# Az Európai Unió C 302/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2010.302.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 302 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. november 9. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2010.302.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 302

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. november 9.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 302/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5958 – GS/TPG/Ontex) (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 302/02 | Állami támogatás engedélyezése az EUMSz. szerződés 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  2
  ) | 2 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2010/C 302/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5958 – GS/TPG/Ontex) (
  1
  )

1

1

2010/C 302/02

Állami támogatás engedélyezése az EUMSz. szerződés 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  2
  )

2

2

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 302/03 | Euro-átváltási árfolyamok | 3 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 302/03

Euro-átváltási árfolyamok

3

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 302/04 | Első pályázati felhívás a szén-dioxid környezetvédelmi szempontból biztonságos leválasztására és geológiai tárolására irányuló kereskedelmi demonstrációs projekteknek, valamint a megújuló energiaforrások hasznosítására alkalmazott innovatív technológiák demonstrációs projektjeinek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli, a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel létrehozott kereskedelmi rendszere keretében történő finanszírozására vonatkozó kritériumok és intézkedések meghatározásáról szóló C(2010) 7499 bizottsági határozat alapján | 4 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 302/05 | Összefonódás bejelentésének visszavonása (Ügyszám: COMP/M.5913 – CEZ/EPH/MIBRAG Group) (
  1
  ) | 5 |
| 2010/C 302/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5995 – VW/Karmann) (
  1
  ) | 6 |
| 2010/C 302/07 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems) (
  1
  ) | 7 |
| 2010/C 302/08 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Group/CPD/FIH Group) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 8 |
| 2010/C 302/09 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5983 – Tyco Electronics/ADC Telecommunications) (
  1
  ) | 9 |
| 2010/C 302/10 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5932 – News Corp/BSkyB) (
  1
  ) | 10 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 302/11 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 11 |
| 2010/C 302/12 | Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 16 |
| 2010/C 302/13 | Állami támogatás – Németország – C 22/10 (korábbi N 701/09) állami támogatás – Innovációs asszisztenseknek nyújtott támogatás (K+F) – Felhívás észrevételek benyújtására az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 24 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 302/04

Első pályázati felhívás a szén-dioxid környezetvédelmi szempontból biztonságos leválasztására és geológiai tárolására irányuló kereskedelmi demonstrációs projekteknek, valamint a megújuló energiaforrások hasznosítására alkalmazott innovatív technológiák demonstrációs projektjeinek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli, a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel létrehozott kereskedelmi rendszere keretében történő finanszírozására vonatkozó kritériumok és intézkedések meghatározásáról szóló C(2010) 7499 bizottsági határozat alapján

4

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 302/05

Összefonódás bejelentésének visszavonása (Ügyszám: COMP/M.5913 – CEZ/EPH/MIBRAG Group) (
  1
  )

1

5

2010/C 302/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5995 – VW/Karmann) (
  1
  )

1

6

2010/C 302/07

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems) (
  1
  )

1

7

2010/C 302/08

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Group/CPD/FIH Group) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

8

2010/C 302/09

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5983 – Tyco Electronics/ADC Telecommunications) (
  1
  )

1

9

2010/C 302/10

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5932 – News Corp/BSkyB) (
  1
  )

1

10

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2010/C 302/11

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

11

2010/C 302/12

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

16

2010/C 302/13

Állami támogatás – Németország – C 22/10 (korábbi N 701/09) állami támogatás – Innovációs asszisztenseknek nyújtott támogatás (K+F) – Felhívás észrevételek benyújtására az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |
| | (2)   EGT-vonatkozású szöveg, kivéve a Szerződés I. melléklete alá tartozó termékeket |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

(2)   EGT-vonatkozású szöveg, kivéve a Szerződés I. melléklete alá tartozó termékeket

2

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 9.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 302/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 302/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5958 – GS/TPG/Ontex)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 302/01

2010. szeptember 30-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angolul nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M5958 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M5958 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

| 9.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 302/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 302/2

---

Állami támogatás engedélyezése az EUMSz. szerződés 107. és 108. cikke alapján

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg, kivéve a Szerződés I. melléklete alá tartozó termékeket)

2010/C 302/02

| A határozat elfogadásának időpontja | 2010.3.1. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 636/09 |
| Tagállam | Lengyelország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Pomoc dla sektora leśnictwa – pomoc dla Lasów Państwowych na projekty retencyjne |
| Jogalap | Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | Támogatás nyújtása az erdészeti ágazat számára |
| Támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | 300 millió PLN |
| Támogatás intenzitása | 85 % |
| Időtartam | 2010–2015 |
| Gazdasági ágazat | Erdészet |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej |
| ul. Konstruktorska 3A |
| 02-673 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

A határozat elfogadásának időpontja

2010.3.1.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 636/09

Tagállam

Lengyelország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Pomoc dla sektora leśnictwa – pomoc dla Lasów Państwowych na projekty retencyjne

Jogalap

Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

Támogatás nyújtása az erdészeti ágazat számára

Támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

300 millió PLN

Támogatás intenzitása

85 %

Időtartam

2010–2015

Gazdasági ágazat

Erdészet

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej

ul. Konstruktorska 3A

02-673 Warszawa

POLSKA/POLAND

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 9.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 302/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 302/3

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2010. november 8.

2010/C 302/03

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3917 |
| JPY | Japán yen | 112,88 |
| DKK | Dán korona | 7,4535 |
| GBP | Angol font | 0,86270 |
| SEK | Svéd korona | 9,2940 |
| CHF | Svájci frank | 1,3435 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,0850 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,575 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 274,60 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7093 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,9193 |
| RON | Román lej | 4,2875 |
| TRY | Török líra | 1,9621 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,3770 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3960 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,7880 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7680 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,7922 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 549,24 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,5560 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,2939 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3495 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 396,12 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,3038 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 60,058 |
| RUB | Orosz rubel | 42,8150 |
| THB | Thaiföldi baht | 41,267 |
| BRL | Brazil real | 2,3607 |
| MXN | Mexikói peso | 17,0462 |
| INR | Indiai rúpia | 61,8200 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3917

JPY

Japán yen

112,88

DKK

Dán korona

7,4535

GBP

Angol font

0,86270

SEK

Svéd korona

9,2940

CHF

Svájci frank

1,3435

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,0850

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,575

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

274,60

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7093

PLN

Lengyel zloty

3,9193

RON

Román lej

4,2875

TRY

Török líra

1,9621

AUD

Ausztrál dollár

1,3770

CAD

Kanadai dollár

1,3960

HKD

Hongkongi dollár

10,7880

NZD

Új-zélandi dollár

1,7680

SGD

Szingapúri dollár

1,7922

KRW

Dél-Koreai won

1 549,24

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,5560

CNY

Kínai renminbi

9,2939

HRK

Horvát kuna

7,3495

IDR

Indonéz rúpia

12 396,12

MYR

Maláj ringgit

4,3038

PHP

Fülöp-szigeteki peso

60,058

RUB

Orosz rubel

42,8150

THB

Thaiföldi baht

41,267

BRL

Brazil real

2,3607

MXN

Mexikói peso

17,0462

INR

Indiai rúpia

61,8200

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 9.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 302/4 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 302/4

---

Első pályázati felhívás a szén-dioxid környezetvédelmi szempontból biztonságos leválasztására és geológiai tárolására irányuló kereskedelmi demonstrációs projekteknek, valamint a megújuló energiaforrások hasznosítására alkalmazott innovatív technológiák demonstrációs projektjeinek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli, a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel létrehozott kereskedelmi rendszere keretében történő finanszírozására vonatkozó kritériumok és intézkedések meghatározásáról szóló C(2010) 7499 bizottsági határozat alapján

2010/C 302/04

Ezúton értesítjük az érdeklődőket a fenti, 2010. november 3-i határozat alapján közzétett első pályázati felhívásról.

Várjuk az érdeklődők pályázatait az említett pályázati felhívásra. A határidők, a felhívás részletei, valamint a pályázatok benyújtásának módjáról tájékoztató útmutatás az Európai Bizottság következő internetes oldalán olvasható:

http://ec.europa.eu/clima/funding/ner300/index_en.htm

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 9.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 302/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 302/5

---

Összefonódás bejelentésének visszavonása

(Ügyszám: COMP/M.5913 – CEZ/EPH/MIBRAG Group)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 302/05

(A Tanács 139/2004/EK rendelete)

2010. október 25-én az Európai Bizottság bejelentést kapott a(z) CEZ, EPH és MIBRAG Group által tervezett összefonódásról. 2010. november 3-án a bejelentő fél (felek) tájékoztatta/ák a Bizottságot, hogy visszavonja/ák bejelentését/üket.

---

| 9.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 302/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 302/6

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5995 – VW/Karmann)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 302/06

| 1. | 2010. október 21-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Volkswagen AG (a továbbiakban: VW, Németország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás eszközvásárlás útján kizárólagos irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a fizetésképtelen Wilhelm Karmann GmbH (a továbbiakban: Karmann, Németország) vállalkozás németországi eszközeinek egy része – a műszaki fejlesztési részleg, valamint a fémfeldolgozó egység – felett. |
| --- | --- |

1.

2010. október 21-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Volkswagen AG (a továbbiakban: VW, Németország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás eszközvásárlás útján kizárólagos irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a fizetésképtelen Wilhelm Karmann GmbH (a továbbiakban: Karmann, Németország) vállalkozás németországi eszközeinek egy része – a műszaki fejlesztési részleg, valamint a fémfeldolgozó egység – felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a VW esetében: személygépkocsik, könnyű haszongépjárművek, autóbuszok, haszongépjárművek és gépkocsialkatrészek világszerte történő fejlesztése, gyártása és értékesítése, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a VW esetében: személygépkocsik, könnyű haszongépjárművek, autóbuszok, haszongépjárművek és gépkocsialkatrészek világszerte történő fejlesztése, gyártása és értékesítése,

| — | a Karmann esetében: gépkocsi-karosszéria gyártás, gépkocsi-alkatrészek, -modulok és teljes gépjárművek fejlesztése és gyártása, üzemtervezés, valamint szerszámok fejlesztése és gyártása. |
| --- | --- |

—

a Karmann esetében: gépkocsi-karosszéria gyártás, gépkocsi-alkatrészek, -modulok és teljes gépjárművek fejlesztése és gyártása, üzemtervezés, valamint szerszámok fejlesztése és gyártása.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5995 – VW/Karmann hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5995 – VW/Karmann hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---

| 9.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 302/7 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 302/7

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 302/07

| 1. | 2010. október 22-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint és a 4. cikk (5) bekezdése alapján tett beterjesztést követően bejelentést kapott az – Inteva Products LLC nevű, százszázalékos tulajdonú leányvállalatán keresztül – autóalkatrészek iparágában tevékenykedő The Renco Group. (a továbbiakban: TRG, Amerikai Egyesült Államok) által tervezett összefonódásáról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Arvin Meritor százszázalékos tulajdonú leányvállalata, a Body Systems Inc. (a továbbiakban: BSI, Hollandia) felett. |
| --- | --- |

1.

2010. október 22-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint és a 4. cikk (5) bekezdése alapján tett beterjesztést követően bejelentést kapott az – Inteva Products LLC nevű, százszázalékos tulajdonú leányvállalatán keresztül – autóalkatrészek iparágában tevékenykedő The Renco Group. (a továbbiakban: TRG, Amerikai Egyesült Államok) által tervezett összefonódásáról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Arvin Meritor százszázalékos tulajdonú leányvállalata, a Body Systems Inc. (a továbbiakban: BSI, Hollandia) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | TRG: járműalkatrészek, például ajtóelemek, kilincsek, beltéri rendszerek és vezetőfülkék, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

TRG: járműalkatrészek, például ajtóelemek, kilincsek, beltéri rendszerek és vezetőfülkék,

| — | BSI könnyűgépjárművekbe történő beépítésre szánt, beépített napfénytető- és ajtórendszerek. |
| --- | --- |

—

BSI könnyűgépjárművekbe történő beépítésre szánt, beépített napfénytető- és ajtórendszerek.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---

| 9.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 302/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 302/8

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Group/CPD/FIH Group)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 302/08

| 1. | 2010. október 29-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Arbejdsmarkedets Tillægspension (a továbbiakban: ATP, Dánia), a Pension forsikringsaktieselskab (a továbbiakban: PFA, Dánia), a Folksam ömsesidig livsförsäkring és a Folksam ömsesidig sakförsäkring (a továbbiakban együttesen: Folksam Group, Svédország) és a C.P. Dyvig & Co. A/S (a továbbiakban: CPD, Dánia) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az FIH Erhvervsbank A/S (a továbbiakban: FIH, Dánia) felett. |
| --- | --- |

1.

