# Uradni list C 319/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2010.319.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 319 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5324. november 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2010.319.slv

Uradni list

Evropske unije

C 319

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5324. november 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 319/01 | Mnenje Komisije z dne 23. novembra 2010 o načrtu za spremembo odlaganja radioaktivnih odpadkov iz obrata za predelovanje Comurhex II, ki se nahaja v Malvésiju v Franciji, v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropska komisija

2010/C 319/01

Mnenje Komisije z dne 23. novembra 2010 o načrtu za spremembo odlaganja radioaktivnih odpadkov iz obrata za predelovanje Comurhex II, ki se nahaja v Malvésiju v Franciji, v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

1

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 319/02 | Menjalni tečaji eura | 2 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2010/C 319/03 | Informacije, ki jih sporočijo države članice v zvezi z zaprtjem ribolova | 3 |
| 2010/C 319/04 | Informacije, ki jih sporočijo države članice v zvezi z zaprtjem ribolova | 4 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 319/02

Menjalni tečaji eura

2

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2010/C 319/03

Informacije, ki jih sporočijo države članice v zvezi z zaprtjem ribolova

3

2010/C 319/04

Informacije, ki jih sporočijo države članice v zvezi z zaprtjem ribolova

4

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 319/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6056 – DnB NOR Bank/Bank DnB NORD) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 5 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 319/06 | Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 6 |
| 2010/C 319/07 | Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 12 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2010/C 319/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6056 – DnB NOR Bank/Bank DnB NORD) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

5

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2010/C 319/06

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

6

2010/C 319/07

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropska komisija

| 24.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/1

---

MNENJE KOMISIJE

z dne 23. novembra 2010

o načrtu za spremembo odlaganja radioaktivnih odpadkov iz obrata za predelovanje Comurhex II, ki se nahaja v Malvésiju v Franciji, v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

2010/C 319/01

Evropska komisija je v skladu s členom 37 Pogodbe Euratom 11. maja 2010 od francoske vlade prejela splošne podatke v zvezi z načrtom za spremembo odlaganja radioaktivnih odpadkov iz obrata za predelovanje Comurhex II v Malvésiju.

Na podlagi teh podatkov in dodatnih podatkov, ki jih je Komisija zahtevala 8. junija 2010 in so jih francoski organi predložili 29. julija 2010, ter po posvetovanju s skupino izvedencev je Komisija oblikovala naslednje mnenje:

| 1. | Razdalja med obratom in najbližjo točko na ozemlju druge države članice, v tem primeru Španije, znaša 80 km. Naslednja najbližja država članica je Italija, ki je oddaljena približno 340 kilometrov. |
| --- | --- |

1.

Razdalja med obratom in najbližjo točko na ozemlju druge države članice, v tem primeru Španije, znaša 80 km. Naslednja najbližja država članica je Italija, ki je oddaljena približno 340 kilometrov.

| 2. | V normalnih obratovalnih razmerah odvajanje tekočih in plinastih izpustov ne bo povzročilo izpostavljenosti, ki bi lahko ogrozila zdravje prebivalstva v drugi državi članici. |
| --- | --- |

2.

V normalnih obratovalnih razmerah odvajanje tekočih in plinastih izpustov ne bo povzročilo izpostavljenosti, ki bi lahko ogrozila zdravje prebivalstva v drugi državi članici.

| 3. | Trdi radioaktivni odpadki se začasno skladiščijo na mestu samem, dokler ne bodo prepeljani v odobrene centre za predelavo in odlagališča v Franciji. |
| --- | --- |

3.

Trdi radioaktivni odpadki se začasno skladiščijo na mestu samem, dokler ne bodo prepeljani v odobrene centre za predelavo in odlagališča v Franciji.

| 4. | V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih odpadkov po morebitni nesreči take vrste in razsežnosti, kot se obravnava v splošnih podatkih, količine, ki preidejo v drugo državo članico, ne bi vplivale na zdravje prebivalstva. |
| --- | --- |

4.

V primeru nenačrtovanih izpustov radioaktivnih odpadkov po morebitni nesreči take vrste in razsežnosti, kot se obravnava v splošnih podatkih, količine, ki preidejo v drugo državo članico, ne bi vplivale na zdravje prebivalstva.

Komisija zato meni, da izvajanje načrta za spremembo odlaganja radioaktivnih odpadkov v kateri koli obliki, nastalih v obratu za predelovanje ComurheX II, ki se nahaja v Malvésiju v Franciji, med običajnim obratovanjem in v primeru nesreče, ki bi bila take vrste in razsežnosti, kakor je navedeno v splošnih podatkih, ne more povzročiti radioaktivnega onesnaženja vode, tal ali ozračja druge države članice.

V Bruslju, 23. novembra 2010

Za Komisijo

Günther OETTINGER

Član Komisije

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 24.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/2

---

Menjalni tečaji eura (1)

23. novembra 2010

2010/C 319/02

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3496 |
| JPY | japonski jen | 112,50 |
| DKK | danska krona | 7,4553 |
| GBP | funt šterling | 0,84795 |
| SEK | švedska krona | 9,3865 |
| CHF | švicarski frank | 1,3338 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,2070 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,680 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 275,30 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7096 |
| PLN | poljski zlot | 3,9543 |
| RON | romunski leu | 4,3113 |
| TRY | turška lira | 1,9920 |
| AUD | avstralski dolar | 1,3789 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3799 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,4711 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7626 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7713 |
| KRW | južnokorejski won | 1 576,84 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,5464 |
| CNY | kitajski juan | 8,9680 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3970 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 129,30 |
| MYR | malezijski ringit | 4,2365 |
| PHP | filipinski peso | 59,848 |
| RUB | ruski rubelj | 42,3040 |
| THB | tajski bat | 40,576 |
| BRL | brazilski real | 2,3388 |
| MXN | mehiški peso | 16,7259 |
| INR | indijska rupija | 61,5200 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3496

JPY

japonski jen

112,50

DKK

danska krona

7,4553

GBP

funt šterling

0,84795

SEK

švedska krona

9,3865

CHF

švicarski frank

1,3338

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,2070

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,680

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

275,30

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7096

PLN

poljski zlot

3,9543

RON

romunski leu

4,3113

TRY

turška lira

1,9920

AUD

avstralski dolar

1,3789

CAD

kanadski dolar

1,3799

HKD

hongkonški dolar

10,4711

NZD

novozelandski dolar

1,7626

SGD

singapurski dolar

1,7713

KRW

južnokorejski won

1 576,84

ZAR

južnoafriški rand

9,5464

CNY

kitajski juan

8,9680

HRK

hrvaška kuna

7,3970

IDR

indonezijska rupija

12 129,30

MYR

malezijski ringit

4,2365

PHP

filipinski peso

59,848

RUB

ruski rubelj

42,3040

THB

tajski bat

40,576

BRL

brazilski real

2,3388

MXN

mehiški peso

16,7259

INR

indijska rupija

61,5200

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 24.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/3

