 g/l līdz 7 g/l;

| d) | acetoīna saturs: vismaz 100 mg/l; |
| --- | --- |

d)

acetoīna saturs: vismaz 100 mg/l;

| e) | prolīna saturs: vismaz 300 mg/l. |
| --- | --- |

e)

prolīna saturs: vismaz 300 mg/l.

| 2. | Jāievēro šādi turpmāk minēto sastāvdaļu maksimālie daudzumi:






  a) | dzīvsudrabs: 0,05 ppm; |
| --- | --- | --- |

2.

Jāievēro šādi turpmāk minēto sastāvdaļu maksimālie daudzumi:

a)

dzīvsudrabs: 0,05 ppm;

| b) | arsēns: 0,5 ppm; |
| --- | --- |

b)

arsēns: 0,5 ppm;

| c) | svins: 0,5 ppm; |
| --- | --- |

c)

svins: 0,5 ppm;

| d) | varš un cinks: 10 mg/l; |
| --- | --- |

d)

varš un cinks: 10 mg/l;

| e) | dzelzs: 10 mg/l; |
| --- | --- |

e)

dzelzs: 10 mg/l;

| f) | sulfāts: 2 g/l, izteikts kā kālija sulfāts; |
| --- | --- |

f)

sulfāts: 2 g/l, izteikts kā kālija sulfāts;

| g) | hlorīdi: 1 g/l, izteikts kā nātrija hlorīds. |
| --- | --- |

g)

hlorīdi: 1 g/l, izteikts kā nātrija hlorīds.

| 3. | Veicot hromatisko analīzi, izmantojot transmisijas kolorimetriju, iegūst šādas vērtības:






  a) | maksimālais dzidrums (L*): 93 %; |
| --- | --- | --- |

3.

Veicot hromatisko analīzi, izmantojot transmisijas kolorimetriju, iegūst šādas vērtības:

a)

maksimālais dzidrums (L*): 93 %;

| b) | krāsas intensitāte, ko izsaka ar hromatisko vērtību (Cab): pārsniedz 20 vienības. |
| --- | --- |

b)

krāsas intensitāte, ko izsaka ar hromatisko vērtību (Cab): pārsniedz 20 vienības.

Etiķa veidi

a)   Vinagre Condado de Huelva

Etiķis, ko iegūst ar “Condado de Huelva” cilmes vietas nosaukuma sertificēta vīna etiķa fermentāciju, izmantojot vīna spirta atlikumu, kas nepārsniedz 0,5 tilp. %.

Organoleptiskais vērtējums

Izskats: krāsa no bāli dzeltenas līdz nelielas intensitātes dzintarkrāsai, kas ir atbilstoši Condado de Huelva etiķim.

Aromāts: etiķa aromāts ar vieglu vīna smaržu.

Garša: maiga vīnam raksturīga garša, labi sabalansēts skābums. Ilga pēcgarša, kas izmantoto Zalema šķirnes vīnogu dēļ atgādina ābolu garšu.

b)   Vinagre Viejo Condado de Huelva

“Vinagre del Condado de Huelva” iztur ozolkoka mucās vai cisternās, bagātina ar deserta vīniem un kvalitatīviem deserta vīniem, kuriem ir aizsargāts cilmes vietas nosaukums Condado de Huelva. Šo vīnu spirta atlikums nepārsniedz 3 tilp. %.

b)1)   Vinagre Viejo Condado de Huelva Solera

Tas ir “Vinagre del Condado de Huelva”, kas, izmantojot tradicionālo “criaderas y soleras” metodi, izturēts vismaz sešus mēnešus.

Organoleptiskais vērtējums

Izskats: tas ir dzintarkrāsā ar sarkankoka toņiem. Vidēja krāsas intensitāte.

Aromāts: etiķa aromāts ar vieglu žāvētu augļu smaržu.

Garša: vīnam raksturīga, pilnīga un sabalansēta garša.

b)2)   Vinagre Viejo Condado de Huelva Reserva

Tas ir “Vinagre del Condado de Huelva”, kas, izmantojot tradicionālo “criaderas y soleras” metodi, izturēts vismaz divus gadus.

Organoleptiskais vērtējums

Izskats: tas ir sarkankoka krāsā ar dzintarkrāsas atspīdumu, ļoti liela krāsas intensitāte.

Aromāts: spēcīgs aromāts ar stipru etiķa smaržu, vieglu izturēta “Condado de Huelva” vīna smaržu, kas atgādina vaniļas, žāvētu vīģu un rozīņu aromātu.

Garša: sausinoša, stipra skābes garša.

b)3)   Vinagre Viejo Condado de Huelva Añada

Tas ir “Vinagre del Condado de Huelva”, kas statiski izturēts koka mucās vismaz trīs gadus.

Organoleptiskais vērtējums

Izskats: spilgta sarkankoka krāsa, kas atspoguļo etiķa maigo konsistenci, ļoti intensīva krāsa.

Aromāts: spēcīgs etiķa aromāts, ar vieglu deserta vīnu smaržu un smaržu, ko piedod izturēšana ozolkoka mucās.

Garša: pilnīga, skābei raksturīga, bagātīgi sabalansēta garša, ar ilgu un spēcīgu pēcgaršu. Atgādina žāvētus augļus un garšvielas.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

Etiķa ražošanā izmantotā izejviela ir “Condado de Huelva” cilmes vietas nosaukuma baltvīns vai deserta vīns.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Neattiecas

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai, u. c.:

Neattiecas

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai:

Uz etiķetēm, kuru lietošanu atļāvusi Reglamentējošā padome, un kvalitātes zīmogiem, kas apliecina produkta autentiskumu, jābūt uzrakstam “Vinagre del Condado de Huelva”.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

“Vinagre del Condado de Huelva” ACVN aptver šādas municipalitātes: Almonte, Beas, Bollullos Par del Condado, Bonares, Chucena, Gibraleón, Hinojos, La Palma del Condado, Lucena del Puerto, Manzanilla, Moguer, Niebla, Palos de la Frontera, Rociana del Condado, San Juan del Puerto, Trigueros, Villalba del Alcor un Villarrasa. Apgabals stiepjas gar Guadalquivir upes lejteces līdzenumu un robežojas ar Doñana nacionālo parku.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

a)   Dabiskā saikne

Condado de Huelva etiķim raksturīgs, ka tas būtībā ir tās dabiskās vides produkts, kurā tas ražots un izturēts, un to ievērojami ietekmē Doñana nacionālā parka tuvums, ko uzskata par vienu no Eiropas “plaušām”. Condado de Huelva apgabalu pazīst ar nosaukumu “Entorno de Doñana” (Doñana apgabals).