2010. október 29-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Arbejdsmarkedets Tillægspension (a továbbiakban: ATP, Dánia), a Pension forsikringsaktieselskab (a továbbiakban: PFA, Dánia), a Folksam ömsesidig livsförsäkring és a Folksam ömsesidig sakförsäkring (a továbbiakban együttesen: Folksam Group, Svédország) és a C.P. Dyvig & Co. A/S (a továbbiakban: CPD, Dánia) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az FIH Erhvervsbank A/S (a továbbiakban: FIH, Dánia) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | az ATP esetében: nyugdíjtartalék, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

az ATP esetében: nyugdíjtartalék,

| — | a PFA esetében: nyugdíj- és életbiztosítás, |
| --- | --- |

—

a PFA esetében: nyugdíj- és életbiztosítás,

| — | a Folksam Group esetében: életbiztosítás és nem-életbiztosítás, |
| --- | --- |

—

a Folksam Group esetében: életbiztosítás és nem-életbiztosítás,

| — | a CPD esetében: pénzügyi tanácsadás, vállalati finanszírozás, tanácsadás az összefonódások és felvásárlások területén, valamint tőkebefektetések, |
| --- | --- |

—

a CPD esetében: pénzügyi tanácsadás, vállalati finanszírozás, tanácsadás az összefonódások és felvásárlások területén, valamint tőkebefektetések,

| — | az FIH esetében: vállalati banki szolgáltatások, ingatlanfinanszírozás, strukturált finanszírozás, tőkepiacok, tanácsadás az összefonódások és felvásárlások területén, valamint befektetési banki szolgáltatások. |
| --- | --- |

—

az FIH esetében: vállalati banki szolgáltatások, ingatlanfinanszírozás, strukturált finanszírozás, tőkepiacok, tanácsadás az összefonódások és felvásárlások területén, valamint befektetési banki szolgáltatások.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Group/CPD/FIH Group hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Group/CPD/FIH Group hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---

| 9.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 302/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 302/9

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5983 – Tyco Electronics/ADC Telecommunications)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 302/09

| 1. | 2010. október 28-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint és a 4. cikk (5) bekezdése alapján tett beterjesztést követően bejelentést kapott a közvetve a Tyco Electronics százszázalékos tulajdonában lévő Tyco Electronics Minnesota Inc. (a továbbiakban: TE, Amerikai Egyesült Államok) által tervezett összefonódásáról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az ADC Telecommunications, Inc. (a továbbiakban: ADC, Amerikai Egyesült Államok) felett. |
| --- | --- |

1.

2010. október 28-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint és a 4. cikk (5) bekezdése alapján tett beterjesztést követően bejelentést kapott a közvetve a Tyco Electronics százszázalékos tulajdonában lévő Tyco Electronics Minnesota Inc. (a továbbiakban: TE, Amerikai Egyesült Államok) által tervezett összefonódásáról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az ADC Telecommunications, Inc. (a továbbiakban: ADC, Amerikai Egyesült Államok) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a TE esetében: elektronikai termékek tervezése, gyártása és forgalmazása számos iparágban, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a TE esetében: elektronikai termékek tervezése, gyártása és forgalmazása számos iparágban,

| — | az ADC esetében: távközléssel, valamint vezeték nélküli, kábel- és vállalati hálózatokkal kapcsolatos termékek és szolgáltatások fejlesztése. |
| --- | --- |

—

az ADC esetében: távközléssel, valamint vezeték nélküli, kábel- és vállalati hálózatokkal kapcsolatos termékek és szolgáltatások fejlesztése.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5983 – Tyco Electronics/ADC Telecommunications hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5983 – Tyco Electronics/ADC Telecommunications hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---

| 9.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 302/10 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 302/10

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5932 – News Corp/BSkyB)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 302/10

| 1. | 2010. november 3-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a News Corporation (a továbbiakban: News Corp, Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás nyilvános vételi ajánlat útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a British Sky Broadcasting Group plc. (a továbbiakban: BSkyB, Egyesült Királyság) felett. |
| --- | --- |

1.

2010. november 3-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a News Corporation (a továbbiakban: News Corp, Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás nyilvános vételi ajánlat útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a British Sky Broadcasting Group plc. (a továbbiakban: BSkyB, Egyesült Királyság) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a News Corp esetében: szórakoztató filmekkel, televízióműsorokkal, hírlapokkal és információs szolgáltatásokkal, könyvkiadással és egyéb tevékenységekkel (például kültéri hirdetésekkel) foglalkozó diverzifikált globális médiavállalkozás, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a News Corp esetében: szórakoztató filmekkel, televízióműsorokkal, hírlapokkal és információs szolgáltatásokkal, könyvkiadással és egyéb tevékenységekkel (például kültéri hirdetésekkel) foglalkozó diverzifikált globális médiavállalkozás,

| — | a BSkyB esetében: televíziós csatornák nagykereskedelme, fizetős televíziós csatornák kiskereskedelmi forgalmazása, fizetős televíziózáshoz kapcsolódó műszaki szolgáltatások biztosítása, hirdetések és egyéb szolgáltatások (például kiskereskedelmi telefonszolgáltatások és szélessávú szolgáltatások biztosítása). |
| --- | --- |

—

a BSkyB esetében: televíziós csatornák nagykereskedelme, fizetős televíziós csatornák kiskereskedelmi forgalmazása, fizetős televíziózáshoz kapcsolódó műszaki szolgáltatások biztosítása, hirdetések és egyéb szolgáltatások (például kiskereskedelmi telefonszolgáltatások és szélessávú szolgáltatások biztosítása).

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5932 – News Corp/BSkyB hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5932 – News Corp/BSkyB hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 9.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 302/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 302/11

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2010/C 302/11

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

ÖSSZEFOGLALÓ

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„MOULES DE BOUCHOT DE LA BAIE DU MONT-SAINT-MICHEL”

EK-sz.: FR-PDO-0005-0547-30.03.2006

OEM ( X ) OFJ ( )

Ez az összefoglaló a termékleírás legfontosabb elemeit ismerteti tájékoztatási céllal.

1.   A tagállam felelős szervezeti egysége:

| Név: | Institut national de l’origine et de la qualité |
| --- | --- |
| Cím: | 51 rue d’Anjou |
| 75008 Paris |
| FRANCE |

Név:

Institut national de l’origine et de la qualité

Cím:

51 rue d’Anjou

75008 Paris

FRANCE

Tel.

+33 0153898000

Fax

+33 0153898060

E-mail:

info@inao.gouv.fr

2.   Csoportosulás:

| Név: | Comité de défense des «Moules de bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel» |
| --- | --- |
| Cím: | Maison de la baie |
| 35960 Le-Vivier-sur-Mer |
| FRANCE |

Név:

Comité de défense des «Moules de bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel»

Cím:

Maison de la baie

35960 Le-Vivier-sur-Mer

FRANCE

Tel.

+33 0299488615

Fax

+33 0299488615

E-mail:

—

Összetétel:

Termelők/feldolgozók ( X ) Egyéb ( )

3.   A termék típusa:

| 1.7. osztály: | Friss hal, puhatestűek és rákfélék, valamint ezekből készült termékek |
| --- | --- |

1.7. osztály:

Friss hal, puhatestűek és rákfélék, valamint ezekből készült termékek

4.   Termékleírás:

(követelmények összefoglalása az 510/2006/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján)

4.1.   Elnevezés:

„Moules de Bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel”

4.2.   Leírás:

Elsősorban a Mytilus edulis fajhoz tartozó élő ehető kékkagyló (kevesebb mint 5 %-ban a Mytilus galloprovincialis fajhoz tartozó kagyló vagy a Mytilus galloprovincialis és a Mytilus edulis fajok hibridjei), amelynek héja sima és sötét színű, formája szabályos, húsa sárgás-narancssárgás, rákoktól és homokszemektől mentes. A hús állaga lágy és omlós, íze édeskés.

A kagyló átlagos hosszúsága legalább 4 cm, a főtt hús szénhidráttartalma meghaladja a 4 %-ot, a húsarány Lawrence és Scott index szerinti értéke legalább 120. A forgalmazásra előkészített kagylótételeket illetően a a szóban forgó fajhoz tartozás, az átlagos hosszúság és a minimális húsarány tekintetében elvégzendő mérésekre és ellenőrzésekre vonatkozó szabályokat az előállítás módjával kapcsolatos 5. alpont tartalmazza.

4.3.   Földrajzi terület:

A kagyló előállításának földrajzi területét a tenyésztési terület, valamint a feldolgozási és csomagolási terület alkotja. A tenyésztési terület a Mont-Saint-Michel-öböl parti részén található, a Carolles település harangtornyát és a Pointe de la Chaîne-t összekötő vonaltól délre és az Ille et Vilaine és La Manche megyét elválasztó határvonaltól nyugatra. A feldolgozási és csomagolási terület Cancale, Cherrueix, Le Vivier-sur-Mer, Mont-Dol, Hirel, Saint-Benoît-des-Ondes és Saint-Méloir-des-Ondes településeket foglalja magában.

A cölöpök elhelyezésére és a kagylók tárolására szolgáló terület a következőkből áll:

| — | a tengeri terület azon részeiből, ahol a Mont-Saint-Michel-öbölben folyó biológiai termelés általános rendszerére jellemző, lassú áramlású víztömegek találhatóak, valamint |
| --- | --- |

—

a tengeri terület azon részeiből, ahol a Mont-Saint-Michel-öbölben folyó biológiai termelés általános rendszerére jellemző, lassú áramlású víztömegek találhatóak, valamint

| — | nagy kiterjedésű tengerparti részből, ahol Macoma Balthica tartalmú finom szemcséjű vagy állati eredetű finom-közepes szemcséjű homokos üledék található. |
| --- | --- |

—

nagy kiterjedésű tengerparti részből, ahol Macoma Balthica tartalmú finom szemcséjű vagy állati eredetű finom-közepes szemcséjű homokos üledék található.

A terület lehetővé teszi a kagylók bőséges, egyedi és változatos táplálkozását, amely az alábbiakkal hozható összefüggésbe:

| — | nagy kiterjedésű parti rész, |
| --- | --- |

—

nagy kiterjedésű parti rész,

| — | finom homokréteg, amelyet sajátos üledéklakó élőlények népesítenek be, |
| --- | --- |

—

finom homokréteg, amelyet sajátos üledéklakó élőlények népesítenek be,

| — | a Franciaország legnagyobb apály-dagály ingadozása folytán keletkező áramlat és az öbölbe érkező folyók áramlatainak kölcsönhatása, |
| --- | --- |

—

a Franciaország legnagyobb apály-dagály ingadozása folytán keletkező áramlat és az öbölbe érkező folyók áramlatainak kölcsönhatása,

| — | a különböző ökoszisztémák, így a polderek, homokpadok és tengeri mocsarak közötti kölcsönhatás. |
| --- | --- |

—

a különböző ökoszisztémák, így a polderek, homokpadok és tengeri mocsarak közötti kölcsönhatás.

A feldolgozási és csomagolási terület azt a területet fedi le, ahol az 1950-es évektől folyik kagylótenyésztés, közel azokhoz a hagyományos útvonalakhoz, amelyeken a cölöpök apály idején a vízen vagy a földön megközelíthetőek voltak.

4.4.   A származás igazolása:

Valamennyi, a „Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel” előállítási feltételei szerint termelő gazdasági szereplőnek azonosítási nyilatkozat aláírásával kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy megfelel a termékleírás rendelkezéseinek. A nyilatkozat révén nyilvántartásba kerül valamennyi olyan gazdasági szereplő, amely részt vesz a termék előállításában, átmosásában, méret szerinti válogatásában, valamint csomagolásában.

Több nyilvántartás is szükséges: a tenyésztési és tisztítási módszerről, a tárolási területen vagy medencékben tárolt kagyló mennyiségéről, az átmosott és osztályozott kagylómennyiségek nyomon követéséről és végül a csomagolt mennyiségekről külön nyilvántartásokat kell vezetni.

A nyomon követhetőség érdekében az előállítás különböző szakaszaiban (tenyésztés, átmosás és osztályozás, valamint csomagolás) a „Moules de bouchot de la baie du Mont Saint-Michel” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátandó kagylókat fizikai úton elkülönítik a többi kagylótól.

Az egyes csomagolt tételek azonosítása jelölési rendszer segítségével történik, amely feltünteti a súlyt, a termelő nevét, a feladóközpont azonosító számát, a csomagolás időpontját, valamint a csomagolt tételek sorszámát.

Az ismertetett eljárásokat a kagylók minőségének és sajátos jellegének ellenőrzésére szolgáló analitikai és érzékszervi vizsgálat egészíti ki.

4.5.   Az előállítás módja:

A szóban forgó kagylókat cölöpökön, mégpedig a tengerpart talajába süllyesztett, szabályosan elrendezett függőleges cölöpökön tenyésztik.

Minden évben legkésőbb október 31-ig tekerik fel a csölöpökre azokat a köteleket, amelyeken korábban megtapadtak a kagylólárvák, betartva az egyes cölöpökre előírt maximális kagylóarányt.