---

Informacije, ki jih sporočijo države članice v zvezi z zaprtjem ribolova

2010/C 319/03

V skladu s členom 35(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) je bila sprejeta odločitev o zaprtju ribolova, kot prikazuje preglednica:

| Datum in čas zaprtja | 18.9.2010 |
| --- | --- |
| Trajanje | 18.9.2010–31.12.2010 |
| Država članica | Nizozemska |
| Stalež ali skupina staležev | PLE/03AN. |
| Vrsta | Morska plošča (Pleuronectes platessa) |
| Cona | Skagerrak |
| Vrste ribiških plovil | — |
| Referenčna številka | 606518 |

Datum in čas zaprtja

18.9.2010

Trajanje

18.9.2010–31.12.2010

Država članica

Nizozemska

Stalež ali skupina staležev

PLE/03AN.

Vrsta

Morska plošča (Pleuronectes platessa)

Cona

Skagerrak

Vrste ribiških plovil

—

Referenčna številka

606518

Spletna povezava k odločitvi države članice:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

---

| 24.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/4

---

Informacije, ki jih sporočijo države članice v zvezi z zaprtjem ribolova

2010/C 319/04

V skladu s členom 35(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) je bila sprejeta odločitev o zaprtju ribolova, kot prikazuje preglednica:

| Datum in čas zaprtja | 29.5.2010 |
| --- | --- |
| Trajanje | 29.5.2010–31.12.2010 |
| Država članica | Nemčija |
| Stalež ali skupina staležev | SRX/2AC4-C |
| Vrsta | raže (Rajidae) |
| Cona | vode EU con IIa in IV |
| Vrste ribiških plovil | — |
| Referenčna številka | — |

Datum in čas zaprtja

29.5.2010

Trajanje

29.5.2010–31.12.2010

Država članica

Nemčija

Stalež ali skupina staležev

SRX/2AC4-C

Vrsta

raže (Rajidae)

Cona

vode EU con IIa in IV

Vrste ribiških plovil

—

Referenčna številka

—

Spletna povezava k odločitvi države članice:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 24.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/5

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6056 – DnB NOR Bank/Bank DnB NORD)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 319/05

| 1. | Komisija je 17. novembra 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje, ki pripada skupini DNB NOR group („DnB NOR“, Norveška), z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Bank DnB NORD A/S („Bank DnB NORD“, Danska). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 17. novembra 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje, ki pripada skupini DNB NOR group („DnB NOR“, Norveška), z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Bank DnB NORD A/S („Bank DnB NORD“, Danska).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za DnB NOR Bank: bančne storitve, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za DnB NOR Bank: bančne storitve,

| — | za DnB NOR: bančne in zavarovalniške storitve, |
| --- | --- |

—

za DnB NOR: bančne in zavarovalniške storitve,

| — | za Bank DnB NORD: bančne storitve. |
| --- | --- |

—

za Bank DnB NORD: bančne storitve.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6056 – DnB NOR Bank/Bank DnB NORD na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6056 – DnB NOR Bank/Bank DnB NORD na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 24.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/6

---

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 319/06

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„VINAGRE DEL CONDADO DE HUELVA“

ES št.: ES-PDO-0005-0724-15.10.2008

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime:

„Vinagre del Condado de Huelva“

2.   Država članica ali tretja država:

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.8. | ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| --- | --- |

Skupina 1.8.

ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

„Vinagre del Condado de Huelva“ je vinski kis, pridobljen z ocetno fermentacijo iz vina, ki ga je certificiral upravni odbor označbe porekla „Condado de Huelva“.

| 1. | Vrednosti, pridobljene z analizami zaščitenih kisov, ne smejo presegati naslednjih mejnih vrednosti:






  (a) | najmanjša skupna vsebnost ocetne kisline: 70 g/l; |
| --- | --- | --- |

1.

Vrednosti, pridobljene z analizami zaščitenih kisov, ne smejo presegati naslednjih mejnih vrednosti:

(a)

najmanjša skupna vsebnost ocetne kisline: 70 g/l;

| (b) | topna suha snov: najmanj 1,30 g/l in odstotna točka ocetne kisline; |
| --- | --- |

(b)

topna suha snov: najmanj 1,30 g/l in odstotna točka ocetne kisline;

| (c) | vsebnost pepela: med 1 g/l in 7 g/l; |
| --- | --- |

(c)

vsebnost pepela: med 1 g/l in 7 g/l;

| (d) | vsebnost acetoina: najmanj 100 mg/l; |
| --- | --- |

(d)

vsebnost acetoina: najmanj 100 mg/l;

| (e) | vsebnost prolina: najmanj 300 mg/l. |
| --- | --- |

(e)

vsebnost prolina: najmanj 300 mg/l.

| 2. | Količine naslednjih snovi ne smejo presegati naslednjih vrednosti:






  (a) | živo srebro: 0,05 ppm; |
| --- | --- | --- |

2.

Količine naslednjih snovi ne smejo presegati naslednjih vrednosti:

(a)

živo srebro: 0,05 ppm;

| (b) | arzen: 0,5 ppm; |
| --- | --- |

(b)

arzen: 0,5 ppm;

| (c) | svinec: 0,5 ppm; |
| --- | --- |

(c)

svinec: 0,5 ppm;

| (d) | baker in cink: 10 mg/l; |
| --- | --- |

(d)

baker in cink: 10 mg/l;

| (e) | železo: 10 mg/l; |
| --- | --- |

(e)

železo: 10 mg/l;

| (f) | sulfat: 2 g/l, izražen kot kalijev sulfat; |
| --- | --- |

(f)

sulfat: 2 g/l, izražen kot kalijev sulfat;

| (g) | klorid: 1 g/l, izražen kot natrijev klorid. |
| --- | --- |

(g)

klorid: 1 g/l, izražen kot natrijev klorid.

| 3. | Pri kromatični analizi z uporabo transmisijske kolorimetrije se dobijo naslednje vrednosti:






  (a) | največja vrednost jasnosti (L*): 93 %; |
| --- | --- | --- |

3.

Pri kromatični analizi z uporabo transmisijske kolorimetrije se dobijo naslednje vrednosti:

(a)

največja vrednost jasnosti (L*): 93 %;

| (b) | intenzivnost barve, izražena s kromo (Cab): večja kot 20 enot. |
| --- | --- |

(b)

intenzivnost barve, izražena s kromo (Cab): večja kot 20 enot.