Condado de Huelva atrodas Guadalquivir upes ieplakā, Huelva provinces dienvidaustrumu kvadrantā, stiepjoties no Sierra de Aracena pakājes līdz piekrastei un robežojoties ar Doñana nacionālo parku.

Tā apgabala ainava, kurā etiķis tiek ražots un izturēts, ir līdzena vai ar nelieliem pakalniem, kur slīpums nepārsniedz 17 %. Augstums virzienā no dienvidiem uz ziemeļiem palielinās no 50 līdz 180 m, augsne ir viendabīga, pateicoties bagātīgā cilmes materiāla sastāvam.

Condado de Huelva ģeogrāfiskā atrašanās vieta pamato tā piederību Vidusjūras klimatam, lai gan reljefs veicina to, ka no Atlantijas okeāna puses jūtama okeāna ietekme. Tāpēc klimats ir samērā mitrs.

| — | Vidējā maksimālā temperatūra ir diezgan stabila – aptuveni 22,5 °C. |
| --- | --- |

—

Vidējā maksimālā temperatūra ir diezgan stabila – aptuveni 22,5 °C.

| — | Vidējā minimālā temperatūra svārstās no 9,8 °C līdz 11,9 °C. |
| --- | --- |

—

Vidējā minimālā temperatūra svārstās no 9,8 °C līdz 11,9 °C.

| — | Gada vidējā temperatūra svārstās no 15,8 °C līdz 16,9 °C. |
| --- | --- |

—

Gada vidējā temperatūra svārstās no 15,8 °C līdz 16,9 °C.

| — | Mainīgs nokrišņu daudzums no 810 mm līdz 716 mm. |
| --- | --- |

—

Mainīgs nokrišņu daudzums no 810 mm līdz 716 mm.

| — | Apgabalā saule faktiski spīd vidēji no 3 000 līdz 3 100 stundām gadā. |
| --- | --- |

—

Apgabalā saule faktiski spīd vidēji no 3 000 līdz 3 100 stundām gadā.

| — | Relatīvais mitrums ir no 60 % līdz 80 %. |
| --- | --- |

—

Relatīvais mitrums ir no 60 % līdz 80 %.

b)   Cilvēciskā saikne

Condado de Huelva ražo divus etiķa veidus:

Vienu iegūst ar “Condado de Huelva” cilmes vietas nosaukuma baltvīna vai deserta vīna etiķa fermentāciju, izmantojot dziļumfermentācijas rūpniecisko metodi, kuras pamatā ir baktēriju kultūras klātbūtne vīnā, kuru pārstrādā etiķī, un kas saistīta ar nepārtrauktu vīna piesātināšanu ar nelieliem gaisa burbuļiem.

Lai iegūtu šā veida “Vinagre Condado de Huelva” etiķi, fermentāciju veic 28–33 °C temperatūrā, un aerācijai jābūt atbilstošai gan kvalitātes, gan kvantitātes ziņā.

Otro veidu, “Vinagre Viejo”, ražo no “Vinagre del Condado de Huelva”, un tam ir trīs paveidi atkarībā no izmantotā izturēšanas veida un ilguma – “Vinagre Viejo Solera”, “Vinagre Viejo Reserva” un “Vinagre Viejo Añada”.

Gan “Vinagre Viejo Solera”, gan “Vinagre Viejo Reserva” iztur, izmantojot tradicionālo “criaderas y soleras” sistēmu, kas ir dinamiska sistēma, kurā Amerikas ozolkoka mucas un cisternas sakrautas piramīdās. Jaunākos etiķus sajauc ar vecākajiem etiķiem, “izsmidzinot” etiķi no krāvuma augstākās rindas, ko sauc par “criadera”, uz zemāko rindu, ko sauc par “solera” un no kuras notiek ekstrakcija. Vietu, kas atbrīvojas mucās vai cisternās, tad papildina ar nākamo vecāko etiķi un tā tālāk. Šo ekstrakcijas un izsmidzināšanas darbību pazīst kā “correr escalas”, un tādā veidā iegūst etiķi, ko veido dažādu vīnogu ražu vīni, tādējādi nosakot galaprodukta viendabīgumu. “Condado de Huelva” etiķa unikālā iezīme ir tā, ka visā izturēšanas procesā līdz pat ekstrakcijai, lai bagātinātu etiķi, pievieno vai izmanto “Condado de Huelva” cilmes vietas nosaukuma deserta vīnu vai kvalitātes deserta vīnu, tādējādi izturēšanas procesā veicinot oksidāciju, uzlabojot etiķa buķeti, jo veidojas esteri, un barojot šo deserta vīnu vai kvalitatīvo deserta vīnu spirta etiķa baktērijas, lai novērstu jau izveidojušās etiķskābes bojāšanos.

“Vinagre Viejo Solera” iztur ozolkoka mucās vai cisternās vismaz sešus mēnešus, bet “Vinagre Viejo Reserva” – vismaz 24 mēnešus.

Atšķirībā no “Vinagre Viejo Solera” un “Vinagre Viejo Reserva”“Vinagre Viejo Añada” iztur statiski, izmantojot tradicionālo “Añadas” metodi, vismaz 36 mēnešus. Šajā gadījumā etiķi statiski iztur mucās vai cisternās, kur drīkst pievienot tikai deserta vīnu vai kvalitātes deserta vīnu. Šo etiķi gatavo no vienas vīnogu ražas vīniem, jo jaukšana nav atļauta, un tam piemīt attiecīgajai vīnogu ražai raksturīgās īpašības. Tāpat kā “criaderas y soleras” sistēmā deserta vīna un kvalitatīva deserta vīna pievienošana izturēšanas laikā piešķir galaproduktam unikālas īpašības.