A kagylótenyésztés a tenyésztési területen belül található cölöptelepeken történik, amelyek az oltalom alatt álló elnevezés esetében előírt elhelyezés és sűrűség szerint felállított, függőleges oszlopsorokból állnak.

A kagylótenyésztés időtartama legalább 11 egymást követő hónap, ebből legalább 8 hónap cölöpökön (attól az időponttól számítva, amikor a cölöpökre feltekerik a kagylólárvákkal teli köteleket), és a tenyésztési időtartam nem haladhatja meg a 24 hónapot.

A kagylók betakarítását a cölöpökre helyezés évét követő év június 15. és február 15. között, a legalább 18 hónapig nevelt kagylók esetében pedig június 15. és július 31. között kell elvégezni. A betakarítást követően a kagylókat egy zárt, átlátszó tartály segítségével tározóba vagy a tisztítóközpontban, illetve a feladóközpontban található, tengervízzel táplált medencébe lehet helyezni.

A kagylókat, miután kiveszik őket a tározóból vagy a medencéből, a meghatározott feldolgozási és csomagolási területen található feladóközpontban szétválasztják egymástól, megmossák és válogatják.

A csomagolásra kész vagy analitikai vizsgálatra elkülönített kagylókból álló tételek kevesebb mint 5 %-ban tartalmazhatnak a Mytilus galloprovincialis fajhoz tartozó kagylót vagy a Mytilus galloprovincialis és a Mytilus edulis fajok hibridjét, valamint kevesebb mint 20 %-ban 4 cm-nél kisebb kagylókat.

A minimális húsarány kiszámításának módját a termékleírás részletezi. Egy adott betakarítás során bekövetkező rendkívüli éghajlati vagy biológiai körülmények esetén nemzeti rendelkezés keretében az érintett kagylók húsaránya a termék leírására vonatkozó 4.2. pontban meghatározott értékhez képest legfeljebb 5 %-kal csökkenthető.

A csomagolás, amelyet az azonos feladóközpontból származó kagylókon végeznek, a meghatározott feldolgozási és csomagolási területen belül történik. E műveletet a kagylók mosását és osztályozását követően legfeljebb 18 órán belül el kell végezni.

A kagylók szállítása és értékesítése legfeljebb 15 kg tömegű kiszerelésben történik. A végső csomagoláshoz 2–15 kg-os zsákokat vagy 0,5–7 kg-os dobozokat lehet használni.

4.6.   Kapcsolat:

A földrajzi terület sajátosságai

A „Moules de bouchots de la baie du Mont-Saint-Michel” eredetmegjelölés által érintett települések a Normann-Breton-öböl belsejében, a Mont-Saint-Michel öblének parti részén helyezkednek el.

A nagy kiterjedésű, igen enyhe lejtésű parti résszel rendelkező, a francia tengerparti területek közül a legnagyobb apály-dagály ingadozású Mont-Saint-Michel-öböl az élőhelyek (polderek, szikes mocsarak, homokpadok, torkolatvidékek stb.) mozaikja, amelyet a szárazföldi, tengeri környezet, valamint a föld és a tenger közötti átmenet kölcsönhatása jellemez.

A nagy kiterjedésű, sekély vízben található víztömegek tavasszal erősen felmelegszenek, és a finom, illetve finom-közepes szemcséjű homoktól erősen zavarosak. Az öbölbe érve, ahol már nem érvényesül az apály-dagály ingadozás és a szél okozta hullámzás hatása, a víztömegek mozgása igen lassúvá válik.

A Mont-Saint-Michel-öbölnek többek között az is sajátossága, hogy nincs helyben jelentős endemikus Mytilidae kagylóállomány. A Mytilus galloprovincialis csak elszórtan van jelen, a Mytilus edulis pedig nem tud szaporodni.

A különleges természeti feltételekkel magyarázható, hogy a régió néhány szakembere az 50-es években bevezette a cölöpös kagylótenyésztést. A termelők, akik tisztában voltak a környezet és a termék szempontjából a túltermeléssel járó kockázatokkal, úgy döntöttek, hogy szigorúan szabályozzák a cölöpös kagylótenyésztést. Végezetül a kagylótenyésztők eljárást alakítottak ki a betakarítás megkezdésére és lezárására annak érdekében, hogy analitikai és érzékszervi vizsgálatok elvégzésével megelőzzék a kagylók túl korai, a megfelelő méret elérését megelőző betakarítását.

A termék sajátosságai

A Mont-Saint-Michel-öbölbeli kagyló a Mytilus edulis fajhoz tartozó, cölöpökön nevelt kagyló, amely – elsősorban a kagylóhéj telítettségénél, a kagyló magas szénhidráttartalmánál, valamint sárga-narancssárga színű, lágy és omlós állagú, édeskés ízű húsánál fogva – egyértelműen megkülönböztethető a más öbölből származó azonos fajú és azonos tenyésztési móddal előállított kagylóktól.

Jellemzőinek köszönhetően a „Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel” viszonyítási alapot jelent a piacon, amelyet tükröz a többi termelési központ termékeihez képest magasabb eladási ára.

A földrajzi terület és a termék minősége vagy jellemzői közötti okozati kapcsolat

Az Aiguillon-öbölből származó kagylótenyésztők az 1950-es években a cölöpökön nevelt kagyló tenyésztésére alkalmas új területek után kutatva a Mont-Saint-Michel-öböl adottságait – igen enyhe lejtésű és szabályos tengerpartjának, valamint a vízen vagy a földön megközelíthető hagyományos útvonalaknak köszönhetően – kölönösen kedvezőnek találták.

A batimetrikus feltételekből adódóan a cölöpös kagylótenyésztés előnyei erőteljesen megmutatkoznak, az említett feltételek következtében meghatározott hőtani sajátosságokkal rendelkező, zavaros víztömegek gazdag táplálékforrást jelentenek a kagylók számára, és így nincs szükség kiegészítő tápanyagokra. Mivel a víztömegek igen hosszú ideig maradnak az öböl belsejében, a fitoplanktonok több egymást követő generációja – hosszabb időszakon keresztül – él együtt a kagylókkal, és látja el őket bőséges táplálékkal.

Az öbölben található különböző ökoszisztémák szintén bő táplálékforrást jelentenek a kagylók számára. Mindennek köszönhetően a Mont-Saint-Michel-öbölből származó kagylók telítettek, és sajátos érzékszervi tulajdonságokkal rendelkeznek. A különböző táplálékforrások közül a tengerpart homokpadjainak felszínén élő mikroalgák kiemelkedő szerepet töltenek be abból a szempontból, hogy a megfigyelések szerint a Mont-Saint-Michel-öbölből származó kagylók emésztőrendszerében talált kovasav tartalmú maradványok 96 %-ban az üledékeket benépesítő moszatok 4 fajtájából kerülnek ki.

A víztömegekben, amelyekből hiányzik a Mytilus galloprovincialis, és amelyekben a Mytilus edulis nem tud szaporodni, az öbölbe telepített kagylóknak hely és élelem szempontjából nem kell versengeniük más fajokkal, és így gyorsan növekedhetnek.

Végül pedig a szakemberek által az erőforrások megfelelő kezelése és a környezet megóvása érdekében hozott különböző intézkedések lehetővé teszik, hogy az említett erőforrásokat a „Moules de Bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel” hasznosíthassa.

A Mont-Saint-Michel-öböl földrajzi környezete természetes összetevői révén – amelyek megfelelő hasznosítására a kagylótenyésztők a kezdetekről nagy figyelemet fordítottak – egyedi jellemzőket kölcsönöz a Mytilus edulis fajhoz tartozó, cölöpökön nevelt kagylónak.

4.7.   Ellenőrző szerv:

| Név: | Institut national de l’origine et de la qualité (I.N.A.O.) |
| --- | --- |
| Cím: | 51 rue d’Anjou |
| 75 008 Paris |
| FRANCE |

Név:

Institut national de l’origine et de la qualité (I.N.A.O.)

Cím:

51 rue d’Anjou

75 008 Paris

FRANCE

Tel.

+33 0153898000

Fax

+33 0142255797

E-mail:

info@inao.gouv.fr

| Név: | Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (D.G.C.C.R.F.) |
| --- | --- |
| Cím: | 59 Bd V. Auriol |
| 75703 Paris Cedex 13 |
| FRANCE |

Név:

Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (D.G.C.C.R.F.)

Cím:

59 Bd V. Auriol

75703 Paris Cedex 13

FRANCE

Tel.

+33 0144871717

Fax

+33 0144973037

E-mail:

—

4.8.   Címkézés:

A „Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel” megjelöléssel ellátott kagylókat tartalmazó minden egyes csomagolás címkézésének tartalmaznia kell a következőket: a címkén szereplő legnagyobb karakter méretével legalább megegyező nagyságú karakterrel a „Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel” oltalom alatt álló eredetmegjelölés elnevezését, az „appellation d’origine protégée” (oltalom alatt álló eredetmegjelölés) megjelölést, valamint az eredetmegjelölés elnevezése előtt vagy után, közbevetett megjegyzések nélkül az OEM közösségi logóját.

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

---

| 9.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 302/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 302/16

---

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2010/C 302/12

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

MÓDOSÍTÁSRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

MÓDOSÍTÁSRA IRÁNYULÓ KÉRELEM A 9. CIKKEL ÖSSZHANGBAN

„BEAUFORT”

EK-sz.: FR-PDO-0217-0106-07.07.2009

OFJ ( ) OEM ( X )

1.   A módosítással érintett termékleírás rovatai:

| — |  | A termék elnevezése |
| --- | --- | --- |
| — |  | A termék leírása |
| — | | Földrajzi terület |
| — |  | Származási igazolás |
| — |  | Az előállítás módja |
| — |  | Kapcsolat |
| — |  | Címkézés |
| — |  | Nemzeti követelmények |
| — |  | Egyéb (határozza meg) |

—



A termék elnevezése

—



A termék leírása

—

Image

Földrajzi terület

—



Származási igazolás

—



Az előállítás módja

—



Kapcsolat

—



Címkézés

—



Nemzeti követelmények

—



Egyéb (határozza meg)

2.   A módosítás(ok) típusa:

| — |  | Az egységes dokumentum vagy az összefoglaló lap módosítása |
| --- | --- | --- |
| — | | Azon bejegyzett OEM vagy OFJ leírásának módosítása, amely esetében sem az egységes dokumentumot, sem az összefoglalót nem tették közzé |
| — |  | A leírás oly módon történő módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását (510/2006/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdése) |
| — |  | A leírás átmeneti, hatóságok által elrendelt egészségügyi vagy növény-egészségügyi intézkedésekből eredő módosítása (510/2006/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése) |

—



Az egységes dokumentum vagy az összefoglaló lap módosítása

—

Image

Azon bejegyzett OEM vagy OFJ leírásának módosítása, amely esetében sem az egységes dokumentumot, sem az összefoglalót nem tették közzé

—



A leírás oly módon történő módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását (510/2006/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdése)

—



A leírás átmeneti, hatóságok által elrendelt egészségügyi vagy növény-egészségügyi intézkedésekből eredő módosítása (510/2006/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése)

3.   Módosítás(ok):

3.1.   A földrajzi terület meghatározása:

A Beaufort OEM földrajzi terület településlistája a következő településekkel vagy településrészekkel egészül ki: Tours en Savoie és Montsapey (Savoie megye) teljes egészében, Albertville (Savoie megye) részben, az E2, E3 és E4 kataszteri térképrészletek erejéig.

Magyarázat:

A Beaufort OEM termelési területéhez való csatlakozás iránti kérelmek érkeztek be.

Egy szakértőkből álló bizottság tanulmányt készített a termelési területet jellemző tényezők részletesebb kifejtésére. A tanulmány eredményeképpen egy követelményrendszert állítottak fel, amely lehetővé tette egyes kérelmek kedvező elbírálását.

A Beaufort termelési területét meghatározó tényezőket az alábbiak szerint lehet összegezni.

A termelés területe földtanilag az Alpok belső vonulatát fedi le, amelyet kristályos szerkezetű talajok jellemeznek, de vályog- és üledékes talajtípusok is jelen vannak. A nyitott magaslati terek és a hatalmas lejtők kiterjedt füves területek (hegyvidéki legelők) kialakulását tették lehetővé 1 500–3 000 méteres tengerszint feletti magasságon.

A változatos tengerszint feletti magasságnak köszönhetően a nyár folyamán elnyújtva, júniustól szeptemberig hajtanak a takarmányozási szempontból értékes fűfélék.

A helyiek ún. lépcsőzetes gazdálkodási rendszert dolgoztak ki: egymást kiegészítve hasznosítják a völgy aljában fekvő, gyakran kaszálásra szánt gyepterületeket és a hegyvidéki legelőket, ahol a tejelő állatok legelnek. Nyáron a pásztor- és az állatállomány követi a frissen hajtó legelőket a hegyoldalon felfelé haladva.