Vrste kisa

(a)   „Vinagre Condado de Huelva“

Kis, pridobljen z ocetno fermentacijo iz vina, ki ga je certificiral upravni odbor označbe porekla „Condado de Huelva“, pri čemer vsebnost preostalega alkohola iz uporabljenega vina ne presega 0,5 vol %.

Organoleptično ocenjevanje:

videz: bledo rumena do jantarna barva, ki je neintenzivna in značilna za kis „Condado de Huelva“;

vonj: vonj po kisu s pridihom vina;

okus: blag okus po vinu, dobro uravnotežena kislost; dolgotrajen okus s pridihom jabolka zaradi uporabljene sorte grozdja Zalema.

(b)   „Vinagre Viejo Condado de Huelva“

„Vinagre del Condado de Huelva“ se stara v hrastovih sodih ali kadeh ter je obogaten z desertnimi vini in kakovostnimi desertnimi vini z označbo porekla „Condado“, pri čemer vsebnost preostalega alkohola iz teh vin ne presega 3 vol %.

(b)1.   „Vinagre Viejo Condado de Huelva Solera“

To je kis „Vinagre del Condado de Huelva“, ki se stara najmanj šest mesecev z uporabo tradicionalne metode „criaderas y soleras“.

Organoleptično ocenjevanje:

videz: jantarna barva z odtenki mahagonija; srednja intenzivnost;

vonj: vonj po kisu s pridihom suhega sadja;

okus: poln in uravnotežen okus po vinu.

(b)2.   „Vinagre Viejo Condado de Huelva Reserva“

To je kis „Vinagre del Condado de Huelva“, ki se stara najmanj dve leti z uporabo tradicionalne metode „criaderas y soleras“.

Organoleptično ocenjevanje:

videz: zelo intenzivna barva mahagonija z odtenki jantarja;

vonj: močna aroma z intenzivnim vonjem po kisu in pridihom zrelega vina „Condado de Huelva“, ki spominja na vanilijo, suhe fige in rozine;

okus: suh, zelo kisel okus.

(b)3.   „Vinagre Viejo Condado de Huelva Añada“

To je kis „Vinagre del Condado de Huelva“, ki se v lesenih sodih stara najmanj tri leta.

Organoleptično ocenjevanje:

videz: intenzivna barva mahagonija, ki kaže na svilnatost kisa, zelo intenzivna;

vonj: močan vonj po kisu s pridihom desertnih vin in rahlim vonjem po hrastu, iz katerega so narejeni sodi;

okus: poln, kiselkast, zelo uravnotežen ter z dolgotrajnim in intenzivnim pookusom; spominja na suho sadje in začimbe.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

Surovina, ki se uporablja za proizvodnjo kisa, je belo vino ali desertno vino z označbo porekla „Condado de Huelva“.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Ni relevantno.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.:

Ni relevantno.

3.7   Posebna pravila za označevanje:

Na nalepkah, ki jih odobri upravni odbor, in oznakah kakovosti, ki potrjujejo pristnost proizvoda, mora biti napisano „Vinagre del Condado de Huelva“.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja:

Občine na območju zaščitene označbe porekla „Vinagre del Condado de Huelva“ so Almonte, Beas, Bollullos Par del Condado, Bonares, Chucena, Gibraleón, Hinojos, La Palma del Condado, Lucena del Puerto, Manzanilla, Moguer, Niebla, Palos de la Frontera, Rociana del Condado, San Juan del Puerto, Trigueros, Villalba del Alcor in Villarrasa. Območje se razteza vzdolž ravnine nižjega toka reke Guadalquivir in meji na narodni park Doñana.

5.   Povezanost z geografskim območjem:

5.1   Posebnost geografskega območja:

(a)   Naravna povezava

Značilnosti kisa „Condado de Huelva“ so predvsem plod naravnega okolja, v katerem se proizvaja in stara, pri čemer nanj močno in edinstveno vpliva bližina narodnega parka Doñana, ki velja za eno od pljuč Evrope. Območje Condado de Huelva je znano kot „Entorno de Doñana“ (regija Doñana).

Condado de Huelva leži v nižini reke Guadalquivir, ki se nahaja v jugovzhodnem delu province Huelva, ter se razteza od obronkov gorskega predela Sierra de Aracena do obale in meji na narodni park Doñana.

Pokrajina območja, na katerem se kis proizvaja in stara, je ravna ali rahlo valovita, naklon nikjer ne presega 17 %, nadmorska višina od juga proti severu se dvigne s 50 na 180 m, prst pa je enotna zaradi sestave bogatega osnovnega materiala.

Zaradi geografske lege ima Condado de Huelva sredozemsko podnebje, čeprav se zaradi izpostavljenosti Atlantskemu oceanu, ki je dodatno okrepljena z reliefom, čuti oceanski vpliv. Podnebje je zato sorazmerno vlažno.

| — | Povprečna najvišja temperatura je precej stabilna in je približno 22,5 °C. |
| --- | --- |

—

Povprečna najvišja temperatura je precej stabilna in je približno 22,5 °C.

| — | Povprečna najnižja temperatura je od 9,8 °C do 11,9 °C. |
| --- | --- |

—

Povprečna najnižja temperatura je od 9,8 °C do 11,9 °C.

| — | Povprečna letna temperatura je od 15,8 °C do 16,9 °C. |
| --- | --- |

—

Povprečna letna temperatura je od 15,8 °C do 16,9 °C.

| — | Količina padavin je spremenljiva in znaša od 810 mm do 716 mm. |
| --- | --- |

—

Količina padavin je spremenljiva in znaša od 810 mm do 716 mm.

| — | Na območju je v povprečju od 3 000 do 3 100 ur sonca na leto. |
| --- | --- |

—

Na območju je v povprečju od 3 000 do 3 100 ur sonca na leto.

| — | Relativna vlažnost niha med 60 % in 80 %. |
| --- | --- |

—

Relativna vlažnost niha med 60 % in 80 %.

(b)   Človeška povezava

Na območju Condado de Huelva se proizvajata dve vrsti kisa:

Prva se pridobiva z ocetno fermentacijo belega vina ali desertnega vina z označbo porekla „Condado de Huelva“ z uporabo industrijske metode submerzne fermentacije, ki temelji na prisotnosti bakterijske kulture v vinu, ki se predeluje v kis, in vključuje stalno nasičevanje vina z drobnimi zračnimi mehurčki.

Pri pridobivanju kisa „Vinagre Condado de Huelva“ fermentacija poteka pri temperaturi med 28 in 33 °C, pri čemer mora biti prezračevanje kakovostno in količinsko ustrezno.

Druga vrsta, „Vinagre Viejo“, je proizvedena iz kisa „Vinagre del Condado de Huelva“, proizvaja pa se v treh različicah glede na vrsto in trajanje uporabljenega postopka staranja, in sicer „Vinagre Viejo Solera“, „Vinagre Viejo Reserva“ in „Vinagre Viejo Añada“.