Izturēšanas telpas arhitektūra veidota tā, lai visu gadu uzturētu pastāvīgu 15–18 °C temperatūru ar visaugstāko iespējamo relatīvo mitrumu (60–80 %), labu ventilāciju un piemērotu orientāciju. To panāk ar augstiem griestiem un pareizi izvietotiem logiem, kā arī augstas temperatūras periodos apslakot māla klona grīdas ar ūdeni. Tas viss paredzēts, lai izveidotu vajadzīgo mikroklimatu, kas nodrošina mūsu etiķa optimālu izturēšanu.

Condado de Huelva izmantotajām Amerikas ozolkoka mucām un cisternām ir būtiska nozīme etiķa kvalitātes uzlabošanā izturēšanas procesa laikā. Ozola porainums ļauj etiķim saskarties ar skābekli gaisā, nodrošinot oksidāciju, kas veicina izturēšanu. Ir novērtēts, ka skābekļa daudzums, kas izkļūst cauri koksnei, ir 25 cm3 uz litru gadā. Tas viss ir atkarīgs no koksnes biezuma un īpašībām.

Izturēšanas laikā mainās etiķa ķīmiskais sastāvs, un šīs pārmaiņas izraisa etiķa raksturīgo īpašību pārmaiņas. Ir iesaistīti šādi procesi:

| — | iztvaikošana, |
| --- | --- |

—

iztvaikošana,

| — | tieša ekstrakcija no koksnes, |
| --- | --- |

—

tieša ekstrakcija no koksnes,

| — | reakcija starp koksnes un izturēšanas procesā esošā etiķa sastāvdaļām, |
| --- | --- |

—

reakcija starp koksnes un izturēšanas procesā esošā etiķa sastāvdaļām,

| — | reakcija starp izturēšanas procesā esošā etiķa sastāvdaļām, |
| --- | --- |

—

reakcija starp izturēšanas procesā esošā etiķa sastāvdaļām,

| — | ķīmiskie procesi, piemēram, oksidācija un hidrolīze. |
| --- | --- |

—

ķīmiskie procesi, piemēram, oksidācija un hidrolīze.

5.2.   Produkta specifika:

a)   
  Vinagre Condado de Huelva

Etiķis, ko iegūst ar “Condado de Huelva” cilmes vietas nosaukuma baltvīna vai deserta vīna etiķa fermentāciju.

Organoleptiskais vērtējums:

Izskats: tā krāsa ir bāli dzeltena līdz dzintarkrāsai, ar vieglu krāsas intensitāti, kas atbilst “Vinagre del Condado de Huelva”.

Aromāts: etiķa aromāts ar vieglu “Condado de Huelva” cilmes vietas nosaukuma vīna smaržu.

Garša: maiga vīnam raksturīga garša, labi sabalansēts skābums. Ilga pēcgarša, kas izmantoto vietējās Zalema šķirnes vīnogu dēļ atgādina ābolus.

b)   
  Vinagre Viejo Condado de Huelva

“Vinagre del Condado de Huelva” iztur ozolkoka mucās vai cisternās, un tas ir unikāls ar to, ka izturēšanas procesā etiķi bagātina ar deserta vīniem un kvalitatīviem deserta vīniem ar “Condado de Huelva” cilmes vietas nosaukumu, kas piešķir etiķim dažas unikālas īpašības. Spirta satura atlikums no šiem vīniem nepārsniedz 3 tilp. %.

Pastāv trīs šā etiķa apakškategorijas, kas atšķiras pēc to veida un izturēšanas perioda.

Organoleptiskais vērtējums:

| | Vinagre Viejo Condado de Huelva Solera.
  Izskats: tas ir dzintarkrāsā ar sarkankoka toņiem. Vidēja krāsas intensitāte.
  Aromāts: etiķa aromāts ar vieglu žāvētu augļu smaržu.
  Garša: vīnam raksturīga, pilnīga un sabalansēta garša. |
| --- | --- |

Vinagre Viejo Condado de Huelva Solera.

Izskats: tas ir dzintarkrāsā ar sarkankoka toņiem. Vidēja krāsas intensitāte.

Aromāts: etiķa aromāts ar vieglu žāvētu augļu smaržu.

Garša: vīnam raksturīga, pilnīga un sabalansēta garša.

| | Vinagre Viejo Condado de Huelva Reserva.
  Izskats: sarkankoka krāsā ar dzintarkrāsas atspīdumu, ļoti liela krāsas intensitāte.
  Aromāts: spēcīgs aromāts ar stipru etiķa smaržu, vieglu izturēta Condado de Huelva vīna smaržu, kas atgādina vaniļas, žāvētu vīģu un rozīņu aromātu.
  Garša: sausinoša, stipra skābes garša. |
| --- | --- |

Vinagre Viejo Condado de Huelva Reserva.

Izskats: sarkankoka krāsā ar dzintarkrāsas atspīdumu, ļoti liela krāsas intensitāte.

Aromāts: spēcīgs aromāts ar stipru etiķa smaržu, vieglu izturēta Condado de Huelva vīna smaržu, kas atgādina vaniļas, žāvētu vīģu un rozīņu aromātu.

Garša: sausinoša, stipra skābes garša.

| | Vinagre Viejo Condado de Huelva Añada.

  Izskats: spilgta sarkankoka krāsa, kas atspoguļo etiķa maigo konsistenci, ļoti liela krāsas intensitāte.
  Aromāts: spēcīgs etiķa aromāts, ar vieglu deserta vīnu smaržu un smaržu, ko piedod izturēšana ozolkoka mucās.
  Garša: pilnīga, skābei raksturīga, bagātīgi sabalansēta garša, ar ilgu un spēcīgu pēcgaršu. Atgādina žāvētus augļus un garšvielas. |
| --- | --- |

Vinagre Viejo Condado de Huelva Añada.