A Beaufort sajt tehát az Észak-Alpok e régiójának természeti adottságai jelentette korlátokhoz való emberi alkalmazkodás gyümölcse.

Végül a teljes termelési területen jellemző (a történelem során és jelenleg is) a zsíros, főzött, préselt tésztájú sajt gyártása.

A Beaufort sajt gyártása a XVII. század óta igazoltan folyik.

Miután meggyőződtek róla, hogy a javasolt területek rendelkeznek a fenti jellemzőkkel, döntés született a Beaufort sajt termelési területéhez való csatlakoztatásukról.

3.2.   Kapcsolat a földrajzi területtel:

Nincs alapvető változás, az 510/2006/EK rendelet által előírt terv szerinti formában.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„BEAUFORT”

EK-sz.: FR-PDO-0217-0106-07.07.2009

OFJ ( ) OEM ( X )

1.   Elnevezés:

„Beaufort”

2.   Tagállam vagy harmadik ország:

Franciaország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1.   Terméktípus:

| 1.3. osztály – | Sajtok |
| --- | --- |

1.3. osztály –

Sajtok

3.2.   A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik:

A Beaufort sajtot főzött, préselt tésztájú technológiával készítik. Alapanyaga kizárólag teljes tehéntej, amelyet nyers állapotban beoltanak, főznek, préselnek és sóban pácolnak, majd a felületét is besózzák, végül legalább öt hónapig érlelik. Tésztája rugalmas és lágy, színe az elefántcsontfehér és a halványsárga között változik. Megjelenhetnek benne finom vízszintes törésvonalak, valamint néhány kisebb lyuk („fogolyszem”). A tömbök laposak és konkáv a végük. Tömegük 20 kg-tól 70 kg-ig terjed, átmérőjük 35–75 cm, míg magasságuk 11–16 cm a végeknél mérve. Kérge átdörzsölt, tiszta és kemény, színében egyöntetű, a sárgától a barnáig. 100 gramm sajt legalább 48 % zsírtartalommal rendelkezik a teljes száradást követően, valamint 100 gramm sajt szárazanyag-tartalma nem lehet kevesebb 61 grammnál 100 gramm teljesen megérlelt sajtra vetítve.

Valamennyi tömböt kék kazein-pecséttel azonosítják, amelyen minden egyes üzemnek a saját azonosítója szerepel.

Ha előcsomagolás után értékesítik a sajtot, minden egyes darabnak rendelkeznie kell az OEM-re jellemző kéreg egy részével, azonban a kéreg megtisztítható a sós páclétől. Ha a sajtot reszelt formában értékesítik, akkor a „Beaufort” megjelölést tilos használni.

A gyártáshoz felhasznált tej kizárólag a helyi fajtákból álló tejelő állományokból származhat; a Tarine és az Abondance fajták egyedeinek meg kell felelniük a törzskönyv fő részében foglalt kritériumoknak, vagy át kell esniük az elismert fenotípusos jellemzőket vizsgáló ellenőrzésen.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetén):

A Beaufort összetételében szereplő nyersanyagok:

| — | nyers teljes tej, amely minden fejés után hűtetlenül kerül be, vagy két fejés keverékéből álló tej; előbbit a fejés után két órával be kell gyűjteni, utóbbit le kell hűteni, |
| --- | --- |

—

nyers teljes tej, amely minden fejés után hűtetlenül kerül be, vagy két fejés keverékéből álló tej; előbbit a fejés után két órával be kell gyűjteni, utóbbit le kell hűteni,

| — | oltóanyag, ami az oltógyomor savóban történő áztatásával keletkezik. Szükség esetén kiegészítő jelleggel a kereskedelmi forgalomban kapható oltóanyag is alkalmazható, |
| --- | --- |

—

oltóanyag, ami az oltógyomor savóban történő áztatásával keletkezik. Szükség esetén kiegészítő jelleggel a kereskedelmi forgalomban kapható oltóanyag is alkalmazható,

| — | hőkedvelő élesztők, amelyek közül legnagyobb arányban a tejsavbaktériumok vannak jelen. Az oltógyomorhoz hozzáadott savó egyszerre szolgálja az élesztőkultúra és az oltóanyag kinyerését, |
| --- | --- |

—

hőkedvelő élesztők, amelyek közül legnagyobb arányban a tejsavbaktériumok vannak jelen. Az oltógyomorhoz hozzáadott savó egyszerre szolgálja az élesztőkultúra és az oltóanyag kinyerését,

| — | só, amelyet az elsődleges, 24 órás pácoláshoz, később pedig az érleléshez használnak, |
| --- | --- |

—

só, amelyet az elsődleges, 24 órás pácoláshoz, később pedig az érleléshez használnak,

| — | A sajtot kék kazein-pecséttel látják el, valamint a nyomon követhetőséget szolgáló adatokat élelmiszeripari célra engedélyezett festékkel tüntetik fel, |
| --- | --- |

—

A sajtot kék kazein-pecséttel látják el, valamint a nyomon követhetőséget szolgáló adatokat élelmiszeripari célra engedélyezett festékkel tüntetik fel,

Minden egyéb termék használata tilos a Beaufort gyártása során.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetén):

A Tarine és Abondance fajtájú tejelő tehenek takarmányozása az alábbiakból áll:

| — | a téli időszakban legalább 13 kg széna, amelyhez 3 kg szecskázott lucernaszárítmány adható. A tejelőállomány átlagában a kiegészítő takarmány mennyisége nem haladhatja meg a takarmánybázis tömegének egyharmadát. A takarmányösszetevők meghatározott fajokból származhatnak, nem lehet köztük géntechnológiával módosított fajta, továbbá meg kell felelniük az alábbi technológiai jellemzőknek: 0,94 UFL, 123 PDIE és 119 PDIN, |
| --- | --- |

—

a téli időszakban legalább 13 kg széna, amelyhez 3 kg szecskázott lucernaszárítmány adható. A tejelőállomány átlagában a kiegészítő takarmány mennyisége nem haladhatja meg a takarmánybázis tömegének egyharmadát. A takarmányösszetevők meghatározott fajokból származhatnak, nem lehet köztük géntechnológiával módosított fajta, továbbá meg kell felelniük az alábbi technológiai jellemzőknek: 0,94 UFL, 123 PDIE és 119 PDIN,

| — | a nyári időszakban legelőfű. A völgyben a téli kiegészítéssel azonos kiegészítő takarmányozás termelő tehenenként napi 2,5 kg lehet a tejet termelő állomány átlagában. A hegyekben a kiegészítő takarmányozás legfeljebb termelő tehenenként napi 1,5 kg lehet a tejet termelő állomány átlagában, |
| --- | --- |

—

a nyári időszakban legelőfű. A völgyben a téli kiegészítéssel azonos kiegészítő takarmányozás termelő tehenenként napi 2,5 kg lehet a tejet termelő állomány átlagában. A hegyekben a kiegészítő takarmányozás legfeljebb termelő tehenenként napi 1,5 kg lehet a tejet termelő állomány átlagában,

| — | a két takarmányozási időszak között 15 napos átállás engedélyezett tavasszal és ősszel. |
| --- | --- |

—

a két takarmányozási időszak között 15 napos átállás engedélyezett tavasszal és ősszel.

Az övezetbe kívülről csak pótló jelleggel lehet takarmányt behozni. A tejelőállományok széna- és legelőfű-igényének legalább 75 %-a a földrajzi területről származik annak érdekében, hogy a tejtermelés legalább 75 %-a az övezetben előállított takarmányra alapozva készülhessen.

Az éves szénaszükséglet legalább 20 %-a a földrajzi területről származik.

A gyepeket hagyományos legeltetéssel hasznosítják és az állatok trágyáját visszajuttatják a területre. A Beaufort termékláncban részt vevő rétekre, legelőkre és havasi legelőkre tilos szennyvíziszapot vagy bármilyen mellékterméket kijuttatni.

3.5.   A termelésnek a meghatározott földrajzi területen végrehajtandó egyes műveletei:

A tej termelése, valamint a sajt előállítása és legalább öthónapos érlelése a meghatározott földrajzi területen belül történik.

3.6.   A szeletelésre, darálásra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok:

Ha előcsomagolás után értékesítik a sajtot, minden egyes darabnak rendelkeznie kell az OEM-re jellemző kéreg egy részével, azonban a kéreg megtisztítható a sós páclétől. Ha a sajtot reszelt formában értékesítik, akkor a „Beaufort” megjelölést tilos használni.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

A sajtok címkéjén szerepel a „Beaufort” bejegyzett eredetmegjelölés neve a címkén található legnagyobb betűméret legalább kétharmadának megfelelő betűmérettel.

Az eredetmegjelölésen kívül bármilyen minősítő vagy egyéb megjegyzés használata tilos a címkézésben, a reklámozásban, a számlákon és a kereskedelmi dokumentumokban az alábbi kivételektől eltekintve:

| — | kereskedelmi márkanevek vagy különleges gyártmányok, |
| --- | --- |

—

kereskedelmi márkanevek vagy különleges gyártmányok,

| — | az „été” és „chalet d’alpage” kifejezések használata engedélyezett a következő körülmények között:






  a) | „été”: a júniustól október végéig termelt tejből készült termékeknél, beleértve a hegyvidékről származó tejet is; |
| --- | --- | --- |

—

az „été” és „chalet d’alpage” kifejezések használata engedélyezett a következő körülmények között:

a)

„été”: a júniustól október végéig termelt tejből készült termékeknél, beleértve a hegyvidékről származó tejet is;

| b) | „chalet d’alpage”: a nyáron hegyvidéki kunyhókban napi kétszeri előállítású, 1 500 méteres tengerszint feletti magasságon, hagyományos eljárásokkal készült termékeknél, ahol egyetlen csorda tejtermelése jön csak számításba. |
| --- | --- |

b)

„chalet d’alpage”: a nyáron hegyvidéki kunyhókban napi kétszeri előállítású, 1 500 méteres tengerszint feletti magasságon, hagyományos eljárásokkal készült termékeknél, ahol egyetlen csorda tejtermelése jön csak számításba.

A Beaufort sajátjának tekinthető kék kazein-pecsét mellett a „chalet d’alpage” minősítés használatára jogosító meghatározott körülmények között készült sajtokat még egy kazein-pecséttel kell ellátni a fenti pontban foglaltaknak megfelelően. Ezenfelül a „chalet d’alpage” minősítést használó gyártók minden évben a hegyre való kihajtás előtt kötelezettséget vállalnak az Institut national des appellations d’origine (országos eredetmegjelölési hivatal) felé, hogy a fent meghatározott különleges termelési feltételeket betartják.

Ha előcsomagolás után értékesítik a sajtot, minden egyes darabnak rendelkeznie kell az OEM-re jellemző kéreg egy részével, azonban a kéreg megtisztítható a sós páclétől.

Ha a sajtot reszelt formában értékesítik, akkor a „Beaufort” megjelölést tilos használni.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása:

A Beaufort termelési területe Beaufortain, Tarentaise és Maurienne hegyeire terjed ki. Lefedi Savoie megye egy részét és Haute Savoie megye egy szomszédos területét.

A tej termelése, valamint a sajt előállítása és érlelése az alábbi települések területére kiterjedő földrajzi területen történik:

| | Savoie megye | Albertville kerület:
  Albertville járás: Rognaix, La Bâthie, Cevins, Saint-Paul-sur-Isère, Esserts-Blay, Tours-en-Savoie and part of the municipality of Albertville comprising the cadastral sections E2, E3 and E4.
  Ugine járás: La Giettaz, Flumet, Notre-Dame-de-Bellecombe, Crest-Voland, Cohennoz, Saint-Nicolas-la-Chapelle.
  Beaufort járás: Beaufort, Hauteluce, Queige, Villard-sur-Doron.
  Bourg-Saint-Maurice járás: Bourg-Saint-Maurice, Les Chapelles, Montvalezan, Sainte-Foy-Tarentaise, Séez, Tignes, Val-d'Isère, Villaroger.
  Aime járás: Aime, Bellentre, La Côte-d'Aime, Granier, Landry, Mâcot-la-Plagne, Montgirod, Peisey-Nancroix, Valezan.
  Bozel járás: Les Allues, Bozel, Brides-les-Bains, Champagny-en-Vanoise, Feissons-sur-Salins, Montagny, La Perrière, Planay, Pralognan-la-Vanoise, Saint-Bon-Tarentaise.
  Moûtiers járás: Aigueblanche, Les Avanchers-Valmorel, Le Bois, Bonneval, Feissons-sur-Isère, Fontaine-le-Puits, Hautecour, Moûtiers, La Léchère, Notre-Dame-du-Pré, Saint-Jean-de-Belleville, Saint-Marcel, Saint-Martin-de-Belleville, Saint-Oyen, Salins-les-Thermes, Villarlurin. |
| --- | --- | --- |

Savoie megye

Albertville kerület:

Albertville járás: Rognaix, La Bâthie, Cevins, Saint-Paul-sur-Isère, Esserts-Blay, Tours-en-Savoie and part of the municipality of Albertville comprising the cadastral sections E2, E3 and E4.