„Vinagre Viejo Solera“ in „Vinagre Viejo Reserva“ se starata z uporabo tradicionalnega postopka „criaderas y soleras“, ki je dinamičen sistem, pri katerem so sodi in kadi iz ameriškega hrasta zloženi v piramide. Najmlajši kisi se mešajo z najstarejšimi tako, da se kis iz najvišje vrste sodov, ki se imenuje „criadera“, počasi pretaka do najnižje vrste sodov, ki se imenuje „solera“ in iz katere se nato odvzame kis za uporabo. Prostor, ki nastane v sodih ali kadeh, se nato napolni z naslednjim najstarejšim kisom in tako naprej. Ta postopek odvzemanja kisa in pretakanja se imenuje „correr escalas“, pri čemer se na ta način pridobi kis, ki je sestavljen iz različnih letnikov vin, s čimer se zagotovi enotnost končnega proizvoda. Edinstvena lastnost kisa „Condado de Huelva“ je, da se med celotnim postopkom staranja do končnega proizvoda uporablja desertno vino ali kakovostno desertno vino z označbo porekla „Condado de Huelva“ za dodajanje ali obogatitev okusa kisa, s čimer se zagotovi oksidacija med postopkom staranja, izboljša cvetica kisa zaradi nastanka estrov in omogoči gojenje ocetnih bakterij v alkoholu iz teh desertnih vin in kakovostnih desertnih vin, da se prepreči propadanje že nastale ocetne kisline.

„Vinagre Viejo Solera“ se stara najmanj šest mesecev v hrastovih sodih ali kadeh, „Vinagre Viejo Reserva“ pa najmanj 24 mesecev.

„Vinagre Viejo Añada“ se za razliko od „Vinagre Viejo Solera“ in „Vinagre Viejo Reserva“ stara najmanj 36 mesecev z uporabo tradicionalne metode „Añadas“. Kis se v tem primeru stara v sodih ali kadeh, ki se jim lahko doda le desertno vino ali kakovostno desertno vino. Ta vrsta kisa je proizvedena iz enega samega letnika vina, ker mešanje ni dovoljeno, značilnosti pa so povezane z zadevnim letnikom vina. Podobno kot pri sistemu „criaderas y soleras“ dobi končni proizvod edinstvene značilnosti zaradi dodajanja desertnega vina in kakovostnega desertnega vina med postopkom staranja.

Arhitektura zorilnic je zasnovana tako, da se celo leto ohranja stalna temperatura med 15 in 18 °C z najvišjo možno relativno vlažnostjo (med 60 % in 80 %), dobrim prezračevanjem in ustrezno usmerjenostjo. To se doseže z visokimi stropi in okni, ki so usmerjena v pravo smer, ter s škropljenjem glinenih tal z vodo, kadar so temperature visoke, da se ustvari mikroklima, potrebna za zagotovitev optimalnega staranja kisa.

Sodi in kadi iz ameriškega hrasta, ki se uporabljajo na območju Condado de Huelva, imajo ključno vlogo pri izboljšanju kakovosti kisa med postopkom staranja. Poroznost hrasta omogoča stik kisa s kisikom v zraku, kar vodi v oksidacijo, ki spodbuja staranje. Prostornina kisika, ki prehaja skozi les, je približno 25 cm3 na liter na leto. Vse to je odvisno od debeline in vrste lesa.

Med staranjem se spremeni kemična sestava kisa, zaradi česar se spremenijo značilnosti kisa. To vključuje naslednje postopke:

| — | izhlapevanje, |
| --- | --- |

—

izhlapevanje,

| — | neposredno izločanje snovi iz lesa, |
| --- | --- |

—

neposredno izločanje snovi iz lesa,

| — | reakcije med sestavnimi deli lesa in kisom med postopkom staranja, |
| --- | --- |

—

reakcije med sestavnimi deli lesa in kisom med postopkom staranja,

| — | reakcije med sestavnimi deli kisa med postopkom staranja, |
| --- | --- |

—

reakcije med sestavnimi deli kisa med postopkom staranja,

| — | kemični postopki, kot sta oksidacija in hidroliza. |
| --- | --- |

—

kemični postopki, kot sta oksidacija in hidroliza.

5.2   Posebnosti proizvoda:

(a)   „Vinagre Condado de Huelva“

Kis, ki se pridobiva z ocetno fermentacijo belega vina ali desertnega vina z označbo porekla „Condado de Huelva“.

Organoleptično ocenjevanje:

videz: bledo rumena do jantarna barva, ki je neintenzivna in značilna za kis „Vinagre del Condado de Huelva“;

vonj: vonj po kisu s pridihom vina z označbo porekla „Condado de Huelva“;

okus: blag okus po vinu, dobro uravnotežena kislost; dolgotrajen okus s pridihom jabolka zaradi uporabljene domače sorte grozdja Zalema.

(b)   „Vinagre Viejo Condado de Huelva“

„Vinagre del Condado de Huelva“ se stara v hrastovih sodih ali kadeh, njegova posebnost pa je, da je med postopkom staranja obogaten z desertnimi vini in kakovostnimi desertnimi vini z označbo porekla „Condado de Huelva“, kar mu daje edinstvene značilnosti, pri čemer vsebnost preostalega alkohola iz tega vina ne presega 3 vol %.

Ta vrsta kisa je razvrščena v tri podskupine, ki se razlikujejo po vrsti in trajanju postopka staranja.

Organoleptično ocenjevanje:

| | „Vinagre Viejo Condado de Huelva Solera“
  videz: jantarna barva z odtenki mahagonija; srednja intenzivnost;
  vonj: vonj po kisu s pridihom suhega sadja;
  okus: poln in uravnotežen okus po vinu. |
| --- | --- |

„Vinagre Viejo Condado de Huelva Solera“

videz: jantarna barva z odtenki mahagonija; srednja intenzivnost;

vonj: vonj po kisu s pridihom suhega sadja;

okus: poln in uravnotežen okus po vinu.

| | „Vinagre Viejo Condado de Huelva Reserva“
  videz: zelo intenzivna barva mahagonija z jantarjevimi odtenki;
  vonj: močna aroma z intenzivnim vonjem po kisu in pridihom zrelega vina „Condado de Huelva“, ki spominja na vanilijo, suhe fige in rozine;
  okus: suh, zelo kisel okus. |
| --- | --- |

„Vinagre Viejo Condado de Huelva Reserva“

videz: zelo intenzivna barva mahagonija z jantarjevimi odtenki;

vonj: močna aroma z intenzivnim vonjem po kisu in pridihom zrelega vina „Condado de Huelva“, ki spominja na vanilijo, suhe fige in rozine;

okus: suh, zelo kisel okus.

| | „Vinagre Viejo Condado de Huelva Añada“
  videz: intenzivna barva mahagonija, ki kaže na svilnatost kisa, zelo intenzivna;
  vonj: močan vonj po kisu s pridihom desertnih vin in rahlim vonjem po hrastu, iz katerega so narejeni sodi;
  okus: poln, kiselkast, zelo uravnotežen ter z dolgotrajnim in intenzivnim pookusom; spominja na suho sadje in začimbe. |
| --- | --- |

„Vinagre Viejo Condado de Huelva Añada“

videz: intenzivna barva mahagonija, ki kaže na svilnatost kisa, zelo intenzivna;

vonj: močan vonj po kisu s pridihom desertnih vin in rahlim vonjem po hrastu, iz katerega so narejeni sodi;

okus: poln, kiselkast, zelo uravnotežen ter z dolgotrajnim in intenzivnim pookusom; spominja na suho sadje in začimbe.

