# Eiropas Savienības C 323/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.323.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 323 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 30. novembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.323.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 323

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 30. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs |
| 2010/C 323/01 | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par pilsoņu iniciatīvu | 1 |
| 2010/C 323/02 | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par seksuālās vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālās izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, ar ko atceļ Pamatlēmumu 2004/68/TI | 6 |
| 2010/C 323/03 | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu par Eiropas Parlamenta un Padomes noguldījumu garantiju sistēmu direktīvu | 9 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

2010/C 323/01

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par pilsoņu iniciatīvu

1

2010/C 323/02

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par seksuālās vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālās izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, ar ko atceļ Pamatlēmumu 2004/68/TI

6

2010/C 323/03

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu par Eiropas Parlamenta un Padomes noguldījumu garantiju sistēmu direktīvu

9

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2010/C 323/04 | Padomes secinājumi par pamatiemaņu līmeņa uzlabošanu saistībā ar Eiropas sadarbību attiecībā uz skolām 21. gadsimtā | 11 |
| 2010/C 323/05 | Padomes secinājumi (2010. gada 18. novembris) par Eiropas kinoteātru digitalizācijas sniegtajām iespējām un pārbaudījumiem | 15 |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 323/06 | Euro maiņas kurss | 18 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2010/C 323/07 | Likvidācijas process – Lēmums par likvidācijas procesa uzsākšanu attiecībā uz International Insurance Corporation (IIC) NV
  (Publikācija, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Direktīvas 2001/17/EK par apdrošināšanas sabiedrību sanāciju un darbības izbeigšanu 14. pantu un Nīderlandes Likuma par bankrotu 213.h pantu) | 19 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2010/C 323/04

Padomes secinājumi par pamatiemaņu līmeņa uzlabošanu saistībā ar Eiropas sadarbību attiecībā uz skolām 21. gadsimtā

11

2010/C 323/05

Padomes secinājumi (2010. gada 18. novembris) par Eiropas kinoteātru digitalizācijas sniegtajām iespējām un pārbaudījumiem

15

Eiropas Komisija

2010/C 323/06

Euro maiņas kurss

18

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2010/C 323/07

Likvidācijas process – Lēmums par likvidācijas procesa uzsākšanu attiecībā uz International Insurance Corporation (IIC) NV
  (Publikācija, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Direktīvas 2001/17/EK par apdrošināšanas sabiedrību sanāciju un darbības izbeigšanu 14. pantu un Nīderlandes Likuma par bankrotu 213.h pantu)

International Insurance Corporation (IIC) NV

(Publikācija, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Direktīvas 2001/17/EK par apdrošināšanas sabiedrību sanāciju un darbības izbeigšanu 14. pantu un Nīderlandes Likuma par bankrotu 213.h pantu)

19

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 323/08 | Aicinājums iesniegt priekšlikumus – EACEA/37/10 – ES un Kanādas sadarbība augstākās izglītības, mācību un jaunatnes programmā – Transatlantiskās apmaiņas partnerība – Transatlantisko zinātnisko grādu partnerība | 20 |
| 2010/C 323/09 | Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus un paust interesi – programma ESPON 2013 | 23 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 323/10 | Paziņojums par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Baltkrievijas un Krievijas izcelsmes kālija hlorīda importam | 24 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 323/11 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5846 – Shell/Cosan/JV) (
  1
  ) | 28 |
| 2010/C 323/12 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6069 – Mitsui Renewable/FCCE/Guzman) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 29 |
| 2010/C 323/13 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6042 – Brose/SEW/JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 30 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 323/14 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 31 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

2010/C 323/08

Aicinājums iesniegt priekšlikumus – EACEA/37/10 – ES un Kanādas sadarbība augstākās izglītības, mācību un jaunatnes programmā – Transatlantiskās apmaiņas partnerība – Transatlantisko zinātnisko grādu partnerība

20

2010/C 323/09

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus un paust interesi – programma ESPON 2013

23

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2010/C 323/10

Paziņojums par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Baltkrievijas un Krievijas izcelsmes kālija hlorīda importam

24

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2010/C 323/11

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5846 – Shell/Cosan/JV) (
  1
  )

Shell/Cosan/JV

1

28

2010/C 323/12

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6069 – Mitsui Renewable/FCCE/Guzman) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Mitsui Renewable/FCCE/Guzman

1

29

2010/C 323/13

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6042 – Brose/SEW/JV) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Brose/SEW/JV

1

30

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2010/C 323/14

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| 30.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/1

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par pilsoņu iniciatīvu

2010/C 323/01

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 16. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 8. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (1),

ņemot vērā lūgumu sniegt atzinumu saskaņā ar 28. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti, kas EDAU nosūtīts 2010. gada 31. martā (2),

IR PIEŅĒMIS ŠO ATZINUMU.

I.   IEVADS

| 1. | 2010. gada 31. martā Komisija pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par pilsoņu iniciatīvu (3). Priekšlikums iesniegts pēc sabiedriskās apspriešanas šajā jautājumā, kas notika laikā no 2009. gada 11. novembra līdz 2010. gada 31. janvārim (4). |
| --- | --- |

1.

2010. gada 31. martā Komisija pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par pilsoņu iniciatīvu (3). Priekšlikums iesniegts pēc sabiedriskās apspriešanas šajā jautājumā, kas notika laikā no 2009. gada 11. novembra līdz 2010. gada 31. janvārim (4).

| 2. | Pilsoņu iniciatīva ir viens no ES tiesību aktu jauninājumiem, kas ieviests saskaņā ar Lisabonas līgumu, kas dod iespēju ne mazāk kā vienam miljonam pilsoņu, kuri pārstāv ievērojamu skaitu dalībvalstu, aicināt Komisiju iesniegt tiesību aktu priekšlikumu. Ierosinātā regula ir balstīta uz LES 11. panta 4. punktu un LESD 24. panta 1. daļu, kas paredz, ka procedūras un nosacījumus, kuri nepieciešami pilsoņu iniciatīvai, nosaka saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. |
| --- | --- |

2.

Pilsoņu iniciatīva ir viens no ES tiesību aktu jauninājumiem, kas ieviests saskaņā ar Lisabonas līgumu, kas dod iespēju ne mazāk kā vienam miljonam pilsoņu, kuri pārstāv ievērojamu skaitu dalībvalstu, aicināt Komisiju iesniegt tiesību aktu priekšlikumu. Ierosinātā regula ir balstīta uz LES 11. panta 4. punktu un LESD 24. panta 1. daļu, kas paredz, ka procedūras un nosacījumus, kuri nepieciešami pilsoņu iniciatīvai, nosaka saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru.

| 3. | Priekšlikums tika nosūtīts EDAU saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu tajā pašā dienā, kad to pieņēma. Ar EDAU neoficiāli konsultējās arī pirms priekšlikuma pieņemšanas. EDAU atzinīgi novērtēja šo neoficiālo apspriešanos un pauž gandarījumu par to, ka priekšlikuma galīgajā versijā ir ņemta vērā lielākā daļa viņa piezīmju. |
| --- | --- |

3.

Priekšlikums tika nosūtīts EDAU saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu tajā pašā dienā, kad to pieņēma. Ar EDAU neoficiāli konsultējās arī pirms priekšlikuma pieņemšanas. EDAU atzinīgi novērtēja šo neoficiālo apspriešanos un pauž gandarījumu par to, ka priekšlikuma galīgajā versijā ir ņemta vērā lielākā daļa viņa piezīmju.

| 4. | Kopumā EDAU ir apmierināts ar to, kādā veidā ierosinātajā regulā ir risināts datu aizsardzības jautājums. Detalizētā līmenī EDAU ir daži ierosinājumi precizējumiem. Tie ir aplūkoti šā atzinuma II nodaļā. |
| --- | --- |

4.

Kopumā EDAU ir apmierināts ar to, kādā veidā ierosinātajā regulā ir risināts datu aizsardzības jautājums. Detalizētā līmenī EDAU ir daži ierosinājumi precizējumiem. Tie ir aplūkoti šā atzinuma II nodaļā.

| 5. | Izsakot sākotnējo piezīmi, EDAU vēlas uzsvērt, ka datu aizsardzības noteikumu ievērošana būtiski uzlabo šā jaunā svarīgā instrumenta uzticamību, spēku un panākumus. |
| --- | --- |

5.

Izsakot sākotnējo piezīmi, EDAU vēlas uzsvērt, ka datu aizsardzības noteikumu ievērošana būtiski uzlabo šā jaunā svarīgā instrumenta uzticamību, spēku un panākumus.

II.   PRIEKŠLIKUMA DETALIZĒTA ANALĪZE

| 6. | Saskaņā ar LES 11. panta 4. punktu un LESD 24. panta 1. daļu priekšlikums nosaka pilsoņu iniciatīvas procedūras un nosacījumus. Ierosinātā regula definē dalībvalstu minimālo skaitu, minimālo pilsoņu skaitu no katras dalībvalsts un pilsoņu minimālo vecumu, lai tiem būtu tiesības piedalīties iniciatīvā. Turklāt priekšlikums nosaka materiālos un procesuālos nosacījumus Komisijas veiktajai iniciatīvas pārbaudei. |
| --- | --- |

6.

Saskaņā ar LES 11. panta 4. punktu un LESD 24. panta 1. daļu priekšlikums nosaka pilsoņu iniciatīvas procedūras un nosacījumus. Ierosinātā regula definē dalībvalstu minimālo skaitu, minimālo pilsoņu skaitu no katras dalībvalsts un pilsoņu minimālo vecumu, lai tiem būtu tiesības piedalīties iniciatīvā. Turklāt priekšlikums nosaka materiālos un procesuālos nosacījumus Komisijas veiktajai iniciatīvas pārbaudei.

| 7. | Šis atzinums ir vērsts tikai uz tiem nosacījumiem, kuri ir būtiski no datu aizsardzības perspektīvas. Tie ir noteikumi par pilsoņu iniciatīvas reģistrāciju (4. pants), procedūras paziņojumu par atbalstu vākšanai (5. un 6. pants) un prasības paziņojumu par atbalstu verifikācijai un apliecināšanai (9. pants). Īpaša uzmanība datu aizsardzībai ir pievērsta priekšlikuma 12. pantā. 13. pants attiecas uz pilsoņu iniciatīvas organizatoru atbildību. Šie nosacījumi turpmāk ir analizēti detalizēti. |
| --- | --- |

7.

Šis atzinums ir vērsts tikai uz tiem nosacījumiem, kuri ir būtiski no datu aizsardzības perspektīvas. Tie ir noteikumi par pilsoņu iniciatīvas reģistrāciju (4. pants), procedūras paziņojumu par atbalstu vākšanai (5. un 6. pants) un prasības paziņojumu par atbalstu verifikācijai un apliecināšanai (9. pants). Īpaša uzmanība datu aizsardzībai ir pievērsta priekšlikuma 12. pantā. 13. pants attiecas uz pilsoņu iniciatīvas organizatoru atbildību. Šie nosacījumi turpmāk ir analizēti detalizēti.

4. pants –   Ierosinātās pilsoņu iniciatīvas reģistrācija

| 8. | Pirms no parakstītājiem vākt paziņojumus par atbalstu ierosinātajai pilsoņu iniciatīvai, organizatoriem ir jāreģistrē minētā iniciatīva Komisijā, izmantojot tiešsaistes reģistru. Viņam ir jānorāda informācija, kas paredzēta ierosinātās regulas II pielikumā. Šajā informācijā ir iekļauta organizatora personīgā informācija, t. i., pilns vārds, pasta adrese un e-pasta adrese. Saskaņā ar priekšlikuma 4. panta 5. punktu pilsoņu iniciatīvas priekšlikums reģistrā būs pieejams publiski. Lai gan no teksta tas nav pilnībā saprotams, EDAU pieņem, ka organizatora pasta adrese un e-pasta adrese reģistrā nebūs publiski pieejama. Ja tas tā nav, EDAU aicina likumdevēju izvērtēt un paskaidrot publicēšanas nepieciešamību un attiecībā uz to precizēt 4. panta tekstu. |
| --- | --- |

8.

Pirms no parakstītājiem vākt paziņojumus par atbalstu ierosinātajai pilsoņu iniciatīvai, organizatoriem ir jāreģistrē minētā iniciatīva Komisijā, izmantojot tiešsaistes reģistru. Viņam ir jānorāda informācija, kas paredzēta ierosinātās regulas II pielikumā. Šajā informācijā ir iekļauta organizatora personīgā informācija, t. i., pilns vārds, pasta adrese un e-pasta adrese. Saskaņā ar priekšlikuma 4. panta 5. punktu pilsoņu iniciatīvas priekšlikums reģistrā būs pieejams publiski. Lai gan no teksta tas nav pilnībā saprotams, EDAU pieņem, ka organizatora pasta adrese un e-pasta adrese reģistrā nebūs publiski pieejama. Ja tas tā nav, EDAU aicina likumdevēju izvērtēt un paskaidrot publicēšanas nepieciešamību un attiecībā uz to precizēt 4. panta tekstu.

5. pants –   Procedūras un noteikumi paziņojumu par atbalstu vākšanai

| 9. | Organizators ir atbildīgs par vajadzīgo paziņojumu par atbalstu ierosinātai pilsoņu iniciatīvai vākšanu no parakstītājiem. Saskaņā ar 5. panta 1. punktu paziņojumu par atbalstu veidlapām ir jāatbilst paraugam, kas norādīts ierosinātās regulas III pielikumā. Šajā veidlapas paraugā parakstītājam ir prasīts norādīt konkrētu (nepārprotamu) personīgo informāciju, piemēram, vārdu un uzvārdu, un gadījumā, ja tas ir papīra formātā, arī īsto parakstu. Lai kompetentā iestāde varētu pārbaudīt paziņojuma par atbalstu autentiskumu, obligāti ir jānorāda arī cita konkrēta informācija: pilsēta un valsts, kurā dzīvo parakstītājs, dzimšanas datums un vieta, tautība, personas identifikācijas numurs, identifikācijas numura/personu apliecinoša dokumenta veids un dalībvalsts, kas izdevusi numuru/dokumentu. Citos, neobligāti aizpildāmos veidlapas parauga laukos ir norādāma iela, kurā dzīvo parakstītājs, un viņa e-pasta adrese. |
| --- | --- |

9.

Organizators ir atbildīgs par vajadzīgo paziņojumu par atbalstu ierosinātai pilsoņu iniciatīvai vākšanu no parakstītājiem. Saskaņā ar 5. panta 1. punktu paziņojumu par atbalstu veidlapām ir jāatbilst paraugam, kas norādīts ierosinātās regulas III pielikumā. Šajā veidlapas paraugā parakstītājam ir prasīts norādīt konkrētu (nepārprotamu) personīgo informāciju, piemēram, vārdu un uzvārdu, un gadījumā, ja tas ir papīra formātā, arī īsto parakstu. Lai kompetentā iestāde varētu pārbaudīt paziņojuma par atbalstu autentiskumu, obligāti ir jānorāda arī cita konkrēta informācija: pilsēta un valsts, kurā dzīvo parakstītājs, dzimšanas datums un vieta, tautība, personas identifikācijas numurs, identifikācijas numura/personu apliecinoša dokumenta veids un dalībvalsts, kas izdevusi numuru/dokumentu. Citos, neobligāti aizpildāmos veidlapas parauga laukos ir norādāma iela, kurā dzīvo parakstītājs, un viņa e-pasta adrese.

| 10. | EDAU uzskata, ka – lai varētu organizēt pilsoņu iniciatīvu un nodrošināt paziņojumu par atbalstu autentiskumu – parauga veidlapā ir nepieciešami visi obligāti aizpildāmie informācijas lauki, izņemot personas identifikācijas numuru. Dalībvalstīs šo unikālo identifikācijas numuru izmantošana, kur tādi pastāv, tiek regulēta atšķirīgi. Jebkurā gadījumā EDAU nesaskata personas identifikācijas numura pievienoto vērtību paziņojumu par atbalstu autentiskuma pārbaudes nolūkiem. Pārējā pieprasītā informācija ir uzskatāma par pietiekamu, lai īstenotu šo nolūku. Tādēļ EDAU iesaka dzēst šo informācijas lauku no III pielikumā iekļautā veidlapas parauga. |
| --- | --- |

10.

EDAU uzskata, ka – lai varētu organizēt pilsoņu iniciatīvu un nodrošināt paziņojumu par atbalstu autentiskumu – parauga veidlapā ir nepieciešami visi obligāti aizpildāmie informācijas lauki, izņemot personas identifikācijas numuru. Dalībvalstīs šo unikālo identifikācijas numuru izmantošana, kur tādi pastāv, tiek regulēta atšķirīgi. Jebkurā gadījumā EDAU nesaskata personas identifikācijas numura pievienoto vērtību paziņojumu par atbalstu autentiskuma pārbaudes nolūkiem. Pārējā pieprasītā informācija ir uzskatāma par pietiekamu, lai īstenotu šo nolūku. Tādēļ EDAU iesaka dzēst šo informācijas lauku no III pielikumā iekļautā veidlapas parauga.

| 11. | Turklāt EDAU apšauba nepieciešamību standarta veidlapā iekļaut neobligātās informācijas laukus un, ja šāda nepieciešamība nav pierādāma, iesaka dzēst šos laukus no III pielikumā iekļautā veidlapas parauga. |
| --- | --- |

11.

Turklāt EDAU apšauba nepieciešamību standarta veidlapā iekļaut neobligātās informācijas laukus un, ja šāda nepieciešamība nav pierādāma, iesaka dzēst šos laukus no III pielikumā iekļautā veidlapas parauga.

| 12. | Turklāt EDAU iesaka parauga apakšā iekļaut standarta paziņojumu par privātumu, norādot datu apstrādātāja identitāti, vākšanas nolūkus, citus datu saņēmējus un uzglabāšanas periodu. Šādas informācijas nodrošināšanu datu subjektam nosaka Direktīvas 95/46/EK 10. pants. |
| --- | --- |

12.

Turklāt EDAU iesaka parauga apakšā iekļaut standarta paziņojumu par privātumu, norādot datu apstrādātāja identitāti, vākšanas nolūkus, citus datu saņēmējus un uzglabāšanas periodu. Šādas informācijas nodrošināšanu datu subjektam nosaka Direktīvas 95/46/EK 10. pants.

6. pants –   Paziņojumu vākšanas sistēmas tiešsaistē

| 13. | Ierosinātās regulas 6. pantā ir aplūkota paziņojumu par atbalstu vākšana, izmantojot tiešsaistes sistēmas. 6. pantā organizatoram ir noteikts pienākums pirms paziņojumu par atbalstu vākšanas nodrošināt, lai paziņojumu vākšanas tiešsaistes sistēmām ir atbilstoši drošības un tehniskie parametri, lai nodrošinātu, ka, cita starpā, tiešsaistē sniegtie dati tiek uzglabāti drošībā “[tā, ka] tos nav iespējams izmainīt vai izmantot citiem mērķiem, nekā norādītajā atbalstā konkrētajai pilsoņu iniciatīvai, un lai personas datus aizsargātu pret nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu vai nejaušu nozaudēšanu, izmainīšanu, neatļautu izpaušanu vai piekļuvi tiem” (5). |
| --- | --- |

13.

Ierosinātās regulas 6. pantā ir aplūkota paziņojumu par atbalstu vākšana, izmantojot tiešsaistes sistēmas. 6. pantā organizatoram ir noteikts pienākums pirms paziņojumu par atbalstu vākšanas nodrošināt, lai paziņojumu vākšanas tiešsaistes sistēmām ir atbilstoši drošības un tehniskie parametri, lai nodrošinātu, ka, cita starpā, tiešsaistē sniegtie dati tiek uzglabāti drošībā “[tā, ka] tos nav iespējams izmainīt vai izmantot citiem mērķiem, nekā norādītajā atbalstā konkrētajai pilsoņu iniciatīvai, un lai personas datus aizsargātu pret nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu vai nejaušu nozaudēšanu, izmainīšanu, neatļautu izpaušanu vai piekļuvi tiem” (5).

| 14. | Turklāt 6. panta 2. punktā ir noteikts, ka organizators jebkurā laikā var lūgt attiecīgo kompetento iestādi apliecināt, ka paziņojumu vākšanas tiešsaistes sistēma atbilst minētajiem noteikumiem. Šāds apliecinājums organizatoram jebkurā gadījumā ir jāpieprasa pirms paziņojumu par atbalstu iesniegšanas verifikācijai (skatīt turpmāk 9. pantu). |
| --- | --- |

14.

Turklāt 6. panta 2. punktā ir noteikts, ka organizators jebkurā laikā var lūgt attiecīgo kompetento iestādi apliecināt, ka paziņojumu vākšanas tiešsaistes sistēma atbilst minētajiem noteikumiem. Šāds apliecinājums organizatoram jebkurā gadījumā ir jāpieprasa pirms paziņojumu par atbalstu iesniegšanas verifikācijai (skatīt turpmāk 9. pantu).

| 15. | Turklāt 6. panta 5. punkts nosaka Komisijai pienākumu pieņemt tehniskās specifikācijas šo drošības noteikumu īstenošanai saskaņā ar priekšlikuma 19. panta 2. punktā noteikto regulatīvo procedūru. |
| --- | --- |

15.

Turklāt 6. panta 5. punkts nosaka Komisijai pienākumu pieņemt tehniskās specifikācijas šo drošības noteikumu īstenošanai saskaņā ar priekšlikuma 19. panta 2. punktā noteikto regulatīvo procedūru.

| 16. | EDAU atzinīgi novērtē to, ka priekšlikuma 6. pantā ir īpaši uzsvērta paziņojumu vākšanas sistēmas tiešsaistē drošība. Pienākums nodrošināt datu apstrādes drošību ir viena no datu aizsardzības prasībām, kura ir atrodama Direktīvas 95/46/EK 17. pantā. EDAU ir gandarīts par to, ka pēc EDAU neoficiālajiem komentāriem Komisija priekšlikuma 6. panta 4. punktu ir saskaņojusi ar Direktīvas 95/46/EK 17. panta 1. punktu. Tāpat EDAU atzinīgi novērtē to, ka 6. panta 4. punktā ir iekļauts pienākums nodrošināt, lai dati netiktu izmantoti citiem mērķiem, nekā norādītajā atbalstā konkrētajai pilsoņu iniciatīvai. Tomēr EDAU aicina likumdevēju līdzīgu pienākumu ar vispārīgu darbības jomu iekļaut 12. pantā (skatīt turpmāk 27. punktu). |
| --- | --- |

16.

EDAU atzinīgi novērtē to, ka priekšlikuma 6. pantā ir īpaši uzsvērta paziņojumu vākšanas sistēmas tiešsaistē drošība. Pienākums nodrošināt datu apstrādes drošību ir viena no datu aizsardzības prasībām, kura ir atrodama Direktīvas 95/46/EK 17. pantā. EDAU ir gandarīts par to, ka pēc EDAU neoficiālajiem komentāriem Komisija priekšlikuma 6. panta 4. punktu ir saskaņojusi ar Direktīvas 95/46/EK 17. panta 1. punktu. Tāpat EDAU atzinīgi novērtē to, ka 6. panta 4. punktā ir iekļauts pienākums nodrošināt, lai dati netiktu izmantoti citiem mērķiem, nekā norādītajā atbalstā konkrētajai pilsoņu iniciatīvai. Tomēr EDAU aicina likumdevēju līdzīgu pienākumu ar vispārīgu darbības jomu iekļaut 12. pantā (skatīt turpmāk 27. punktu).

| 17. | EDAU ir šaubas saistībā ar attiecīgās kompetentās iestādes veiktās apliecināšanas laika noteikšanu. Organizatoram ir pienākums pieprasīt apliecināšanu vienīgi beigās, pirms viņš savāktos paziņojumus par atbalstu nodod šai iestādei verifikācijai. Viņš to var darīt arī agrāk. Pieņemot, ka tiešsaistes sistēmas apliecināšanai ir pievienotā vērtība, EDAU uzskata, ka apliecināšanai ir jānotiek pirms paziņojumu vākšanas, lai novērstu iespēju, ka vismaz viena miljona pilsoņu personas dati tiek vākti sistēmā, kura vēlāk varētu izrādīties nepietiekami droša. Tādēļ EDAU aicina likumdevēju šo pienākumu iekļaut 6. panta 2. punkta tekstā. Protams, ka līdz ar to ir jānodrošina, lai apliecināšanas procedūra organizatoram nebūtu nevajadzīgs administratīvais slogs. |
| --- | --- |

17.