Ugine járás: La Giettaz, Flumet, Notre-Dame-de-Bellecombe, Crest-Voland, Cohennoz, Saint-Nicolas-la-Chapelle.

Beaufort járás: Beaufort, Hauteluce, Queige, Villard-sur-Doron.

Bourg-Saint-Maurice járás: Bourg-Saint-Maurice, Les Chapelles, Montvalezan, Sainte-Foy-Tarentaise, Séez, Tignes, Val-d'Isère, Villaroger.

Aime járás: Aime, Bellentre, La Côte-d'Aime, Granier, Landry, Mâcot-la-Plagne, Montgirod, Peisey-Nancroix, Valezan.

Bozel járás: Les Allues, Bozel, Brides-les-Bains, Champagny-en-Vanoise, Feissons-sur-Salins, Montagny, La Perrière, Planay, Pralognan-la-Vanoise, Saint-Bon-Tarentaise.

Moûtiers járás: Aigueblanche, Les Avanchers-Valmorel, Le Bois, Bonneval, Feissons-sur-Isère, Fontaine-le-Puits, Hautecour, Moûtiers, La Léchère, Notre-Dame-du-Pré, Saint-Jean-de-Belleville, Saint-Marcel, Saint-Martin-de-Belleville, Saint-Oyen, Salins-les-Thermes, Villarlurin.

| | Saint-Jean-de-Maurienne kerület:
  Aiguebelle járás: Montsapey.
  La Chambre járás: La Chambre, La Chapelle, Les Chavannes-en-Maurienne, Montaimont, Montgellafray, Notre-Dame-du-Cruet, Saint-Alban-des-Villards, Saint-Avre, Saint-Colomban-des-Villards, Saint-Etienne-de-Cuines, Saint-François-Longchamp, Sainte-Marie-de-Cuines, Saint-Martin-sur-la-Chambre, Saint-Rémy-de-Maurienne.
  Saint-Jean-de-Maurienne járás: Albiez-le-Jeune, Albiez-Montrond, Le Châtel, Fontcouverte-la-Toussuire, Hermillon, Jarrier, Montricher-Albanne, Montvernier, Pontamafrey-Montpascal, Saint-Jean-d'Arves, Saint-Jean-de-Maurienne, Saint-Julien-Mont-Denis, Saint-Pancrace, Saint-Sorlin-d'Arves, Villarembert, Villargondran.
  Saint-Michel-de-Maurienne járás: Orelle, Saint-Martin-d'Arc, Saint-Martin-de-la-Porte, Saint-Michel-de-Maurienne, Valloire, Valmeinier.
  Modane járás: Aussois, Avrieux, Fourneaux, Freney, Modane, Saint-André, Villarodin-Bourget.
  Lanslebourg-Mont-Cenis járás: Bessans, Bonneval-sur-Arc, Bramans, Lanslebourg-Mont-Cenis, Lanslevillard, Sollières-Sardières, Termignon. |
| --- | --- |

Saint-Jean-de-Maurienne kerület:

Aiguebelle járás: Montsapey.

La Chambre járás: La Chambre, La Chapelle, Les Chavannes-en-Maurienne, Montaimont, Montgellafray, Notre-Dame-du-Cruet, Saint-Alban-des-Villards, Saint-Avre, Saint-Colomban-des-Villards, Saint-Etienne-de-Cuines, Saint-François-Longchamp, Sainte-Marie-de-Cuines, Saint-Martin-sur-la-Chambre, Saint-Rémy-de-Maurienne.

Saint-Jean-de-Maurienne járás: Albiez-le-Jeune, Albiez-Montrond, Le Châtel, Fontcouverte-la-Toussuire, Hermillon, Jarrier, Montricher-Albanne, Montvernier, Pontamafrey-Montpascal, Saint-Jean-d'Arves, Saint-Jean-de-Maurienne, Saint-Julien-Mont-Denis, Saint-Pancrace, Saint-Sorlin-d'Arves, Villarembert, Villargondran.

Saint-Michel-de-Maurienne járás: Orelle, Saint-Martin-d'Arc, Saint-Martin-de-la-Porte, Saint-Michel-de-Maurienne, Valloire, Valmeinier.

Modane járás: Aussois, Avrieux, Fourneaux, Freney, Modane, Saint-André, Villarodin-Bourget.

Lanslebourg-Mont-Cenis járás: Bessans, Bonneval-sur-Arc, Bramans, Lanslebourg-Mont-Cenis, Lanslevillard, Sollières-Sardières, Termignon.

| | Haute-Savoie megye
  Bonneville kerület:
  Sallanches járás: Praz-sur-Arly.
  Saint-Gervais-les-Bains járás: Les Contamines-Montjoie település egy része, melyet négy lehatárolt hegyvidéki legelő alkot kg: La Roselette, Les Besoëns, Les Tierces and Les Coins. |
| --- | --- |

Haute-Savoie megye

Bonneville kerület:

Sallanches járás: Praz-sur-Arly.

Saint-Gervais-les-Bains járás: Les Contamines-Montjoie település egy része, melyet négy lehatárolt hegyvidéki legelő alkot kg: La Roselette, Les Besoëns, Les Tierces and Les Coins.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai:

A Beaufort eredetmegjelölés természeti közegét az Alpok belső hegyvonulataihoz kapcsolódása határozza meg:

| — | a belső, tömör, kristályos hegytömbök, valamint a briançoni övezet üledékes kőzete, |
| --- | --- |

—

a belső, tömör, kristályos hegytömbök, valamint a briançoni övezet üledékes kőzete,

| — | a külső kristályos vonulatok egy része, ahol a pala típusú lágy üledékes kőzet keveredik a kemény kristályos kőzettel, |
| --- | --- |

—

a külső kristályos vonulatok egy része, ahol a pala típusú lágy üledékes kőzet keveredik a kemény kristályos kőzettel,

| — | nincsenek kemény mészkőfalak a nagy kiterjedésű füves területeken, |
| --- | --- |

—

nincsenek kemény mészkőfalak a nagy kiterjedésű füves területeken,

| — | „finom” domborzati modell, amely a vályogtalajok gyakori jellemzője, és amelyben nagyobb kőtömbökből álló omlás nem fordul elő, |
| --- | --- |

—

„finom” domborzati modell, amely a vályogtalajok gyakori jellemzője, és amelyben nagyobb kőtömbökből álló omlás nem fordul elő,

| — | a belső és átmeneti Alpokra jellemző éghajlat, amelyet a nyugati áramlatok közvetlenül befolyásolnak (általában kisebb a csapadékmennyiség és több a napsütés, mint az Észak-Alpok többi részén), és amely az európai vörösfenyő elterjedési területének határán és annak szomszédságában uralkodik. |
| --- | --- |

—

a belső és átmeneti Alpokra jellemző éghajlat, amelyet a nyugati áramlatok közvetlenül befolyásolnak (általában kisebb a csapadékmennyiség és több a napsütés, mint az Észak-Alpok többi részén), és amely az európai vörösfenyő elterjedési területének határán és annak szomszédságában uralkodik.

E régió nagy területű hegyvidéki legelőkkel rendelkezik 1 500 és 3 000 méteres tengerszint feletti magasságon (magashegyvidéki szint), amelyeket kétszikűekben gazdag flóra jellemez, s ez „fűszeres” karaktert kölcsönöz a legelőfűnek. A kiterjedt felületek és azok lépcsőzetes elhelyezkedése a hatalmas lejtőkön fontos jellemzői a Beaufort OEM földrajzi területének.

Ezeken a hegyvidéki legelőkön olyan pásztorhagyományok alakultak ki, amelyek egyenként vagy összességében nem lelhetők fel ilyen méretben az Alpok más részén, vagy egyedi rendszert alkotnak.

Erről a szerveződésről M. DUBOIS (1996) vázlatos leírást ad ARBOS (1922), BLANCHARD (1938) és REFFAY (1967) közlései alapján.

„A XX. század elején két nagy gazdálkodási rendszert lehetett megkülönböztetni:

| — | A nagy hegyekben a pásztorok felügyelete alatt sok (legalább ötven, de akár száznál több) tejelő tehenet tartottak, így a nagyméretű, főzött és préselt tésztájú sajtok napi gyártásához elengedhetetlen alapanyagot szolgáltattak. |
| --- | --- |

—

A nagy hegyekben a pásztorok felügyelete alatt sok (legalább ötven, de akár száznál több) tejelő tehenet tartottak, így a nagyméretű, főzött és préselt tésztájú sajtok napi gyártásához elengedhetetlen alapanyagot szolgáltattak.

| — | A kisebb hegyekben családi gazdaságok üzemeltek. A fejést a kunyhóknál végezték, a hígtrágyát vagy az istállótrágyát pedig kijuttatták a hegyi legelők általuk művelt vagy kaszált részére. Volt, hogy vándoroltak: akár hegynek föl, akár a hegy egy másik lejtőjének irányába. Ugyanakkor jóval kevesebben voltak, mint a nagy hegyekben. A kisméretű csordákat őrizték. A kisebb, Reblochon és Tomme típusú sajtokat a kunyhónál készítették. Esetenként már ekkor sajtkészítő szövetkezeteknek (ún. fruitière-eknek) adták le a tejet.” |
| --- | --- |

—

A kisebb hegyekben családi gazdaságok üzemeltek. A fejést a kunyhóknál végezték, a hígtrágyát vagy az istállótrágyát pedig kijuttatták a hegyi legelők általuk művelt vagy kaszált részére. Volt, hogy vándoroltak: akár hegynek föl, akár a hegy egy másik lejtőjének irányába. Ugyanakkor jóval kevesebben voltak, mint a nagy hegyekben. A kisméretű csordákat őrizték. A kisebb, Reblochon és Tomme típusú sajtokat a kunyhónál készítették. Esetenként már ekkor sajtkészítő szövetkezeteknek (ún. fruitière-eknek) adták le a tejet.”

Az Alpokban csupán az északi, elegendően csapadékos éghajlatú részeken maradt fenn a tejhasznú szarvasmarhatartás. Az 1960-as évektől az Alpok többi részén a juhok és – kisebb mértékben – a kecskék foglalták ela hegyi legelőket.

Jelenleg is meghatározó jellemzője a Beaufort földrajzi területének a hegyi legelők mérete és a hegyvidéki pásztorkodással foglalkozó egységek nagysága. Valójában a meghatározott földrajzi területeken lévő hegyvidéki pásztorgazdaságok Savoie megye hegyvidéki gazdaságainak 92 %-át adják.

| — | A nagy hegyi legelőkön való vándorlás gyakorlata fennmaradt a mobil fejőgépek megjelenésével, s így már nem a teljes gazdaságot kellett költöztetni egy-egy alkalommal. Azt figyelhetjük meg, hogy – a mobil fejőgép beszerzése függvényében – a nagyobb és a kisebb hegyvonulatokon az állományok egyaránt 2-7 naponta odébb vándorolnak. Az éjszakai pihenőkarámokat megboronálják, ha marad rá idő. Val d’Arly-ban és Maurienne-ben még mindig gyakran fejnek a kunyhónál. |
| --- | --- |

—

A nagy hegyi legelőkön való vándorlás gyakorlata fennmaradt a mobil fejőgépek megjelenésével, s így már nem a teljes gazdaságot kellett költöztetni egy-egy alkalommal. Azt figyelhetjük meg, hogy – a mobil fejőgép beszerzése függvényében – a nagyobb és a kisebb hegyvonulatokon az állományok egyaránt 2-7 naponta odébb vándorolnak. Az éjszakai pihenőkarámokat megboronálják, ha marad rá idő. Val d’Arly-ban és Maurienne-ben még mindig gyakran fejnek a kunyhónál.

| — | A hegyi legelőn történő feldolgozás már sokkal ritkább, a völgyben megjelenő feldolgozóüzemekbe helyeződött át a termelés. Ugyanakkor a hegyi legelőkre alapozott gazdálkodás – más tejtermelő rendszerekhez képest – továbbra is számottevő emberi jelenlétet követel és lehetővé teszi a kisgazdaságok fennmaradását, amelyek a sík területekről már eltűntek. |
| --- | --- |

—

A hegyi legelőn történő feldolgozás már sokkal ritkább, a völgyben megjelenő feldolgozóüzemekbe helyeződött át a termelés. Ugyanakkor a hegyi legelőkre alapozott gazdálkodás – más tejtermelő rendszerekhez képest – továbbra is számottevő emberi jelenlétet követel és lehetővé teszi a kisgazdaságok fennmaradását, amelyek a sík területekről már eltűntek.