Pri kromatični analizi kisa z zaščiteno označbo porekla „Vinagre del Condado de Huelva“ z uporabo transmisijske kolorimetrije se dobijo naslednje vrednosti kot razpoznavne značilnosti:

(a)   največja vrednost jasnosti (L*): 93 %;

(b)   intenzivnost barve, izražena s kromo (Cab): večja kot 20 enot.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO):

Razpoznavne značilnosti kisa „Vinagre del Condado de Huelva“ izhajajo predvsem iz surovin, iz katerih je proizveden, tj. vina z označbo porekla „Condado de Huelva“, ki je svoje edinstvene značilnosti dobilo zaradi domače sorte grozdja Zalema, ki je domorodna vrsta in uspeva izključno na opredeljenem geografskem območju, ter zaradi proizvodnje in staranja na območju Condado de Huelva.

Poleg tega zaradi geografskega območja označbe porekla oksidacijo spodbujajo visoka relativna vlažnost, blage temperature in višja vsebnost kisika v zraku zaradi bližine Atlantskega oceana ter narodnega parka Doñana.

Ravna ali rahlo valovita pokrajina omogoča pritok teh zračnih tokov. Usmerjenost in arhitektura zorilnic omogočata dobro prezračevanje ter spodbujata prehajanje kisika prek hrastovih sodov in kadi.

Podnebni pogoji vplivajo na proizvodnjo kisa „Vinagre Viejo“ ter mu omogočajo staranje na zaprtih dvoriščih objektov proizvajalcev.

Vrednost parametrov določa značilnosti kisov.

| — | Vsebnost preostalega alkohola je posledica bogatenja kisov z desertnim vinom in kakovostnim desertnim vinom, ki ga je certificiral upravni odbor označbe porekla „Condado de Huelva“, pri čemer ta vsebnost ne presega 3 vol %. |
| --- | --- |

—

Vsebnost preostalega alkohola je posledica bogatenja kisov z desertnim vinom in kakovostnim desertnim vinom, ki ga je certificiral upravni odbor označbe porekla „Condado de Huelva“, pri čemer ta vsebnost ne presega 3 vol %.

| — | Poroznost lesa, ki se uporablja za izdelavo sodov in kadi, omogoča stik kisa s kisikom, kar spodbuja ocetno fermentacijo in zagotavlja najmanjšo vsebnost hlapne kisline 70 g/l. |
| --- | --- |

—

Poroznost lesa, ki se uporablja za izdelavo sodov in kadi, omogoča stik kisa s kisikom, kar spodbuja ocetno fermentacijo in zagotavlja najmanjšo vsebnost hlapne kisline 70 g/l.

| — | Med staranjem se prostornina kisa zmanjša zaradi izhlapevanja, zaradi česar se poveča količina suhe snovi, ki se še dodatno poveča med izločanjem snovi iz lesa ter medsebojnim reagiranjem lesa in kisa. |
| --- | --- |

—

Med staranjem se prostornina kisa zmanjša zaradi izhlapevanja, zaradi česar se poveča količina suhe snovi, ki se še dodatno poveča med izločanjem snovi iz lesa ter medsebojnim reagiranjem lesa in kisa.

| — | Škropljenje glinenih tal z vodo se uporablja v zorilnicah kisa za nadzor relativne vlažnosti in temperature ter zagotavljanje njune stabilnosti med postopkom staranja, pri čemer se spodbuja zorenje kisa in zmanjšajo izgube zaradi izhlapevanja. |
| --- | --- |

—

Škropljenje glinenih tal z vodo se uporablja v zorilnicah kisa za nadzor relativne vlažnosti in temperature ter zagotavljanje njune stabilnosti med postopkom staranja, pri čemer se spodbuja zorenje kisa in zmanjšajo izgube zaradi izhlapevanja.

| — | Med staranjem se količina vsebnosti lignina v lesu manjša s postopkom hidrolize, ki jo povzročita etanol in voda. Hidroliza je glavni način, s katerim snovi iz soda ali kadi prehajajo v kis, kar vpliva na vonj in barvo kisa, ki se stara. |
| --- | --- |

—

Med staranjem se količina vsebnosti lignina v lesu manjša s postopkom hidrolize, ki jo povzročita etanol in voda. Hidroliza je glavni način, s katerim snovi iz soda ali kadi prehajajo v kis, kar vpliva na vonj in barvo kisa, ki se stara.

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

(Boletín Oficial de la Junta de Andalucía št. 184 z dne 16. septembra 2008, str. 29.)

http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal/opencms-cap/opencms/handle404?exporturi=/agriculturaypesca/portal/export/sites/default/comun/galerias/galeriaDescargas/cap/industrias-agroalimentarias/denominacion-de-origen/Pliegos/Pliego_Vinagre_Condado.pdf&exporturi=/agriculturaypesca/portal/export/sites/default/comun/galerias/galeriaDescargas/cap/industrias-agroalimentarias/denominacion-de-origen/Pliegos/Pliego_Vinagre_Condado.pdf

---

| 24.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 319/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 319/12

---

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 319/07

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„VINAGRE DE JEREZ“

ES št.: ES-PDO-0005-0723-15.10.2008

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Ime:

„Vinagre de Jerez“

2.   Država članica ali tretja država:

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.8: | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| --- | --- |

Skupina 1.8:

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

„Vinagre de Jerez“ je proizvod, ki je pridobljen z ocetnokislinsko fermentacijo primernih vin, pridelanih na območju proizvodnje, proizvaja in stara pa se v skladu s tradicionalnimi metodami iz točke 3.5. V nadaljevanju so opisane njegove organoleptične in analitske lastnosti.