Izskats: spilgta sarkankoka krāsa, kas atspoguļo etiķa maigo konsistenci, ļoti liela krāsas intensitāte.

Aromāts: spēcīgs etiķa aromāts, ar vieglu deserta vīnu smaržu un smaržu, ko piedod izturēšana ozolkoka mucās.

Garša: pilnīga, skābei raksturīga, bagātīgi sabalansēta garša, ar ilgu un spēcīgu pēcgaršu. Atgādina žāvētus augļus un garšvielas.

Veicot etiķa ar cilmes vietas nosaukumu “Vinagre del Condado de Huelva” hromatisko analīzi, izmantojot transmisijas kolorimetriju, iegūst šādas vērtības kā atšķirīgās iezīmes:

a)   maksimālais dzidrums (L*): 93 %;

b)   krāsas intensitāte, ko izsaka ar hromatisko vērtību (Cab): pārsniedz 20 vienības.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

“Vinagre del Condado de Huelva” atšķirīgās iezīmes galvenokārt nosaka izejviela, no kā tas ir pagatavots, – “Condado de Huelva” cilmes vietas nosaukuma vīns, kas par savām unikālajām īpašībām var pateikties vietējai Zalema vīnogu šķirnei, ko audzē tikai noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, kā arī tā ražošanai un izturēšanai Condado de Huelva.

Papildus tam cilmes vietas apgabala ģeogrāfiskā novietojuma dēļ oksidāciju veicina augsts relatīvais mitrums, mērenās temperatūras un augstāks skābekļa saturs gaisā, ko nosaka Atlantijas okeāna un Doñana nacionālā parka tuvums.

Līdzenā vai nedaudz kalnainā ainava veicina šo gaisa straumju ieplūšanu. Izturēšanas telpu orientācija un arhitektūra nodrošina labu ventilāciju un veicina skābekļa piekļūšanu ozolkoka mucās un cisternās.

Klimatiskie apstākļi ietekmē “Vinagre Viejo” ražošanu un arī ļauj veikt etiķa izturēšanu ražošanas kompleksu slēgtos pagalmos.

Parametru vērtība nosaka etiķa raksturīgās īpašības.

| — | Spirta atlikuma saturu nosaka etiķa bagātināšana ar deserta vīnu un kvalitatīvu deserta vīnu, ko sertificējusi “Condado de Huelva” cilmes vietas nosaukuma Reglamentējošā padome, un tas drīkst būt ne vairāk kā 3 tilp. %. |
| --- | --- |

—

Spirta atlikuma saturu nosaka etiķa bagātināšana ar deserta vīnu un kvalitatīvu deserta vīnu, ko sertificējusi “Condado de Huelva” cilmes vietas nosaukuma Reglamentējošā padome, un tas drīkst būt ne vairāk kā 3 tilp. %.

| — | Mucu un cisternu pagatavošanā izmantotās koksnes porainums ļauj etiķim saskarties ar skābekli, veicinot etiķa fermentāciju un nodrošinot gaistošo skābju saturu vismaz 70 g/l. |
| --- | --- |

—

Mucu un cisternu pagatavošanā izmantotās koksnes porainums ļauj etiķim saskarties ar skābekli, veicinot etiķa fermentāciju un nodrošinot gaistošo skābju saturu vismaz 70 g/l.

| — | Izturēšanas laikā etiķa tilpums samazinās iztvaikojot, tādējādi palielinot sausnas saturu, kas vēl vairāk palielinās, ekstrahējot vielas no koksnes un koksnes un etiķa sastāvdaļām savstarpēji reaģējot. |
| --- | --- |

—

Izturēšanas laikā etiķa tilpums samazinās iztvaikojot, tādējādi palielinot sausnas saturu, kas vēl vairāk palielinās, ekstrahējot vielas no koksnes un koksnes un etiķa sastāvdaļām savstarpēji reaģējot.

| — | Etiķa izturēšanas telpās parastā prakse ir apslacīt māla klona grīdas ar ūdeni, lai kontrolētu relatīvo mitrumu un temperatūru, kā arī nodrošinātu šo parametru stabilitāti izturēšanas procesā, veicinot etiķa nostāvēšanos un samazinot zudumus iztvaikošanas rezultātā. |
| --- | --- |

—

Etiķa izturēšanas telpās parastā prakse ir apslacīt māla klona grīdas ar ūdeni, lai kontrolētu relatīvo mitrumu un temperatūru, kā arī nodrošinātu šo parametru stabilitāti izturēšanas procesā, veicinot etiķa nostāvēšanos un samazinot zudumus iztvaikošanas rezultātā.

| — | Izturēšanas laikā koksnes lignīna saturs samazinās hidrolīzes procesā, ko izraisa etanols un ūdens. Hidrolīze veicina to, ka vielas nokļūst no mucas vai cisternas etiķī, ietekmējot izturēšanas procesā esošā etiķa aromātu un krāsu. |
| --- | --- |

—

Izturēšanas laikā koksnes lignīna saturs samazinās hidrolīzes procesā, ko izraisa etanols un ūdens. Hidrolīze veicina to, ka vielas nokļūst no mucas vai cisternas etiķī, ietekmējot izturēšanas procesā esošā etiķa aromātu un krāsu.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

(Boletín Oficial de la Junta de Andalucía Nr. 84, 2008. gada 16. septembris, 29. lpp.)

http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal/opencms-cap/opencms/handle404?exporturi=/agriculturaypesca/portal/export/sites/default/comun/galerias/galeriaDescargas/cap/industrias-agroalimentarias/denominacion-de-origen/Pliegos/Pliego_Vinagre_Condado.pdf&exporturi=/agriculturaypesca/portal/export/sites/default/comun/galerias/galeriaDescargas/cap/industrias-agroalimentarias/denominacion-de-origen/Pliegos/Pliego_Vinagre_Condado.pdf

---

| 24.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 319/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 319/12

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 319/07

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“VINAGRE DE JEREZ”

EK Nr.: ES-PDO-0005-0723-15.10.2008

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1.   Nosaukums:

“Vinagre de Jerez”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Spānija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1.   Produkta veids:

| 1.8. grupa. | Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.). |
| --- | --- |

1.8. grupa.

Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.).

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

“Vinagre de Jerez” ir produkts, kuru etiķskābās rūgšanas rezultātā iegūst no izmantojamajiem ražošanas apgabalā ražotiem vīniem. Šo produktu gatavo un iztur, ievērojot 3.5. punktā aprakstītās tradicionālās metodes, un tam ir turpmāk minētās organoleptiskās un analītiskās īpašības.

Aizsargātā nosaukuma etiķim ir šādas analītiskās īpašības:

| — | spirta atlikuma saturs nedrīkst pārsniegt 3 % tilpuma, izņemot Pedro Ximénez vai Moscatel etiķi, kuram spirta atlikuma saturs nedrīkst pārsniegt 4 % tilpuma, |
| --- | --- |

—

spirta atlikuma saturs nedrīkst pārsniegt 3 % tilpuma, izņemot Pedro Ximénez vai Moscatel etiķi, kuram spirta atlikuma saturs nedrīkst pārsniegt 4 % tilpuma,

| — | kopējai skābes koncentrācijai etiķskābē ir jābūt vismaz 70 gramiem litrā, izņemot Pedro Ximénez vai Moscatel etiķi, kuram tā var būt 60 grami litrā; Gran Reserva tipa etiķim kopējai skābes koncentrācijai etiķskābē ir jābūt ne mazāk par 80 gramiem litrā, |
| --- | --- |

—

kopējai skābes koncentrācijai etiķskābē ir jābūt vismaz 70 gramiem litrā, izņemot Pedro Ximénez vai Moscatel etiķi, kuram tā var būt 60 grami litrā; Gran Reserva tipa etiķim kopējai skābes koncentrācijai etiķskābē ir jābūt ne mazāk par 80 gramiem litrā,

| — | sausajam ekstraktam ir jābūt vismaz 1,3 gramiem uz litru un skābuma grādu, savukārt Vinagre de Jerez Gran Reserva – vismaz 2,3 gramiem uz litru un skābuma grādu, |
| --- | --- |

—

sausajam ekstraktam ir jābūt vismaz 1,3 gramiem uz litru un skābuma grādu, savukārt Vinagre de Jerez Gran Reserva – vismaz 2,3 gramiem uz litru un skābuma grādu,

| — | pelnu saturam jābūt no diviem līdz septiņiem gramiem litrā, izņemot Vinagre de Jerez Gran Reserva kategoriju, kurai pelnu saturam jābūt no četriem līdz astoņiem gramiem litrā, |
| --- | --- |

—

pelnu saturam jābūt no diviem līdz septiņiem gramiem litrā, izņemot Vinagre de Jerez Gran Reserva kategoriju, kurai pelnu saturam jābūt no četriem līdz astoņiem gramiem litrā,

| — | sulfātu saturs nedrīkst pārsniegt 3,5 gramus litrā, |
| --- | --- |

—

sulfātu saturs nedrīkst pārsniegt 3,5 gramus litrā,

| — | Pedro Ximénez vai Moscatel“Vinagre de Jerez” litrā jāsatur vismaz 60 gramu minēto vīnu reducējošās vielas. |
| --- | --- |

—

Pedro Ximénez vai Moscatel“Vinagre de Jerez” litrā jāsatur vismaz 60 gramu minēto vīnu reducējošās vielas.

Etiķi ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu “Vinagre de Jerez” ir apsūbējuša zelta vai sarkankoka krāsā, un tie ir biezi un eļļaini. Tiem ir intensīva smarža ar vieglu spirta aromātu, kurā dominē vīna un koka smarža. Neraugoties uz skābumu, tam ir patīkama noturīga garša.

Atkarībā no aizsargāta nosaukuma etiķa izturēšanas perioda izšķir šādu kategoriju etiķus:

| a) | “Vinagre de Jerez”: tas ir etiķis, kas aizsargāts ar šo nosaukumu un izturēts vismaz sešus mēnešus; |
| --- | --- |

a)

“Vinagre de Jerez”: tas ir etiķis, kas aizsargāts ar šo nosaukumu un izturēts vismaz sešus mēnešus;

| b) | “Vinagre de Jerez Reserva”: tas ir etiķis, kas aizsargāts ar šo nosaukumu un izturēts vismaz divus gadus; |
| --- | --- |

b)

“Vinagre de Jerez Reserva”: tas ir etiķis, kas aizsargāts ar šo nosaukumu un izturēts vismaz divus gadus;

| c) | “Vinagre de Jerez Gran Reserva”: tas ir etiķis, kas aizsargāts ar šo nosaukumu un izturēts vismaz desmit gadu. |
| --- | --- |

c)

“Vinagre de Jerez Gran Reserva”: tas ir etiķis, kas aizsargāts ar šo nosaukumu un izturēts vismaz desmit gadu.

Turklāt atkarībā no attiecīgu vīnogu šķirņu vīnu izmantošanas izšķir turpmāk minētos pussaldā (semi-dulce) “Vinagre de Jerez” veidus, kuri vai atbilst kādai no iepriekš aprakstītajām kategorijām:

| — | “Vinagre de Jerez al Pedro Ximénez”: tas ir etiķis, kas aizsargāts ar šo nosaukumu un kuram izturēšanas procesa laikā pievieno Pedro Ximénez tipa vīnus, |
| --- | --- |

—

“Vinagre de Jerez al Pedro Ximénez”: tas ir etiķis, kas aizsargāts ar šo nosaukumu un kuram izturēšanas procesa laikā pievieno Pedro Ximénez tipa vīnus,

| — | “Vinagre de Jerez al Moscatel”: tas ir etiķis, kas aizsargāts ar šo nosaukumu un kuram izturēšanas procesa laikā pievieno Pedro Moscatel tipa šķirnes vīnus. |
| --- | --- |

—

“Vinagre de Jerez al Moscatel”: tas ir etiķis, kas aizsargāts ar šo nosaukumu un kuram izturēšanas procesa laikā pievieno Pedro Moscatel tipa šķirnes vīnus.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātajiem produktiem):

Etiķus ar aizsargāta cilmes vietas nosaukumu “Vinagre de Jerez” iegūst tikai no “izmantojamo vīnu” etiķskābās rūgšanas.