EDAU ir šaubas saistībā ar attiecīgās kompetentās iestādes veiktās apliecināšanas laika noteikšanu. Organizatoram ir pienākums pieprasīt apliecināšanu vienīgi beigās, pirms viņš savāktos paziņojumus par atbalstu nodod šai iestādei verifikācijai. Viņš to var darīt arī agrāk. Pieņemot, ka tiešsaistes sistēmas apliecināšanai ir pievienotā vērtība, EDAU uzskata, ka apliecināšanai ir jānotiek pirms paziņojumu vākšanas, lai novērstu iespēju, ka vismaz viena miljona pilsoņu personas dati tiek vākti sistēmā, kura vēlāk varētu izrādīties nepietiekami droša. Tādēļ EDAU aicina likumdevēju šo pienākumu iekļaut 6. panta 2. punkta tekstā. Protams, ka līdz ar to ir jānodrošina, lai apliecināšanas procedūra organizatoram nebūtu nevajadzīgs administratīvais slogs.

| 18. | Saistībā ar to EDAU vēlas norādīt uz Direktīvas 95/46/EK 18. pantu, kurā datu apstrādātājam ir noteikts pienākums pirms apstrādes darbības paziņot par to valsts datu aizsardzības iestādei, ja vien nav piemērojams kāds izņēmums. Nav skaidrs, kā šis paziņošanas pienākums, uz kuru attiecas izņēmums, ir saistīts ar kompetentās valsts iestādes veiktu apliecināšanu saskaņā ar ierosināto regulu. Lai varētu pēc iespējas novērst administratīvo slogu, EDAU aicina likumdevēju paskaidrot saistību starp Direktīvas 95/46/EK 18. panta paziņošanas procedūru un ierosinātās regulas 6. pantā minēto apliecināšanas procedūru. |
| --- | --- |

18.

Saistībā ar to EDAU vēlas norādīt uz Direktīvas 95/46/EK 18. pantu, kurā datu apstrādātājam ir noteikts pienākums pirms apstrādes darbības paziņot par to valsts datu aizsardzības iestādei, ja vien nav piemērojams kāds izņēmums. Nav skaidrs, kā šis paziņošanas pienākums, uz kuru attiecas izņēmums, ir saistīts ar kompetentās valsts iestādes veiktu apliecināšanu saskaņā ar ierosināto regulu. Lai varētu pēc iespējas novērst administratīvo slogu, EDAU aicina likumdevēju paskaidrot saistību starp Direktīvas 95/46/EK 18. panta paziņošanas procedūru un ierosinātās regulas 6. pantā minēto apliecināšanas procedūru.

| 19. | Pievēršoties tehnisko specifikāciju īstenošanas noteikumiem. EDAU pieņem, ka pirms īstenošanas noteikumu pieņemšanas notiks konsultēšanās ar viņu. Jo īpaši tādēļ, ka Komisijas personāla darba dokumentā par Zaļās grāmatas rezultātiem ir minētas vairākas sistēmas, kas ierosinātas sabiedriskās apspriešanas laikā, lai nodrošinātu tiešsaistes parakstu autentiskumu, no kurām viena ir ideja par Eiropas pilsoņu smartcard, kas nodrošina e-parakstus. Šāda sistēma acīmredzami ievieš jaunus apsvērumus datu aizsardzības jomā (6). |
| --- | --- |

19.

Pievēršoties tehnisko specifikāciju īstenošanas noteikumiem. EDAU pieņem, ka pirms īstenošanas noteikumu pieņemšanas notiks konsultēšanās ar viņu. Jo īpaši tādēļ, ka Komisijas personāla darba dokumentā par Zaļās grāmatas rezultātiem ir minētas vairākas sistēmas, kas ierosinātas sabiedriskās apspriešanas laikā, lai nodrošinātu tiešsaistes parakstu autentiskumu, no kurām viena ir ideja par Eiropas pilsoņu smartcard, kas nodrošina e-parakstus. Šāda sistēma acīmredzami ievieš jaunus apsvērumus datu aizsardzības jomā (6).

9. pants –   Paziņojumu par atbalstu verifikācija un apliecināšana, ko veic dalībvalstis

| 20. | Pēc tam, kad ir savākti vajadzīgie paziņojumi par atbalstu, organizators šos paziņojumus iesniedz attiecīgajām kompetentajām iestādēm verifikācijai un apliecināšanai. Organizators parakstījušos personu personīgo informāciju nodod dalībvalsts kompetentajai iestādei, kura ir izdevusi parakstījušās personas paziņojumā par atbalstu norādīto personu apliecinošo dokumentu. Kompetentajai iestādei trīs mēnešu laikā ir jāpārbauda paziņojumi par atbalstu, pamatojoties uz “atbilstošu pārbaudi”, un jāizsniedz organizatoram apliecinājums (7). Apliecinājums ir izmantojams tad, kad iniciatīvu iesniedz Komisijai. |
| --- | --- |

20.

Pēc tam, kad ir savākti vajadzīgie paziņojumi par atbalstu, organizators šos paziņojumus iesniedz attiecīgajām kompetentajām iestādēm verifikācijai un apliecināšanai. Organizators parakstījušos personu personīgo informāciju nodod dalībvalsts kompetentajai iestādei, kura ir izdevusi parakstījušās personas paziņojumā par atbalstu norādīto personu apliecinošo dokumentu. Kompetentajai iestādei trīs mēnešu laikā ir jāpārbauda paziņojumi par atbalstu, pamatojoties uz “atbilstošu pārbaudi”, un jāizsniedz organizatoram apliecinājums (7). Apliecinājums ir izmantojams tad, kad iniciatīvu iesniedz Komisijai.

| 21. | EDAU atzinīgi novērtē šo decentralizēto sistēmu, pateicoties kurai Komisijas rīcībā nokļūst nevis parakstījušos personu personas dati, bet gan apliecinājumi, kurus izdod valstu kompetentās iestādes. Šāda sistēma ierobežo nepareizas personas datu apstrādes iespēju, jo tā samazina datu saņēmēju skaitu. |
| --- | --- |

21.

EDAU atzinīgi novērtē šo decentralizēto sistēmu, pateicoties kurai Komisijas rīcībā nokļūst nevis parakstījušos personu personas dati, bet gan apliecinājumi, kurus izdod valstu kompetentās iestādes. Šāda sistēma ierobežo nepareizas personas datu apstrādes iespēju, jo tā samazina datu saņēmēju skaitu.

| 22. | No teksta nav saprotams, ko nozīmē kompetentās iestādes “atbilstoša pārbaude”. Arī saistītais 15. uzskaitījums nerada skaidrību šajā jautājumā. EDAU vēlas uzzināt, kādā veidā kompetentās iestādes pārbaudīs paziņojumu par atbalstu autentiskumu. Jo īpaši viņu interesē tas, vai kompetentajām iestādēm būs iespēja kontrolēt paziņojumus, salīdzinot ar informāciju par pilsoņu identitāti, kas pieejama no citiem avotiem, piemēram, valsts vai reģionāliem reģistriem. EDAU aicina likumdevēju precizēt šo jautājumu. |
| --- | --- |

22.

No teksta nav saprotams, ko nozīmē kompetentās iestādes “atbilstoša pārbaude”. Arī saistītais 15. uzskaitījums nerada skaidrību šajā jautājumā. EDAU vēlas uzzināt, kādā veidā kompetentās iestādes pārbaudīs paziņojumu par atbalstu autentiskumu. Jo īpaši viņu interesē tas, vai kompetentajām iestādēm būs iespēja kontrolēt paziņojumus, salīdzinot ar informāciju par pilsoņu identitāti, kas pieejama no citiem avotiem, piemēram, valsts vai reģionāliem reģistriem. EDAU aicina likumdevēju precizēt šo jautājumu.

12. pants –   Personas datu aizsardzība

| 23. | Ierosinātās regulas 12. pants ir veltīts vienīgi personas datu aizsardzībai. Tajā ir uzsvērts, ka organizatoram, kā arī kompetentajai iestādei ir jāievēro Direktīva 95/46/EK un saskaņā ar to pieņemtie valsts noteikumi. 20. uzskaitījumā ir minēta arī Regulas (EK) Nr. 45/2001 piemērošana tad, kad Komisija apstrādā personas datus, reģistrējot iniciatīvas organizatoru. EDAU atzinīgi novērtēja šīs nostādnes. |
| --- | --- |

23.

Ierosinātās regulas 12. pants ir veltīts vienīgi personas datu aizsardzībai. Tajā ir uzsvērts, ka organizatoram, kā arī kompetentajai iestādei ir jāievēro Direktīva 95/46/EK un saskaņā ar to pieņemtie valsts noteikumi. 20. uzskaitījumā ir minēta arī Regulas (EK) Nr. 45/2001 piemērošana tad, kad Komisija apstrādā personas datus, reģistrējot iniciatīvas organizatoru. EDAU atzinīgi novērtēja šīs nostādnes.

| 24. | Turklāt nosacījums skaidri paredz, ka organizators un kompetentā iestāde attiecīgās veiktās datu apstrādes nolūkā ir uzskatāmi par datu apstrādātājiem. EDPS ir gandarīts par šādu precizēšanu. Datu apstrādātājs ir galvenais atbildīgais par datu aizsardzības noteikumu ievērošanu. Priekšlikuma 12. pants nerada nekādas šaubas par to, kurš ir uzskatāms par datu apstrādātāju. |
| --- | --- |

24.

Turklāt nosacījums skaidri paredz, ka organizators un kompetentā iestāde attiecīgās veiktās datu apstrādes nolūkā ir uzskatāmi par datu apstrādātājiem. EDPS ir gandarīts par šādu precizēšanu. Datu apstrādātājs ir galvenais atbildīgais par datu aizsardzības noteikumu ievērošanu. Priekšlikuma 12. pants nerada nekādas šaubas par to, kurš ir uzskatāms par datu apstrādātāju.

| 25. | Turklāt 12. pantā ir noteikts savākto personas datu maksimālais glabāšanas laiks. Organizatoram šis termiņš ir noteikts vienu mēnesi pēc iniciatīvas iesniegšanas Komisijai vai vismaz 18 mēnešu pēc ierosinātās iniciatīvas reģistrācijas datuma. Kompetentajām iestādēm ir jāiznīcina dati viena mēneša laikā pēc apliecinājuma izdošanas. EDAU atzinīgi novērtēja šos ierobežojumus, jo tie nodrošina atbilstību Direktīvas 95/46/EK 6. panta 1. punkta e) apakšpunkta prasībām. |
| --- | --- |

25.

Turklāt 12. pantā ir noteikts savākto personas datu maksimālais glabāšanas laiks. Organizatoram šis termiņš ir noteikts vienu mēnesi pēc iniciatīvas iesniegšanas Komisijai vai vismaz 18 mēnešu pēc ierosinātās iniciatīvas reģistrācijas datuma. Kompetentajām iestādēm ir jāiznīcina dati viena mēneša laikā pēc apliecinājuma izdošanas. EDAU atzinīgi novērtēja šos ierobežojumus, jo tie nodrošina atbilstību Direktīvas 95/46/EK 6. panta 1. punkta e) apakšpunkta prasībām.

| 26. | Turklāt EDAU ir gandarīts par to, ka 12. pantā ir atkārtots teksts par datu apstrādes drošību, kas aizgūts no Direktīvas 95/46/EK 17. panta 1. punkta. Līdz ar to ir skaidrs, ka šie pienākumi ir piemērojami ne tikai tad, kad tiek izmantota vākšanas tiešsaistes sistēma (skatīt iepriekš 13. punktu), bet arī situācijās, uz kurām attiecas ierosinātā regula. |
| --- | --- |

26.

Turklāt EDAU ir gandarīts par to, ka 12. pantā ir atkārtots teksts par datu apstrādes drošību, kas aizgūts no Direktīvas 95/46/EK 17. panta 1. punkta. Līdz ar to ir skaidrs, ka šie pienākumi ir piemērojami ne tikai tad, kad tiek izmantota vākšanas tiešsaistes sistēma (skatīt iepriekš 13. punktu), bet arī situācijās, uz kurām attiecas ierosinātā regula.

| 27. | Kā iepriekš minēts 16. punktā, EDAU iesaka likumdevējam 12. pantā pievienot vēl vienu punktu, kas nodrošinātu to, lai organizatora savāktos personas datus (izmantojot vākšanas tiešsaistes sistēmu vai citus līdzekļus) neizmantotu citiem mērķiem, nekā norādītajā atbalstā konkrētajai pilsoņu iniciatīvai, un arī, lai kompetentās iestādes saņemtos datus izmantotu vienīgi tam, lai varētu verificēt paziņojumu par atbalstu attiecīgajai pilsoņu iniciatīvai autentiskumu. |
| --- | --- |

27.

Kā iepriekš minēts 16. punktā, EDAU iesaka likumdevējam 12. pantā pievienot vēl vienu punktu, kas nodrošinātu to, lai organizatora savāktos personas datus (izmantojot vākšanas tiešsaistes sistēmu vai citus līdzekļus) neizmantotu citiem mērķiem, nekā norādītajā atbalstā konkrētajai pilsoņu iniciatīvai, un arī, lai kompetentās iestādes saņemtos datus izmantotu vienīgi tam, lai varētu verificēt paziņojumu par atbalstu attiecīgajai pilsoņu iniciatīvai autentiskumu.

13. pants –   Atbildība

| 28. | 13. pantā ir norādīts, ka dalībvalstīm ir jānodrošina, ka organizatori, kas pastāvīgi dzīvo vai ir reģistrēti to teritorijā, saskaņā ar civiltiesībām vai krimināltiesībām ir atbildīgi par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem un jo īpaši, cita starpā, par neatbilstību paziņojumu vākšanas tiešsaistes sistēmām noteiktajām prasībām vai datu krāpniecisku izmantošanu. 19. uzskaitījumā ir minēta Direktīvas 95/46/EK III nodaļa, kas attiecas uz tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, atbildību un sankcijām, un ir norādīts, ka šī nodaļa ir pilnībā piemērojama attiecībā uz datu apstrādi, ko veic, piemērojot ierosināto regulu. Priekšlikuma 13. pants ir aplūkojams kā papildinājums, pretēji Direktīvas 95/46/EK III nodaļai, skaidri atsaucoties uz dalībvalstu civiltiesībām un krimināltiesībām. EDAU, protams, atzinīgi novērtē šo nosacījumu. |
| --- | --- |

28.

13. pantā ir norādīts, ka dalībvalstīm ir jānodrošina, ka organizatori, kas pastāvīgi dzīvo vai ir reģistrēti to teritorijā, saskaņā ar civiltiesībām vai krimināltiesībām ir atbildīgi par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem un jo īpaši, cita starpā, par neatbilstību paziņojumu vākšanas tiešsaistes sistēmām noteiktajām prasībām vai datu krāpniecisku izmantošanu. 19. uzskaitījumā ir minēta Direktīvas 95/46/EK III nodaļa, kas attiecas uz tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, atbildību un sankcijām, un ir norādīts, ka šī nodaļa ir pilnībā piemērojama attiecībā uz datu apstrādi, ko veic, piemērojot ierosināto regulu. Priekšlikuma 13. pants ir aplūkojams kā papildinājums, pretēji Direktīvas 95/46/EK III nodaļai, skaidri atsaucoties uz dalībvalstu civiltiesībām un krimināltiesībām. EDAU, protams, atzinīgi novērtē šo nosacījumu.

III.   SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 29. | Kā norādīts ievadā un kļūst skaidrs no analīzes atzinuma II nodaļā, kopumā EDAU ir apmierināts ar veidu, kādā ierosinātajā regulā par pilsoņu iniciatīvu ir risināts jautājums pa datu aizsardzību. Ir skaidrs, ka datu aizsardzība ir ņemta vērā un priekšlikums ir veidots, nodrošinot atbilstību datu aizsardzības noteikumiem. EDAU ir īpaši gandarīts par 12. pantu, kurš ir veltīts vienīgi datu aizsardzībai un tas skaidri nosaka pienākumus un glabāšanas periodus. EDAU vēlas uzsvērt, ka datu aizsardzības noteikumu ievērošana būtiski uzlabo šā jaunā svarīgā instrumenta uzticamību, spēku un panākumus. Lai gan kopumā apmierināts ar priekšlikumu, EDAU joprojām uzskata, ka iespējami uzlabojumi. |
| --- | --- |

29.

Kā norādīts ievadā un kļūst skaidrs no analīzes atzinuma II nodaļā, kopumā EDAU ir apmierināts ar veidu, kādā ierosinātajā regulā par pilsoņu iniciatīvu ir risināts jautājums pa datu aizsardzību. Ir skaidrs, ka datu aizsardzība ir ņemta vērā un priekšlikums ir veidots, nodrošinot atbilstību datu aizsardzības noteikumiem. EDAU ir īpaši gandarīts par 12. pantu, kurš ir veltīts vienīgi datu aizsardzībai un tas skaidri nosaka pienākumus un glabāšanas periodus. EDAU vēlas uzsvērt, ka datu aizsardzības noteikumu ievērošana būtiski uzlabo šā jaunā svarīgā instrumenta uzticamību, spēku un panākumus. Lai gan kopumā apmierināts ar priekšlikumu, EDAU joprojām uzskata, ka iespējami uzlabojumi.

| 30. | EDAU likumdevējam iesaka grozīt 6. pantu tā, lai organizatoram būtu pienākums pieprasīt vākšanas tiešsaistes sistēmas drošības apliecinājumu, pirms tas sāk vākt paziņojumus par atbalstu. Turklāt šādām apliecināšanas procedūrām nevajadzētu izraisīt organizatoram nevajadzīgu administratīvo slogu. Vēl EDAU ieteica paskaidrot saistību starp Direktīvas 95/46/EK 18. panta paziņošanas procedūru un ierosinātas regulas 6. pantā minēto apliecināšanas procedūru. |
| --- | --- |

30.

EDAU likumdevējam iesaka grozīt 6. pantu tā, lai organizatoram būtu pienākums pieprasīt vākšanas tiešsaistes sistēmas drošības apliecinājumu, pirms tas sāk vākt paziņojumus par atbalstu. Turklāt šādām apliecināšanas procedūrām nevajadzētu izraisīt organizatoram nevajadzīgu administratīvo slogu. Vēl EDAU ieteica paskaidrot saistību starp Direktīvas 95/46/EK 18. panta paziņošanas procedūru un ierosinātas regulas 6. pantā minēto apliecināšanas procedūru.

| 31. | Lai vēl vairāk uzlabotu priekšlikumu, EDAU iesaka likumdevējam:






  — | izvērtēt nepieciešamību publicēt iniciatīvas organizatora pasta adresi un e-pasta adresi un priekšlikuma 4. panta tekstā paskaidrot, ja šāda publicēšana ir paredzēta, |
| --- | --- | --- |

31.

Lai vēl vairāk uzlabotu priekšlikumu, EDAU iesaka likumdevējam:

—

izvērtēt nepieciešamību publicēt iniciatīvas organizatora pasta adresi un e-pasta adresi un priekšlikuma 4. panta tekstā paskaidrot, ja šāda publicēšana ir paredzēta,

| — | no III pielikuma veidlapas parauga dzēst personas identifikācijas numura pieprasījumu un neobligātās informācijas laukus, |
| --- | --- |

—

no III pielikuma veidlapas parauga dzēst personas identifikācijas numura pieprasījumu un neobligātās informācijas laukus,

| — | III pielikumā iekļautajā veidlapas paraugā pievienot standarta paziņojumu par privātumu, kas nodrošina atbilstību Direktīvas 95/46/EK 10. pantam, |
| --- | --- |

—

III pielikumā iekļautajā veidlapas paraugā pievienot standarta paziņojumu par privātumu, kas nodrošina atbilstību Direktīvas 95/46/EK 10. pantam,

| — | paskaidrot, ko 9. panta 2. punktā nozīmē “atbilstošas pārbaudes”, kas kompetentajām iestādēm ir jāveic, verificējot paziņojumu par atbalstu autentiskumu, |
| --- | --- |

—

paskaidrot, ko 9. panta 2. punktā nozīmē “atbilstošas pārbaudes”, kas kompetentajām iestādēm ir jāveic, verificējot paziņojumu par atbalstu autentiskumu,

| — | 12. pantā pievienot vēl vienu punktu, kas nodrošinātu to, lai organizatora savāktos personas datus neizmantotu citiem mērķiem, nekā norādītajā atbalstā konkrētajai pilsoņu iniciatīvai, un arī, lai kompetentās iestādes saņemtos datus izmantotu vienīgi tam, lai varētu verificēt paziņojumu par atbalstu attiecīgajai pilsoņu iniciatīvai autentiskumu. |
| --- | --- |

—

12. pantā pievienot vēl vienu punktu, kas nodrošinātu to, lai organizatora savāktos personas datus neizmantotu citiem mērķiem, nekā norādītajā atbalstā konkrētajai pilsoņu iniciatīvai, un arī, lai kompetentās iestādes saņemtos datus izmantotu vienīgi tam, lai varētu verificēt paziņojumu par atbalstu attiecīgajai pilsoņu iniciatīvai autentiskumu.

Briselē, 2010. gada 21. aprīlī

Peter HUSTINX

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

---

(1)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

1

(2)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

2

(3)  Skatīt COM(2010) 119 galīgo redakciju kopā ar Komisijas personāla darba dokumentu, kurā ir aprakstīti sabiedriskās apspriešanas rezultāti par Zaļo grāmatu par Eiropas pilsoņu iniciatīvu, SEC(2010) 730.

3

(4)  Zaļo grāmatu skatīt COM(2009) 622.

4

(5)  Skatīt priekšlikuma 6. panta 4. punktu.

5

(6)  Skatīt SEC(2010) 730, 4. lpp.

6

(7)  Skatīt priekšlikuma 9. panta 2. punktu.

7

---

| 30.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/6

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par seksuālās vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālās izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, ar ko atceļ Pamatlēmumu 2004/68/TI

2010/C 323/02

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 16. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 8. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti un jo īpaši tās 41. pantu (2),

IR PIEŅĒMIS ŠO ATZINUMU.

I.   IEVADS

| 1. | 2010. gada 29. martā Komisija pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par seksuālās vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālās izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, ar ko atceļ Pamatlēmumu Nr. 2004/68/TI (3) (turpmāk tekstā – “Priekšlikums”). |
| --- | --- |

1.

2010. gada 29. martā Komisija pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par seksuālās vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālās izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, ar ko atceļ Pamatlēmumu Nr. 2004/68/TI (3) (turpmāk tekstā – “Priekšlikums”).

| 2. | Priekšlikuma mērķis ir atcelt 2003. gada 22. decembrī pieņemto Pamatlēmumu, jo šajā iepriekšējā tiesību aktā ir konstatēti daži trūkumi. Jaunā redakcija uzlabos bērnu ļaunprātīgas izmantošanas apkarošanu šādos aspektos: bērnu ļaunprātīgas izmantošanas smagu formu atzīšana par krimināli sodāmām, piemēram, bērnu seksa tūrisms, bērnu bez pavadoņa aizsardzība; kriminālizmeklēšana un kriminālvajāšanas koordinācija; jauni noziedzīgie nodarījumi IT vidē; cietušo aizsardzība; noziedzīgu nodarījumu novēršana. |
| --- | --- |

2.

Priekšlikuma mērķis ir atcelt 2003. gada 22. decembrī pieņemto Pamatlēmumu, jo šajā iepriekšējā tiesību aktā ir konstatēti daži trūkumi. Jaunā redakcija uzlabos bērnu ļaunprātīgas izmantošanas apkarošanu šādos aspektos: bērnu ļaunprātīgas izmantošanas smagu formu atzīšana par krimināli sodāmām, piemēram, bērnu seksa tūrisms, bērnu bez pavadoņa aizsardzība; kriminālizmeklēšana un kriminālvajāšanas koordinācija; jauni noziedzīgie nodarījumi IT vidē; cietušo aizsardzība; noziedzīgu nodarījumu novēršana.

| 3. | Viens no pasākumiem saistībā ar mērķi novērst noziedzīgus nodarījumus varētu būt piekļuves bērnu pornogrāfijai internetā ierobežošana. |
| --- | --- |

3.

Viens no pasākumiem saistībā ar mērķi novērst noziedzīgus nodarījumus varētu būt piekļuves bērnu pornogrāfijai internetā ierobežošana.

| 4. | EDAU piekrīt priekšlikuma galvenajam mērķim. Viņš neplāno apšaubīt vajadzību izveidot labāku regulējumu, kas paredz atbilstošus pasākumus bērnu aizsardzībai pret ļaunprātīgu izmantošanu. Tomēr viņš vēlas uzsvērt dažu priekšlikumā paredzēto pasākumu, piemēram, tīmekļa vietņu bloķēšanas un informācijas līniju izveides sekas dažādu iesaistīto personu pamattiesībām uz privātumu un datu aizsardzību. Tādēļ viņš pēc savas iniciatīvas ir nolēmis iesniegt šo īso atzinumu. |
| --- | --- |

4.