Beaufortain-ben és Tarentaise-ben az intenzív gazdálkodás is megfigyelhető: a fejőgépet esetenként napjában kétszer is áttelepítik, a várakozó- és pihenőkarámokat rendszeresen boronálják. A hegyi legelők igen sokféle magasságban és kitettségben terülnek el. A rajtuk való gazdálkodás a frissen hajtó növények követésén alapul, a vegetáció hatékony hasznosítása céljából.

A hegyi legelők lehetővé teszik, hogy a völgyben elhelyezkedő parcellákat kaszálni lehessen, valamint ott tárolni a téli takarmányt. A völgyek alsó részei, ahol kaszálható, sík parcellák vannak, éppen ezért kifejezetten kedvezőek.

A közlekedési vonalak fejlesztése jelentős változásokat idézett elő a korábbi egyensúlyban. A hegyi legelőn végzett feldolgozás ma már egyre ritkább, mivel lehetővé vált a tej leszállítása a völgybe. Most már tehát a völgy alsó része a sajtgyártás helyszíne, kivéve a „Chalet d’Alpage” típusú Beaufort-ot készítő kunyhókat.

Ha lehetővé is teszik az érlelés megkezdését a legelőkön lévő pincék (érlelők), e munkát a völgyben folytatják, erre szakosodott személyzettel.

5.2.   A termék sajátosságai:

A főzött, préselt tésztájú sajtok világában a Beaufort régóta megkülönböztetett termék. Az 1929-es mezőgazdasági összeírás alkalmával a Beaufort nevet egyértelműen megkülönböztették a Gruyère-típusú sajtok között. „Az erdőfelügyelő pontosítása szerint a Beaufort-i Gruyère-típusú sajtot Beaufort néven árulják és nem egyszerűen Gruyère-ként, amely elnevezés lehetővé teszi, hogy drágábban adják.”

E megkülönböztetést a Bourg-Saint-Maurice-i sajtkészítő iskola igazgatója is említi a Savoie megyei Gruyère-készítésnek szentelt oldalakon. Bevezetőjében így ír: „Gruyère típusú sajtot kizárólag Franciaországban, a keleti megyékben, Jura-ban, Doubs-ban, Haute-Savoie-ban és Savoie-ban gyártanak, részben fölözött tehéntejből.” Később hozzáfűzi, hogy Savoie főbb termelési központjai Albertville és Chambéry körzetében helyezkednek el, „ahol kizárólag Emmental és Comté módjára készülő Gruyère-t gyártanak. Savoie más részein egy különleges, igen karakteres sajtot készítenek, a »Beaufort-t«, amelyet teljes, azaz fölözetlen tej kezelésével nyernek Beaufort, Haute-Tarentaise és Maurienne völgyeiben. Ezt a fajta sajtot főképp a magashegyi legelőkön, 1 500-2 000 méteres tengerszint feletti magasságon készítik”... A szövegben később közvetlenül említi a Beaufort nevet, amikor azt írja, hogy e hegyi sajt az „úgynevezett Beaufort”. Az egyre nagyobb számban visszajáró turisták által igen kedvelt Gruyère du Beaufortain különleges elnevezést kapott, a Beaufort-t. Így igényt tart saját különlegességének megőrzésére, a hegyi legelőn történő feldolgozásra; amely eljárás eltűnésében – ahogy az Alpok más részein is – a feldolgozó szövetkezetek is szerepet játszottak.

A valamennyi francia sajtot meghatározó 1945. évi 45-1245. sz. rendelet a „Beaufort” elnevezést azon sajtokra állapítja meg, amelyek „kizárólag tehéntejből készülnek, tésztájuk főtt, préselt és sózott, száraz kérgük van... az előállítás területe Savoie és Haute Savoie megyékre korlátozódik.”

A Beaufort még napjainkban is kiemelkedik a főtt, préselt tésztájú sajtok közül, különösen a következők miatt:

| — | a gyártás folyamata a fejés végétől kezdődően, a nyers teljes tejből kiindulva, |
| --- | --- |

—

a gyártás folyamata a fejés végétől kezdődően, a nyers teljes tejből kiindulva,

| — | a fából készült forma, az ún. formázókör („cercle à forme”) alkalmazása, amely konkáv véget kölcsönöz a sajtnak, |
| --- | --- |

—

a fából készült forma, az ún. formázókör („cercle à forme”) alkalmazása, amely konkáv véget kölcsönöz a sajtnak,

| — | a hagyományos feldolgozási gyakorlat (vad élesztőkultúrák használata, vászonkendős és fakeretes formázás, amely a préselés alatt forgatást igényel), |
| --- | --- |

—

a hagyományos feldolgozási gyakorlat (vad élesztőkultúrák használata, vászonkendős és fakeretes formázás, amely a préselés alatt forgatást igényel),

| — | a gyakorlatilag lyukak nélküli tészta. |
| --- | --- |

—

a gyakorlatilag lyukak nélküli tészta.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat:

A közeg 6.1. pontban leírt jellemzői gazdag flórát és sokféle növénytársulást eredményeznek. A különböző természetes és művelt füves élőhelyek minden növényszociológiai társulása megtalálható itt.

DORIOZ et al. (2000) szerint „úgy egy tucatnyi növénytársulásról van szó, amelyek összességében 250-300 felsőbbrendű növényfajt foglalnak magukban. Az edafikus különbségek és a talajművelés kölcsönhatások magyarázzák az erősen differenciált növényborítottságot (DORIOZ, 1995; INRA, 1994). A talajtípusok ugyanazon hegy két oldala között igen sűrűn, durván tízméterenként váltakoznak, a hóborítottság időtartama, a helyi alapkőzet, a hegyoldalon folyó vizek és végül a kőzetsüllyedések szerint (DORIOZ és VAN OORT, 1991). Egy adott terület ilyen sokszínűsége akár egy napon belül is igen változatos takarmányt kínál a legkülönfélébb környezetből származó növényekkel: a mészkedvelőtől az acidofilig, a szárazságtűrőtől a hidegtűrőig (LEGROS et al., 1987; DORIOZ, 1995).”

Egy nemrégiben készült tanulmányban (BORNARD és BASSIGNANA, 2001a és 2001b) a Cemagref de Grenoble 19 réttípust különböztet meg az agronómiai hasznosítás függvényében, a Val d’Aoste területtel összefüggésben. A szerzők megjegyzik bizonyos réttípusok esetén, hogy hasonlóság mutatkozik egyrészt az Észak-Alpok külső övezetének nedves gyepeivel (BORNARD és DUBOST, 1992; BRAU-NOGUE, 1996), másrészt a dél-francia belső Alpok gyepeivel (JOUGLET, 1999).

Így az étvágyra gyakorolt hatás szempontjából a hegyi legelő flórája (az illatairól és zamatairól híres mediterrán növényzethez hasonlóan) az Alpok belső részére jellemző szerényebb csapadék ellenére is bizonyosan gazdag aromákban. Ez az ízminőségben különösen élesen és sajátosan jelentkezik a Beaufort esetében (DUMONT és ADDA, 1978; BUCHIN et al., 1999; ASSELIN et al., 1999, in DORIOZ et al., 2000).

Egyes hegyilegelő-kutatók úgy vélik, hogy a tartósan hóborított területekre jellemző „havas gödör” társulások a Ligusticum mutellinához hasonló fajokkal a sajtminőségnek különösen kedvező legelőfüvet biztosítanak (PARTY, 1995).

A pásztorkodó gazdálkodási rendszer e gazdag flóra hasznosításán alapul a helyi Tarine és Abondance fajták alkotta csordák hagyományos, a környezethez teljes mértékben igazodó gyakorlat szerinti legeltetésén keresztül. E. QUITTET 1963-ban a következő leírást adta: „A Tarine figyelemre méltó állóképességgel és ellenállósággal rendelkezik a legzordabb életkörülményekkel szemben, ami javarészt életmódjának köszönhető (a nyári időszakban 1 500-2 000 méteres tengerszint feletti magasságon lévő legelőkön tartózkodik). Hosszú ideig jó kondícióban marad a rendszeres ellések ellenére. Figyelemre méltó képességgel hasznosítja a téli időszakban a kevésbé értékes tömegtakarmányokat; mindezt elfogadható tejhozamok mellett... A Tarine kiváló tejelő, főleg a zord éghajlatú területeken.”

Így a „tőgymeleg tej” feldolgozásával lehetőség van a tej eredeti minőségét megőrizni, és ez teljes összhangban van a zsíros, fölözés nélküli, vad élesztőket alkalmazó sajtkészítéssel. A konvex formázókeret alkalmazása lehetővé teszi, hogy alkalmazkodjanak a hegyi legelőn igen nagy ingadozást mutató tejtermeléshez, hogy szinten tartsák a sajt belsejének hőmérsékletét a préselés során, és hogy stabilizálják a tömb formáját... A hideg pincében történő érlelés létfontosságú a sajt minősége szempontjából. Ez a fázis összhangban áll termelőhely éghajlati körülményeivel és teljes mértékben megfelel a zsíros sajt előállításának.

A termelési és feldolgozási gyakorlat összességében összefüggő, a termék sajátosságaihoz kapcsolódó rendszert alkot, és lehetővé teszi a különleges flóra sokszínű aromavilágának kifejeződését a végtermékben.

A termékleírás közzétételére történő hivatkozás:

(510/2006/EK rendelet 5. cikkének (7) bekezdése)

http://www.inao.gouv.fr/repository/editeur/pdf/CDCAOP/CDCBeaufort.pdf

---

(1)  HL L 93, 2006.3.31., 12. o.

---

| 9.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 302/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 302/24

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – NÉMETORSZÁG

C 22/10 (korábbi N 701/09) állami támogatás

Innovációs asszisztenseknek nyújtott támogatás (K+F)

Felhívás észrevételek benyújtására az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 302/13

2010. szeptember 29-én kelt levelével, amelynek hiteles nyelvi változata megtalálható ezen összefoglaló végén, a Bizottság értesítette Németországot arról, hogy a fent említett intézkedéssel kapcsolatosan az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott.

Az érdekeltek a bizottsági eljárás tárgyát képező támogatásra vonatkozó észrevételeiket az alábbi összefoglaló és az annak végén található levél közzétételét követően egy hónapon belül tehetik meg az alábbi címen:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des aides d’État |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des aides d’État

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Az észrevételeket a Bizottság továbbítja Németországnak. Az észrevételek benyújtói kérésüket megindokolva, írásban kérhetik adataik bizalmas kezelését.

AZ ÖSSZEFOGLALÓ SZÖVEGE

AZ ELJÁRÁS

A német hatóságok 2009. december 17-i levelükben értesítették a Bizottságot az innovációs asszisztensek program módosításáról Szászországban. E program a kutatás-fejlesztéshez nyújtott állami támogatásról szóló 1986. évi közösségi keretrendszer alapján eredetileg 1994. december 19-én elfogadott program (N 583/94) meghosszabbítása volt, amit azt követően 1998-ban és 2005-ben is meghosszabbítottak.

AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

A program keretében az „innovációs asszisztensek” (egyetemi végzettséggel vagy egyéb felsőoktatási intézményben legalább hároméves tanulmányt igazoló diplomával rendelkezők, fiatal egyetemi vagy kutatási szervezeti kutatók, akik kkv-kben kerülnek foglalkoztatásra) számára történő munkahelyteremtést támogatják. Az asszisztenseket legalább 12 hónapon át kell foglalkoztatni a számukra teremtett új állásban. A támogatás időtartama alatt az asszisztenseknek a kkv-ben egy innovatív és technológiaorientált K+F+I témán vagy az innovációmenedzsment területén kell dolgozniuk.

A program jogalapját az alábbiak képezik:

| — | a 2008. december 12-i törvény (SächsGVBl. S. 866) (2) bekezdésével módosított, 2001. április 10-i szászországi költségvetési törvény (Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO)) (23) és (44) bekezdése (SächsGVBl. S. 153), |
| --- | --- |

—

a 2008. december 12-i törvény (SächsGVBl. S. 866) (2) bekezdésével módosított, 2001. április 10-i szászországi költségvetési törvény (Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO)) (23) és (44) bekezdése (SächsGVBl. S. 153),

| — | a 2006. december 28-i és a 2007. december 11-i közigazgatási előírással (Verwaltungsvorschrift, SächsABl. 2007 S. 180 és SächsABl. SDr. S. 538) módosított, 2005. június 27-i szászországi pénzügyminisztériumi általános közigazgatási szabályok (Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen zur Sächsischen Haushaltsordnung (VwV-SäHO)) (SächsABl. SDr. S. S 226), |
| --- | --- |

—

a 2006. december 28-i és a 2007. december 11-i közigazgatási előírással (Verwaltungsvorschrift, SächsABl. 2007 S. 180 és SächsABl. SDr. S. 538) módosított, 2005. június 27-i szászországi pénzügyminisztériumi általános közigazgatási szabályok (Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen zur Sächsischen Haushaltsordnung (VwV-SäHO)) (SächsABl. SDr. S. S 226),

| — | Szászországnak az Európai Alaphoz kapcsolódó operatív programja az alábbi célkitűzéssel: kohézió a 2007–2013 közötti időszakra (Operationelles Programm des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozialfonds (ESF) im Ziel „Konvergenz”), DE 051 PO 004, 2007. július 20. |
| --- | --- |

—

Szászországnak az Európai Alaphoz kapcsolódó operatív programja az alábbi célkitűzéssel: kohézió a 2007–2013 közötti időszakra (Operationelles Programm des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozialfonds (ESF) im Ziel „Konvergenz”), DE 051 PO 004, 2007. július 20.