Tas nozīmē, ka “Jerez” etiķa ieguvei vajadzīgās izejvielas veido “izmantojamie vīni”. Šos vīnus ražo pagrabos, kuri atrodas etiķa ražošanas apgabalā, kas atbilst cilmes vietas nosaukuma Jerez-Xérès-Sherry un Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda ražošanas apgabalam, un šie vīni var būt:

| a) | konkrētā gada vīni, kas ir sasnieguši savu dabisko spirta tilpumkoncentrāciju; vai |
| --- | --- |

a)

konkrētā gada vīni, kas ir sasnieguši savu dabisko spirta tilpumkoncentrāciju; vai

| b) | izturēti vīnus, kas ir sasnieguši attiecīgajās specifikācijās paredzēto vidējo minimālo izturēšanas termiņu. |
| --- | --- |

b)

izturēti vīnus, kas ir sasnieguši attiecīgajās specifikācijās paredzēto vidējo minimālo izturēšanas termiņu.

Šie vīni jāgatavo saskaņā ar attiecīgajam vīna apzīmējumam noteikto specifikāciju un atbilstīgi prasībām, kuras ir paredzētas attiecībā uz ACVN apgabalā radīto vīnogu izcelsmi, un vīndarības metodēm, ko paredz šīs nozares regulējums.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

Neattiecas.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

a)   Denaturēšana

Visas izmantojamā vīna partijas denaturē daļējas etiķskābās rūgšanas procesā, tiklīdz tās nogādā to reģistrēto vīna pagrabu telpās, kuri izmanto šim nolūkam savus etiķa krājumus tādā apjomā, kas ir pietiekams, lai maisījums sasniegtu vismaz 1° etiķskābes skābuma koncentrāciju.

b)   Etiķskābā rūgšana

Etiķskābā rūgšana ir vīnā esošā spirta satura pārveidošana etiķskābē, izmantojot etiķskābes baktērijas. Izšķir divus “Vinagre de Jerez” ieguves procesus:

| 1) | process, kuru veic tā sauktās “Bodegas de Elaboración de Vinagre” – rūpnieciski uzņēmumi, kuru rīcībā ir etiķskābās rūgšanas iekārtas, kurās izejvielu – izmantojamo vīnu – pārstrādā atbilstīgajā etiķī, izmantojot kontrolētu etiķskābās rūgšanas procesu; |
| --- | --- |

1)

process, kuru veic tā sauktās “Bodegas de Elaboración de Vinagre” – rūpnieciski uzņēmumi, kuru rīcībā ir etiķskābās rūgšanas iekārtas, kurās izejvielu – izmantojamo vīnu – pārstrādā atbilstīgajā etiķī, izmantojot kontrolētu etiķskābās rūgšanas procesu;

| 2) | process, kuru veic “Bodegas de Crianza y Expedición de vinagres” – šajā gadījumā etiķskābā rūgšana notiek tajās pašās koka mucās, kuras izmanto izturēšanai. |
| --- | --- |

2)

process, kuru veic “Bodegas de Crianza y Expedición de vinagres” – šajā gadījumā etiķskābā rūgšana notiek tajās pašās koka mucās, kuras izmanto izturēšanai.

c)   Izturēšana jeb nogatavināšana

Īpaša izturēšanas jeb nogatavināšanas sistēma, kas vajadzīga aizsargāta nosaukuma etiķa ieguvei, var būt klasiskā tā dēvētā “criaderas y solera” sistēma vai “de añadas” sistēma, ko izmanto atbilstīgā etiķa ieguvei tādā termiņā, kas vajadzīgs, lai katrs etiķa veids iegūtu tam piemītošās organoleptiskās un analītiskās īpašības.

a)   Izturēšanai izmantojamās tilpnes

Visus izturamā etiķa krājumus iepilda koka mucās, kuras pirms tam ir izmantotas vīna raudzēšanai, un to tilpums nedrīkst pārsniegt 1 000 litru. Izņēmuma gadījumā Reglamentējošā padome var atļaut izmantot arī vīna raudzēšanas koka mucas, kuru tilpums ir lielāks par 1 000 litriem, ja šādas mucas ir tikušas vēsturiski izmantotas un to lietošana šādām vajadzībām ir reģistrēta Reglamentējošajā padomē pirms specifikācijas publicēšanas.

b)   Vidējais izturēšanas termiņš

Visu veidu etiķi pirms realizācijas patērētājam ir jāiztur vismaz sešus mēnešus. “Vinagre de Jerez Reserva” etiķa vidējais izturēšanas termiņš ir vismaz divi gadi, bet “Vinagre de Jerez Gran Reserva” – desmit gadu.

Etiķim, kas iegūts no viena un tā paša gada ražas un kas ir ticis izturēts, nejaucot to kopā ar no cita gada ražas iegūtu etiķi, var piešķirt nosaukumu “añada” ar noteikumu, ka tas ir ticis izturēts vismaz divus gadus. Minētais nosaukums atbilst citām 3.2. apakšpunktā noteiktajām norādēm ar noteikumu, ka vīns atbilst katram konkrētajam gadījumam paredzētajiem rādītājiem.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

Tarai, kurā iepilda “Vinagre de Jerez”, lai tieši realizētu to patērētājam, ir jābūt no stikla vai cita materiāla, kas nekaitē produkta specifiskajām īpašībām, un jāatbilst nominālajam tilpumam, kas kādā konkrētā laikā var būt atļauts šim pārtikas produktam.