Posebne analitske lastnosti zaščitenega kisa so:

| — | vsebnost preostalega alkohola ne sme presegati 3 vol. %, |
| --- | --- |

—

vsebnost preostalega alkohola ne sme presegati 3 vol. %,

| — | skupna kislost glede na vsebnost ocetne kisline mora znašati vsaj 70 gramov na liter, razen pri kisu iz sort Pedro Ximénez ali Moscatel, pri katerem mora znašati 60 gramov na liter. Pri kisu vrste Gran Reserva mora najmanjša skupna kislost glede na vsebnost ocetne kisline znašati 80 gramov na liter, |
| --- | --- |

—

skupna kislost glede na vsebnost ocetne kisline mora znašati vsaj 70 gramov na liter, razen pri kisu iz sort Pedro Ximénez ali Moscatel, pri katerem mora znašati 60 gramov na liter. Pri kisu vrste Gran Reserva mora najmanjša skupna kislost glede na vsebnost ocetne kisline znašati 80 gramov na liter,

| — | najmanjša količina suhe snovi mora znašati 1,3 grama na liter in volumski odstotek ocetne kisline, medtem ko mora pri vrsti Vinagre de Jerez Gran Reserva znašati vsaj 2,3 grama na liter in volumski odstotek ocetne kisline, |
| --- | --- |

—

najmanjša količina suhe snovi mora znašati 1,3 grama na liter in volumski odstotek ocetne kisline, medtem ko mora pri vrsti Vinagre de Jerez Gran Reserva znašati vsaj 2,3 grama na liter in volumski odstotek ocetne kisline,

| — | vsebnost pepela mora znašati od 2 do 7 gramov na liter, razen pri vrsti Vinagre de Jerez Gran Reserva, pri kateri mora znašati od 4 do 8 gramov na liter, |
| --- | --- |

—

vsebnost pepela mora znašati od 2 do 7 gramov na liter, razen pri vrsti Vinagre de Jerez Gran Reserva, pri kateri mora znašati od 4 do 8 gramov na liter,

| — | največja vsebnost sulfatov je 3,5 grama na liter, |
| --- | --- |

—

največja vsebnost sulfatov je 3,5 grama na liter,

| — | kis „Vinagre de Jerez“ iz sorte Pedro Ximénez ali Moscatel mora na liter vsebovati vsaj 60 gramov reducirajočih snovi, ki izhajajo iz teh sort vina. |
| --- | --- |

—

kis „Vinagre de Jerez“ iz sorte Pedro Ximénez ali Moscatel mora na liter vsebovati vsaj 60 gramov reducirajočih snovi, ki izhajajo iz teh sort vina.

Kis z ZOP „Vinagre de Jerez“ je olivno do rdečkasto rjave barve ter je na videz gost in tekoč. Njegova aroma je intenzivna, nekoliko alkoholna, prevladujeta pa vinska in lesna nota. Njegov okus je kljub kislosti prijeten in se v ustih dolgo ohrani.

Glede na trajanje staranja zaščitenih vrst kisa je mogoče razlikovati med naslednjimi kategorijami:

| (a) | „Vinagre de Jerez“: kis s to ZOP se stara vsaj šest mesecev; |
| --- | --- |

(a)

„Vinagre de Jerez“: kis s to ZOP se stara vsaj šest mesecev;

| (b) | „Vinagre de Jerez Reserva“: kis s to ZOP se stara vsaj dve leti; |
| --- | --- |

(b)

„Vinagre de Jerez Reserva“: kis s to ZOP se stara vsaj dve leti;

| (c) | „Vinagre de Jerez Gran Reserva“: kis s to ZOP se stara vsaj deset let. |
| --- | --- |

(c)

„Vinagre de Jerez Gran Reserva“: kis s to ZOP se stara vsaj deset let.

Poleg tega je treba glede na uporabo ustreznih sortnih vin razlikovati med v nadaljevanju navedenimi polsladkimi vrstami kisa „Vinagre de Jerez“, ki jih je mogoče uvrstiti v katero koli od spodnjih kategorij:

| — | Vinagre de Jerez al Pedro Ximénez: kis s to ZOP, ki se mu med staranjem doda vino sorte Pedro Ximénez, |
| --- | --- |

—

Vinagre de Jerez al Pedro Ximénez: kis s to ZOP, ki se mu med staranjem doda vino sorte Pedro Ximénez,

| — | Vinagre de Jerez al Moscatel: kis s to ZOP, ki se mu med staranjem doda vino sorte Moscatel. |
| --- | --- |

—

Vinagre de Jerez al Moscatel: kis s to ZOP, ki se mu med staranjem doda vino sorte Moscatel.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

Kis, zaščiten z označbo porekla „Vinagre de Jerez“, se pridobiva izključno z ocetnokislinsko fermentacijo „primernih vin“.

Zato surovino za pridobivanje kisa iz Jereza sestavljajo t. i. primerna vina. Ta se proizvajajo v kleteh na območju proizvodnje kisa, ki se ujema z območjem proizvodnje za označbi porekla Jerez-Xérès-Sherry in Manzanilla – Sanlúcar de Barrameda. To so lahko:

| (a) | vina iz tistega leta, pri katerih se doseže naravni volumenski delež alkohola, ali |
| --- | --- |

(a)

vina iz tistega leta, pri katerih se doseže naravni volumenski delež alkohola, ali

| (b) | starana vina, pri katerih se je izteklo najkrajše povprečno obdobje staranja, določeno v njihovih specifikacijah. |
| --- | --- |

(b)

starana vina, pri katerih se je izteklo najkrajše povprečno obdobje staranja, določeno v njihovih specifikacijah.

Ta vina se pridelujejo ob upoštevanju pogojev iz specifikacij za te označbe vin v skladu z zahtevami, določenimi v zvezi s poreklom grozdja, ki izhaja z območja ZOP, in enološkimi praksami, opredeljenimi v zakonodaji, ki velja za to področje.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

Se ne uporablja.

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

(a)   Denaturacija

Vse serije primernega vina je treba takoj ob prenosu v prostore registriranih kleti denaturirati z delnim kisanjem, pri čemer se uporabi zadostna količina kisa iz lastnih zalog, da pridobljena mešanica vsebuje vsaj 1 % ocetne kisline.

(b)   Kisanje

Kisanje pomeni pretvorbo vsebine alkohola v vinu v ocetno kislino zaradi delovanja ocetnih bakterij. Pri pridobivanju kisa „Vinagre de Jerez“ razlikujemo med dvema postopkoma, in sicer:

| 1. | postopkom, ki se izvaja v t. i. „Bodegas de Elaboración de Vinagre“, tj. industrijskih obratih, ki imajo posode za kisanje, v katerih se surovina – primerno vino – s postopkom nadzorovane ocetnokislinske fermentacije pretvori v ustrezen kis; |
| --- | --- |

1.

postopkom, ki se izvaja v t. i. „Bodegas de Elaboración de Vinagre“, tj. industrijskih obratih, ki imajo posode za kisanje, v katerih se surovina – primerno vino – s postopkom nadzorovane ocetnokislinske fermentacije pretvori v ustrezen kis;

| 2. | postopkom, ki se izvaja v t. i. „Bodegas de Crianza y Expedición de vinagres“ s postopkom kisanja, ki poteka v istih lesenih sodih, kot se uporabljajo za staranje. |
| --- | --- |

2.

postopkom, ki se izvaja v t. i. „Bodegas de Crianza y Expedición de vinagres“ s postopkom kisanja, ki poteka v istih lesenih sodih, kot se uporabljajo za staranje.