EDAU piekrīt priekšlikuma galvenajam mērķim. Viņš neplāno apšaubīt vajadzību izveidot labāku regulējumu, kas paredz atbilstošus pasākumus bērnu aizsardzībai pret ļaunprātīgu izmantošanu. Tomēr viņš vēlas uzsvērt dažu priekšlikumā paredzēto pasākumu, piemēram, tīmekļa vietņu bloķēšanas un informācijas līniju izveides sekas dažādu iesaistīto personu pamattiesībām uz privātumu un datu aizsardzību. Tādēļ viņš pēc savas iniciatīvas ir nolēmis iesniegt šo īso atzinumu.

II.   PRIEKŠLIKUMA ANALĪZE

| 5. | Datu aizsardzības jautājumi attiecas uz diviem priekšlikuma aspektiem, kas ir saistīti nevis konkrēti ar bērnu ļaunprātīgas izmantošanas apkarošanu, bet gan ar jebkuru iniciatīvu, kuras mērķis ir privātā sektora sadarbība tiesībaizsardzības nolūkos. EDAU jau ir analizējis šos jautājumus dažādos kontekstos, jo īpaši saistībā ar nelegāla satura internetā apkarošanu (4). |
| --- | --- |

5.

Datu aizsardzības jautājumi attiecas uz diviem priekšlikuma aspektiem, kas ir saistīti nevis konkrēti ar bērnu ļaunprātīgas izmantošanas apkarošanu, bet gan ar jebkuru iniciatīvu, kuras mērķis ir privātā sektora sadarbība tiesībaizsardzības nolūkos. EDAU jau ir analizējis šos jautājumus dažādos kontekstos, jo īpaši saistībā ar nelegāla satura internetā apkarošanu (4).

| 6. | Saistībā ar priekšlikumu 13. apsvērumā un 21. pantā var konstatēt divus jautājumus, kas izraisa bažas. Tie ir aprakstīti turpmāk. |
| --- | --- |

6.

Saistībā ar priekšlikumu 13. apsvērumā un 21. pantā var konstatēt divus jautājumus, kas izraisa bažas. Tie ir aprakstīti turpmāk.

II.1.   Pakalpojumu sniedzēju nozīme saistībā ar tīmekļa vietņu bloķēšanu

| 7. | Priekšlikumā ir paredzētas divas iespējamās alternatīvas, lai bloķētu piekļuvi no Eiropas Savienības teritorijas tīmekļa vietnēm, par kurām ir konstatēts, ka tās satur vai tajās izplata bērnu pornogrāfiju: mehānismi, lai rosinātu kompetentās tiesu vai policijas iestādes pieprasīt šādu bloķēšanu vai interneta pakalpojumu sniedzēju brīvprātīga rīcība, lai bloķētu tīmekļa vietnes saskaņā ar rīcības kodeksu vai vadlīnijām. |
| --- | --- |

7.

Priekšlikumā ir paredzētas divas iespējamās alternatīvas, lai bloķētu piekļuvi no Eiropas Savienības teritorijas tīmekļa vietnēm, par kurām ir konstatēts, ka tās satur vai tajās izplata bērnu pornogrāfiju: mehānismi, lai rosinātu kompetentās tiesu vai policijas iestādes pieprasīt šādu bloķēšanu vai interneta pakalpojumu sniedzēju brīvprātīga rīcība, lai bloķētu tīmekļa vietnes saskaņā ar rīcības kodeksu vai vadlīnijām.

| 8. | EDAU apšauba kritērijus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem pieņem lēmumu par bloķēšanu: lai gan viņš var atbalstīt pasākumus, kurus veic policijas vai tiesu iestādes saskaņā ar labi definētu juridisko pamatu, viņam tomēr ir lielas šaubas par juridisko skaidrību gadījumā, ja šādu bloķēšanu veic privātas personas. |
| --- | --- |

8.

EDAU apšauba kritērijus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem pieņem lēmumu par bloķēšanu: lai gan viņš var atbalstīt pasākumus, kurus veic policijas vai tiesu iestādes saskaņā ar labi definētu juridisko pamatu, viņam tomēr ir lielas šaubas par juridisko skaidrību gadījumā, ja šādu bloķēšanu veic privātas personas.

| 9. | Pirmkārt, viņš apšauba iespējamo interneta uzraudzību, kuras rezultātā var veikt šādu bloķēšanu. Uzraudzība un bloķēšana var nozīmēt dažādas darbības, tostarp interneta skenēšanu, nelikumīgu vai aizdomīgu tīmekļa vietņu atklāšanu un gala lietotāju piekļuves bloķēšanu, kā arī gala lietotāju, kuri mēģina piekļūt šādam saturam vai lejupielādēt to, rīcības tiešsaistē uzraudzību. Var izmantot dažādus līdzekļus ar atšķirīgu iejaukšanās pakāpi, taču joprojām ir aktuāls tas pats jautājums par interneta pakalpojumu sniedzēju nozīmi satura informācijas apstrādē. |
| --- | --- |

9.

Pirmkārt, viņš apšauba iespējamo interneta uzraudzību, kuras rezultātā var veikt šādu bloķēšanu. Uzraudzība un bloķēšana var nozīmēt dažādas darbības, tostarp interneta skenēšanu, nelikumīgu vai aizdomīgu tīmekļa vietņu atklāšanu un gala lietotāju piekļuves bloķēšanu, kā arī gala lietotāju, kuri mēģina piekļūt šādam saturam vai lejupielādēt to, rīcības tiešsaistē uzraudzību. Var izmantot dažādus līdzekļus ar atšķirīgu iejaukšanās pakāpi, taču joprojām ir aktuāls tas pats jautājums par interneta pakalpojumu sniedzēju nozīmi satura informācijas apstrādē.

| 10. | Šie uzraudzības pasākumi izraisa sekas datu aizsardzības izpratnē, jo tiks apstrādāti dažādu personu dati, proti, informācija par cietušajiem, lieciniekiem, lietotājiem vai satura nodrošinātājiem. EDAU savos iepriekšējos atzinumos ir paudis bažas par personu uzraudzību, kuru veic privātā sektora personas (piemēram, interneta pakalpojumu sniedzēji vai autortiesību turētāji) jomās, kuras būtībā ir tiesībaizsardzības iestāžu kompetencē (5).






  — | EDAU uzsver, ka tīkla uzraudzība un tīmekļa vietņu bloķēšana ir mērķis, kas nav saistīts ar interneta pakalpojumu sniedzēja komercdarbības mērķiem: tas var izraisīt jautājumus saistībā ar personas datu likumīgu apstrādi un atbilstošu izmantošanu saskaņā ar Datu aizsardzības direktīvas (6) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 7. punktu. |
| --- | --- | --- |

10.

Šie uzraudzības pasākumi izraisa sekas datu aizsardzības izpratnē, jo tiks apstrādāti dažādu personu dati, proti, informācija par cietušajiem, lieciniekiem, lietotājiem vai satura nodrošinātājiem. EDAU savos iepriekšējos atzinumos ir paudis bažas par personu uzraudzību, kuru veic privātā sektora personas (piemēram, interneta pakalpojumu sniedzēji vai autortiesību turētāji) jomās, kuras būtībā ir tiesībaizsardzības iestāžu kompetencē (5).

—

EDAU uzsver, ka tīkla uzraudzība un tīmekļa vietņu bloķēšana ir mērķis, kas nav saistīts ar interneta pakalpojumu sniedzēja komercdarbības mērķiem: tas var izraisīt jautājumus saistībā ar personas datu likumīgu apstrādi un atbilstošu izmantošanu saskaņā ar Datu aizsardzības direktīvas (6) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 7. punktu.

| — | EDAU apšauba bloķēšanas kritērijus un uzsver, ka rīcības kodekss vai brīvprātīgas vadlīnijas nenodrošinās pietiekamu juridisku skaidrību šajā saistībā. |
| --- | --- |

—

EDAU apšauba bloķēšanas kritērijus un uzsver, ka rīcības kodekss vai brīvprātīgas vadlīnijas nenodrošinās pietiekamu juridisku skaidrību šajā saistībā.

| — | EDAU uzsver arī riskus, kas ir saistīti ar personu iespējamo iekļaušanu aizliegtajā sarakstā un viņu iespējām pārsūdzēt šādu lēmumu neatkarīgā iestādē. |
| --- | --- |

—

EDAU uzsver arī riskus, kas ir saistīti ar personu iespējamo iekļaušanu aizliegtajā sarakstā un viņu iespējām pārsūdzēt šādu lēmumu neatkarīgā iestādē.

| 11. | EDAU jau vairākkārt ir norādījis, ka “interneta lietotāju rīcības uzraudzība un papildus viņu IP adrešu vākšana ir iejaukšanās viņu tiesībās uz privātās dzīves un sarakstes neaizskaramību (...). Šis uzskats sakrīt ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas praksi (7)”. Ņemot vērā šādu iejaukšanos, ir vajadzīgas atbilstošākas garantijas, lai nodrošinātu, ka uzraudzība un/vai bloķēšana tiek veikta tikai stingri mērķtiecīgā veidā un tiesas kontrolē, un ir atbilstoši drošības pasākumi, lai nepieļautu šā mehānisma ļaunprātīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

11.

EDAU jau vairākkārt ir norādījis, ka “interneta lietotāju rīcības uzraudzība un papildus viņu IP adrešu vākšana ir iejaukšanās viņu tiesībās uz privātās dzīves un sarakstes neaizskaramību (...). Šis uzskats sakrīt ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas praksi (7)”. Ņemot vērā šādu iejaukšanos, ir vajadzīgas atbilstošākas garantijas, lai nodrošinātu, ka uzraudzība un/vai bloķēšana tiek veikta tikai stingri mērķtiecīgā veidā un tiesas kontrolē, un ir atbilstoši drošības pasākumi, lai nepieļautu šā mehānisma ļaunprātīgu izmantošanu.

II.2.   Informācijas līniju tīkla izveide

| 12. | Informācijas līniju tīklu, kā minēts priekšlikuma 13. apsvērumā, paredz programma “Drošāks internets”, par kuru EDAU ir izdevis iepriekš minēto atzinumu. Viens no EDAU komentāriem attiecas tieši uz nosacījumiem, saskaņā ar kuriem notiks informācijas vākšana, sistematizēšana un apmaiņa: ir vajadzīgs precīzs apraksts tam, ko vajadzētu uzskatīt par nelegālu vai kaitīgu saturu; kam ir tiesības vākt un uzglabāt informāciju un kādas īpašas garantijas ir jāievēro. |
| --- | --- |

12.

Informācijas līniju tīklu, kā minēts priekšlikuma 13. apsvērumā, paredz programma “Drošāks internets”, par kuru EDAU ir izdevis iepriekš minēto atzinumu. Viens no EDAU komentāriem attiecas tieši uz nosacījumiem, saskaņā ar kuriem notiks informācijas vākšana, sistematizēšana un apmaiņa: ir vajadzīgs precīzs apraksts tam, ko vajadzētu uzskatīt par nelegālu vai kaitīgu saturu; kam ir tiesības vākt un uzglabāt informāciju un kādas īpašas garantijas ir jāievēro.

| 13. | Tas ir jo īpaši svarīgi, ņemot vērā ziņošanas sekas: papildus informācijai par bērnu riskam var būt pakļauti tāda cilvēka personas dati, kurš noteiktā veidā ir saistīts ar informāciju, kura atrodas apritē tīklā, tostarp, piemēram, informācija par personu, kuru tur aizdomās par nosodāmu rīcību (interneta lietotājs vai satura nodrošinātājs), kā arī informācija par personu, kas ir ziņojusi par aizdomīgu saturu, vai informācija par personu, kas ir cietusi no ļaunprātīgas izmantošanas. Izstrādājot ziņošanas kārtību, ir pienācīgi jāievēro visu šo personu tiesības – tās ir jāņem vērā atbilstīgi esošajam datu aizsardzības regulējumam. |
| --- | --- |

13.

Tas ir jo īpaši svarīgi, ņemot vērā ziņošanas sekas: papildus informācijai par bērnu riskam var būt pakļauti tāda cilvēka personas dati, kurš noteiktā veidā ir saistīts ar informāciju, kura atrodas apritē tīklā, tostarp, piemēram, informācija par personu, kuru tur aizdomās par nosodāmu rīcību (interneta lietotājs vai satura nodrošinātājs), kā arī informācija par personu, kas ir ziņojusi par aizdomīgu saturu, vai informācija par personu, kas ir cietusi no ļaunprātīgas izmantošanas. Izstrādājot ziņošanas kārtību, ir pienācīgi jāievēro visu šo personu tiesības – tās ir jāņem vērā atbilstīgi esošajam datu aizsardzības regulējumam.

| 14. | Visticamāk, ka šajā informācijas līniju tīklā iegūtā informācija tiks izmantota kriminālvajāšanai, kad lieta tiks nodota tiesai. Kvalitātes un likumības prasību izpratnē ir jāparedz papildu garantijas, lai nodrošinātu, ka šāda informācija, kuru uzskata par digitālu pierādījumu, tiktu pienācīgi vākta un saglabāta, šādi nodrošinot tās pieņemamību tiesā. |
| --- | --- |

14.

Visticamāk, ka šajā informācijas līniju tīklā iegūtā informācija tiks izmantota kriminālvajāšanai, kad lieta tiks nodota tiesai. Kvalitātes un likumības prasību izpratnē ir jāparedz papildu garantijas, lai nodrošinātu, ka šāda informācija, kuru uzskata par digitālu pierādījumu, tiktu pienācīgi vākta un saglabāta, šādi nodrošinot tās pieņemamību tiesā.

| 15. | Garantijas saistībā ar sistēmas uzraudzību, kuru būtībā veic tiesībaizsardzības iestādes, ir izšķirīgs obligāti izpildāms nosacījums. Vēl viens būtisks nosacījums, kas ir jāņem vērā šajā saistībā, ir pārredzamība un iespējas personām pārsūdzēt lēmumu neatkarīgā iestādē. |
| --- | --- |

15.

Garantijas saistībā ar sistēmas uzraudzību, kuru būtībā veic tiesībaizsardzības iestādes, ir izšķirīgs obligāti izpildāms nosacījums. Vēl viens būtisks nosacījums, kas ir jāņem vērā šajā saistībā, ir pārredzamība un iespējas personām pārsūdzēt lēmumu neatkarīgā iestādē.

III.   SECINĀJUMS

| 16. | Lai gan EDAU nav nekādu iemeslu apstrīdēt spēcīga un efektīva regulējuma seksuālās vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālās izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanai izstrādi, viņš uzstāj, ka pastāv vajadzība nodrošināt juridisku skaidrību attiecībā uz visām iesaistītajām pusēm, tostarp attiecībā uz interneta pakalpojumu sniedzējiem un personām, kas izmanto tīklu. |
| --- | --- |

16.

Lai gan EDAU nav nekādu iemeslu apstrīdēt spēcīga un efektīva regulējuma seksuālās vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālās izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanai izstrādi, viņš uzstāj, ka pastāv vajadzība nodrošināt juridisku skaidrību attiecībā uz visām iesaistītajām pusēm, tostarp attiecībā uz interneta pakalpojumu sniedzējiem un personām, kas izmanto tīklu.

| 17. | Ir apsveicams, ka priekšlikumā ir atzīmēta vajadzība ņemt vērā gala lietotāju pamattiesības, taču ar to nepietiek – to vajadzētu papildināt ar pienākumu dalībvalstīm nodrošināt saskaņotu, skaidru un detalizētu kārtību nelegāla satura apkarošanai neatkarīgu valsts iestāžu uzraudzībā. |
| --- | --- |

17.

Ir apsveicams, ka priekšlikumā ir atzīmēta vajadzība ņemt vērā gala lietotāju pamattiesības, taču ar to nepietiek – to vajadzētu papildināt ar pienākumu dalībvalstīm nodrošināt saskaņotu, skaidru un detalizētu kārtību nelegāla satura apkarošanai neatkarīgu valsts iestāžu uzraudzībā.

Briselē, 2010. gada 10. maijā

Peter HUSTINX

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

---

(1)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

1

(2)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

2

(3)  COM(2010) 94 galīgā redakcija.

3

(4)  Jo īpaši EDAU ir izdevis turpmāk minētos atzinumus, kuros ir piezīmes saistībā ar šo iniciatīvu:

4

| — | EDAU 2008. gada 23. jūnija atzinums par priekšlikumu Lēmumam, ar ko izveido daudzgadu Kopienas programmu to bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas, OV C 2, 7.1.2009., 2. lpp., |
| --- | --- |

—

EDAU 2008. gada 23. jūnija atzinums par priekšlikumu Lēmumam, ar ko izveido daudzgadu Kopienas programmu to bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas, OV C 2, 7.1.2009., 2. lpp.,

| — | EDAU 2010. gada 22. februāra atzinums par notiekošajām Eiropas Savienības sarunām saistībā ar Nolīgumu par viltotu preču tirdzniecības apkarošanu (ACTA). |
| --- | --- |

—

EDAU 2010. gada 22. februāra atzinums par notiekošajām Eiropas Savienības sarunām saistībā ar Nolīgumu par viltotu preču tirdzniecības apkarošanu (ACTA).

(ACTA)

Skatīt arī darba grupas 2005. gada 18. janvārī pieņemtā darba dokumenta par datu aizsardzības jautājumiem saistībā ar intelektuālajām īpašumtiesībām (WP 104) 29. pantu.

(WP 104)

(5)  Skatīt abus iepriekš minētos EDAU atzinumus.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti, OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

6

(7)  EDAU atzinuma par ACTA 6. lpp.

7

ACTA

---

| 30.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/9

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu par Eiropas Parlamenta un Padomes noguldījumu garantiju sistēmu direktīvu

(pārstrādāta versija)

2010/C 323/03

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 16. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 8. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (1),

ņemot vērā lūgumu sniegt atzinumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti 28. panta 2. punktu (2),

IR PIEŅĒMIS ŠO ATZINUMU.

I.   IEVADS

| 1. | Komisija 2010. gada 12. jūlijā pieņēma priekšlikumu par Eiropas Parlamenta un Padomes noguldījumu garantiju sistēmu direktīvu (pārstrādāta versija) (3). |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 12. jūlijā pieņēma priekšlikumu par Eiropas Parlamenta un Padomes noguldījumu garantiju sistēmu direktīvu (pārstrādāta versija) (3).

| 2. | Priekšlikumu tajā pašā dienā, kad to pieņēma, nosūtīja EDAU saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu. Ar EDAU neoficiāli apspriedās pirms priekšlikuma pieņemšanas. EDAU priecājas šo neoficiālo apspriešanos un pauž gandarījumu par to, ka galīgajā priekšlikuma tekstā ir ņemtas vērā visas viņa izteiktās piezīmes. |
| --- | --- |

2.

Priekšlikumu tajā pašā dienā, kad to pieņēma, nosūtīja EDAU saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu. Ar EDAU neoficiāli apspriedās pirms priekšlikuma pieņemšanas. EDAU priecājas šo neoficiālo apspriešanos un pauž gandarījumu par to, ka galīgajā priekšlikuma tekstā ir ņemtas vērā visas viņa izteiktās piezīmes.

| 3. | EDAU šajā atzinumā īsumā izklāstīs un analizēs priekšlikuma datu aizsardzības aspektus. |
| --- | --- |

3.

EDAU šajā atzinumā īsumā izklāstīs un analizēs priekšlikuma datu aizsardzības aspektus.

II.   PRIEKŠLIKUMA DATU AIZSARDZĪBAS ASPEKTI

| 4. | Ja kredītiestāde ir jāslēdz, noguldījumu garantiju sistēmas (NGS) noguldītājiem atmaksā noguldījumus līdz noteiktai summai. Eiropas Parlaments un Padome 1994. gada 30. maijā pieņēma Direktīvu 94/19/EK, kas uzliek dalībvalstīm pienākumu izveidot savā teritorijā vienu vai vairākas NGS. Drīz pēc finanšu krīzes uzliesmojuma 2008. gadā Padome aicināja Komisiju iesniegt attiecīgu priekšlikumu, lai veicinātu NGS konverģenci, šādi sekmējot uzticības atjaunošanos finanšu nozarē. 2009. gada 11. martā ārkārtas pasākuma ietvaros Direktīva 94/19/EK tika grozīta ar Direktīvu 2009/14/EK. Redzamākais grozījums bija seguma līmeņa paaugstināšana noguldītājiem no EUR 20 000 uz EUR 100 000 gadījumā, ja ir jāslēdz banka. Komisija šā priekšlikuma paskaidrojuma raksta 5. punktā norāda, ka, tā kā Direktīva 2009/14/EK vēl nav pilnībā ieviesta, Komisija atzīst par nepieciešamu konsolidēt un grozīt Direktīvu 94/19/EK un 2009/14/EK, pieņemot pārstrādātu versiju. |
| --- | --- |

4.

Ja kredītiestāde ir jāslēdz, noguldījumu garantiju sistēmas (NGS) noguldītājiem atmaksā noguldījumus līdz noteiktai summai. Eiropas Parlaments un Padome 1994. gada 30. maijā pieņēma Direktīvu 94/19/EK, kas uzliek dalībvalstīm pienākumu izveidot savā teritorijā vienu vai vairākas NGS. Drīz pēc finanšu krīzes uzliesmojuma 2008. gadā Padome aicināja Komisiju iesniegt attiecīgu priekšlikumu, lai veicinātu NGS konverģenci, šādi sekmējot uzticības atjaunošanos finanšu nozarē. 2009. gada 11. martā ārkārtas pasākuma ietvaros Direktīva 94/19/EK tika grozīta ar Direktīvu 2009/14/EK. Redzamākais grozījums bija seguma līmeņa paaugstināšana noguldītājiem no EUR 20 000 uz EUR 100 000 gadījumā, ja ir jāslēdz banka. Komisija šā priekšlikuma paskaidrojuma raksta 5. punktā norāda, ka, tā kā Direktīva 2009/14/EK vēl nav pilnībā ieviesta, Komisija atzīst par nepieciešamu konsolidēt un grozīt Direktīvu 94/19/EK un 2009/14/EK, pieņemot pārstrādātu versiju.

| 5. | Priekšlikuma mērķis ir vienkāršot un saskaņot attiecīgos valstu noteikumus, jo īpaši attiecībā uz seguma piemērojumu un izmaksas kārtību. Prasības ir grozītas, lai papildus saīsinātu noguldītājiem veicamo izmaksu termiņus un nodrošinātu NGS labāku piekļuvi informācijai par tās dalībniekiem (kredītiestādēm, piemēram, bankām). Papildus ir veikti vairāki labojumi, kas paredz nodrošināt stabilas un uzticamas noguldījumu garantiju sistēmas, kas ir pietiekami finansētas (4). |
| --- | --- |

5.

Priekšlikuma mērķis ir vienkāršot un saskaņot attiecīgos valstu noteikumus, jo īpaši attiecībā uz seguma piemērojumu un izmaksas kārtību. Prasības ir grozītas, lai papildus saīsinātu noguldītājiem veicamo izmaksu termiņus un nodrošinātu NGS labāku piekļuvi informācijai par tās dalībniekiem (kredītiestādēm, piemēram, bankām). Papildus ir veikti vairāki labojumi, kas paredz nodrošināt stabilas un uzticamas noguldījumu garantiju sistēmas, kas ir pietiekami finansētas (4).

| 6. | Uzlabotā atmaksāšanas procedūra noguldītājiem paredz pastiprinātu noguldītāju personas datu apstrādi gan dalībvalstī, gan starp dalībvalstīm. 3. panta 7. punkts paredz, ka “Dalībvalstis nodrošina, ka noguldījumu garantiju sistēmas jebkurā laikā un pēc to pieprasījuma saņem no saviem dalībniekiem visu vajadzīgo informāciju, lai sagatavotu atmaksājumus noguldītājiem”. Kā izriet no priekšlikuma 12. panta 4. punkta, noguldījumu garantiju sistēmas dažādās dalībvalstīs var arī apmainīties ar šo informāciju. |
| --- | --- |

6.