“Vinagre de Jerez” iepildīšanu var veikt:

| 1) | iepildīšanas telpās, kas pieder uzņēmumiem, kas reģistrēti “Bodegas de Crianza y Expedición de Vinagres”; vai arī |
| --- | --- |

1)

iepildīšanas telpās, kas pieder uzņēmumiem, kas reģistrēti “Bodegas de Crianza y Expedición de Vinagres”; vai arī

| 2) | reglamentējošās padomes apstiprinātajos iepildīšanas iestādījumos, kas pieder uzņēmējsabiedrībām, kuras ir reģistrētas ražošanas apgabalā vai ārpus tā un kuras iegādājas neiepildītu “Vinagre de Jerez” no reģistrētiem uzņēmumiem un iesaistās tikai iepildīšanas posmā. |
| --- | --- |

2)

reglamentējošās padomes apstiprinātajos iepildīšanas iestādījumos, kas pieder uzņēmējsabiedrībām, kuras ir reģistrētas ražošanas apgabalā vai ārpus tā un kuras iegādājas neiepildītu “Vinagre de Jerez” no reģistrētiem uzņēmumiem un iesaistās tikai iepildīšanas posmā.

Lai iepriekš minētie iestādījumi iegūtu atļauju veikt savu darbību, tiem abos gadījumos ir jāapliecina Reglamentējošajai padomei, ka tie ievēro juridiskās prasības, kas piemērojamas etiķa pildīšanai katrā reģionā, un ka tajos ir ieviesta kvalitātes kontroles sistēma, kas nodrošina pilnīgu produkcijas izsekojamību un atbilstošu tā produkta izmantošanu, kuru tie iepildīšanas nolūkā iegādājas no reģistrētiem vīna pagrabiem.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai:

Etiķa pudeles etiķetē un kontroletiķetē obligāti redzamā vietā jābūt uzrakstam “Denominación de Origen “Vinagre de Jerez” ”. Tajās jābūt norādītam arī attiecīgā etiķa veidam, kā arī visai vispārējas nozīmes informācijai, kas ir paredzēta piemērojamajos tiesību aktos. Tāpat arī uz pudelēm ir jābūt Reglamentējošās padomes izsniegtai garantijas uzlīmei vai kontroletiķetei ar ACVN atšķirības zīmi, kā arī burtu un ciparu identifikācijas kodam atbilstīgi Reglamentējošās padomes noteiktajām normām.

Reglamentējošā padome nodrošina etiķešu, kurās ir iekļauts aizsargāts nosaukums “Vinagre de Jerez”, atbilstību specifikācijas noteikumiem un aizsargāta cilmes vietas nosaukuma marķējuma reglamentējumam.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

“Vinagre de Jerez” ražošanas apgabalu veido šādu pašvaldību teritorija: Jerez de la Frontera, El Puerto de Santa María, Sanlúcar de Barrameda, Trebujena, Chipiona, Rota, Puerto Real un Chiclana de la Frontera (Cádiz province), kā arī Lebrija (Sevilla province), kas atrodas austrumos no 5° 49′ rietumu platuma un dienvidos no 36° 58′ ziemeļu garuma.

Iepriekš minētais ražošanas apgabals atbilst cilmes vietas nosaukuma Jerez-Xérès-Sherry un Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda ražošanas apgabalam.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

“Vinagre de Jerez” ražošanas apgabala specifika ir saistīta ar vēsturiskiem, dabas un cilvēka faktoriem.

a)   Vēsturiskie faktori

Vīnogu audzēšana, vīndarība un etiķa ražošana ir bijusi viena no Jerez reģiona pamatnozarēm tūkstošiem gadu jau kopš feniķiešu laikiem. “Marco de Jerez” ģeogrāfiski atrodas netālu no tirdzniecības ostām, kurām ir bijusi liela vēsturiska nozīme, kā, piemēram, Kadisas vai Seviļas osta, tāpēc vietējie vīni un etiķis bieži tika krauts kuģos, kuru galamērķis bija Amerika vai Eiropas ziemeļu tirgi, savukārt vīna un etiķa izturēšana notika mucās, kuras bija izgatavotas aizjūras kolonijās no Amerikas ozola. Tāpat arī Criaderas y Soleras sistēma, kas ir raksturīgs Jerez reģiona vīnkopības elements, neapšaubāmi ir radusies jau XVII gadsimtā un bija saistīta ar nepieciešamību apmierināt tirgus pieprasījumu pēc nemainīgas kvalitātes vīna un etiķa neatkarīgi no katras vīnogu ražas atšķirībām.

b)   Dabas faktori

Ražošanas apgabalam ir raksturīgi līdzenumi vai lēzeni pauguri, kuru nogāžu slīpums ir no 10 līdz 15 %, dominējošais augsnes tips ir tā dēvētā “albariza” – balts irdenais merģelis ar lielu mitruma aizturēšanas spēju. Augsni veido kalcija karbonāts, māls un kramzemes karbonāts. Raksturīgs karsts klimats, minimālā temperatūra ziemā var sasniegt 5 °C, savukārt maksimālā temperatūra vasarā var sasniegt 35 °C. Ģeogrāfiskajā apgabalā ir vairāk nekā 300 saulainu dienu vasarā, vidējais nokrišņu daudzums ir apmēram 600 litri vienā kvadrātmetrā, nokrišņi pārsvarā ir novembrī, decembrī un martā. Šis faktors ir jāņem vērā kontekstā ar apgabalam raksturīgās baltās augsnes (“albariza”) spēju aizturēt mitrumu un nepieļaut tā iztvaikošanu. Tāpat arī jāuzsver divu apgabalā valdošo vēju ievērojamā ietekme uz klimatu: sausais un karstais austrumu vējš (“viento de Levante”), kas pūš no iekšzemes, un mitrais rietumu vējš (“viento de Poniente”), kas pūš no okeāna un padara klimatu mērenāku, jo īpaši vasarā.

c)   Cilvēkfaktori

Ražošanas apgabalam ir raksturīga plaši izmantojamā “Vinagre de Jerez” izturēšanas sistēma, kuru dēvē par “criaderas y soleras”, tāpat kā “bota” – tipiskas no Amerikas ozola izgatavotas mucas ar spēcīgu vīna aromātu – izmantošana. Arī arhitektūrai ir liela nozīme etiķa, kuram piešķir cilmes vietas nosaukumu “Vinagre de Jerez”, specifikas veidošanā. Etiķa izturēšanas pagrabiem parasti ir divslīpu pārsegums un augsti griesti, kas nodrošina iekšienē lielu telpu gaisam, kas absorbē ārējās termiskās svārstības. Sienu biezums parasti ir pietiekams, lai nodrošinātu izolāciju, savukārt logi, kas atrodas noteiktā augstumā, ļauj cirkulēt gaisam un iekļūt svaiga rietumu nakts vēja plūsmām, vienlaikus novēršot tiešas gaismas iedarbību uz mucām.