(c)   Staranje ali zorenje

Posebni sistem zorenja ali staranja, potreben za pridobivanje zaščitenega kisa, lahko vključuje klasični sistem, imenovan „criaderas y solera“, ali sistem, imenovan „de añadas“, ki se uporablja za ustrezen kis v obdobju, potrebnem za pridobivanje ustreznih organoleptičnih in analitskih značilnosti vsake vrste kisa.

(a)   Posode, ki se uporabljajo za staranje

Vse zaloge kisa, ki se starajo, je treba hraniti v največ tisočlitrskih lesenih sodih, v katerih se je prej staralo vino. Regulativni svet lahko za staranje vina izjemoma odobri tudi večje lesene sode, če imajo zgodovinski pomen in je regulativni svet njihovo uporabo v ta namen registriral pred objavo specifikacije.

(b)   Povprečno trajanje staranja

Vse vrste kisa je treba pred dajanjem na trg starati vsaj šest mesecev. „Vinagre de Jerez Reserva“ se stara najmanj dve leti, „Vinagre de Jerez Gran Reserva“ pa deset let.

Kis, ki v celoti izhaja iz istega letnika in se torej stara brez mešanja s kisom iz drugih letnikov, je mogoče označiti z navedbo „añada“, če se stara vsaj dve leti. Ta navedba je združljiva z drugimi navedbami iz točke 3.2, če ima vino lastnosti, zahtevane v vsakem posameznem primeru.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

Posode, ki vsebujejo kis „Vinagre de Jerez“, namenjen neposredni porabi, morajo biti steklene ali iz drugih materialov, ki ne spreminjajo posebnih lastnosti proizvoda, njihova nominalna prostornina pa mora vedno ustrezati dovoljeni prostornini za to živilo.

Stekleničenje kisa „Vinagre de Jerez“ se lahko izvaja:

| 1. | v polnilnicah, ki so v lasti podjetij, vpisanih v register „Bodegas de Crianza y Expedición de Vinagres“, ali |
| --- | --- |

1.

v polnilnicah, ki so v lasti podjetij, vpisanih v register „Bodegas de Crianza y Expedición de Vinagres“, ali

| 2. | v polnilnicah, ki jih je odobril regulativni svet in so v lasti gospodarskih subjektov s sedežem na območju proizvodnje ali zunaj tega območja, ki neustekleničeni kis „Vinagre de Jerez“ pridobijo pri registriranih podjetjih in sodelujejo le v fazi stekleničenja. |
| --- | --- |

2.

v polnilnicah, ki jih je odobril regulativni svet in so v lasti gospodarskih subjektov s sedežem na območju proizvodnje ali zunaj tega območja, ki neustekleničeni kis „Vinagre de Jerez“ pridobijo pri registriranih podjetjih in sodelujejo le v fazi stekleničenja.

V obeh primerih morajo navedeni polnilci za odobritev regulativnemu svetu dokazati spoštovanje zakonskih obveznosti, ki zanje veljajo pri stekleničenju kisa v posamezni regiji ter pri vzpostavitvi sistema za nadzor kakovosti, ki zagotavlja popolno sledljivost in pravilno uporabo proizvoda, za stekleničenje kupljenega v registriranih kleteh.

3.7   Posebna pravila za označevanje:

Na etiketah in sekundarnih etiketah steklenic s kisom mora biti na vidnem mestu obvezno navedeno „Denominación de Origen ‚,Vinagre de Jerez‘“. Na teh etiketah morajo biti navedene tudi zadevna vrsta kisa in vse splošne informacije, opredeljene v veljavni zakonodaji. Poleg tega je na steklenicah garancijski žig, ki ga izda regulativni svet, ali sekundarna etiketa, na kateri sta razpoznavna oznaka ZOP in alfanumerična identifikacijska oznaka, ki sta v skladu s standardi, ki jih določi regulativni svet.

Regulativni svet zagotavlja, da so etikete, na katerih je navedeno zaščiteno ime „Vinagre de Jerez“, skladne z določbami specifikacije in zakonodajo o označevanju z označbo porekla.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja:

Območje proizvodnje kisa „Vinagre de Jerez“ sestavlja ozemlje občin Jerez de la Frontera, El Puerto de Santa María, Sanlúcar de Barrameda, Trebujena, Chipiona, Rota, Puerto Real in Chiclana de la Frontera (provinca Cadiz) ter Lebrija (provinca Sevilla), ki je vzhodno od 5° 49′ zahodne zemljepisne dolžine in južno od 36° 58′ severne zemljepisne širine.

Navedeno območje proizvodnje se ujema z območjem proizvodnje za označbi porekla Jerez-Xérès-Sherry in Manzanilla – Sanlúcar de Barrameda.

5.   Povezanost z geografskim območjem:

5.1   Posebnosti geografskega območja:

Posebnost območja proizvodnje kisa „Vinagre de Jerez“ temelji na zgodovinskih, naravnih in človeških dejavnikih.

(a)   Zgodovinski dejavniki

Pridelovanje vinske trte ter proizvodnja vina in kisa sta skozi celotno tisočletno zgodovino province Jerez, ki sega do feničanskega obdobja, spadala med temeljne dejavnosti v regiji. Geografska lega regije „Marco de Jerez“ (proizvodna regija vina Jerez) v bližini zgodovinsko izjemno pomembnih trgovskih pristanišč v Cadizu ali Sevilli pojasnjuje, zakaj sta bila lokalno vino in kis pogost tovor na ladjah, namenjenih v Južno in Severno Ameriko ali na trge severne Evrope, ter zakaj sta se vino in kis starala v sodih iz ameriškega hrasta, izdelanih v čezmorskih kolonijah. Tudi sistem criaderas y soleras, ki je značilni element vinogradništva v Jerezu, jasno izvira iz 17. stoletja in je posledica potrebe po zadovoljitvi povpraševanja po stalni kakovosti na trgu vina in kisa ne glede na morebitna nihanja pri posameznih trgatvah.