Uzlabotā atmaksāšanas procedūra noguldītājiem paredz pastiprinātu noguldītāju personas datu apstrādi gan dalībvalstī, gan starp dalībvalstīm. 3. panta 7. punkts paredz, ka “Dalībvalstis nodrošina, ka noguldījumu garantiju sistēmas jebkurā laikā un pēc to pieprasījuma saņem no saviem dalībniekiem visu vajadzīgo informāciju, lai sagatavotu atmaksājumus noguldītājiem”. Kā izriet no priekšlikuma 12. panta 4. punkta, noguldījumu garantiju sistēmas dažādās dalībvalstīs var arī apmainīties ar šo informāciju.

| 7. | Ja noguldītājs ir fiziska persona, informācija par viņu ir personas dati Direktīvas 95/46/EK 2. panta a) apakšpunkta nozīmē. Šīs informācijas apmaiņa starp kredītiestādēm un noguldījumu garantiju sistēmu vai starp noguldījumu garantiju sistēmām ir personas datu apstrāde Direktīvas 95/46/EK 2. panta b) apakšpunkta nozīmē. Tādēļ uz minētajām apstrādes darbībām attiecas Direktīvas 95/46/EK noteikumi, kas ieviesti attiecīgos valstu tiesību aktos. EDAU pauž gandarījumu, ka to apstiprina un uzsver priekšlikuma 29. apsvērums. |
| --- | --- |

7.

Ja noguldītājs ir fiziska persona, informācija par viņu ir personas dati Direktīvas 95/46/EK 2. panta a) apakšpunkta nozīmē. Šīs informācijas apmaiņa starp kredītiestādēm un noguldījumu garantiju sistēmu vai starp noguldījumu garantiju sistēmām ir personas datu apstrāde Direktīvas 95/46/EK 2. panta b) apakšpunkta nozīmē. Tādēļ uz minētajām apstrādes darbībām attiecas Direktīvas 95/46/EK noteikumi, kas ieviesti attiecīgos valstu tiesību aktos. EDAU pauž gandarījumu, ka to apstiprina un uzsver priekšlikuma 29. apsvērums.

| 8. | EDAU arī pauž gandarījumu, ka priekšlikumā ir būtiski risināti daži datu aizsardzības elementi. 3. panta 7. punkts paredz, ka informāciju, kas iegūta, lai sagatavotu atmaksājumus, var izmantot tikai šim nolūkam un to uzglabā tikai tik ilgi, cik vajadzīgs šim nolūkam. Tas papildus precizē mērķa ierobežojuma principu, kas noteikts Direktīvas 95/46/EK 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā, un pienākumu nesaglabāt datus ilgāk, kā tas nepieciešams nolūkiem, kuriem datus vāca vai kuriem tos turpmāk apstrādā, kā redzams Direktīvas 95/46/EK 6. panta 1. punkta e) apakšpunktā. |
| --- | --- |

8.

EDAU arī pauž gandarījumu, ka priekšlikumā ir būtiski risināti daži datu aizsardzības elementi. 3. panta 7. punkts paredz, ka informāciju, kas iegūta, lai sagatavotu atmaksājumus, var izmantot tikai šim nolūkam un to uzglabā tikai tik ilgi, cik vajadzīgs šim nolūkam. Tas papildus precizē mērķa ierobežojuma principu, kas noteikts Direktīvas 95/46/EK 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā, un pienākumu nesaglabāt datus ilgāk, kā tas nepieciešams nolūkiem, kuriem datus vāca vai kuriem tos turpmāk apstrādā, kā redzams Direktīvas 95/46/EK 6. panta 1. punkta e) apakšpunktā.

| 9. | 3. panta 7. punktā ir nepārprotami noteikts, ka informācija, kas iegūta atmaksājumu sagatavošanai, ietver arī informāciju par marķētiem noguldījumiem saskaņā ar 4. panta 2. punktu. Saskaņā ar šo pēdējo pantu kredītiestādēm ir pienākums marķēt noguldījumus, ja kādu iemeslu dēļ noguldījums nav atmaksājams, piemēram, tādēļ, ka šie noguldījumi rodas no darījumiem, saistībā ar kuriem ir pieņemts notiesājošs spriedums krimināllietā par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, kā tas definēts Padomes Direktīvas 91/308/EEK 1. panta c) apakšpunktā (skatīt priekšlikuma 4. panta 1. punktu). Tā kā informācijas apmaiņas nolūks tieši ir noguldījuma atmaksāšana, šāda marķējuma paziņošana ir uzskatāma par nepieciešamu līdzekli. Tādēļ EDAU uzskata, ka šāda marķējuma tālāknodošana attiecībā uz personas datiem atbilst datu aizsardzības noteikumiem, kamēr marķējums neatklāj vairāk informācijas, kā nepieciešams. Šim nolūkam noderēs vienkārša atzīme, ka noguldījums nav atmaksājams. Līdz ar to pienākums, kas minēts priekšlikuma 4. panta 2. punktā, jāpiemēro tā, lai ievērotu noteikumus, kas izriet no Direktīvas 95/46/EK. |
| --- | --- |

9.

3. panta 7. punktā ir nepārprotami noteikts, ka informācija, kas iegūta atmaksājumu sagatavošanai, ietver arī informāciju par marķētiem noguldījumiem saskaņā ar 4. panta 2. punktu. Saskaņā ar šo pēdējo pantu kredītiestādēm ir pienākums marķēt noguldījumus, ja kādu iemeslu dēļ noguldījums nav atmaksājams, piemēram, tādēļ, ka šie noguldījumi rodas no darījumiem, saistībā ar kuriem ir pieņemts notiesājošs spriedums krimināllietā par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, kā tas definēts Padomes Direktīvas 91/308/EEK 1. panta c) apakšpunktā (skatīt priekšlikuma 4. panta 1. punktu). Tā kā informācijas apmaiņas nolūks tieši ir noguldījuma atmaksāšana, šāda marķējuma paziņošana ir uzskatāma par nepieciešamu līdzekli. Tādēļ EDAU uzskata, ka šāda marķējuma tālāknodošana attiecībā uz personas datiem atbilst datu aizsardzības noteikumiem, kamēr marķējums neatklāj vairāk informācijas, kā nepieciešams. Šim nolūkam noderēs vienkārša atzīme, ka noguldījums nav atmaksājams. Līdz ar to pienākums, kas minēts priekšlikuma 4. panta 2. punktā, jāpiemēro tā, lai ievērotu noteikumus, kas izriet no Direktīvas 95/46/EK.

| 10. | Priekšlikuma 3. panta 7. punkts arī apskata noguldījumu garantiju sistēmu veikto informācijas vākšanu, kas vajadzīga regulāru spriedzes pārbaužu veikšanai to sistēmās. Šo informāciju NGS pastāvīgi iesniedz kredītiestādes. Neoficiālās apspriedes laikā EDAU izteica bažas par to, vai šai informācijai būtu jāietver arī personas dati. EDAU pauda šaubas par to, vai patiešām ir nepieciešams apstrādāt personas datus, lai veiktu spriedzes pārbaudes. Komisija šajā jautājumā priekšlikumu precizēja un pievienoja noteikumu, kas šādu informāciju padara anonīmu. Attiecībā uz datu aizsardzību tas nozīmē, ka pēc tam, kad ir ņemti vērā visi līdzekļi, kurus iespējams izmantot, šo informāciju nedrīkst saistīt ar noteiktu fizisko personu (5). EDAU ir apmierināts ar šādu garantiju. |
| --- | --- |

10.

Priekšlikuma 3. panta 7. punkts arī apskata noguldījumu garantiju sistēmu veikto informācijas vākšanu, kas vajadzīga regulāru spriedzes pārbaužu veikšanai to sistēmās. Šo informāciju NGS pastāvīgi iesniedz kredītiestādes. Neoficiālās apspriedes laikā EDAU izteica bažas par to, vai šai informācijai būtu jāietver arī personas dati. EDAU pauda šaubas par to, vai patiešām ir nepieciešams apstrādāt personas datus, lai veiktu spriedzes pārbaudes. Komisija šajā jautājumā priekšlikumu precizēja un pievienoja noteikumu, kas šādu informāciju padara anonīmu. Attiecībā uz datu aizsardzību tas nozīmē, ka pēc tam, kad ir ņemti vērā visi līdzekļi, kurus iespējams izmantot, šo informāciju nedrīkst saistīt ar noteiktu fizisko personu (5). EDAU ir apmierināts ar šādu garantiju.

| 11. | Arī attiecībā uz informāciju, kas iegūta spriedzes pārbaužu veikšanai, 3. panta 7. punkts nosaka, ka šādu informāciju var izmantot tikai šim nolūkam un to uzglabā tikai tik ilgi, cik šim nolūkam vajadzīgs. EDAU vēlas uzsvērt, ka, padarot informāciju anonīmu, tā vairs neatbilst personas datu definīcijai, kam piemēro Direktīvas 95/46/EK noteikumus. Jābūt nopietniem iemesliem, lai šādu informāciju noteiktu par ierobežotas lietošanas informāciju. Taču EDAU vēlas paskaidrot, ka datu aizsardzības noteikumi to neprasa. |
| --- | --- |

11.

Arī attiecībā uz informāciju, kas iegūta spriedzes pārbaužu veikšanai, 3. panta 7. punkts nosaka, ka šādu informāciju var izmantot tikai šim nolūkam un to uzglabā tikai tik ilgi, cik šim nolūkam vajadzīgs. EDAU vēlas uzsvērt, ka, padarot informāciju anonīmu, tā vairs neatbilst personas datu definīcijai, kam piemēro Direktīvas 95/46/EK noteikumus. Jābūt nopietniem iemesliem, lai šādu informāciju noteiktu par ierobežotas lietošanas informāciju. Taču EDAU vēlas paskaidrot, ka datu aizsardzības noteikumi to neprasa.

| 12. | Lai veicinātu efektīvu sadarbību starp noguldījumu garantiju sistēmām, tostarp arī attiecībā uz tās informācijas apmaiņu, kas minēta 3. panta 7. punktā, priekšlikuma 12. panta 5. punkts paredz, ka noguldījumu garantiju sistēmas vai vajadzības gadījumā kompetentās iestādes sagatavo rakstveida vienošanos par sadarbību. Šajos nolīgumos ir detalizēti jāizklāsta datu aizsardzības noteikumu piemērošanas kārtība. Tādēļ EDAU pauž gandarījumu, ka 12. panta 5. punktam ir pievienots papildu teikums, kas uzsver, ka “šādas vienošanās ņem vērā prasības, kas izklāstītas Direktīvā 95/46/EK”. |
| --- | --- |

12.

Lai veicinātu efektīvu sadarbību starp noguldījumu garantiju sistēmām, tostarp arī attiecībā uz tās informācijas apmaiņu, kas minēta 3. panta 7. punktā, priekšlikuma 12. panta 5. punkts paredz, ka noguldījumu garantiju sistēmas vai vajadzības gadījumā kompetentās iestādes sagatavo rakstveida vienošanos par sadarbību. Šajos nolīgumos ir detalizēti jāizklāsta datu aizsardzības noteikumu piemērošanas kārtība. Tādēļ EDAU pauž gandarījumu, ka 12. panta 5. punktam ir pievienots papildu teikums, kas uzsver, ka “šādas vienošanās ņem vērā prasības, kas izklāstītas Direktīvā 95/46/EK”.

III.   SECINĀJUMS

| 13. | EDAU ir apmierināts ar to, kā direktīvas priekšlikumā ir risināti datu aizsardzības aspekti, un vēlētos tikai atsaukties uz piezīmēm, kas izteiktas šā atzinuma 9. un 11. punktā. |
| --- | --- |

13.

EDAU ir apmierināts ar to, kā direktīvas priekšlikumā ir risināti datu aizsardzības aspekti, un vēlētos tikai atsaukties uz piezīmēm, kas izteiktas šā atzinuma 9. un 11. punktā.

Briselē, 2010. gada 9. septembrī

Peter HUSTINX

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

---

(1)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

1

(2)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

2

(3)  Skatīt: COM(2010) 368 galīgā redakcija.

3

(4)  Skatīt priekšlikuma paskaidrojuma raksta 2.–3. lpp.

4

(5)  Attiecībā uz “anonimitātes” izpratni skatīt turpmāk 11.–28. punktu EDAU 2009. gada 5. marta atzinumā par orgānu transplantāciju (OV C 192, 15.8.2009., 6. lpp.). Tas atrodams arī vietnē: http://www.edps.europa.eu >> “Apspriešanās” >> “Atzinumi” >> 2009.

5

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 30.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/11

---

Padomes secinājumi par pamatiemaņu līmeņa uzlabošanu saistībā ar Eiropas sadarbību attiecībā uz skolām 21. gadsimtā

2010/C 323/04

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ŅEMOT VĒRĀ

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada ieteikumu par pamatprasmēm mūžizglītībā (1), kurā izklāstīta Eiropas paraugkritēriju sistēma ar astoņām pamatprasmēm, kas visiem jauniešiem būtu jāattīsta sākotnējās izglītības un apmācības laikā. Ir svarīgi skolas līmenī apgūt pamatiemaņas (2) lasītprasmē, matemātikā un dabaszinātnēs, lai varētu pilnveidot pamatprasmes visā mūžizglītības laikā. Audzēkņiem ar precizitāti un izpratni apstrādājot aizvien sarežģītāku informāciju, pamatprasmju iegūšanas procesā šīs iemaņas pilnveidojas, tādējādi veidojot pamatu tādām īpašībām kā problēmu risināšana, kritiska domāšana, spēja uzņemties iniciatīvu un radošums,

UN TĀ KĀ:

| 1. | Viens no trīspadsmit pamatmērķiem, kas 2001. gadā noteikti saskaņā ar darba programmu “Izglītība un apmācība 2010”, ir uzlabot lasītprasmi. Tas ir arī viens no pieciem Eiropas vidējo rādītāju (“Eiropas kritēriju”) atsauces līmeņiem, ko Padome ir noteikusi 2003. gadā, proti, līdz 2010. gadam vismaz par 20 %, salīdzinot ar 2000. gadu, būtu jāsamazinās to piecpadsmitgadīgo skaitam, kuriem ir vāja lasītprasme. Vēl viens kritērijs, kas līdz 2010. gadam bija jāsasniedz attiecībā uz matemātiku, dabaszinātnēm un tehniku (MDT), bija – vismaz par 15 % palielināt augstskolu absolventu kopskaitu šajos priekšmetos. |
| --- | --- |

1.

Viens no trīspadsmit pamatmērķiem, kas 2001. gadā noteikti saskaņā ar darba programmu “Izglītība un apmācība 2010”, ir uzlabot lasītprasmi. Tas ir arī viens no pieciem Eiropas vidējo rādītāju (“Eiropas kritēriju”) atsauces līmeņiem, ko Padome ir noteikusi 2003. gadā, proti, līdz 2010. gadam vismaz par 20 %, salīdzinot ar 2000. gadu, būtu jāsamazinās to piecpadsmitgadīgo skaitam, kuriem ir vāja lasītprasme. Vēl viens kritērijs, kas līdz 2010. gadam bija jāsasniedz attiecībā uz matemātiku, dabaszinātnēm un tehniku (MDT), bija – vismaz par 15 % palielināt augstskolu absolventu kopskaitu šajos priekšmetos.

| 2. | Eiropadome 2008. gada martā atkārtoja aicinājumu dalībvalstīm būtiski samazināt to jauniešu skaitu, kam ir slikta lasītprasme, un uzlabot to skolēnu sekmes, kuri ir no migrantu ģimenēm vai iedzīvotāju grupām, kas ir nelabvēlīgos apstākļos (3). |
| --- | --- |

2.

Eiropadome 2008. gada martā atkārtoja aicinājumu dalībvalstīm būtiski samazināt to jauniešu skaitu, kam ir slikta lasītprasme, un uzlabot to skolēnu sekmes, kuri ir no migrantu ģimenēm vai iedzīvotāju grupām, kas ir nelabvēlīgos apstākļos (3).

| 3. | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2008. gada novembra secinājumos (4) ir noteikta programma Eiropas sadarbībai skolu jomā un uzsvērts, ka nav gūti pietiekami panākumi, tiecoties sasniegt lasītprasmei izvirzītos mērķus. Padome bija vienisprātis, ka jānodrošina un jāuzlabo lasītprasme un rēķinātprasme, kas ir būtiski pamatprasmju elementi. Dalībvalstis tika aicinātas sadarbībā galveno uzmanību pievērst tam, kā paaugstināt rakstpratības un rēķinātprasmes līmeni un kā radīt lielāku interesi par MDT. |
| --- | --- |

3.

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2008. gada novembra secinājumos (4) ir noteikta programma Eiropas sadarbībai skolu jomā un uzsvērts, ka nav gūti pietiekami panākumi, tiecoties sasniegt lasītprasmei izvirzītos mērķus. Padome bija vienisprātis, ka jānodrošina un jāuzlabo lasītprasme un rēķinātprasme, kas ir būtiski pamatprasmju elementi. Dalībvalstis tika aicinātas sadarbībā galveno uzmanību pievērst tam, kā paaugstināt rakstpratības un rēķinātprasmes līmeni un kā radīt lielāku interesi par MDT.

| 4. | Padomes 2009. gada maija secinājumos par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”) (5) tika atkārtoti apliecināta rakstpratības un rēķinātprasmes nozīme – tās ir fundamentāli pamatprasmju elementi un rosina lielāku interesi par matemātiku, dabaszinātnēm un tehniku. Saskaņā ar šo sistēmu Padomes pieņemtā jaunā kritērija mērķis ir pienācīgs pamatiemaņu līmenis lasīšanā, matemātikā un dabaszinātnēs, aicinot līdz 2020. gadam panākt, lai tādu jauniešu daļa, kuriem ir sliktas sekmes lasīšanā, matemātikā un dabaszinātnēs, nepārsniegtu 15 %. |
| --- | --- |

4.

Padomes 2009. gada maija secinājumos par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”) (5) tika atkārtoti apliecināta rakstpratības un rēķinātprasmes nozīme – tās ir fundamentāli pamatprasmju elementi un rosina lielāku interesi par matemātiku, dabaszinātnēm un tehniku. Saskaņā ar šo sistēmu Padomes pieņemtā jaunā kritērija mērķis ir pienācīgs pamatiemaņu līmenis lasīšanā, matemātikā un dabaszinātnēs, aicinot līdz 2020. gadam panākt, lai tādu jauniešu daļa, kuriem ir sliktas sekmes lasīšanā, matemātikā un dabaszinātnēs, nepārsniegtu 15 %.

| 5. | Padomes un Komisijas 2010. gada kopīgajā progresa ziņojumā par darba programmas “Izglītība un apmācība 2010” īstenošanu (6) ir uzsvērts, cik svarīga ir izglītības iestāžu un darba vides partnerība kā līdzeklis, ar ko uzlabo pamatprasmes un gūst ieskatu darba dzīvē un profesijās. Eksperti ir atzinuši, ka skolu, augstskolu un uzņēmumu sadarbības programmām ir labvēlīga ietekme uz MDT apguvi. |
| --- | --- |

5.

Padomes un Komisijas 2010. gada kopīgajā progresa ziņojumā par darba programmas “Izglītība un apmācība 2010” īstenošanu (6) ir uzsvērts, cik svarīga ir izglītības iestāžu un darba vides partnerība kā līdzeklis, ar ko uzlabo pamatprasmes un gūst ieskatu darba dzīvē un profesijās. Eksperti ir atzinuši, ka skolu, augstskolu un uzņēmumu sadarbības programmām ir labvēlīga ietekme uz MDT apguvi.

| 6. | Pavisam nesen, 2010. gada jūnija Eiropadomes sanāksmē, dalībvalstis vienojās par mērķi paaugstināt izglītības līmeni saistībā ar Eiropas nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju “Eiropa 2020” (7), kurā pamatiemaņu jautājums ir neatņemama abu programmu – “gudra izaugsme” un “integrējoša izaugsme” – sastāvdaļa, un papildina pamatierosmes, piemēram, Jaunu prasmju un darbavietu programmu un Digitalizācijas programmu. |
| --- | --- |

6.

Pavisam nesen, 2010. gada jūnija Eiropadomes sanāksmē, dalībvalstis vienojās par mērķi paaugstināt izglītības līmeni saistībā ar Eiropas nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju “Eiropa 2020” (7), kurā pamatiemaņu jautājums ir neatņemama abu programmu – “gudra izaugsme” un “integrējoša izaugsme” – sastāvdaļa, un papildina pamatierosmes, piemēram, Jaunu prasmju un darbavietu programmu un Digitalizācijas programmu.

ŅEMOT VĒRĀ, KA,

| 1. | Lai gan pēdējā desmitgadē Eiropas Savienībā kopumā ir uzlabojušies izglītības un mācību rādītāji, tomēr nav gūti pietiekami panākumi, lai izpildītu 2010. gadam apstiprinātos Eiropas kritērijus. Piecpadsmitgadīgo jauniešu iemaņas lasīšanā un matemātikā vidēji Eiropā ir pasliktinājušās. To jauniešu daļa, kuriem ir slikta lasītprasme, ir palielinājusies no 21,3 % 2000. gadā līdz 24,1 % 2006. gadā (8), savukārt attiecībā uz matemātiku šī daļa ir pieaugusi no 20,2 % līdz 24 % (9). To jauniešu daļa, kuriem ir sliktas sekmes dabaszinātnēs, 2006. gadā dalībvalstīs bija vidēji 20,2 % (10). |
| --- | --- |

1.

Lai gan pēdējā desmitgadē Eiropas Savienībā kopumā ir uzlabojušies izglītības un mācību rādītāji, tomēr nav gūti pietiekami panākumi, lai izpildītu 2010. gadam apstiprinātos Eiropas kritērijus. Piecpadsmitgadīgo jauniešu iemaņas lasīšanā un matemātikā vidēji Eiropā ir pasliktinājušās. To jauniešu daļa, kuriem ir slikta lasītprasme, ir palielinājusies no 21,3 % 2000. gadā līdz 24,1 % 2006. gadā (8), savukārt attiecībā uz matemātiku šī daļa ir pieaugusi no 20,2 % līdz 24 % (9). To jauniešu daļa, kuriem ir sliktas sekmes dabaszinātnēs, 2006. gadā dalībvalstīs bija vidēji 20,2 % (10).

| 2. | Pastāv arī pierādījumi, ka skolēnu pamatiemaņu rādītājus ietekmē viņu sociāli ekonomiskais stāvoklis un vecāku izglītības sasniegumi. Visās dalībvalstīs, par kurām ir salīdzinoši dati, skolēniem no migrantu ģimenēm sekmes lasīšanā, matemātikā un dabaszinātnēs ir sliktākas nekā vietējās izcelsmes skolēniem (11). |
| --- | --- |

2.

Pastāv arī pierādījumi, ka skolēnu pamatiemaņu rādītājus ietekmē viņu sociāli ekonomiskais stāvoklis un vecāku izglītības sasniegumi. Visās dalībvalstīs, par kurām ir salīdzinoši dati, skolēniem no migrantu ģimenēm sekmes lasīšanā, matemātikā un dabaszinātnēs ir sliktākas nekā vietējās izcelsmes skolēniem (11).

| 3. | Pēdējās desmitgadēs Eiropa ir saskārusies ar augošu pieprasījumu pēc cilvēkresursiem ar kvalifikāciju matemātikā, dabaszinātnēs un tehnikā. Lai gan ir izpildīts 2010. gadam atbilstošais Eiropas kritērijs, vajadzība, uz ko tas attiecās, vēl arvien ir spēkā. Lielākoties datorzinātnes un paplašināšanās dēļ ir uzlabojušies vispārējie augstskolu absolvēšanas rādītāji, toties daudz vājāks ir bijis to pieaugums matemātikā, statistikā un inženierzinātnēs, turpretim fizikā rādītāji ir pat kritušies. Turklāt šajos priekšmetos vēl arvien ir pārāk mazs studenšu skaits (12). |
| --- | --- |

3.

Pēdējās desmitgadēs Eiropa ir saskārusies ar augošu pieprasījumu pēc cilvēkresursiem ar kvalifikāciju matemātikā, dabaszinātnēs un tehnikā. Lai gan ir izpildīts 2010. gadam atbilstošais Eiropas kritērijs, vajadzība, uz ko tas attiecās, vēl arvien ir spēkā. Lielākoties datorzinātnes un paplašināšanās dēļ ir uzlabojušies vispārējie augstskolu absolvēšanas rādītāji, toties daudz vājāks ir bijis to pieaugums matemātikā, statistikā un inženierzinātnēs, turpretim fizikā rādītāji ir pat kritušies. Turklāt šajos priekšmetos vēl arvien ir pārāk mazs studenšu skaits (12).

| 4. | Dalībvalstīs ir daudz iniciatīvu, kuru mērķis ir uzlabot lasītprasmi, kā arī valsts, reģionāla un vietēja mēroga pasākumu, kas paredzēti, lai uzlabotu gan attieksmi pret matemātiku un dabaszinātnēm, gan sasniegumus šajās jomās. Turklāt pēdējos gados daudzas dalībvalstis savās politikas programmās ir iekļāvušas jautājumus par sasniegumiem un attieksmi pret matemātiku un dabaszinātnēm. Tās ir arī piešķīrušas ievērojamus līdzekļus, lai skolās uzlabotu izglītību dabaszinātnēs. Lielākajā daļā valstu kā precīzi formulētas stratēģijas tiek izstrādātas programmas pamatiemaņu apguvei mazotnē un individualizētākai pieejai mācībām (13), |
| --- | --- |

4.