A 2015. december 31-ig végrehajtandó program költségvetése 30 millió EUR. A támogatást nyújtó hatóság Szászország fejlesztési bankja, a drezdai Sächsische Aufbaubank – Förderbank.

A támogatás kedvezményezettjei a Szászországban telephellyel rendelkező kkv-k. A támogatást közvetlen támogatás formájában, legfeljebb 36 hónapra biztosítják: a kedvezményezett az első 24 hónapban legfeljebb a bérköltségek 50 %-ára, az utolsó 12 hónapban pedig csak 25 %-ára jogosult. E támogatás teljes összege személyenként nem haladhatja meg a 62 500 EUR összeget. Vállalkozásonként két innovációs asszisztensi állás támogatható. A bejelentett program keretében nyújtott támogatás ugyanazon költségek fedezésére nem kombinálható egyéb forrásokból származó támogatással.

AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE

Németország a korlátozott összegű támogatás ellenére kifejezetten elutasította a csekély összegű (de minimis) támogatásokról szóló rendeletben (1) előírt feltételek teljesítését és az intézkedés csekély összegű támogatásként történő végrehajtását. A csekély összegű támogatások az EUMSz. 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazási körén kívül esnek, és ezáltal nem minősülnek állami támogatásnak. Németország ezen túlmenően azt javasolta, hogy az intézkedés értékelését közvetlenül a Szerződés alapján végezzék.

A Bizottság kétli, hogy a programot közvetlenül a Szerződés értelmében kellene értékelni, és hogy az nem a (program belső piaccal való összeegyeztethetőségének eldöntéséhez megfelelő jogalapul szolgáló) 2006. évi K+F+I keretrendszer (2) alkalmazási körébe, illetve esetlegesen az általános csoportmentességi rendelet (3) foglalkoztatási támogatásra vonatkozó rendelkezései alá tartozna.

A K+F+I keretrendszer

A K+F+I keretrendszer 5.1. szakasza értelmében a támogatás és ebből adódóan a foglalkoztatási költségek csökkentése közvetlenül egy vállalkozás által végrehajtott konkrét K+F-projekthez és következésképpen meghatározott támogatható költségekhez kötődik. A szóban forgó program keretében azonban munkavállalók ideiglenes vagy állandó foglalkoztatását tervezik, anélkül, hogy azt egy adott K+F-projekthez kötnék. A tág megfogalmazás pedig konkrét eredmény hiányában inkább általános K+F-tevékenységre enged következtetni.

A K+F+I keretrendszer 5.7. szakasza meghatározza a magasan képzett munkaerő kölcsönzésének feltételeit. Ennek értelmében a támogatott kkv csak kutatási szervezettől vagy nagyvállalkozástól kölcsönözhet munkaerőt. A bejelentett intézkedés keretében viszont ilyen munkaerő kölcsönzését nem, csak állandósítási céllal történő ideiglenes felvételt terveznek (pl. munka nélküli diplomás pályakezdők esetében).

A Bizottság ennélfogva kétli, hogy a bejelentett program eleget tenne a K+F+I keretrendszernek.

Foglalkoztatási támogatás

Az általános csoportmentességi rendelet 15. cikke rendelkezik a kkv-k részére nyújtott beruházási és foglalkoztatási támogatásról. A támogatási intenzitás a kisvállalkozások esetében a támogatható költségek 20 %-a, és a középvállalkozások esetében azok 10 %-a. A bejelentett támogatási intenzitások túllépik e küszöbértékeket.

Az általános csoportmentességi rendelet legfeljebb két évre engedélyezi a bérköltségek támogatását, míg a bejelentett program szerint a bérköltségek három éven át támogathatóak.

Az általános csoportmentességi rendelet értelmében csak a beruházási projekttel közvetlen módon létrehozott munkahelyek bérköltsége támogatható. A Németország által ez idáig benyújtott információkból úgy tűnik, hogy a bejelentett program keretében az innovációs asszisztensek nem köthetőek beruházási projekthez.

A Bizottság ezen okok miatt kétli, hogy a bejelentett program eleget tesz az általános csoportmentességi rendelet 15. cikkének.

Az általános csoportmentességi rendelet 40. cikke lehetővé teszi az általános csoportmentességi rendelet 2. cikkének (18) bekezdése szerinti hátrányos helyzetű munkavállalók felvételét. Az általános csoportmentességi rendelet értelmében – további feltételek teljesítése mellett – a bérköltségek 50 %-a legfeljebb 12 hónapos időszakra támogatható. A Bizottságnak különösen a 36 hónapig terjedő támogatási időtartam és a hátrányos helyzetű munkavállalók meghatározása végett kételyei merülnek azt illetően, hogy az intézkedés koncepciója és alkalmazási körére megfelel-e általános csoportmentességi rendelet feltételeinek.

Az intézkedés értékelése közvetlenül az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében

A fent ismertetett okok miatt a Bizottság az intézkedés előzetes értékelése után nincs meggyőződve arról, hogy a bejelentett támogatás az általános csoportmentességi rendelet vagy a K+F+I keretrendszer fényében összeegyeztethető-e az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával.

Mivel a bejelentett intézkedések a K+F+I keretrendszer és az általános csoportmentességi rendelet hatálya alá tartoznak, a Bizottságnak mindkettőhöz igazodni kell az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti mérlegelési jogkör gyakorlása során. A Bizottság jelenleg úgy véli, hogy Németország nem ismertetett olyan kényszerítő indokokat, hogy ismételten gyakorolja az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti mérlegelési jogkörét.

A 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikke értelmében a kedvezményezett kötelezhető a jogellenes támogatás visszafizetésére.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Die Kommission hat für die oben genannte Maßnahme beschlossen, aus den im Folgenden dargestellten Gründen das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 108 Absatz 2 des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union (nachstehend ‚AEUV‘ genannt) zu eröffnen.

1.   VERFAHREN

| (1) | Deutschland meldete mit Schreiben vom 17. Dezember 2009, das am selben Tag registriert wurde, bei der Kommission gemäß Artikel 108 Absatz 3 AEUV die Änderung einer Regelung für Innovationsassistenten in Sachsen an. Die Kommission forderte mit Schreiben vom 17. Februar 2010 ergänzende Informationen an. Mit Schreiben vom 19. Februar 2010, das am selben Tag registriert wurde, beantragte Deutschland eine Verlängerung der Antwortfrist, die die Kommission mit Schreiben vom 25. Februar 2010 gewährte. |
| --- | --- |

(1)

Deutschland meldete mit Schreiben vom 17. Dezember 2009, das am selben Tag registriert wurde, bei der Kommission gemäß Artikel 108 Absatz 3 AEUV die Änderung einer Regelung für Innovationsassistenten in Sachsen an. Die Kommission forderte mit Schreiben vom 17. Februar 2010 ergänzende Informationen an. Mit Schreiben vom 19. Februar 2010, das am selben Tag registriert wurde, beantragte Deutschland eine Verlängerung der Antwortfrist, die die Kommission mit Schreiben vom 25. Februar 2010 gewährte.

| (2) | Am 24. März 2010 fand ein Treffen zwischen Vertretern Deutschlands und der Kommission statt. Mit Schreiben vom 12. April 2010, das am selben Tag registriert wurde, beantragte Deutschland eine weitere Verlängerung der Antwortfrist, die die Kommission mit Schreiben vom 19. April 2010 gewährte. Mit Schreiben vom 12. Mai 2010, das am selben Tag registriert wurde, erteilte Deutschland zusätzliche Auskünfte. Mit Schreiben vom 14. Juni 2010 forderte die Kommission weitere Informationen an, die Deutschland mit Schreiben vom 12. Juli 2010, das am selben Tag registriert wurde, erteilte. Am 23. Juli 2010 übermittelte die Kommission ein Schreiben an den sächsischen Ministerpräsidenten. |
| --- | --- |

(2)

Am 24. März 2010 fand ein Treffen zwischen Vertretern Deutschlands und der Kommission statt. Mit Schreiben vom 12. April 2010, das am selben Tag registriert wurde, beantragte Deutschland eine weitere Verlängerung der Antwortfrist, die die Kommission mit Schreiben vom 19. April 2010 gewährte. Mit Schreiben vom 12. Mai 2010, das am selben Tag registriert wurde, erteilte Deutschland zusätzliche Auskünfte. Mit Schreiben vom 14. Juni 2010 forderte die Kommission weitere Informationen an, die Deutschland mit Schreiben vom 12. Juli 2010, das am selben Tag registriert wurde, erteilte. Am 23. Juli 2010 übermittelte die Kommission ein Schreiben an den sächsischen Ministerpräsidenten.

2.   BESCHREIBUNG DER MASSNAHME

2.1   Ursprüngliche Beihilferegelung

| (3) | Die ursprüngliche Beihilferegelung wurde am 19. Dezember 1994 (4) (N 583/94) nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1986 (5) angenommen. |
| --- | --- |

(3)

Die ursprüngliche Beihilferegelung wurde am 19. Dezember 1994 (4) (N 583/94) nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1986 (5) angenommen.

| (4) | Die erste Verlängerung der ursprünglichen Regelung wurde von der Kommission am 3. März 1998 nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1996 (6) angenommen (N 493/97). Eine weitere Verlängerung wurde am 26. Januar 2005 (7) ebenfalls nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1996 genehmigt (N 550/04) und lief am 31. Dezember 2009 aus. |
| --- | --- |

(4)

Die erste Verlängerung der ursprünglichen Regelung wurde von der Kommission am 3. März 1998 nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1996 (6) angenommen (N 493/97). Eine weitere Verlängerung wurde am 26. Januar 2005 (7) ebenfalls nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1996 genehmigt (N 550/04) und lief am 31. Dezember 2009 aus.

2.2   In Rede stehende Beihilferegelung

| (5) | Ziel der Regelung ist nach Angaben Deutschlands die ‚Schaffung und Sicherung zukunftsfähiger Arbeitsplätze durch die Erhöhung der Innovations- und Wettbewerbsfähigkeit von kleinen und mittleren Unternehmen (KMU) (8) der gewerblichen Wirtschaft [...] und die Erhöhung der beruflichen Mobilität zwischen Wissenschaft und Wirtschaft‘. Deutschland zufolge soll die Regelung die Innovationskapazität von KMU verbessern und zu stärkerem wirtschaftlichem Wachstum, höherer Wettbewerbsfähigkeit von KMU und mehr Beschäftigung führen, womit ein Beitrag zur Umsetzung der Strategie von Lissabon geleistet werde. Deutschland begründet die geplante Verlängerung damit, dass die Zahl der Unternehmen, die Innovationsassistenten beschäftigen, weiter erhöht werden müsse, da die Assistenten aller Voraussicht nach zu einer stärkeren Beteiligung von KMU an FuEuI-Vorhaben Sachsen und damit zur Verringerung des Unterschieds zu den westdeutschen Bundesländern beitragen würden. |
| --- | --- |

(5)

Ziel der Regelung ist nach Angaben Deutschlands die ‚Schaffung und Sicherung zukunftsfähiger Arbeitsplätze durch die Erhöhung der Innovations- und Wettbewerbsfähigkeit von kleinen und mittleren Unternehmen (KMU) (8) der gewerblichen Wirtschaft [...] und die Erhöhung der beruflichen Mobilität zwischen Wissenschaft und Wirtschaft‘. Deutschland zufolge soll die Regelung die Innovationskapazität von KMU verbessern und zu stärkerem wirtschaftlichem Wachstum, höherer Wettbewerbsfähigkeit von KMU und mehr Beschäftigung führen, womit ein Beitrag zur Umsetzung der Strategie von Lissabon geleistet werde. Deutschland begründet die geplante Verlängerung damit, dass die Zahl der Unternehmen, die Innovationsassistenten beschäftigen, weiter erhöht werden müsse, da die Assistenten aller Voraussicht nach zu einer stärkeren Beteiligung von KMU an FuEuI-Vorhaben Sachsen und damit zur Verringerung des Unterschieds zu den westdeutschen Bundesländern beitragen würden.