(b)   Naravni dejavniki

Za območje proizvodnje je značilen raven ali nekoliko valovit teren, pri katerem naklon pobočij dosega od 10 do 15 %; prevladuje mehka bela lapornata prst, imenovana „albariza“, ki zelo dobro zadržuje vlago. Ta tla sestavljajo kalcijev karbonat, glina in kremen. Podnebje je vroče z najnižjimi zimskimi temperaturami približno 5 °C in najvišjimi poletnimi temperaturami približno 35 °C. Letna osončenost na območju proizvodnje znaša več kot 300 dni, povprečne letne padavine pa približno 600 litrov na m2, ki večinoma padejo novembra, decembra in marca. Ta dejavnik je treba vsekakor upoštevati skupaj z zmožnostjo značilnih belih tal (albariza) v regiji, da zadržujejo vlago in preprečujejo izhlapevanje. Nazadnje je treba poudariti precejšen vpliv dveh prevladujočih vetrov v regiji na podnebje: to sta suh in vroč vzhodni veter (viento de Levante), ki piha iz notranjosti, ter zelo vlažen zahodni veter (viento de Poniente), ki piha z oceana in zlasti poleti omili vročino.

(c)   Človeški dejavniki

Prevladujoči sistem za staranje kisa „Vinagre de Jerez“, imenovan criaderas y soleras, je enako kot uporaba značilnih sodov „bota“, ki so izdelani iz ameriškega hrasta in imajo močan vonj po vinu, značilni sistem tega območja proizvodnje. Tudi arhitektura ima pomembno vlogo pri zagotavljanju posebnosti kisa z označbo porekla „Vinagre de Jerez“. Kleti za staranje kisa imajo običajno dvokapno streho in visok strop, zato je v notranjosti veliko zraka, s čimer se izravnavajo zunanja temperaturna nihanja. Stene so običajno dovolj debele, da se zagotovi izolacija, medtem ko okna, ki so na določeni višini, omogočajo kroženje zraka in svežih nočnih vetričev z zahoda ter hkrati preprečujejo padanje svetlobe neposredno na sode.

5.2   Posebnosti proizvoda:

Posebnost kisa „Vinagre de Jerez“ je povezana predvsem s surovino, iz katere se pridobiva, tj. primernimi vini. Na tem območju proizvodnje se pridelujejo tudi značilna vina, katerih nekatere značilnosti so jasno razpoznavne v kisu „Vinagre de Jerez“. Barvna lestvica se pri tem kisu giblje med olivno in rdečkasto rjavo, medtem ko je aroma nekoliko alkoholna, prevladujeta pa vinska in lesna nota.

Poleg tega podnebne razmere v regiji in arhitekturne značilnosti kleti, ki prispevajo k ustvarjanju posebne mikroklime, med celotnim procesom staranja spodbujajo koncentracijo sestavin kisa, na kateri temelji njegov dolgotrajni okus.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO):

Vse navedene orografske, pedološke in podnebne značilnosti vinogradom na območju proizvodnje zagotavljajo razlikovalne lastnosti, ki pomembno vplivajo na posebnosti primernih vin in torej kisa „Vinagre de Jerez“, ki se iz njih pridobiva. Odločilen je vpliv naravnih dejavnikov na primerna vina, pridobljena iz uporabljenih sort vinske trte (Palomino, Moscatel in Pedro Ximénez). V vročih regijah, kot je območje proizvodnje kisa „Vinagre de Jerez“, grozdje na splošno hitreje zori, v moštu, ki vsebuje zelo veliko sladkorja, pa je vsebnost kisline običajno sorazmerno majhna. Skupna osončenost na območju proizvodnje je med rastjo vinske trte zelo velika, kar omogoča dober razvoj in zorenje grozdja. Za območje proizvodnje so med drugim značilna sušna poletja, ki se ujemajo z obdobjem med zorenjem in trgatvijo, ter prevladujoč izjemno vroč in suh veter. Zahodni veter, ki piha z Atlantskega oceana in ima izrazit toplotni vpliv, poleti pogosto povzroča nočne vetriče, ki zagotavljajo intenzivno rožnato barvo in izravnajo pomanjkanje vode, ki je lahko zaradi velike osvetljenosti v regiji precejšnje. V zvezi s tem ima zaradi zmožnosti zadrževanja vlage odločilno vlogo tudi prst „albariza“, saj omogoča ustvarjanje zalog vode v zemlji.

Po drugi strani so zelo pomembne tudi lastnosti, ki jih od nekdaj zagotavlja skupek izbranih kvasovk in so povezane z okoljskimi razmerami v regiji. Metabolizem alkoholov in polialkoholov v vinu, ki se razvije zaradi alkohologenih kvasovk, v regiji proizvodnje vina Jerez (Marco de Jerez) zagotavlja celoto sekundarnih elementov in spremembo primarnih sestavin vina, kot so: zmanjšanje vsebnosti glicerina, povečanje vsebnosti acetaldehida ter produktov esterifikacije. Pridobljeni acetaldehidi se torej pretvorijo v aceton, element, ki kisu „Vinagre de Jerez“ ob prisotnosti višjih alkoholov daje značilno aromo. Večja vsebnost preostalega alkohola je tudi zelo pomembna za kakovost in lastnosti kisa „Vinagre de Jerez“, saj omogoča nastajanje esterificiranih sestavin (zlasti etilnega acetata), ki sestavljajo kis ter mu zagotavljajo večjo kompleksnost in izravnavajo primarne arome iz kisanja.

Poleg tega zorenje v hrastovih sodih in posebne mikroklimatske razmere kisu zagotavljajo zelo posebne lastnosti. Uporabljena vrsta sodov omogoča dovajanje kisika na mikroravni, kar je idealno za počasen razvoj kisa, zagotavlja pa tudi postopno ločevanje sestavin med staranjem. Te omogočajo stabilizacijo barvil in nastajanje polimernih kompozitov ter kisu dajejo značilno olivno do rdečkasto rjavo barvo, vaniljino noto ter kavno-mlečno in praženo aromo. Poleg tega hemiceluloza v lesu omogoča postopno izhlapevanje vode, zato se poveča količina suhe snovi, mineralnih soli in vsebnost pepela v kisu.

Sistem criaderas y soleras, najpogosteje uporabljena metoda zorenja na zadevnem območju, spodbuja močno homogenizacijo kisa, saj izravnava vplive različnih letin. Nazadnje, arhitekturna struktura kleti v proizvodni regiji Jerez, ki omogoča ohranjanje mikroklimatskih razmer, poleg počasnega dovajanja kisika v kis v optimalnih razmerah omogoča tudi ohranjanje sodov, ki omogočajo zorenje kisa „Vinagre de Jerez“.

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal/export/sites/default/comun/galerias/galeriaDescargas/cap/industrias-agroalimentarias/denominacion-de-origen/Pliegos/pliego_vinagre_jerez.pdf

---