Dalībvalstīs ir daudz iniciatīvu, kuru mērķis ir uzlabot lasītprasmi, kā arī valsts, reģionāla un vietēja mēroga pasākumu, kas paredzēti, lai uzlabotu gan attieksmi pret matemātiku un dabaszinātnēm, gan sasniegumus šajās jomās. Turklāt pēdējos gados daudzas dalībvalstis savās politikas programmās ir iekļāvušas jautājumus par sasniegumiem un attieksmi pret matemātiku un dabaszinātnēm. Tās ir arī piešķīrušas ievērojamus līdzekļus, lai skolās uzlabotu izglītību dabaszinātnēs. Lielākajā daļā valstu kā precīzi formulētas stratēģijas tiek izstrādātas programmas pamatiemaņu apguvei mazotnē un individualizētākai pieejai mācībām (13),

UN ATGĀDINOT, KA,

īpaši attiecībā uz matemātiku, dabaszinātnēm un tehnoloģiju:

| 1. | Darbā MDT jomā, kas veikts saskaņā ar atvērto koordinācijas metodi, ir konstatēts, ka novatoriskas pedagoģijas metodes un labi kvalificēti skolotāji var uzlabot skolēnu attieksmi pret MDT un panākumus šajās jomās. Tas savukārt var veicināt to, ka vairāk skolēnu turpina studijas šajās jomās augstākā līmenī un visbeidzot panākt MDT augstskolu absolventu skaita pieaugumu. |
| --- | --- |

1.

Darbā MDT jomā, kas veikts saskaņā ar atvērto koordinācijas metodi, ir konstatēts, ka novatoriskas pedagoģijas metodes un labi kvalificēti skolotāji var uzlabot skolēnu attieksmi pret MDT un panākumus šajās jomās. Tas savukārt var veicināt to, ka vairāk skolēnu turpina studijas šajās jomās augstākā līmenī un visbeidzot panākt MDT augstskolu absolventu skaita pieaugumu.

| 2. | Komisijas 2007. gada ziņojumā Zinātniska izglītība tagad – atjaunota pedagoģija Eiropas nākotnei
   (14) ir ieteikts vairāk izmantot uz izziņu balstītu zinātnisko izglītību, ar sakaru tīklu starpniecību likvidējot dabaszinātņu skolotāju nošķirtību, īpašu uzmanību pievēršot meiteņu attieksmei pret matemātiku, dabaszinātnēm un tehniku un padarot skolas atklātākas plašākai sabiedrībai. |
| --- | --- |

2.

Komisijas 2007. gada ziņojumā Zinātniska izglītība tagad – atjaunota pedagoģija Eiropas nākotnei
   (14) ir ieteikts vairāk izmantot uz izziņu balstītu zinātnisko izglītību, ar sakaru tīklu starpniecību likvidējot dabaszinātņu skolotāju nošķirtību, īpašu uzmanību pievēršot meiteņu attieksmei pret matemātiku, dabaszinātnēm un tehniku un padarot skolas atklātākas plašākai sabiedrībai.

ATZĪST, KA

| 1. | Pamatiemaņu apgūšana – pamats pamatprasmju pilnveidošanai visiem, pamatojoties uz mūžizglītības sistēmu, – būtiski uzlabos iedzīvotāju nodarbinātības iespējas, sociālo iekļaušanu un personīgo izaugsmi. Tādēļ ir vajadzīga rīcība, lai vērstos pret zemu izglītības līmeni un sociālo atstumtību. |
| --- | --- |

1.

Pamatiemaņu apgūšana – pamats pamatprasmju pilnveidošanai visiem, pamatojoties uz mūžizglītības sistēmu, – būtiski uzlabos iedzīvotāju nodarbinātības iespējas, sociālo iekļaušanu un personīgo izaugsmi. Tādēļ ir vajadzīga rīcība, lai vērstos pret zemu izglītības līmeni un sociālo atstumtību.

| 2. | Laba lasītprasme un rēķinātprasme, apvienotas ar dabas pamatprincipu un fundamentālu zinātnisko jēdzienu pamatīgu izpratni, veido mūžizglītības pamatprasmju apguves pamatu, un tālab tām ir jāpievēršas jau no mazotnes. |
| --- | --- |

2.

Laba lasītprasme un rēķinātprasme, apvienotas ar dabas pamatprincipu un fundamentālu zinātnisko jēdzienu pamatīgu izpratni, veido mūžizglītības pamatprasmju apguves pamatu, un tālab tām ir jāpievēršas jau no mazotnes.

| 3. | Pamatiemaņas lasīšanā un matemātikā arī ir būtiski pamatelementi prasmē “mācīties, kā iemācīties” – tās indivīdiem palīdz piekļūt jaunām zināšanām un prasmēm, apgūt, pilnveidot, ielāgot un nodot tās, kā arī palīdz tiem kļūt par neatkarīgiem zināšanu apguvējiem. |
| --- | --- |

3.

Pamatiemaņas lasīšanā un matemātikā arī ir būtiski pamatelementi prasmē “mācīties, kā iemācīties” – tās indivīdiem palīdz piekļūt jaunām zināšanām un prasmēm, apgūt, pilnveidot, ielāgot un nodot tās, kā arī palīdz tiem kļūt par neatkarīgiem zināšanu apguvējiem.

| 4. | Starptautiskos datos, tostarp PISA un TIMSS pētījumos, ir apzināti sistēmiski faktori, piemēram, atšķirības starp skolām un skolēnu iepriekšējās pieredzes dažādība (piemēram, sociāli ekonomisko apstākļu dēļ, vecāku izglītības, mājās pieejamu IKT iekārtu dēļ, un citu iemeslu dēļ), kas ietekmē sekmes lasīšanā, matemātikā un dabaszinātnēs. |
| --- | --- |

4.

Starptautiskos datos, tostarp PISA un TIMSS pētījumos, ir apzināti sistēmiski faktori, piemēram, atšķirības starp skolām un skolēnu iepriekšējās pieredzes dažādība (piemēram, sociāli ekonomisko apstākļu dēļ, vecāku izglītības, mājās pieejamu IKT iekārtu dēļ, un citu iemeslu dēļ), kas ietekmē sekmes lasīšanā, matemātikā un dabaszinātnēs.

| 5. | Lai sasniegtu izcilus izglītības rezultātus, svarīgi faktori ir skolotāju, skolu vadītāju un skolotāju izglītotāju kvalifikācijas, kompetences un apņēmība. Tālab ir būtiski nodrošināt visaugstākos sākotnējās izglītības standartus, kā arī pasniedzēju un skolu vadības profesionālās pilnveides iesākumu un turpinājumu, ko papildina ar vajadzīgajiem izglītības un profesionālā atbalsta pakalpojumiem. |
| --- | --- |

5.

Lai sasniegtu izcilus izglītības rezultātus, svarīgi faktori ir skolotāju, skolu vadītāju un skolotāju izglītotāju kvalifikācijas, kompetences un apņēmība. Tālab ir būtiski nodrošināt visaugstākos sākotnējās izglītības standartus, kā arī pasniedzēju un skolu vadības profesionālās pilnveides iesākumu un turpinājumu, ko papildina ar vajadzīgajiem izglītības un profesionālā atbalsta pakalpojumiem.

| 6. | Lai sasniegtu jaunos, vērienīgos kritērijus, kas noteikti stratēģiskajā sistēmā “ET 2020”, būs vajadzīgas efektīvākas valstu iniciatīvas. Ekonomiskā lejupslīde, apvienota ar demogrāfiskām problēmām, izceļ to, cik steidzami ir maksimāli jāuzlabo skolu sistēmu efektivitāte un objektivitāte, nepārtraucot investīcijas izglītības un apmācības efektivitātē, lai varētu izturēt pašreizējus un turpmākos ekonomikas un sociālos pārbaudījumus. |
| --- | --- |

6.

Lai sasniegtu jaunos, vērienīgos kritērijus, kas noteikti stratēģiskajā sistēmā “ET 2020”, būs vajadzīgas efektīvākas valstu iniciatīvas. Ekonomiskā lejupslīde, apvienota ar demogrāfiskām problēmām, izceļ to, cik steidzami ir maksimāli jāuzlabo skolu sistēmu efektivitāte un objektivitāte, nepārtraucot investīcijas izglītības un apmācības efektivitātē, lai varētu izturēt pašreizējus un turpmākos ekonomikas un sociālos pārbaudījumus.

PIEKRĪT, KA,

risinot sarežģīto jautājumu par panākumu uzlabošanu attiecībā uz lasītprasmi un MDT, uzmanība būtu jāpievērš šādiem aspektiem:

1.   Mācību programmu izstrāde

Te varētu būt iekļauti, piemēram, šādi jautājumi: pamatiemaņu apguve no mazotnes, holistiska pieeja izglītībai, kā rezultātā katram bērnam tiek attīstītas visas spējas, jaunu novērtējuma metožu izmantošana un to ietekme uz mācību programmām, ka matemātikā un dabaszinātnēs izmanto tādas novatoriskas pedagoģiskas pieejas kā uz izziņu balstītu zinātnisko izglītību (inquiry-based science education – IBSE) un uz problēmrisinājumu balstītas mācības (problem-based learning – PBL), ka ne tikai pirmsskolas un sākumskolas posmā, bet visos izglītības līmeņos nepārtraukti uzmanību pievērš lasītprasmei, – kā arī individualizētāka pieeja mācīšanai un mācībām.

2.   Lasītprasmes un MDT apguves motivācija

Tas, vai mājās un skolā valda lasīšanas kultūra (grāmatas, avīzes, bērnu grāmatas), vai pirms skolas sākuma ir bijuši agri lasīšanas un rakstīšanas mēģinājumi, tas, kā paši vecāki lasa un kāda ir viņu attieksme, kādas ir skolēna intereses, ticība saviem spēkiem un iesaistīšanās lasīšanā gan skolā, gan ārpus tās – tas viss ir izrādījis būtisku ietekmi uz lasītprasmes līmeņa uzlabošanu. Mācīšanas metodēs būtu labāk jāizmanto bērna dabiskā zinātkāre par matemātiku un dabaszinātnēm. Svarīgi ir palīdzēt bērniem kļūt par neatkarīgiem, motivētiem zināšanu apguvējiem, kuriem rakstpratība un lietpratība matemātikā un dabaszinātnēs būtu kļuvusi par ikdienas daļu.

3.   Jauno tehnoloģiju ietekme uz pamatiemaņām un to izmantošana, lai zināšanu apguvējiem palīdzētu iegūt neatkarību un saglabāt motivāciju

Šīs tehnoloģijas, piemēram, plaša interneta un mobilo telefonu izmantošana, ir mainījušas lasītprasmes būtību un tās uztveri 21. gadsimtā. Būtu rūpīgi jāizpēta jauno tehnoloģiju ietekme uz bērnu lasītprasmi un viņu lietpratību matemātikā un dabaszinātnēs, lai nodrošinātu piemērotas metodes, kā labāk izmantot šādu tehnoloģiju piedāvātās iespējas jauniem mācīšanās veidiem.

4.   Dzimumu aspekts

Lasītprasmes, matemātikas un dabaszinātņu jomās starp dzimumiem pastāv ievērojamas atšķirības gan attieksmes, gan sekmju ziņā. Meitenes nereti ir motivētākas par zēniem un gūst labākas sekmes. Dzimumu atšķirības MDT sekmēs nav tik būtiskas kā atšķirības lasīšanā. Izglītības izvēlēs joprojām lielā mērā ir vērojama dzimumu segregācija. Zēniem ir tendence būt vairāk ieinteresētiem MDT jomas studijās un profesijās nekā meitenēm. Būtu pamatīgāk jāizpēta cēloņi, kas ir šo tendenču pamatā, un jārod efektīvas stratēģijas, lai mazinātu dzimumu atšķirības gan sekmēs, gan attieksmē (15).

5.   Kāda veida saikne pastāv starp skolēna iepriekšējo pieredzi (sociāli ekonomiskie un kultūras aspekti) un pamatiemaņu apguves pakāpi

Skolēniem, kuru sociāli ekonomiskais stāvoklis ir mazāk labvēlīgs un/vai kuri nāk no migrantu ģimenēm, jo īpaši tiem, kuri runā citā, nevis uzņēmējvalsts valodā, daudz biežāk ir sliktas sekmes skolā. Izrādās, ka skolēnu un viņu ģimeņu sociālā profila ietekme ir lielāka tajās skolās, kurās ir vairāk skolēnu ar nelabvēlīgu iepriekšējo pieredzi (16).

6.   Skolotāji un skolotāju izglītotājii

Sākotnējā skolotāju izglītībā, skolotāja profesionālās pilnveides iesākumā un turpinājumā galveno uzmanību vajadzētu pievērst to prasmju attīstībai un praktizēšanai, kas vajadzīgas, lai gan pamatskolās, gan vidusskolās visu priekšmetu skolotāji varētu pastiprināt pamatiemaņu (īpaši lasītprasmes) apguvi. Turklāt, lai pārvarētu kvalifikācijas trūkumus, lielāks uzsvars būtu jāliek uz specifisku priekšmeta izglītību attiecībā uz tiem, kuri specializējas pamatiemaņu (īpaši MDT pamatiemaņu) pasniegšanā. Šajā ziņā noderīga var izrādīties arī MDT skolotāju tīklošanas veicināšana un MDT izglītības sasaiste ar pētniecības un zinātnes aprindām un darba dzīvi. Visbeidzot ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai risinātu nevienlīdzīgo dzimumu pārstāvību skolotāju profesijā, darot skolotāja karjeru interesantāku vīriešiem, lai nodrošinātu to, ka skolēniem paraugu rāda abu dzimumu pārstāvji.

7.   Skolas ētika un īpašības

Tas ietver uzsvaru uz mācīšanu lasīt, novatorisku mācīšanu un mācīšanos, skolas dzīves kvalitāti, kā arī skolas atrašanās vietu, tās lielumu un atvērtību pret pasauli ārpus skolas, sadarbībā ar vecākiem un plašām ieinteresēto personu aprindām.

ATTIECĪGI AICINA DALĪBVALSTIS:

| 1. | Izstrādāt vai attīstīt stratēģiskas valsts pieejas, lai uzlabotu skolēnu sekmes lasītprasmē, matemātikā un dabaszinātnēs, īpašu uzmanību pievēršot skolēniem, kuru sociāli ekonomiskais stāvoklis ir mazāk labvēlīgs. |
| --- | --- |

1.

Izstrādāt vai attīstīt stratēģiskas valsts pieejas, lai uzlabotu skolēnu sekmes lasītprasmē, matemātikā un dabaszinātnēs, īpašu uzmanību pievēršot skolēniem, kuru sociāli ekonomiskais stāvoklis ir mazāk labvēlīgs.

| 2. | Analizēt un izvērtēt valsts mērogā pastāvošo pieeju efektivitāti, lai turpinātu izstrādāt faktu materiālu bāzi politikas veidošanai. |
| --- | --- |

2.

Analizēt un izvērtēt valsts mērogā pastāvošo pieeju efektivitāti, lai turpinātu izstrādāt faktu materiālu bāzi politikas veidošanai.

AICINA KOMISIJU

| 1. | Izveidot augsta līmeņa ekspertu grupu, kuras uzdevums būtu analizēt noritošo izpēti, pētījumus un starptautiskus pārskatus par lasītprasmi, kuros galvenā uzmanība ir pievērsta šajos secinājumos skartajiem jautājumiem. Šai grupai būtu jāizskata visiedarbīgākie un visefektīvākie veidi, kā sekmēt lasītprasmi visas mūžizglītības laikā, un, tos pamatojot ar labas politikas piemēriem, tai būtu jāizdara secinājumi un līdz 2012. gada pirmajai pusei jānāk klajā ar priekšlikumiem, kuru mērķis ir atbalstīt politiku dalībvalstīs. |
| --- | --- |

1.

Izveidot augsta līmeņa ekspertu grupu, kuras uzdevums būtu analizēt noritošo izpēti, pētījumus un starptautiskus pārskatus par lasītprasmi, kuros galvenā uzmanība ir pievērsta šajos secinājumos skartajiem jautājumiem. Šai grupai būtu jāizskata visiedarbīgākie un visefektīvākie veidi, kā sekmēt lasītprasmi visas mūžizglītības laikā, un, tos pamatojot ar labas politikas piemēriem, tai būtu jāizdara secinājumi un līdz 2012. gada pirmajai pusei jānāk klajā ar priekšlikumiem, kuru mērķis ir atbalstīt politiku dalībvalstīs.

| 2. | Kā turpmākus pasākumus darbā ar MDT kopumu atbilstīgi atvērtajai koordinācijas metodei izveidot dalībvalstu politikas veidotāju un ekspertu tematiskas darba grupas, lai palīdzētu sasniegt jaunos “ET 2020” kritērijus. |
| --- | --- |

2.

Kā turpmākus pasākumus darbā ar MDT kopumu atbilstīgi atvērtajai koordinācijas metodei izveidot dalībvalstu politikas veidotāju un ekspertu tematiskas darba grupas, lai palīdzētu sasniegt jaunos “ET 2020” kritērijus.

| 3. | Pamatiemaņu apguves jomā veicināt mācīšanos no līdzbiedriem un paraugprakses apzināšanu un izplatīšanu starp dalībvalstīm, kā arī pārraudzīt virzību uz “ET 2020” kritēriju sasniegšanu un ziņot par to. |
| --- | --- |

3.

Pamatiemaņu apguves jomā veicināt mācīšanos no līdzbiedriem un paraugprakses apzināšanu un izplatīšanu starp dalībvalstīm, kā arī pārraudzīt virzību uz “ET 2020” kritēriju sasniegšanu un ziņot par to.

UN AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU:

| 1. | Nodrošināt to, ka pēc vajadzības notiek par skolu izglītību atbildīgo ģenerāldirektoru sanāksmes ar mērķi izvērtēt panākumus, kas gūti Eiropas politikas sadarbībā par skolu jautājumiem, lai sniegtu informāciju valsts politikas veidošanai un ES līmenī pārrunātu turpmākā darba prioritātes šajā jomā, un ka šādu pārrunu rezultātus plaši izplata visām attiecīgajām ieinteresētajām personām un vajadzības gadījumā to apspriež ministru līmenī. |
| --- | --- |

1.

Nodrošināt to, ka pēc vajadzības notiek par skolu izglītību atbildīgo ģenerāldirektoru sanāksmes ar mērķi izvērtēt panākumus, kas gūti Eiropas politikas sadarbībā par skolu jautājumiem, lai sniegtu informāciju valsts politikas veidošanai un ES līmenī pārrunātu turpmākā darba prioritātes šajā jomā, un ka šādu pārrunu rezultātus plaši izplata visām attiecīgajām ieinteresētajām personām un vajadzības gadījumā to apspriež ministru līmenī.

| 2. | Veicināt iespējas tādu kopīgu izmēģinājuma projektu izstrādei starp dalībvalstīm, kuru mērķis ir ar novatorisku pieeju palīdzību uzlabot pamatiemaņas visiem jauniešiem. Projektus organizētu uz brīvprātības principa pamata saskaņā ar kopīgi saskaņotiem kritērijiem, tiem piemērotu kopēju novērtējumu un tajos izmantotu pastāvošus ES instrumentus. |
| --- | --- |

2.

Veicināt iespējas tādu kopīgu izmēģinājuma projektu izstrādei starp dalībvalstīm, kuru mērķis ir ar novatorisku pieeju palīdzību uzlabot pamatiemaņas visiem jauniešiem. Projektus organizētu uz brīvprātības principa pamata saskaņā ar kopīgi saskaņotiem kritērijiem, tiem piemērotu kopēju novērtējumu un tajos izmantotu pastāvošus ES instrumentus.

| 3. | Minēto mērķu sekmēšanai izmantot visus piemērotos instrumentus, piemēram, tādus, kurus aptver atklātas koordinācijas metode, mūžizglītības programma, 7. pētniecības un tehnoloģiju attīstības programma, un saskaņā ar valsts prioritātēm – Eiropas struktūrfondi. |
| --- | --- |

3.

Minēto mērķu sekmēšanai izmantot visus piemērotos instrumentus, piemēram, tādus, kurus aptver atklātas koordinācijas metode, mūžizglītības programma, 7. pētniecības un tehnoloģiju attīstības programma, un saskaņā ar valsts prioritātēm – Eiropas struktūrfondi.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums 2006/962/EK (OV L 394, 30.12.2006., 10. lpp.).

(2)  Šajā tekstā ar jēdzienu “pamatiemaņas” būtu jāsaprot stratēģiskās sistēmas “ET 2020” jaunajos Eiropas kritērijos minētās pamatiemaņas lasīšanā, matemātikā un dabaszinātnēs.

(3)  Dok. 7652/08, 15. punkts, 10. lpp.

(4)  OV C 319, 13.12.2008.

(5)  OV C 119, 28.5.2009.

(6)  OV C 117, 6.5.2010.

(7)  Dokumenti – EUCO 7/10 (2010. gada 26. marts) un EUCO 13/10 (2010. gada 17. jūnijs).

(8)  http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc34_en.htm

(9)  PISA 2006 (BG un RO rādītāji ir iekļauti 2006. gada skaitļos, bet to nav 2003. gada skaitļos).

(10)  NB! Salīdzinoši dati par 2000. gadu nav pieejami.

(11)  PISA 2006.

(12)  Skatīt “Lisabonas mērķu sasniegšanas gaita izglītības un apmācības jomā: rādītāji un salīdzinošais novērtējums – 2009. gads”, III nodaļa, 97. lappuse par dzimumu nevienlīdzīgu pārstāvību MDT.

(13)  Kopējais ziņojums par panākumiem Lisabonas mērķu sasniegšanā (COM(2009) 640).

(14)  To sagatavojusi Augsta līmeņa zinātniskās izglītības ekspertu grupa EP deputāta Michel Rocard vadībā. Sk. http://www.ec.europa.eu/research/science-society/document_library/pdf_06/report-rocard-on-science-education_en.pdf

(15)  Sk. Dzimumu atšķirības attiecībā uz izglītības rezultātiem: pētījums par Eiropā veiktajiem pasākumiem un pašreizējo stāvokli (Eurydice, 2010).

(16)  PISA 2006 (ESAO, 2007), Messages from PISA 2000 (ESAO, 2004).

---

| 30.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/15

---

Padomes secinājumi (2010. gada 18. novembris) par Eiropas kinoteātru digitalizācijas sniegtajām iespējām un pārbaudījumiem

2010/C 323/05

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

1.   ŅEMOT VĒRĀ:

| — | Komisijas dienestu 2010. gada 2. jūlija darba dokumentu par problēmām, kas saistītas ar Eiropas analogā laikmeta un digitālā laikmeta filmu mantojumu (Filmu mantojuma ieteikuma otrais īstenošanas ziņojums) (1), |
| --- | --- |

—

Komisijas dienestu 2010. gada 2. jūlija darba dokumentu par problēmām, kas saistītas ar Eiropas analogā laikmeta un digitālā laikmeta filmu mantojumu (Filmu mantojuma ieteikuma otrais īstenošanas ziņojums) (1),

| — | Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Digitālā programma Eiropai” (2), it īpaši apgalvojumu, ka “ir nepieciešams atbalsts kino digitalizācijai, lai nosargātu kultūras daudzveidību”, |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Digitālā programma Eiropai” (2), it īpaši apgalvojumu, ka “ir nepieciešams atbalsts kino digitalizācijai, lai nosargātu kultūras daudzveidību”,

| — | Komisijas 2010. gada 27. aprīļa Zaļo grāmatu ar nosaukumu “Kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošana” (3), |
| --- | --- |

—

Komisijas 2010. gada 27. aprīļa Zaļo grāmatu ar nosaukumu “Kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošana” (3),

| — | UNESCO2005. gada 20. oktobra Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu (4). |
| --- | --- |

—

UNESCO2005. gada 20. oktobra Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu (4).

2.   AR INTERESI PAUŽ GANDARĪJUMU PAR:

| — | Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas kino iespējām un problēmām digitālajā laikmetā (5). |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas kino iespējām un problēmām digitālajā laikmetā (5).