5.2.   Produkta specifika:

“Vinagre de Jerez” specifika galvenokārt ir saistīta ar izejvielu, no kura to iegūst: izmantojamajiem vīniem. Ražošanas apgabalā ražo arī ļoti raksturīgus vīnus, un atsevišķas to iezīmes var acīmredzami konstatēt arī “Vinagre de Jerez”. Krāsu gammu veido apsūbējuša zelta krāsa un sarkankoka krāsa, tam piemīt viegla spirta smarža ar izteiktu vīna un koka smaržas pārsvaru.

Turklāt apgabala klimatiskie apstākļi un pagrabu konstrukcijas īpatnības veicina īpaša mikroklimata veidošanos, nodrošinot etiķa sastāvdaļu koncentrēšanos visā izturēšanas procesa laikā, kas piešķir lielu garšas noturību.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Visas iepriekš minētās orogrāfiskās, edafiskās un klimatiskās īpatnības piešķir ražošanas apgabala vīnogu audzēm dažādas īpašības, kuras lielā mērā nosaka izmantojamo vīnu specifiku un attiecīgi arī no tiem iegūstamā “Vinagre de Jerez” īpašības. Izšķirīga nozīme ir dabas faktoru ietekmei uz izmantojamajiem vīniem, kurus iegūst no attiecīgajām vīnogu šķirnēm (Palomino, Moscatel un Pedro Jiménez). Tāpat arī apgabalos ar karstu klimatu, kā “Vinagre de Jerez” ražošanas apgabals, vīnogas kopumā nogatavojas daudz ātrāk, un ļoti saldajai vīnogu misai parasti ir raksturīgi samērā zemi skābuma rādītāji. Vīnogulāju augšanas aktīvajā periodā ražošanas apgabalā ir liels saules gaismas daudzums, kas nodrošina labu augļu attīstību un nogatavošanos. Turklāt ražošanas apgabalam ir raksturīgas sausas vasaras, kuras sakrīt ar laikposmu starp vīnogu nogatavošanos un ražas novākšanu, tāpat arī šajā apgabalā valda ļoti karstais un sausais austrumu vējš (levante). Šajā saistībā rietumu vējam, kas pūš no Atlantijas okeāna, ir termoregulējoša nozīme, jo tā nakts brīzes vasarā nodrošina lielas rasas veidošanos, kompensējot ūdens nepietiekamību, kuru var pastiprināt lielais saules gaismas daudzums apgabalā. Izšķirīga nozīme ir arī “albariza” augsnei ar tās spēju aizturēt mitrumu, tādā veidā ļaujot veidoties augsnes apakškārtā ūdens rezervēm.

No otras puses, svarīga nozīme ir arī ieraugiem, kas ir izvēlēti jau kopš seniem laikiem, ir saistīti ar apgabala vides apstākļiem un arī piešķir noteiktas īpašības. Vīna spirtu un daudzvērtīgo spirtu metabolisms, kas ir attīstījies, pateicoties (“Marco de Jerez”) ražošanas apgabalā esošajiem spirta ieguves ieraugiem, nodrošina vīna sekundārās sastāvdaļas un aizstāj primārās sastāvdaļas šāda veidā: samazina glicerīna saturu, palielina acetaldehīdu un esterificēšanas produktu saturu. Iegūtie acetaldehīdi tiek pārveidoti acetonā, kas augstāko spirtu klātbūtnē veido “Vinagre de Jerez” raksturīgo smaržu. Paaugstināta spirta atlikuma klātbūtnei ir arī svarīga nozīme saistībā ar “Vinagre de Jerez” kvalitāti un raksturojumu, jo tā ļauj veidoties esterificētām sastāvdaļām (galvenokārt etilacetātam), kuras strukturē etiķi, piešķirot tam sarežģītāku uzbūvi un līdzsvarojot etiķskābās rūgšanas primāros aromātus.

Papildus izturēšana ozolkoka mucās un īpašie mikroklimatiskie apstākļi pagrabos ļauj etiķim iegūt sevišķas īpašības. Izmatojamajam mucu veidam ir spēja nodrošināt mikrooksigenēšanu, kas ir piemērota lēnai etiķa attīstībai un izturēšanas laikā ļauj pakāpeniski veidoties sastāvdaļām. Tas ļauj stabilizēties krāsvielām, veidoties polimēru sastāvdaļām un piešķir etiķim tam raksturīgo dzintara vai sarkankoka krāsu, kā arī grauzdētas kafijas ar pienu smaržu, kuru papildina vaniļas aromāts. Turklāt koka hemiceluloze veicina pakāpenisku ūdens iztvaikošanu, kā rezultātā etiķī palielinās sausā ekstrakta daudzums, minerālsāļu un pelnu saturs.

“Criaderas y soleras” sistēma, kuru attiecīgajā apgabalā visvairāk izmanto kā izturēšanas metodi, labvēlīgi ietekmē etiķa viendabīgumu, jo mazina dažādu vīnogu šķirņu izmantošanas sekas. Un visbeidzot Marco de Jerez pagrabu konstrukcijas īpatnības ražošanas apgabalā ļauj uzturēt noteiktu mikroklimatu un veicina ne tikai lēnu etiķa oksigenēšanos, bet arī nodrošina vispiemērotākos apstākļus mucu glabāšanai “Vinagre de Jerez” izturēšanas vajadzībām.

Atsauce uz spefikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts).

http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal/export/sites/default/comun/galerias/galeriaDescargas/cap/industrias-agroalimentarias/denominacion-de-origen/Pliegos/pliego_vinagre_jerez.pdf

---