3.   PIEŅEM ZINĀŠANAI, KA:

| — | digitālās tehnoloģijas piedāvā jaunas iespējas filmu izplatīšanai, tostarp kinoteātros, kuri demonstrē nekomerciālas filmas vai kuri atrodas mazāk apdzīvotos apvidos, tādējādi palīdzot sasniegt Eiropas un atsevišķu valstu mērķus saistībā ar Eiropas filmu popularizēšanu un piekļuvi tām, kultūras un valodu daudzveidības un sociālās kohēzijas veicināšanu, |
| --- | --- |

—

digitālās tehnoloģijas piedāvā jaunas iespējas filmu izplatīšanai, tostarp kinoteātros, kuri demonstrē nekomerciālas filmas vai kuri atrodas mazāk apdzīvotos apvidos, tādējādi palīdzot sasniegt Eiropas un atsevišķu valstu mērķus saistībā ar Eiropas filmu popularizēšanu un piekļuvi tām, kultūras un valodu daudzveidības un sociālās kohēzijas veicināšanu,

| — | Eiropas filmu demonstrēšanas tirgus ir sadrumstalots un tādējādi rodas vairākas problēmas, kas varētu ietekmēt to, kā tiek noteikti un īstenoti valsts mēroga un/vai visas Eiropas mēroga plāni saistībā ar pāreju uz digitālu kino, |
| --- | --- |

—

Eiropas filmu demonstrēšanas tirgus ir sadrumstalots un tādējādi rodas vairākas problēmas, kas varētu ietekmēt to, kā tiek noteikti un īstenoti valsts mēroga un/vai visas Eiropas mēroga plāni saistībā ar pāreju uz digitālu kino,

| — | kinoteātru digitalizācija rada būtiskus izdevumus, kas jāsedz filmu demonstrētājiem, bet tajā pašā laikā daži izplatītāji var ietaupīt, pateicoties digitālo kopiju samazinātajām izmaksām. Lai novērstu šo nevienlīdzību, tirgus ir izveidojis finansēšanas modeļus ar privātu finansējumu kinoteātru digitalizācijai, piemēram, tā sauktos “VPF modeļus” (6). Tomēr šie modeļi ne vienmēr ir piemēroti maziem kinoteātriem, jo īpaši kinoteātriem ar vienu kinozāli, kuri rāda nekomerciālas filmas un/vai kultūras mantojuma filmas, vai kino klasiku. Tāpēc tādiem kinoteātriem varētu būt lielākas finansiālas problēmas iegādāties digitālas projicēšanas iekārtas, lai arī tiem ir būtiska sociāla un kultūras loma, piemēram, mazāk apdzīvotos apvidos, kuros piedāvātais kultūras pasākumu klāsts ir ierobežots. |
| --- | --- |

—

kinoteātru digitalizācija rada būtiskus izdevumus, kas jāsedz filmu demonstrētājiem, bet tajā pašā laikā daži izplatītāji var ietaupīt, pateicoties digitālo kopiju samazinātajām izmaksām. Lai novērstu šo nevienlīdzību, tirgus ir izveidojis finansēšanas modeļus ar privātu finansējumu kinoteātru digitalizācijai, piemēram, tā sauktos “VPF modeļus” (6). Tomēr šie modeļi ne vienmēr ir piemēroti maziem kinoteātriem, jo īpaši kinoteātriem ar vienu kinozāli, kuri rāda nekomerciālas filmas un/vai kultūras mantojuma filmas, vai kino klasiku. Tāpēc tādiem kinoteātriem varētu būt lielākas finansiālas problēmas iegādāties digitālas projicēšanas iekārtas, lai arī tiem ir būtiska sociāla un kultūras loma, piemēram, mazāk apdzīvotos apvidos, kuros piedāvātais kultūras pasākumu klāsts ir ierobežots.

4.   ŠAJĀ SAKARĀ UZSVER, KA:

| — | digitāla projicēšana ļauj elastīgāk un rentablāk izmantot dažādas valodas (tostarp titrēšanu un dublēšanu) un akustiskā apraksta metodes, tādējādi palīdzot nodrošināt labāku piekļuvi filmām no valstīm vai reģioniem, kuru valodas izplatība ir šaurāka, un palīdzot tās sekmīgāk izplatīt, |
| --- | --- |

—

digitāla projicēšana ļauj elastīgāk un rentablāk izmantot dažādas valodas (tostarp titrēšanu un dublēšanu) un akustiskā apraksta metodes, tādējādi palīdzot nodrošināt labāku piekļuvi filmām no valstīm vai reģioniem, kuru valodas izplatība ir šaurāka, un palīdzot tās sekmīgāk izplatīt,

| — | kinoteātru digitalizācija piedāvā vēl nebijušas iespējas Eiropas kino, taču var ietvert tirgus pārstrukturēšanu, kas nesamērīgi ietekmētu minētos kinoteātrus, tādējādi mazinātos klajā laisto filmu daudzveidība, kā arī daļai iedzīvotāju tiktu liegta piekļuve saražotajām filmām. Pāreja arī varētu apdraudēt sociālo kohēziju, jo kinoteātriem dažos reģionos ir liela nozīme kā sabiedriskās dzīves aprites un iedzīvotāju tikšanās centriem. Šī pāreja varētu ietvert arī sociālas izmaksas, jo īpaši attiecībā uz nodarbinātību tehniskās nozarēs un filmu demonstrēšanas nozarē, |
| --- | --- |

—

kinoteātru digitalizācija piedāvā vēl nebijušas iespējas Eiropas kino, taču var ietvert tirgus pārstrukturēšanu, kas nesamērīgi ietekmētu minētos kinoteātrus, tādējādi mazinātos klajā laisto filmu daudzveidība, kā arī daļai iedzīvotāju tiktu liegta piekļuve saražotajām filmām. Pāreja arī varētu apdraudēt sociālo kohēziju, jo kinoteātriem dažos reģionos ir liela nozīme kā sabiedriskās dzīves aprites un iedzīvotāju tikšanās centriem. Šī pāreja varētu ietvert arī sociālas izmaksas, jo īpaši attiecībā uz nodarbinātību tehniskās nozarēs un filmu demonstrēšanas nozarē,

| — | kinoteātru digitalizācija arī piedāvā iespējas saistībā ar Eiropas filmu mantojuma popularizēšanu un tā pieejamību. Šā iemesla dēļ ir vajadzīgi dažādu līmeņu pasākumi, lai pilnībā izmantotu minētās iespējas, tostarp izglītības mērķiem, |
| --- | --- |

—

kinoteātru digitalizācija arī piedāvā iespējas saistībā ar Eiropas filmu mantojuma popularizēšanu un tā pieejamību. Šā iemesla dēļ ir vajadzīgi dažādu līmeņu pasākumi, lai pilnībā izmantotu minētās iespējas, tostarp izglītības mērķiem,

| — | lai maksimāli atvieglotu pāreju uz digitālu projicēšanu, ir jāpanāk finanšu avotu apvienošana un elastība neatkarīgi no tā, vai šie avoti ir privātas vai publiskas, vietējas, valsts vai Eiropas izcelsmes, lai dažādiem kinoteātru tipiem ļautu gūt atbalstu, kas īpaši pielāgots to konkrētajai situācijai. |
| --- | --- |

—

lai maksimāli atvieglotu pāreju uz digitālu projicēšanu, ir jāpanāk finanšu avotu apvienošana un elastība neatkarīgi no tā, vai šie avoti ir privātas vai publiskas, vietējas, valsts vai Eiropas izcelsmes, lai dažādiem kinoteātru tipiem ļautu gūt atbalstu, kas īpaši pielāgots to konkrētajai situācijai.

5.   ATZĪST, KA:

| — | papildus pašām projicēšanas iekārtām kinoteātru digitalizācija prasa vēl virkni iekārtu un instrumentu (serveris, skaņa, ekrāns, projicēšanas telpas pielāgošana utt.), |
| --- | --- |

—

papildus pašām projicēšanas iekārtām kinoteātru digitalizācija prasa vēl virkni iekārtu un instrumentu (serveris, skaņa, ekrāns, projicēšanas telpas pielāgošana utt.),

| — | šo iekārtu kalpošanas ilgums pagaidām nav zināms, tāpēc rodas jautājumi par to uzturēšanas un modernizēšanas, un/vai aizstāšanas finansēšanas izmaksām vidējā termiņā un ilgtermiņā, tostarp par iespējamu digitālu versiju pārveidošanu jaunā formātā. |
| --- | --- |

—

šo iekārtu kalpošanas ilgums pagaidām nav zināms, tāpēc rodas jautājumi par to uzturēšanas un modernizēšanas, un/vai aizstāšanas finansēšanas izmaksām vidējā termiņā un ilgtermiņā, tostarp par iespējamu digitālu versiju pārveidošanu jaunā formātā.

6.   ŠAJĀ SAKARĀ UZSKATA, KA:

| — | pāreja uz digitālu kino ir steidzama un vajadzīga. Šī pāreja būtu jāatbalsta ar valsts politiku, ņemot vērā šādus vispārējo interešu mērķus:






  — | nodrošināt piekļuvi Eiropas filmām – tostarp darbiem no Eiropas filmu mantojuma klāsta – un popularizēt tās, |
| --- | --- | --- |

—

pāreja uz digitālu kino ir steidzama un vajadzīga. Šī pāreja būtu jāatbalsta ar valsts politiku, ņemot vērā šādus vispārējo interešu mērķus:

—

nodrošināt piekļuvi Eiropas filmām – tostarp darbiem no Eiropas filmu mantojuma klāsta – un popularizēt tās,

| — | veicināt kultūras un valodu daudzveidību, jo īpaši – uzlabojot filmu izplatīšanu, |
| --- | --- |

—

veicināt kultūras un valodu daudzveidību, jo īpaši – uzlabojot filmu izplatīšanu,

| — | nostiprināt to Eiropas uzņēmēju konkurētspēju, kuri iesaistīti digitalizācijas procesā, |
| --- | --- |

—

nostiprināt to Eiropas uzņēmēju konkurētspēju, kuri iesaistīti digitalizācijas procesā,

| — | sekmēt sociālo kohēziju, tostarp nodrošinot to, ka pastāv kinoteātru dažādība visā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

—

sekmēt sociālo kohēziju, tostarp nodrošinot to, ka pastāv kinoteātru dažādība visā Eiropas Savienībā.

7.   ATZINĪGI VĒRTĒ KOMISIJAS NODOMU:

| — | īstenot rīcības plānu pārejai uz kinofilmu digitālu demonstrēšanu Eiropas kinoteātros (kā norādīts Komisijas paziņojumā par Eiropas kino iespējām un problēmām digitālajā laikmetā), jo īpaši:






  — | kā daļu no spēkā esošās MEDIA programmas vēl pirms 2010. gada beigām izvērst jaunu mehānismu, lai atbalstītu to kinoteātru digitalizāciju, kuru repertuārā ietverta ievērojama daļa citu Eiropas valstu filmu, |
| --- | --- | --- |

—

īstenot rīcības plānu pārejai uz kinofilmu digitālu demonstrēšanu Eiropas kinoteātros (kā norādīts Komisijas paziņojumā par Eiropas kino iespējām un problēmām digitālajā laikmetā), jo īpaši:

—

kā daļu no spēkā esošās MEDIA programmas vēl pirms 2010. gada beigām izvērst jaunu mehānismu, lai atbalstītu to kinoteātru digitalizāciju, kuru repertuārā ietverta ievērojama daļa citu Eiropas valstu filmu,

| — | 2011. gadā izpētīt iespēju dot filmu demonstrētājiem piekļuvi MEDIA Ražošanas garantiju fondam vai rast līdzīgu veidu, kā atvieglot to piekļuvi aizdevumam, |
| --- | --- |

—

2011. gadā izpētīt iespēju dot filmu demonstrētājiem piekļuvi MEDIA Ražošanas garantiju fondam vai rast līdzīgu veidu, kā atvieglot to piekļuvi aizdevumam,

| — | 2011. gadā pieņemt ieteikumu par Eiropas kinoteātru digitalizācijas veicināšanu, |
| --- | --- |

—

2011. gadā pieņemt ieteikumu par Eiropas kinoteātru digitalizācijas veicināšanu,

| — | 2012. gadā gaidāmajā paziņojumā par kino ierosināt piemērotas nostādnes, ar kuru palīdzību novērtēt valsts atbalstu kinoteātru digitalizācijai. |
| --- | --- |

—

2012. gadā gaidāmajā paziņojumā par kino ierosināt piemērotas nostādnes, ar kuru palīdzību novērtēt valsts atbalstu kinoteātru digitalizācijai.

8.   AICINA DALĪBVALSTIS:

| — | apsvērt vajadzību atbalstīt kinoteātru digitalizāciju, ņemot vērā iepriekš minētos vispārējo interešu mērķus, |
| --- | --- |

—

apsvērt vajadzību atbalstīt kinoteātru digitalizāciju, ņemot vērā iepriekš minētos vispārējo interešu mērķus,

| — | šajā sakarā un ievērojot Eiropas noteikumus par konkurenci, apsvērt atbalsta shēmu īstenošanu kinoteātru digitalizācijai, papildinot tās ar privātu finansējumu. Minētajos plānos būtu jāņem vērā katras dalībvalsts specifika. Varētu būt šādas iespējas:






  a) | atbalsts kinoteātriem, kas nevar segt digitalizācijas izmaksas, lai tiem sniegtu digitalizācijas iespēju un ļautu tiem turpināt konkurēt ar kinoteātriem, kuri paši spēj sevi nodrošināt ar iekārtām, piemēram, ar VPF modeļu palīdzību; |
| --- | --- | --- |

—

šajā sakarā un ievērojot Eiropas noteikumus par konkurenci, apsvērt atbalsta shēmu īstenošanu kinoteātru digitalizācijai, papildinot tās ar privātu finansējumu. Minētajos plānos būtu jāņem vērā katras dalībvalsts specifika. Varētu būt šādas iespējas:

a)

atbalsts kinoteātriem, kas nevar segt digitalizācijas izmaksas, lai tiem sniegtu digitalizācijas iespēju un ļautu tiem turpināt konkurēt ar kinoteātriem, kuri paši spēj sevi nodrošināt ar iekārtām, piemēram, ar VPF modeļu palīdzību;

| b) | atbalsts kinoteātriem, kuri atrodas mazāk apdzīvotos apvidos, kur kultūras pasākumu klāsts ir ierobežots; |
| --- | --- |

b)

atbalsts kinoteātriem, kuri atrodas mazāk apdzīvotos apvidos, kur kultūras pasākumu klāsts ir ierobežots;

| c) | atbalsts kinoteātriem, kuri popularizē Eiropas filmas, piemēram, kuros tās veido būtisku daļu no repertuāra; |
| --- | --- |

c)

atbalsts kinoteātriem, kuri popularizē Eiropas filmas, piemēram, kuros tās veido būtisku daļu no repertuāra;

| d) | atbilstīgi Padomes Secinājumiem par Eiropas kinematogrāfisko mantojumu, tostarp par digitālā laikmeta pārbaudījumiem (2010. gada 18. novembris) (7) – atbalsts filmotēkām un kinoteātriem, kuri specializējas kinematogrāfiskajā mantojumā; |
| --- | --- |

d)

atbilstīgi Padomes Secinājumiem par Eiropas kinematogrāfisko mantojumu, tostarp par digitālā laikmeta pārbaudījumiem (2010. gada 18. novembris) (7) – atbalsts filmotēkām un kinoteātriem, kuri specializējas kinematogrāfiskajā mantojumā;

| e) | pamudinājums veidot solidaritātes mehānismus starp izplatītājiem un demonstrētājiem un/vai starp demonstrētājiem; |
| --- | --- |

e)

pamudinājums veidot solidaritātes mehānismus starp izplatītājiem un demonstrētājiem un/vai starp demonstrētājiem;

| f) | mazo kinoteātru mudināšana apvienoties un kopīgiem spēkiem segt izmaksas, kas saistītas ar digitālajām projicēšanas iekārtām, |
| --- | --- |

f)

mazo kinoteātru mudināšana apvienoties un kopīgiem spēkiem segt izmaksas, kas saistītas ar digitālajām projicēšanas iekārtām,

| — | ņemt vērā to, ka izdevīgāk ir valsts atbalstu filmām piešķirt ar nosacījumu, ka tiek izgatavota digitāla matrice, lai palielinātu ciparu formātā pārvērstu Eiropas filmu vispārējo piedāvājumu, |
| --- | --- |

—

ņemt vērā to, ka izdevīgāk ir valsts atbalstu filmām piešķirt ar nosacījumu, ka tiek izgatavota digitāla matrice, lai palielinātu ciparu formātā pārvērstu Eiropas filmu vispārējo piedāvājumu,

| — | izpētīt to, kā digitalizācijas projektu un stažēšanās ierosmju finansēšanai attiecīgā gadījumā varētu izmantot Eiropas Savienības struktūrfondus. |
| --- | --- |

—

izpētīt to, kā digitalizācijas projektu un stažēšanās ierosmju finansēšanai attiecīgā gadījumā varētu izmantot Eiropas Savienības struktūrfondus.

9.   AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU SASKAŅĀ AR TO PILNVARĀM:

| — | ņemot vērā spēkā esošos ISO kinofilmu digitālas demonstrēšanas standartus, turpināt apsvērt to, kā gūt vajadzīgus un atbilstīgus rezultātus no projicēšanas kvalitātes un filmu aprites viedokļa, tajā pašā laikā ievērojot attiecīgās prasības; tas būtu jāveic atbilstīgi tehnoloģiskās neitralitātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā spēkā esošos ISO kinofilmu digitālas demonstrēšanas standartus, turpināt apsvērt to, kā gūt vajadzīgus un atbilstīgus rezultātus no projicēšanas kvalitātes un filmu aprites viedokļa, tajā pašā laikā ievērojot attiecīgās prasības; tas būtu jāveic atbilstīgi tehnoloģiskās neitralitātes principam,

| — | ņemt vērā to, ka tehnoloģijas nepārtraukti mainās un tiek atjauninātas un ka digitālas projicēšanas finansējuma jautājumi nebūs aktuāli vienīgi pašreizējā pārejas laikposmā, |
| --- | --- |

—

ņemt vērā to, ka tehnoloģijas nepārtraukti mainās un tiek atjauninātas un ka digitālas projicēšanas finansējuma jautājumi nebūs aktuāli vienīgi pašreizējā pārejas laikposmā,

| — | atbilstīgi konkurences noteikumiem pēc iespējas labāk nodrošināt, lai, īstenojot kinoteātru digitalizācijai paredzētos finansēšanas mehānismus – gan privātus, gan valsts –, netiktu ierobežota demonstrētāju brīvība izvēlēties, kuras filmas izrādīt, |
| --- | --- |

—

atbilstīgi konkurences noteikumiem pēc iespējas labāk nodrošināt, lai, īstenojot kinoteātru digitalizācijai paredzētos finansēšanas mehānismus – gan privātus, gan valsts –, netiktu ierobežota demonstrētāju brīvība izvēlēties, kuras filmas izrādīt,

| — | veicināt tādu programmu izstrādi, kuras veltītas pārkvalificēšanai un apmācībai darbā ar digitālajām tehnoloģijām, konkrēti – kinoteātru īpašniekiem un filmu izplatītājiem, jo īpaši saistībā ar projicēšanu, jauniem uzņēmējdarbības modeļiem attiecībā uz digitālo kino, alternatīva repertuāra laišanu tirgū un tehnisko apkopi, |
| --- | --- |

—

veicināt tādu programmu izstrādi, kuras veltītas pārkvalificēšanai un apmācībai darbā ar digitālajām tehnoloģijām, konkrēti – kinoteātru īpašniekiem un filmu izplatītājiem, jo īpaši saistībā ar projicēšanu, jauniem uzņēmējdarbības modeļiem attiecībā uz digitālo kino, alternatīva repertuāra laišanu tirgū un tehnisko apkopi,

| — | izpētīt iespējas, kas ļautu filmu demonstrētājiem un citiem uzņēmumiem, kuri iesaistīti pārejā uz digitālu projicēšanu, iegūt aizdevumu, jo īpaši ar Eiropas Investīciju bankas starpniecību, kad tas kļūs iespējams. |
| --- | --- |

—

izpētīt iespējas, kas ļautu filmu demonstrētājiem un citiem uzņēmumiem, kuri iesaistīti pārejā uz digitālu projicēšanu, iegūt aizdevumu, jo īpaši ar Eiropas Investīciju bankas starpniecību, kad tas kļūs iespējams.

---

(1)  SEC(2010) 853 galīgā redakcija.

(2)  COM(2010) 245 galīgā redakcija.

(3)  COM(2010) 183 galīgā redakcija.

(4)  Padomes Lēmums 2006/515/EK (2006. gada 18. maijs), lai noslēgtu Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu (OV L 201, 25.7.2006., 15. lpp.).

(5)  COM(2010) 487 galīgā redakcija.

(6)  VPF (maksa par virtuālo kopiju – Virtual Print Fee) modeļa pamatā ir trešo personu ieguldītāju/integrētāju iesaiste, lai risinātu jautājumu par izmaksu un ieguvumu sadali. Šīs trešās personas VPF formā ievāc izplatītāju uzkrājumus (uzkrājumu daļu), lai palīdzētu iegādāties digitālas iekārtas kinoteātriem, kas piedalās šajā projektā.

(7)  Dok. 14711/10.

---

Eiropas Komisija

| 30.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/18

---

Euro maiņas kurss (1)

2010. gada 29. novembris

2010/C 323/06

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3146 |
| JPY | Japānas jena | 110,73 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4543 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,84400 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,2205 |
| CHF | Šveices franks | 1,3186 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,1285 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,758 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 280,58 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7096 |
| PLN | Polijas zlots | 4,0476 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2943 |
| TRY | Turcijas lira | 1,9745 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,3662 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3429 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,2056 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7640 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7350 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 523,23 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,3852 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,7560 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4275 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 867,78 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,1535 |
| PHP | Filipīnu peso | 58,310 |
| RUB | Krievijas rublis | 41,1575 |
| THB | Taizemes bāts | 39,694 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,2739 |
| MXN | Meksikas peso | 16,4621 |
| INR | Indijas rūpija | 60,3950 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3146

JPY

Japānas jena

110,73

DKK

Dānijas krona

7,4543

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,84400

SEK

Zviedrijas krona

9,2205

CHF

Šveices franks

1,3186

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,1285

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,758

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

280,58

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7096

PLN

Polijas zlots

4,0476

RON

Rumānijas leja

4,2943

TRY

Turcijas lira

1,9745

AUD

Austrālijas dolārs

1,3662

CAD

Kanādas dolārs

1,3429

HKD

Hongkongas dolārs

10,2056

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7640

SGD

Singapūras dolārs

1,7350

KRW

Dienvidkorejas vona

1 523,23

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,3852

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,7560

HRK

Horvātijas kuna

7,4275

IDR

Indonēzijas rūpija

11 867,78

MYR

Malaizijas ringits

4,1535

PHP

Filipīnu peso

58,310

RUB

Krievijas rublis

41,1575

THB

Taizemes bāts

39,694

BRL

Brazīlijas reāls

2,2739

MXN

Meksikas peso

16,4621

INR

Indijas rūpija

60,3950

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 30.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/19

---

Likvidācijas process

Lēmums par likvidācijas procesa uzsākšanu attiecībā uz International Insurance Corporation (IIC) NV

(Publikācija, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Direktīvas 2001/17/EK par apdrošināšanas sabiedrību sanāciju un darbības izbeigšanu 14. pantu un Nīderlandes Likuma par bankrotu 213.h pantu)

2010/C 323/07

| Apdrošināšanas uzņēmums | International Insurance Corporation (IIC) NV (kas darbojas kā INEAS un LadyCarOnline) |
| --- | --- |
| Entrada 123 |
| 1096 EB Amsterdam |
| NEDERLAND |

Apdrošināšanas uzņēmums

International Insurance Corporation (IIC) NV (kas darbojas kā INEAS un LadyCarOnline)

Entrada 123

1096 EB Amsterdam

NEDERLAND

Lēmuma pieņemšanas un spēkā stāšanās diena, lēmuma veids

2010. gada 20. oktobris, 2010. gada 20. oktobris, paziņojums par bankrotu

Kompetentās iestādes

Amsterdamas tiesa

Uzraudzības iestāde

Uzraudzības tiesnesis M.J.E. Geradts

Ieceltais likvidators

| M. Pannevis |
| --- |
| Amstelveenseweg 638 |
| 1081 JJ Amsterdam (pilnvarotais bankrota gadījumā) |
| NEDERLAND |

M. Pannevis

Amstelveenseweg 638

1081 JJ Amsterdam (pilnvarotais bankrota gadījumā)

NEDERLAND

Piemērojamie tiesību akti

Nīderlandes tiesību akti (Nīderlandes Likums par bankrotu)

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

| 30.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/20

---

AICINĀJUMS IESNIEGT PRIEKŠLIKUMUS – EACEA/37/10

ES un Kanādas sadarbība augstākās izglītības, mācību un jaunatnes programmā

Transatlantiskās apmaiņas partnerība – Transatlantisko zinātnisko grādu partnerība

2010/C 323/08

1.   Mērķi un apraksts

Šīs programmas un šā uzaicinājuma galvenie mērķi ir sekmēt savstarpēju saprašanos starp Eiropas Savienības un Kanādas tautām, tostarp plašāku valodu, kultūras un institūtu izpratni, kā arī uzlabot cilvēkresursu kvalitāti Eiropas savienībā un Kanādā.

2.   Atbilstīgie pretendenti

Saskaņā ar šo uzaicinājumu pieteikumus var iesniegt augstākās mācību iestādes un profesionālās sagatavošanas mācību iestādes. Tiesības iesniegt priekšlikumus ir pretendentiem, kas reģistrēti vienā no Eiropas Savienības 27 dalībvalstīm.

Katram projektam jābūt vienai vadošai iestādei ES un vienai vadošai iestādei Kanādā, un tās atbild par kopīga priekšlikuma iesniegšanu un projekta pārvaldību. Šīm vadošajām iestādēm jābūt augstākās izglītības vai profesionālās sagatavošanas mācību iestādēm.

Kopumā konsorcijā jābūt vismaz četrām iestādēm – tas ir, divām ES un divām Kanādas iestādēm. Atkarībā no projekta šīm iestādēm jābūt vai nu augstākās izglītības, vai profesionālās sagatavošanas mācību iestādēm, kā minēts iepriekš, vai arī abu kombinācijai.

Papildnoteikuma prasība ir tāda, ka šīm iestādēm jābūt no divām dažādām ES dalībvalstīm un divām dažādām Kanādas provincēm/teritorijām.

3.   Atbilstīgās darbības

Šajā uzaicinājumā ir iekļautas divu veidu darbības, proti: vienā uzaicinājumā var iesniegt divu veidu priekšlikumus, proti, transatlantiskās apmaiņas partnerības un transatlantiskās zinātnisko grādu partnerības programmām.

| | Transatlantiskās apmaiņas partnerības (TEP) projektiem atbalsts tiek sniegts, lai palīdzētu ES–Kanādas augstākās izglītības iestāžu un profesionālās sagatavošanas mācību iestāžu konsorcijiem veikt kopīgas studiju un profesionālās sagatavošanas programmas un īstenot studentu un mācībspēku mobilitāti. Atbalsts ietver atbalstu administrācijai, stipendijas studentiem un akadēmiskā un administratīvā personāla locekļiem. TEP projektu maksimālais ilgums ir 36 mēneši.
  Sīkāks darbību apraksts atrodams Programmas rokasgrāmatas 5. iedaļā. |
| --- | --- |

Transatlantiskās apmaiņas partnerības (TEP) projektiem atbalsts tiek sniegts, lai palīdzētu ES–Kanādas augstākās izglītības iestāžu un profesionālās sagatavošanas mācību iestāžu konsorcijiem veikt kopīgas studiju un profesionālās sagatavošanas programmas un īstenot studentu un mācībspēku mobilitāti. Atbalsts ietver atbalstu administrācijai, stipendijas studentiem un akadēmiskā un administratīvā personāla locekļiem. TEP projektu maksimālais ilgums ir 36 mēneši.

Sīkāks darbību apraksts atrodams Programmas rokasgrāmatas 5. iedaļā.

| | Transatlantisko zinātnisko grādu partnerības (TDP) projektiem atbalsts tiek sniegts duālu/dubultu vai kopīgu zinātnisko grādu programmu izstrādei un īstenošanai. Atbalsts ietver atbalstu izstrādes darbībām un administrācijai, stipendijas studentiem un akadēmiskā un administratīvā personāla locekļiem. TDP projektu maksimālais ilgums ir 48 mēneši.
  Sīkāks darbību apraksts atrodams Programmas rokasgrāmatas 6. iedaļā. |
| --- | --- |

Transatlantisko zinātnisko grādu partnerības (TDP) projektiem atbalsts tiek sniegts duālu/dubultu vai kopīgu zinātnisko grādu programmu izstrādei un īstenošanai. Atbalsts ietver atbalstu izstrādes darbībām un administrācijai, stipendijas studentiem un akadēmiskā un administratīvā personāla locekļiem. TDP projektu maksimālais ilgums ir 48 mēneši.

Sīkāks darbību apraksts atrodams Programmas rokasgrāmatas 6. iedaļā.

Transatlantiskās apmaiņas partnerības (TEP) paredzētais darbību sākums ir no 2011. gada 1. oktobra un darbības jāpabeidz pirms 2014. gada 30. septembra.

Transatlantisko zinātnisko grādu partnerības (TDP) paredzētais darbību sākums ir no 2011. gada 1. oktobra un darbības jāpabeidz pirms 2015. gada 30. septembra.

4.   Atbalsta piešķiršanas kritēriji

Priekšlikumu kvalitātes kopvērtējuma noteikšanai piemēro divus atbalsta piešķiršanas kritērijus:

4.1.   Projekta atbilstību

Projekta atbilstības kritērijs atbilst 30 % no kvalitātes kopvērtējuma.

4.2.   Projekta izstrādes un tā pārvaldības kārtības kvalitāte

Kvalitātes kritērijs atbilst 70 % no kvalitātes kopvērtējuma, turklāt ir šādas atbalsta piešķiršanas kritēriju apakšgrupas: projekta novitāte un metodoloģija (25 %), projekta konsorcijs (25 %) un mobilitāte (20 %).

Atbalsta piešķiršanas kritēriju sīkāks skaidrojums atrodams Programmas rokasgrāmatas 7. iedaļā.

Veicot galīgo atlasi, ņems vērā to, ka jāatbalsta dažādas iestādes, dažādas jomas, kā arī dažādi ES un Kanādas ģeogrāfiskie reģioni. Transatlantisko zinātnisko grādu partnerības priekšlikumi ir īpaši iedrošināmi.

5.   Budžets

Projektu līdzfinansēšanai paredzētais ES budžets ir EUR 1 546 000. Sagaidāms, ka 2011. gadā finansējumu saņems aptuveni divi transatlantiskās zinātnisko grādu partnerības (TDP) projekti un 5 transatlantiskās apmaiņas partnerības (TEP) projekti. Divi no pieciem TEP projektiem būs profesionālās sagatavošanas jomā, ja to kvalitāte būs atbilstīga. Maksimālais ES līdzfinansējums četrus gadus ilgiem TDP projektiem būs EUR 428 000, bet trīs gadus ilgiem TEP projektiem – EUR 138 000.

6.   Iesniegšanas termiņš

Pieteikumi jāiesniedz gan ES, gan Kanādai. Pieteikumi ES vadošās iestādes vārdā jānosūta Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūrai ne vēlāk kā 2011. gada 31. martā. Pieteikumi ar pasta zīmogu pēc šī datuma netiks izskatīti.

Pieteikumi jānosūta uz šo adresi:

| The Education, Audiovisual and Culture Executive Agency |
| --- |
| EU-CANADA Call 2011 |
| Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 — BOUR 02/17 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

The Education, Audiovisual and Culture Executive Agency

EU-CANADA Call 2011

Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 — BOUR 02/17

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Pieteikumi ES vadošās iestādes vārdā jāiesniedz uz atbilstošas veidlapas, kas ir pienācīgi aizpildīta un datēta, un ko parakstījusi persona, kura ir pilnvarota uzņemties juridiskas saistības pieteikumu iesniedzošās organizācijas vārdā.

Priekšlikumi no Kanādas iestādes jānosūta uz šo adresi Kanādā:

| Canada-EU Programme for Co-operation in Higher Education, Training and Youth |
| --- |
| International Academic Mobility |
| Learning Branch |
| Human Resources and Skills Development Canada |
| 200 Montcalm Street, Tower 2, Ground Floor |
| Gatineau, Québec |
| K1A OJ9 |
| CANADA |

Canada-EU Programme for Co-operation in Higher Education, Training and Youth

International Academic Mobility

Learning Branch

Human Resources and Skills Development Canada

200 Montcalm Street, Tower 2, Ground Floor

Gatineau, Québec

K1A OJ9

CANADA

7.   Papildu informācija

Programmas rokasgrāmata un priekšlikumu veidlapas pieejamas šajā tīmekļa vietnē: http://eacea.ec.europa.eu/extcoop/canada/index_en.htm. Pieteikumi jāiesniedz, izmantojot paredzēto veidlapu, un tajos jābūt iekļautiem visiem pielikumiem un visai pieprasītajai informācijai.

---

| 30.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/23

---

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus un paust interesi – programma “ESPON 2013”

2010/C 323/09

Programmā “ESPON 2013”2011. gada 24. janvārī tiks izsludināts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus un paust interesi. Potenciālo ieguvēju informācijas diena un partneru tikšanās pie kafijas tases tiks noorganizēta 2011. gada februārī. Lai iegūtu sīkāku informāciju, regulāri apmeklējiet http://www.espon.eu

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 30.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/24

---

Paziņojums par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Baltkrievijas un Krievijas izcelsmes kālija hlorīda importam

2010/C 323/10

Saskaņā ar 11. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), Eiropas Komisija (“Komisija”) saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu.

1.   Pārskatīšanas pieprasījums

Pieprasījumu iesniedza uzņēmums Fintec UK Limited (“pieprasījuma iesniedzējs”), Baltkrievijas un Krievijas izcelsmes kālija hlorīda importētājs un izplatītājs.

Pārskatīšana attiecas tikai uz kaitējuma apmēra pārbaudi.

2.   Ražojums

Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir kālija hlorīds, kuru pašlaik klasificē ar KN kodiem 3104 20 10, 3104 20 50, 3104 20 90, un īpaši maisījumi (t. i., kālija hlorīds, kas satur papildu mēslojošos elementus ar kālija saturu, kas tiek vērtēts kā K2O, pēc svara, kas ir vienāds vai pārsniedz 35 %, bet nepārsniedz 62 % sausā bezūdens produktā), kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 3105 20 10 (TARIC kodi 3105201010 un 3105201020), ex 3105 20 90 (TARIC kodi 3105209010 un 3105209020), ex 3105 60 90 (TARIC kodi 3105609010 un 3105609020), ex 3105 90 91 (TARIC kodi 3105909110 un 3105909120), ex 3105 90 99 (TARIC kodi 3105909910 un 3105909920), ar izcelsmi Baltkrievijā un Krievijā (“attiecīgais ražojums”).

3.   Spēkā esošie pasākumi

Patlaban ir spēkā galīgais antidempinga maksājums, kas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1050/2006 (2) ir noteikts Baltkrievijas un Krievijas izcelsmes kālija hlorīda importam.

4.   Pārskatīšanas pamatojums

Pieprasījums atbilstoši 11. panta 3. punktam ir sagatavots, balstoties uz pieprasījuma iesniedzēja sniegtiem pirmšķietamiem pierādījumiem, ka ciktāl tas attiecas uz kaitējumu, ir mainījušies apstākļi, pamatojoties uz kuriem tika noteikti spēkā esošie pasākumi, un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas.

Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pirmšķietamus pierādījumus tam, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī, lai neitralizētu kaitējumu radošā dempinga sekas, vairs nav nepieciešama. Pieprasījuma iesniedzējs īpaši apgalvo, ka tā kā pieprasījums ilgtermiņā palielinājās un sarežģījās situācija pieprasījuma un piedāvājuma jomā, kopš pēdējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas kālija hlorīda cenas Savienībā aizvien saglabājās daudz augstākas nekā kaitējuma novēršanas līmenis, un Savienības ražošanas nozares rentabilitāte ievērojami pārsniedza parasto rentabilitātes likmi. Salīdzinājums starp Savienības ražošanas nozares cenām un no Baltkrievijas un Krievijas veiktā importa cenām liecina, ka kaitējuma starpība, šķiet, ir ievērojami mazāka nekā pašreizējais pasākuma apmērs.

Tāpēc pasākumu turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī vairs nav nepieciešama, lai neitralizētu kaitējumu radošā dempinga sekas.

5.   Kaitējuma noteikšanas procedūra

Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai pamatotu daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu, atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam Komisija sāk pārskatīšanu.

Izmeklēšanā noteiks, vai pašreizējais pasākumu apmērs ir pietiekams, lai neitralizētu dempingu, kas rada kaitējumu.

a)   Atlase

Ņemot vērā šajā procedūrā iesaistīto personu lielo skaitu, Komisija var nolemt saskaņā ar pamatregulas 17. pantu veidot izlasi.

i)   Importētāju atlase

Lai Komisija varētu lemt, vai jāveic atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, visi importētāji vai to pārstāvji, kuri rīkojas to vārdā, tiek aicināti šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta i) daļā noteiktajā termiņā un 7. punktā norādītajos veidos pieteikties Komisijā un sniegt šādu informāciju par savu uzņēmumu vai uzņēmumiem:

| — | nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs un kontaktpersona, |
| --- | --- |

—

nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs un kontaktpersona,

| — | kopējais apgrozījums no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim, |
| --- | --- |

—

kopējais apgrozījums no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim,

| — | precīzs uzņēmuma darbību apraksts saistībā ar attiecīgo ražojumu, |
| --- | --- |

—

precīzs uzņēmuma darbību apraksts saistībā ar attiecīgo ražojumu,

| — | Baltkrievijas un Krievijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa un tālākpārdevumu Savienības tirgū apjoms tonnās un vērtība euro no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim, |
| --- | --- |

—

Baltkrievijas un Krievijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa un tālākpārdevumu Savienības tirgū apjoms tonnās un vērtība euro no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim,

| — | visu to saistīto uzņēmumu (3) nosaukumi un precīzs darbību apraksts, kuri iesaistīti attiecīgā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā, |
| --- | --- |

—

visu to saistīto uzņēmumu (3) nosaukumi un precīzs darbību apraksts, kuri iesaistīti attiecīgā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā,

| — | visa pārējā būtiskā informācija, kas Komisijai varētu būt noderīga, veidojot izlasi. |
| --- | --- |

—

visa pārējā būtiskā informācija, kas Komisijai varētu būt noderīga, veidojot izlasi.

Sniedzot iepriekš minēto informāciju, uzņēmums piekrīt iespējamai iekļaušanai izlasē. Ja uzņēmums tiks izraudzīts iekļaušanai izlasē, tam būs jāatbild uz anketas jautājumiem un jāpiekrīt sniegto atbilžu pārbaudei uz vietas. Ja uzņēmums norādīs, ka nepiekrīt tā iespējamai iekļaušanai izlasē, tiks uzskatīts, ka uzņēmums nav sadarbojies izmeklēšanā. Nesadarbošanās sekas ir izklāstītas šā paziņojuma 8. punktā.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu importētāju izlases izveidei, tā arī sazināsies ar visām zināmajām importētāju apvienībām.

ii)   Galīgā atlase

Visām ieinteresētajām personām, kas vēlas iesniegt būtisku informāciju par atlases veikšanu, tas jādara šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta ii) daļā paredzētajā termiņā.

Komisija ir iecerējusi veikt galīgo atlasi pēc apspriešanās ar attiecīgajām personām, kuras izteikušas vēlmi tikt iekļautām izlasē.

Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem jāatbild uz anketas jautājumiem šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta iii) daļā noteiktajā termiņā un jāsadarbojas izmeklēšanā.

Ja sadarbība nav pietiekama, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 4. punktu un 18. pantu Komisija konstatējumus var pamatot ar pieejamajiem faktiem. Konstatējums, kura pamatā ir pieejamie fakti, attiecīgajai personai var būt nelabvēlīgāks, kā paskaidrots šā paziņojuma 8. punktā.

b)   Anketas

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas Savienības ražotājiem, zināmajiem eksportētājiem/ražotājiem Baltkrievijā un Krievijā, izlasē iekļautajiem importētājiem, visām zināmajām importētāju apvienībām un attiecīgo eksportētājvalstu iestādēm. Šī informācija un apstiprinošie pierādījumi Komisijai jāsaņem šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta ii) daļā noteiktajā termiņā.

c)   Informācijas vākšana un uzklausīšanas organizēšana

Ar šo visas ieinteresētās personas ir aicinātas darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju, kas nav iekļauta aizpildītajās anketās, un sniegt apstiprinošus pierādījumus. Šī informācija un apstiprinošie pierādījumi jāsaņem Komisijā šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta ii) daļā noteiktajā termiņā.

Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to pieprasa un norāda konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. Minētais pieprasījums jāiesniedz šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta iii) daļā noteiktajā termiņā.

6.   Termiņi

a)   Vispārēji termiņi

i)   Termiņš, kurā ieinteresētajām personām jāpieprasa anketa

Visām ieinteresētajām personām jāpieprasa anketa pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā 15 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

ii)   Termiņš, kurā ieinteresētajām personām jāpiesakās, jāiesniedz aizpildītās anketas un visa pārējā informācija

Lai izmeklēšanā ņemtu vērā sniegto informāciju, visām ieinteresētajām personām 37 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav noteikts citādi, jāpiesakās Komisijā, jādara zināms savs viedoklis un jāiesniedz aizpildītās anketas vai visa pārējā informācija. Jāievēro, ka personas var izmantot lielāko daļu pamatregulā noteikto procesuālo tiesību tikai tad, ja tās ir pieteikušās iepriekš minētajā termiņā.

Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem jāiesniedz aizpildītās anketas šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunkta iii) daļā noteiktajā termiņā.

iii)   Uzklausīšana

Turklāt visas ieinteresētās personas šajā pašā 37 dienu termiņā var pieprasīt, lai Komisija tās uzklausītu.

b)   Īpašs termiņš attiecībā uz atlasi

| i) | Šā paziņojuma 5. punkta a) apakšpunkta i) punktā minētā informācija Komisijai jāsaņem 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, jo Komisija plāno apspriesties ar attiecīgajām personām, kuras paudušas vēlmi tikt iekļautām izlasē, pieņemot lēmumu par galīgo atlasi 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

i)

Šā paziņojuma 5. punkta a) apakšpunkta i) punktā minētā informācija Komisijai jāsaņem 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, jo Komisija plāno apspriesties ar attiecīgajām personām, kuras paudušas vēlmi tikt iekļautām izlasē, pieņemot lēmumu par galīgo atlasi 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| ii) | Visa pārējā informācija, kas ir svarīga atlases veikšanai, kā norādīts šā paziņojuma 5. punkta a) apakšpunkta ii) daļā, Komisijai jāsaņem 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

ii)

Visa pārējā informācija, kas ir svarīga atlases veikšanai, kā norādīts šā paziņojuma 5. punkta a) apakšpunkta ii) daļā, Komisijai jāsaņem 21 dienas laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| iii) | Izlasē iekļauto personu aizpildītās anketas Komisijai jāsaņem 37 dienu laikā no dienas, kad paziņots par šo personu iekļaušanu izlasē. |
| --- | --- |

iii)

Izlasē iekļauto personu aizpildītās anketas Komisijai jāsaņem 37 dienu laikā no dienas, kad paziņots par šo personu iekļaušanu izlasē.

7.   Rakstiski iesniedzamie dokumenti, aizpildītās anketas un sarakste

Visa ieinteresēto personu informācija un pieprasījumi jāiesniedz rakstiski (nevis elektroniskā veidā, ja vien nav noteikts citādi), un tajos jānorāda ieinteresētās personas nosaukums/vārds, uzvārds, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs. Visi rakstiski iesniegtie dokumenti, arī šajā paziņojumā prasītā informācija, aizpildītās anketas un sarakste, ko ieinteresētās personas veic konfidenciāli, ir ar norādi “Limited” (4), un saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu šiem dokumentiem pievieno nekonfidenciālu versija ar norādi “For inspection by interested parties”.

Komisijas adrese sarakstei:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 4/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fakss +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 4/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fakss +32 22956505

8.   Nesadarbošanās

Gadījumos, kad ieinteresētā persona liedz piekļuvi nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to noteiktajā termiņā, vai arī ievērojami kavē izmeklēšanu, apstiprinošus vai noliedzošus konstatējumus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu var sagatavot, balstoties uz pieejamajiem faktiem.

Ja tiek konstatēts, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepareizu vai maldinošu informāciju, šo informāciju neņem vērā un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmanto pieejamos faktus. Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tādēļ tiek izmantoti pieejamie fakti, rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

9.   Izmeklēšanas grafiks

Izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 5. punktu pabeidz 15 mēnešu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

10.   Personas datu apstrāde

Tiek norādīts, ka šajā izmeklēšanā savāktos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (5).

11.   Uzklausīšanas amatpersona

Turklāt tiek norādīts, ka gadījumā, ja ieinteresētās personas uzskata, ka tām radušās grūtības īstenot tiesības uz aizstāvību, tās var pieprasīt Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Šī amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas dienestiem, vajadzības gadījumā piedāvājot mediāciju procedūras jautājumos, kas skar šo personu interešu aizstāvību šajā procedūrā, īpaši jautājumos par piekļuvi lietai, konfidencialitāti, termiņu pagarināšanu un viedokļu rakstisku un/vai mutisku iesniegšanu. Papildu informāciju un kontaktinformāciju ieinteresētās personas var atrast uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

(2)  OV L 191, 12.7.2006., 1. lpp.

(3)  Lai noskaidrotu jēdzienu “saistītie uzņēmumi”, skatīt 143. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.).

(4)  Tas nozīmē, ka dokuments paredzēts tikai iekšējai lietošanai. Tas ir aizsargāts atbilstoši 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.). Tas ir konfidenciāls dokuments saskaņā ar pamatregulas 19. pantu un 6. pantu PTO Nolīgumā par GATT 1994 VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums).

(5)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 30.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/28

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5846 – Shell/Cosan/JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 323/11

| 1. | Komisija 2010. gada 18. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmumi Shell Brazil Holding BV (Apvienotā Karaliste), kas pieder Shell group (“Shell”) un Cosan SA Indústria e Comércio (Brazīlija), kas pieder Cosan group (“Cosan”), iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār JV CO (Brazīlija), iegādājoties akcijas jaunizveidotā uzņēmumā, kas veido kopuzņēmumu. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 18. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmumi Shell Brazil Holding BV (Apvienotā Karaliste), kas pieder Shell group (“Shell”) un Cosan SA Indústria e Comércio (Brazīlija), kas pieder Cosan group (“Cosan”), iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār JV CO (Brazīlija), iegādājoties akcijas jaunizveidotā uzņēmumā, kas veido kopuzņēmumu.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Shell: pasaules mēroga enerģētikas un naftas ķīmijas produktu uzņēmums, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Shell: pasaules mēroga enerģētikas un naftas ķīmijas produktu uzņēmums,

| — | Cosan: cukura, etanola ražošana un tirdzniecība un elektrības koģenerācija no cukurniedrēm; degvielas un smērvielu izplatīšana Brazīlijā, |
| --- | --- |

—

Cosan: cukura, etanola ražošana un tirdzniecība un elektrības koģenerācija no cukurniedrēm; degvielas un smērvielu izplatīšana Brazīlijā,

| — | JV CO: degvielas izplatīšana Brazīlijā, koģenerācijas enerģijas ražošana un pārdošana Brazīlijā, etanola un cukura ražošana Brazīlijā un pasaulē, etanola ražošana un tirdzniecība Brazīlijā un pasaulē. |
| --- | --- |

—

JV CO: degvielas izplatīšana Brazīlijā, koģenerācijas enerģijas ražošana un pārdošana Brazīlijā, etanola un cukura ražošana Brazīlijā un pasaulē, etanola ražošana un tirdzniecība Brazīlijā un pasaulē.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5846 – Shell/Cosan/JV uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5846 – Shell/Cosan/JV uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

---

| 30.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/29

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6069 – Mitsui Renewable/FCCE/Guzman)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 323/12

| 1. | Komisija 2010. gada 17. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Mitsui Renewable Energy Europe Limited (“Mitsui Renewable”, Apvienotā Karaliste), ko kontrolē Mitsui Group (“Mitsui”, Japāna), un FCC Energia, SA (“FCCE”, Spānija), ko kontrolē Fomento de Construcciones y Contratas, SA (“FCC Group”, Spānija), Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kopīgu kontroli pār Guzman Energia, SL, (“Guzman”, Spānija), iegādājoties akcijas esošā uzņēmumā, kas veido kopuzņēmumu. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 17. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Mitsui Renewable Energy Europe Limited (“Mitsui Renewable”, Apvienotā Karaliste), ko kontrolē Mitsui Group (“Mitsui”, Japāna), un FCC Energia, SA (“FCCE”, Spānija), ko kontrolē Fomento de Construcciones y Contratas, SA (“FCC Group”, Spānija), Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kopīgu kontroli pār Guzman Energia, SL, (“Guzman”, Spānija), iegādājoties akcijas esošā uzņēmumā, kas veido kopuzņēmumu.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Mitsui Renewable: saules enerģijas piegāde, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Mitsui Renewable: saules enerģijas piegāde,

| — | FCCE: atjaunojamās enerģijas pakalpojumu sniegšana.. |
| --- | --- |

—

FCCE: atjaunojamās enerģijas pakalpojumu sniegšana..

| 3. | Guzman nodarbosies ar siltumenerģijas ražošanu Spānijā. |
| --- | --- |

3.

Guzman nodarbosies ar siltumenerģijas ražošanu Spānijā.

| 4. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

4.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 5. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6069 – Mitsui Renewable/FCCE/Guzman uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

5.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6069 – Mitsui Renewable/FCCE/Guzman uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---

| 30.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/30

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6042 – Brose/SEW/JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 323/13

| 1. | Komisija 2010. gada 23. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1). Koncentrācijas rezultātā uzņēmums Brose Fahrzeugteile GmbH & Co. KG (“Brose”, Vācija), kas pieder Brose grupai, un uzņēmums SEW-Eurodrive GmbH & Co KG (“SEW”, Vācija) iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār jaunizveidotu kopuzņēmumu. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 23. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1). Koncentrācijas rezultātā uzņēmums Brose Fahrzeugteile GmbH & Co. KG (“Brose”, Vācija), kas pieder Brose grupai, un uzņēmums SEW-Eurodrive GmbH & Co KG (“SEW”, Vācija) iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār jaunizveidotu kopuzņēmumu.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums Brose: automobiļu durvju sistēmu, automobiļu durvju detaļu, automobiļu sēdekļu sistēmu un automobiļu sēdekļu detaļu projektēšana, ražošana un pārdošana, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums Brose: automobiļu durvju sistēmu, automobiļu durvju detaļu, automobiļu sēdekļu sistēmu un automobiļu sēdekļu detaļu projektēšana, ražošana un pārdošana,

| — | uzņēmums SEW: pārnesumu motoru, frekvenču invertoru, servotehnikas, decentralizētai uzstādīšanai paredzētu piedziņas sistēmu, rūpniecībā izmantojamu pārnesumu un citu ar to saistītu izstrādājumu, pakalpojumu un darba rīku projektēšana, ražošana un pārdošana, |
| --- | --- |

—

uzņēmums SEW: pārnesumu motoru, frekvenču invertoru, servotehnikas, decentralizētai uzstādīšanai paredzētu piedziņas sistēmu, rūpniecībā izmantojamu pārnesumu un citu ar to saistītu izstrādājumu, pakalpojumu un darba rīku projektēšana, ražošana un pārdošana,

| — | jaunizveidotais kopuzņēmums: elektriskiem transportlīdzekļiem (piemēram, vieglajiem automobiļiem) paredzētu piedziņas un uzlādes sistēmu (elektromotoru, kā arī energoelektronikas, regulēšanas un vadības elektronikas un ar to saistītās uzlādes tehnikas) projektēšana, ražošana un pārdošana. |
| --- | --- |

—

jaunizveidotais kopuzņēmums: elektriskiem transportlīdzekļiem (piemēram, vieglajiem automobiļiem) paredzētu piedziņas un uzlādes sistēmu (elektromotoru, kā arī energoelektronikas, regulēšanas un vadības elektronikas un ar to saistītās uzlādes tehnikas) projektēšana, ražošana un pārdošana.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6042 – Brose/SEW/JV uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6042 – Brose/SEW/JV uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 30.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/31 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/31

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 323/14

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“CORDERO DE EXTREMADURA”

EK Nr.: ES-PGI-0005-0725-09.10.2008

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums:

“Cordero de Extremadura”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Spānija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1.   Produkta veids:

| 1.1. grupa. | Svaiga gaļa (un subprodukti) |
| --- | --- |

1.1. grupa.

Svaiga gaļa (un subprodukti)

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Gaļa ir no pārbaudītu jēru liemeņiem un to izcirtņiem, kas iegūti no dzīvniekiem ar 5.2. punktā uzskaitītajām specifiskajām īpašībām.

Šo dzīvnieku liemeņiem ir šādas īpašības:

| a) | svars: vīriešu kārtas jēru liemeņu svars nepārsniedz 16 kg, bet sieviešu kārtas jēru liemeņu svars – 14 kg; |
| --- | --- |

a)

svars: vīriešu kārtas jēru liemeņu svars nepārsniedz 16 kg, bet sieviešu kārtas jēru liemeņu svars – 14 kg;

| b) | nobarojums: neliels vai vidējs – 2. vai 3. tauku slāņa klase (Regula (EK) Nr. 1249/2008); |
| --- | --- |

b)

nobarojums: neliels vai vidējs – 2. vai 3. tauku slāņa klase (Regula (EK) Nr. 1249/2008);

| c) | krāsa no rozā līdz bāli rozā; |
| --- | --- |

c)

krāsa no rozā līdz bāli rozā;

| d) | uzbūve: O klase (ne pārāk daudz muskuļaudu) vai augstāka klase (Regula (EK) Nr. 1249/2008); |
| --- | --- |

d)

uzbūve: O klase (ne pārāk daudz muskuļaudu) vai augstāka klase (Regula (EK) Nr. 1249/2008);

| e) | bez apstrādes defektiem un hematomām; |
| --- | --- |

e)

bez apstrādes defektiem un hematomām;

| f) | treknuma apraksts:






  — | zemādas tauki balti un pēc konsistences stingri, |
| --- | --- | --- |

f)

treknuma apraksts:

—

zemādas tauki balti un pēc konsistences stingri,

| — | iekšējie tauki balti, klāj pusi nieru, bet nekad neklāj tās pilnībā. |
| --- | --- |

—

iekšējie tauki balti, klāj pusi nieru, bet nekad neklāj tās pilnībā.

Ar AĢIN “Cordero de Extremadura” apzīmētās jēra gaļas īpašības ir šādas:

| — | gaļas krāsa no rozā līdz bāli rozā, |
| --- | --- |

—

gaļas krāsa no rozā līdz bāli rozā,

| — | organoleptiskās īpašības: ēdot jūtama ļoti laba konsistence, muskuļaudos mērens cauraugušu tauku daudzums. Gaļa ļoti maiga un nav pārāk tauka. Tā kā tauku sadalījums un kvalitāte ir laba, gaļai ļoti patīkams aromāts, garšas buķete un sulīgums. |
| --- | --- |

—

organoleptiskās īpašības: ēdot jūtama ļoti laba konsistence, muskuļaudos mērens cauraugušu tauku daudzums. Gaļa ļoti maiga un nav pārāk tauka. Tā kā tauku sadalījums un kvalitāte ir laba, gaļai ļoti patīkams aromāts, garšas buķete un sulīgums.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Lopkopības saimniecībās, kurās iegūst izejvielu produktam ar šo AĢIN, dzīvniekus audzē pēc šajā apgabalā tradicionālā ekstensīvā vai daļēji ekstensīvā audzēšanas veida, turklāt vaisliniekus un no zīdītājas aitu mātes neatšķirtos jērus audzē tikai pēc ekstensīvās sistēmas jeb veida.

Vaislinieku audzēšanas paņēmieni atbilst dabas resursu izmantošanai lopkopībā saskaņā ar tradicionālo ekstensīvo ganību sistēmu. Šo vaislinieku pamatbarībai izmanto dabisko ganību resursus, kurus dzīvnieki visu gadu patērē neapstrādātus; ja vajadzīgs, barību papildina, izēdinot salmus, graudus, sagatavotu lopbarību, subproduktus un barības koncentrātus, ko galvenokārt veido graudaugi, eļļas augi un proteīnaugi. Papildbarības daudzums un tās izēdināšanas ilgums atkarīgs no esošajiem resursiem un dzīvnieku vajadzībām attiecīgajā laikposmā.

Jēri paliek pie mātes un barojas ar mātes pienu līdz atšķiršanai (kad tie sasniedz 40–50 dienu vecumu). Kad jēriem ir 3 nedēļas, tiem papildus var izbarot arī attiecīgu dzīvnieku barību. Pēc atšķiršanas jērus tur kūtīs un uzrauga vai nu saimniecības dzīvnieku turēšanas ēkās, vai aizgaldos, nobarošanas stacijās un piebarošanas vietās, kas ierakstītas attiecīgā reģistrā. Jēru pamatbarību veido koncentrāti, kas sagatavoti galvenokārt no graudaugiem, eļļas augiem, proteīnaugiem un graudaugu salmiem. Papildbarībā kaujamajiem jēriem izēdina vienīgi sauso lopbarību, ko veido galvenokārt graudaugi, eļļas augi un proteīnaugi.

Kaujamos jērus, kas aizsargāti ar šo ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, audzē saimniecībās, kas ierakstītas Reglamentējošās padomes reģistros, un jēri jānogādā lopkautuvē pilnībā identificēti.

Jērus nokauj un liemeņus apstrādā lopkautuvēs un gaļas izciršanas ražotnēs, kuras atbilst produkta specifikācijas prasībām, ir aprīkotas saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem un kārto attiecīgus reģistrus, ar ko nodrošina produkta izsekojamību un periodisku pārbaužu veikšanu. Ar šīs prasības izpildi iecerēts nodrošināt ar AĢIN “Cordero de Extremadura” apzīmētā produkta aizsardzību un integritāti. Jēru transportēšanas ilgums no izcelsmes saimniecības līdz lopkautuvei nedrīkst pārsniegt 2 stundas. Tādējādi transportēšana nerada dzīvniekiem stresu un no tiem iegūtās gaļas kvalitāte nepazeminās pH izmaiņu dēļ, ko tajā var radīt šāds stress.

Reglamentējošā padome piedalās arī produkta ieguves posmā, kas aptver gan apstrādi, gan izciršanu, pārbaudot, vai liemeņu sagatavošana un izcirtņu iegūšana nekaitē gaļas kvalitātei.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

—

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai:

Gaļu ar aizsargāto norādi nogādājot tirgū, tai jābūt ar sertifikācijas zīmi, kurā līdztekus tirdzniecības nosaukumam obligāti jābūt arī norādei Indicación Geográfica Protegida (aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde) “Cordero de Extremadura” vai Kopienas simbolam un Reglamentējošās padomes logotipam.

Neatkarīgi no veida, kādā gaļu ar aizsargāto norādi piedāvā tirgū patēriņam, tai jābūt ar sertifikācijas zīmi, kas ir numurēta etiķete, kura ļauj pilnībā identificēt produktu, lai novērstu patērētāja maldināšanas iespēju.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Cordero de Extremadura” apzīmētā produkta apgabals ir viss Estremaduras reģions.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Aitu ganīšanu reģionā atbalstīja gan feniķieši, gan romieši, gan arī arābi, savukārt karaļa Alfonsa X laikā tika izveidota Ganu apvienības goda padome (Honrado Concejo de la Mesta de los Pastores), kas bija pagrieziena punkts Spānijas aitkopības attīstībā.

Produkta ieguvei vajadzīgās šķirnes aitas audzē šajā ģeogrāfiskajā apgabalā ar vēsturiskām aitkopības tradīcijām, izmantojot tradicionālas lopkopības metodes un praksi. Apgabalā ir ekstensīvai ganību sistēmai piemēroti ģeofiziskie apstākļi – zemes platībās ir izveidojušās dabiskās ganības un citas pļavas, un apgabals atrodas tāda reģiona teritorijā, kurš izceļas ar specifiskām īpašībām, kam ir diferencējoša nozīme salīdzinājumā ar citiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem: ģeofiziskie un edafiskie pamatfaktori, autohtona flora un fauna, ganību saimniecības, nokrišņu daudzums, saules spīdēšanas ilgums un klimats.

Reljefa ziņā ģeogrāfisko apgabalu veido ielejas un palejas 200 līdz 800 m augstumā virs jūras līmeņa. Tur valda pussauss Vidusjūras klimats, ko mērenāku dara okeāna ietekme; gada vidējā temperatūra ir 16–17 °C, ziemas ir aukstas, bet vasaras karstas. Gada nokrišņu daudzums ir 450 līdz 850 mm; lietus visvairāk līst ziemā un pavasara sākumā, bet vasarā – nemaz. Tiešās saules gaismas ilgums pārsniedz 3 000 stundu gadā.

Ganību ekosistēma, kas gadsimtu gaitā izveidojusies, cilvēku darbības ietekmē pārveidojoties Vidusjūras piekrastes mežiem, Estremadurā aizņem plašus apgabalus; ganību lopkopība tajos tradicionāli bijusi ekstensīva, bet izmantojamo dzīvnieku sugas (gan mājdzīvnieku, gan arī savvaļas dzīvnieku), vide un cilvēka darbība vienmēr bijusi līdzsvarā. Šīs ekosistēmas galvenie enerģētiskie resursi ir zālaugu ganības ar dažādu sugu sastāvu un lielu viengadīgo pašapputes sugu augu daudzumu.

5.2.   Produkta specifika:

Ar AĢIN “Cordero de Extremadura” apzīmētā gaļa iegūta no dzīvniekiem ar šādām īpašībām:

| a) | audzēšanas veids
  Ekstensīvās ganību sistēmas apstākļos jēri paliek kopā ar aitu māti; līdztekus mātes pienam jēru barību līdz atšķiršanai var papildināt ar koncentrātiem, kuru sastāvā ir galvenokārt graudaugi un tauriņziežu dzimtas augi.
  Kaujamos jērus piebaro vienīgi kūts apstākļos ar barības koncentrātiem un labības salmiem.
  Līdz nokaušanai jēri nedrīkst būt vecāki par 100 dienām; |
| --- | --- |

a)

audzēšanas veids

Ekstensīvās ganību sistēmas apstākļos jēri paliek kopā ar aitu māti; līdztekus mātes pienam jēru barību līdz atšķiršanai var papildināt ar koncentrātiem, kuru sastāvā ir galvenokārt graudaugi un tauriņziežu dzimtas augi.

Kaujamos jērus piebaro vienīgi kūts apstākļos ar barības koncentrātiem un labības salmiem.

Līdz nokaušanai jēri nedrīkst būt vecāki par 100 dienām;

| b) | to jēru vecāku šķirnes īpašības, no kuriem iegūst gaļu ar AĢIN “Cordero de Extremadura”, ir šādas: | Mātes: merīnaitas (Merino) vai merīnaitu krustojumi ar Merino Precoz, Merino Fleischschaf un Île de France šķirnes aitām, taču mātēm vismaz 50 % apjomā jābūt merīnaitām. |
| --- | --- | --- |

b)

to jēru vecāku šķirnes īpašības, no kuriem iegūst gaļu ar AĢIN “Cordero de Extremadura”, ir šādas:

Mātes: merīnaitas (Merino) vai merīnaitu krustojumi ar Merino Precoz, Merino Fleischschaf un Île de France šķirnes aitām, taču mātēm vismaz 50 % apjomā jābūt merīnaitām.

| | Tēvi: jebkuri tīršķirnes vai tās vienkāršo hibrīdšķirņu teķi no merīnaitu šķirņu grupas (Merino, Merino Precoz, Merino Fleischschaf, Île de France un Berrichon du Cher). |
| --- | --- |

Tēvi: jebkuri tīršķirnes vai tās vienkāršo hibrīdšķirņu teķi no merīnaitu šķirņu grupas (Merino, Merino Precoz, Merino Fleischschaf, Île de France un Berrichon du Cher).

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Pieteikumu atzīt “Cordero de Extremadura” par produktu ar AĢIN pamato šīs gaļas specifiskās īpašības un reputācija, ko izpelnījies šis produkts.

a)   Produkta raksturīgās īpašības

Šīs gaļas īpašais maigums, sulīgums, krāsa un tauku saturs panākts Estremadurai raksturīgās ganību sistēmas apstākļos; par to liecina veiktie pētījumi:

“Šī Estremaduras reģionam raksturīgā lopkopības sistēma, kura saistīta ar reģiona īpašo ganību ekosistēmu un kurā nostiprinājušās audzēšanas un ēdināšanas sistēma, kā arī izmantotā apgabalam raksturīgā aitu šķirne ietekmē jēru gaļas sastāvu un organoleptiskās īpašības” (Sañudo y col, 1997 un Díaz y col, 2005).

Šī Estremadurai raksturīgā gaļas ražošanas sistēma, kuras pamatā ir ganību ekosistēmas dabisko resursu izmantošana, jēru turēšana kopā ar māti visu audzēšanas laiku, ēdināšana un kaušanas vecums, piešķir šo jēru gaļai specifiskas īpašības maiguma, krāsas un sulīguma ziņā.

b)   “Cordero de Extremadura” reputācija

Būtiska nozīme Estremaduras reģiona tautsaimniecībā vienmēr bijusi lopkopības apakšnozarei, it īpaši aitkopībai, kas vienmēr bijusi dominējošā; par to liecina tādi vēsturiski rakstu avoti kā, piemēram, “El Catastro del Marqués de la Ensenada”, kuru datē ar XVIII gadsimtu un saskaņā ar kuru aitu ganāmpulkos apgabalā pavisam bija 1 300 000 dzīvnieku.

Turklāt dokumentu, kuros ir atsauces uz Estremaduras pļavās ganīto aitu (jo īpaši merīnaitu) gaļas kvalitāti, ir daudz, un tajos sniegti sīki apraksti:

“Estremadura ir īpašvārds, ar ko apzīmē zemes platības, uz kurām ziemas sezonā noganīšanai pārdzen zālēdājus dzīvniekus. Teiciens “extremar el rebaño” [sadalīt ganāmpulku] nozīmē atšķirt jērus no aitumātēm un turēt katru grupu savā pusē. Šo darbību sauc par “extremadura”. Tādējādi reģionu nosauca par Traslasierra zemi (“Aizkalne”), kurā atrodas ziemas ganības: lielās ganības, ko “sargāja” no vietējo iedzīvotāju vēlmēm, (“Gani jau dodas uz ziemas ganībām ...” (“Ya se van los pastores a la extremadura ...”) – vārds “extremadura” ar mazo burtu)”, “Estremaduras vēsture” (“La Historia de Extremadura”), izdevis Hoy, Diario de Extremadura, 1997.

Ivans Sorapans (Ivan Sorapan) savā 1616. gadā izdotajā darbā “Spānijas medicīna pazīstamākajos mūsu valodas sakāmvārdos” (“Medicina española contenida en proverbios vulgares de nuestra lengua”) par Estremaduru raksta šādi:

“Šīs zemes labās kvalitātes ganības un zīles dod gaļu visai Veckastīlijai (Caftilla lavieja), galmam, Mačai (Mácha), Toledo Karalistei, Seviļai un Granadai ...”.

“Runā, ka Estremadurā audzētajiem dzīvniekiem patiesi ir pasaules slava un ka Gvadjanas (Guadiana) krastos vien katru gadu ganās vairāk nekā piecsimt tūkstoš liellopu un sīklopu ...”.

Par Estremaduras jēru gaļas lielo nozīmi nav nekādu šaubu: daļa Estremaduras vēstures ir šīs zemes virtuves vēsture, to tautu ēdienu vēsture, kuras laika gaitā apdzīvojušas Estremaduras zemes. Par to liecina vairāku dažādu gadsimtu vēsturnieku izteikumi, kuros slavēta izsmalcinātā Estremaduras jēru gaļa.

| — | “Gvadelupes Dievmātes pirmā un brīnumainā attēla vispārējā vēsturē” (“La Historia Universal de la Primitiva y Milagrosa Imagen de Ntra. Sra. de Guadalupe”), kas iznāca 1743. gadā, atrodamas vairākas atsauces uz imperatora Kārļa V ēšanas gaumi:
  “Kad viņš uzturējās Justes (Yufte) klosterī, priors viņu apmeklēja katru mēnesi tās pieķeršanās dēļ, ko viņš izjuta pret šo mitekli, un tāpēc, ka Viņa Imperatoriskajai Majestātei garšoja to jēru gaļa, kurus šeit nobaroja ...”. |
| --- | --- |

—

“Gvadelupes Dievmātes pirmā un brīnumainā attēla vispārējā vēsturē” (“La Historia Universal de la Primitiva y Milagrosa Imagen de Ntra. Sra. de Guadalupe”), kas iznāca 1743. gadā, atrodamas vairākas atsauces uz imperatora Kārļa V ēšanas gaumi:

“Kad viņš uzturējās Justes (Yufte) klosterī, priors viņu apmeklēja katru mēnesi tās pieķeršanās dēļ, ko viņš izjuta pret šo mitekli, un tāpēc, ka Viņa Imperatoriskajai Majestātei garšoja to jēru gaļa, kurus šeit nobaroja ...”.

| — | 1952. gadā izdotajā “Spāņu gastronomijas rokasgrāmatā” (“La Guía del buen comer español”) Dionīsijs Peress (Dionisio Pérez), slavenais Tebusas (Thebusse) ārsts, raksta par Estremaduras virtuvi un min divus ēdienus, kurus viņš uzskata par “majestātiskiem”: “ganu cepetis” (“caldereta de los pastores”) un “ceļinieka vistas gaļa” (“pollo caminero”). |
| --- | --- |

—

1952. gadā izdotajā “Spāņu gastronomijas rokasgrāmatā” (“La Guía del buen comer español”) Dionīsijs Peress (Dionisio Pérez), slavenais Tebusas (Thebusse) ārsts, raksta par Estremaduras virtuvi un min divus ēdienus, kurus viņš uzskata par “majestātiskiem”: “ganu cepetis” (“caldereta de los pastores”) un “ceļinieka vistas gaļa” (“pollo caminero”).

“Cordero de Extremadura” reputācija mūsdienās

Tautas virtuves receptes, kurās jēra gaļa ir galvenā sastāvdaļa, ir daudz un dažādas: “Estremaduras cepetis” (“Caldereta extremeña”), “jēra ragū” (“Cochifrito de borrego”), “jēra gaļa ar raudeni” (“Carnero con orégano”), “plaušu ragū” jeb “čanfaina” (“Chanfaina”), “jēra kājiņas” (“Manos de cordero”) utt. (“Estremaduras virtuves pavārgrāmata. Pētījums par Estremaduras virtuves izcelsmi” (“Recetario de Cocina extremeña. Estudio de sus orígenes”), Universitas Editorial, 1985).

Ar AĢIN “Cordero de Extremadura” apzīmēto produktu saistītā tradīcija un reputācija saglabājas arī šodien. Šā produkta pieprasījums un izmantojums reģiona restorānu un pavāru vidū arvien pieaug, un jēra gaļu bieži vien izmanto arī “jaunās virtuves” receptēs (“Jaunā Estremaduras virtuves pavārgrāmata” (“Nuevo Recetario de Cocina Extrermeña”), 2001).

Nesenos pētījumos izcelts ar AĢIN “Cordero de Extremadura” apzīmētās gaļas specifiskums:

| — | to jēru liemeņu raksturojums, kurus apzīmē ar īpašiem nosaukumiem, – “Cordero de Extremadura” un “Cordero Manchego” (Alonso, I., Sánchez, C., Pardos, J. F., Pardos, J. J., Delfa, R., Sierrra, I., Fisher, A., 1999): |
| --- | --- |

—

to jēru liemeņu raksturojums, kurus apzīmē ar īpašiem nosaukumiem, – “Cordero de Extremadura” un “Cordero Manchego” (Alonso, I., Sánchez, C., Pardos, J. F., Pardos, J. J., Delfa, R., Sierrra, I., Fisher, A., 1999):

| — | dažādu veidu Eiropas aitu gaļas kvalitātes un sastāva noteikšana un pielāgošana. Pielāgošana patērētāju prasībām. Projekts FAIR3-CT96-1768“OVAX” (Sañudo, C y col., 1999): |
| --- | --- |

—

dažādu veidu Eiropas aitu gaļas kvalitātes un sastāva noteikšana un pielāgošana. Pielāgošana patērētāju prasībām. Projekts FAIR3-CT96-1768“OVAX” (Sañudo, C y col., 1999):

| — | to jēru liemeņu kvantitatīvo un kvalitātes īpašību novērtēšana, kuri audzēti saskaņā ar dažādām lopkopības sistēmām (Maria de la Montaña López Parra, 2006). |
| --- | --- |

—

to jēru liemeņu kvantitatīvo un kvalitātes īpašību novērtēšana, kuri audzēti saskaņā ar dažādām lopkopības sistēmām (Maria de la Montaña López Parra, 2006).

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

http://aym.juntaex.es/NR/rdonlyres/694B12E7-A6EF-41B3-971A-2F72813DF862/0/PliegoIGP_Cordero.pdf

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---