| (6) | Deutschland zufolge haben die FuE-Tätigkeiten von Unternehmen in Sachsen als Folge der Planwirtschaft und des Transformationsprozesses noch immer kein den westdeutschen Bundesländern vergleichbares Niveau erreicht. So liege der Anteil von Beschäftigten, die in einem Unternehmen mit mehr als 250 Mitarbeitern tätig sind, in den westdeutschen Ländern bei 31 %, in Sachsen hingegen bei nur 22 %. Die wirtschaftliche Struktur des KMU-Sektors in Sachsen erweise sich als eine wesentliche Beschränkung bei der Gewinnung und Umsetzung neuer Forschungsergebnisse, was u. a. zurückzuführen sei auf geringere Möglichkeiten der Eigenfinanzierung von FuE, schlechtere Fremdfinanzierungskonditionen, höhere Eingangsbarrieren wegen des höheren Fixkostenanteils und der bei einem Misserfolg von Innovationsprojekten schwerer wiegenden existentiellen Konsequenzen, begrenztere Möglichkeiten für die Einstellung qualifizierten Personals aufgrund der erforderlichen Gehaltszahlungen und die fehlende Kapazität, um sich überhaupt mit FuE befassen zu können. Insgesamt arbeiteten in Deutschland etwa 81 % des FuE-Personals der Wirtschaft in Großunternehmen mit über 500 Beschäftigten. In Sachsen liege dieser Anteil bei lediglich etwa 33 %. Die relative Schwäche der sächsischen Wirtschaft zeigt sich Deutschland zufolge auch bei der Wahl des Arbeitsortes hochqualifizierter Personen. So habe Sachsen von den erwerbstätigen akademischen Nachwuchskräften des Prüfungsjahrgangs 2005 unter Berücksichtigung von Zu- und Abwanderungen einen Schwund von über 21 % zu verzeichnen gehabt. Bei den klassischen technischen Studiengängen wie der Elektrotechnik und dem Maschinenbau sowie bei den Wirtschaftsingenieuren habe der Saldo für Fachhochschulabsolventen sogar bei – 36 % und für Universitätsabsolventen bei – 41 % gelegen. Sachsen liege mit einer FuE-Intensität in der Wirtschaft von 1,07 % des BIP weit hinter dem erfolgreichsten Bundesland, das 3 % erreicht, zurück. Pro 1 000 Erwerbspersonen habe Sachsens Wirtschaft im Jahr 2005 4,3 FuE-Beschäftigte aufgewiesen, der deutsche Durchschnitt habe bei 7,5 gelegen. Aus Sachsen seien 2008 nur 2,0 % aller Patentanmeldungen in Deutschland gekommen. Ferner bestehe ein großes Produktivitätsgefälle: Die Produktivität in Sachsen liege um mehr als 20 % unter dem deutschen Durchschnitt und sogar unter dem Schnitt der ostdeutschen Länder. |
| --- | --- |

(6)

Deutschland zufolge haben die FuE-Tätigkeiten von Unternehmen in Sachsen als Folge der Planwirtschaft und des Transformationsprozesses noch immer kein den westdeutschen Bundesländern vergleichbares Niveau erreicht. So liege der Anteil von Beschäftigten, die in einem Unternehmen mit mehr als 250 Mitarbeitern tätig sind, in den westdeutschen Ländern bei 31 %, in Sachsen hingegen bei nur 22 %. Die wirtschaftliche Struktur des KMU-Sektors in Sachsen erweise sich als eine wesentliche Beschränkung bei der Gewinnung und Umsetzung neuer Forschungsergebnisse, was u. a. zurückzuführen sei auf geringere Möglichkeiten der Eigenfinanzierung von FuE, schlechtere Fremdfinanzierungskonditionen, höhere Eingangsbarrieren wegen des höheren Fixkostenanteils und der bei einem Misserfolg von Innovationsprojekten schwerer wiegenden existentiellen Konsequenzen, begrenztere Möglichkeiten für die Einstellung qualifizierten Personals aufgrund der erforderlichen Gehaltszahlungen und die fehlende Kapazität, um sich überhaupt mit FuE befassen zu können. Insgesamt arbeiteten in Deutschland etwa 81 % des FuE-Personals der Wirtschaft in Großunternehmen mit über 500 Beschäftigten. In Sachsen liege dieser Anteil bei lediglich etwa 33 %. Die relative Schwäche der sächsischen Wirtschaft zeigt sich Deutschland zufolge auch bei der Wahl des Arbeitsortes hochqualifizierter Personen. So habe Sachsen von den erwerbstätigen akademischen Nachwuchskräften des Prüfungsjahrgangs 2005 unter Berücksichtigung von Zu- und Abwanderungen einen Schwund von über 21 % zu verzeichnen gehabt. Bei den klassischen technischen Studiengängen wie der Elektrotechnik und dem Maschinenbau sowie bei den Wirtschaftsingenieuren habe der Saldo für Fachhochschulabsolventen sogar bei – 36 % und für Universitätsabsolventen bei – 41 % gelegen. Sachsen liege mit einer FuE-Intensität in der Wirtschaft von 1,07 % des BIP weit hinter dem erfolgreichsten Bundesland, das 3 % erreicht, zurück. Pro 1 000 Erwerbspersonen habe Sachsens Wirtschaft im Jahr 2005 4,3 FuE-Beschäftigte aufgewiesen, der deutsche Durchschnitt habe bei 7,5 gelegen. Aus Sachsen seien 2008 nur 2,0 % aller Patentanmeldungen in Deutschland gekommen. Ferner bestehe ein großes Produktivitätsgefälle: Die Produktivität in Sachsen liege um mehr als 20 % unter dem deutschen Durchschnitt und sogar unter dem Schnitt der ostdeutschen Länder.

| (7) | Was die besondere Form der Regelung und die festgelegten Voraussetzungen angeht, macht Deutschland geltend, eine Beschränkung auf Innovationsassistenten aus Forschungseinrichtungen oder großen Unternehmen mit mehrjähriger Berufserfahrung laufe dem Ziel der Regelung zuwider, dass möglichst viele Innovationsassistenten eingestellt werden. Im Rahmen der Regelung sollten Berufsanfänger unmittelbar im Anschluss an ihr Studium eingestellt werden, damit das aktuellste, gerade an den Hochschulen gelehrte Wissen in die KMU gelange. Die Innovationsassistenten sollten die begünstigten KMU dabei unterstützen, ihre Innovationskapazität zu verbessern und überhaupt FuE-Tätigkeiten aufzunehmen. Die Einstellung hochqualifizierten Personals mit mehrjähriger Berufserfahrung würde dagegen weit über das Ziel der in Rede stehenden Regelung hinausgehen und sei vielmehr für KMU geeignet, die im Innovationsprozess bereits weiter fortgeschritten sind. |
| --- | --- |

(7)

Was die besondere Form der Regelung und die festgelegten Voraussetzungen angeht, macht Deutschland geltend, eine Beschränkung auf Innovationsassistenten aus Forschungseinrichtungen oder großen Unternehmen mit mehrjähriger Berufserfahrung laufe dem Ziel der Regelung zuwider, dass möglichst viele Innovationsassistenten eingestellt werden. Im Rahmen der Regelung sollten Berufsanfänger unmittelbar im Anschluss an ihr Studium eingestellt werden, damit das aktuellste, gerade an den Hochschulen gelehrte Wissen in die KMU gelange. Die Innovationsassistenten sollten die begünstigten KMU dabei unterstützen, ihre Innovationskapazität zu verbessern und überhaupt FuE-Tätigkeiten aufzunehmen. Die Einstellung hochqualifizierten Personals mit mehrjähriger Berufserfahrung würde dagegen weit über das Ziel der in Rede stehenden Regelung hinausgehen und sei vielmehr für KMU geeignet, die im Innovationsprozess bereits weiter fortgeschritten sind.

2.2.1   Innovationsassistenten

| (8) | Gefördert werden soll die Schaffung von Stellen für ‚Innovationsassistenten‘. Zu verstehen sind darunter Absolventen von Hochschulen, Fachhochschulen und Berufsakademien, die ein mindestens dreijähriges Studium abgeschlossen haben, sowie junge Forscher von Hochschulen und Forschungseinrichtungen, die von KMU beschäftigt werden. |
| --- | --- |

(8)

Gefördert werden soll die Schaffung von Stellen für ‚Innovationsassistenten‘. Zu verstehen sind darunter Absolventen von Hochschulen, Fachhochschulen und Berufsakademien, die ein mindestens dreijähriges Studium abgeschlossen haben, sowie junge Forscher von Hochschulen und Forschungseinrichtungen, die von KMU beschäftigt werden.

| (9) | Für die Assistenten müssen neue Stellen geschaffen werden, d. h., sie dürfen nicht andere Mitarbeiter ersetzen. Während des Förderzeitraums müssen sie an einem Thema im Bereich FuEuI mit innovativem, technologieorientiertem Inhalt oder im Innovationsmanagement innerhalb des KMU arbeiten. |
| --- | --- |

(9)

Für die Assistenten müssen neue Stellen geschaffen werden, d. h., sie dürfen nicht andere Mitarbeiter ersetzen. Während des Förderzeitraums müssen sie an einem Thema im Bereich FuEuI mit innovativem, technologieorientiertem Inhalt oder im Innovationsmanagement innerhalb des KMU arbeiten.

| (10) | Die Assistenten werden für einen Zeitraum von mindestens 12 Monaten eingestellt. Eine den Gepflogenheiten entsprechende Probezeit ist zulässig. |
| --- | --- |

(10)

Die Assistenten werden für einen Zeitraum von mindestens 12 Monaten eingestellt. Eine den Gepflogenheiten entsprechende Probezeit ist zulässig.

2.2.2   Rechtsgrundlage

| (11) | Folgende Vorschriften bilden die Rechtsgrundlage der Regelung: |
| --- | --- |

(11)

Folgende Vorschriften bilden die Rechtsgrundlage der Regelung:

| (12) | §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO) vom 10. April 2001 (SächsGVBl. S. 153), zuletzt geändert durch Artikel 2 des Gesetzes vom 12. Dezember 2008 (SächsGVBl. S. 866); |
| --- | --- |

(12)

§§ 23 und 44 der Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO) vom 10. April 2001 (SächsGVBl. S. 153), zuletzt geändert durch Artikel 2 des Gesetzes vom 12. Dezember 2008 (SächsGVBl. S. 866);

| (13) | Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen zur Sächsischen Haushaltsordnung (VwV-SäHO) vom 27. Juni 2005 (SächsABl. SDr. S. 226), geändert durch die Verwaltungsvorschrift vom 28. Dezember 2006 (SächsABl. 2007 S. 180) und die Verwaltungsvorschrift vom 11. Dezember 2007 (SächsABl. SDr. S. 538); |
| --- | --- |

(13)

Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen zur Sächsischen Haushaltsordnung (VwV-SäHO) vom 27. Juni 2005 (SächsABl. SDr. S. 226), geändert durch die Verwaltungsvorschrift vom 28. Dezember 2006 (SächsABl. 2007 S. 180) und die Verwaltungsvorschrift vom 11. Dezember 2007 (SächsABl. SDr. S. 538);

| (14) | Operationelles Programm des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozialfonds (ESF) im Ziel ‚Konvergenz‘ in der Förderperiode 2007-2013, CCI-Nr.: 2007 DE 051 PO 004, Fassung vom 20. Juli 2007. |
| --- | --- |

(14)

Operationelles Programm des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozialfonds (ESF) im Ziel ‚Konvergenz‘ in der Förderperiode 2007-2013, CCI-Nr.: 2007 DE 051 PO 004, Fassung vom 20. Juli 2007.

2.2.3   Haushaltsmittel, Laufzeit und Bewilligungsbehörde

| (15) | Die für die Regelung bis zum 31. Dezember 2015 angesetzten Haushaltsmittel belaufen sich auf 30 Mio. EUR. |
| --- | --- |

(15)

Die für die Regelung bis zum 31. Dezember 2015 angesetzten Haushaltsmittel belaufen sich auf 30 Mio. EUR.

| (16) | Bewilligungsbehörde ist die Sächsische Aufbaubank (SAB) in Dresden. |
| --- | --- |

(16)

Bewilligungsbehörde ist die Sächsische Aufbaubank (SAB) in Dresden.

2.2.4   Beihilfeempfänger und Beihilfebetrag

| (17) | Beihilfeempfänger im Rahmen der Regelung sind KMU mit Betriebsstätte in Sachsen. |
| --- | --- |

(17)

Beihilfeempfänger im Rahmen der Regelung sind KMU mit Betriebsstätte in Sachsen.

| (18) | Die Beihilfe hat die Form eines Direktzuschusses. Sie wird für höchstens 36 Monate gewährt. Während der ersten 24 Monate kann der Begünstigte bis zu 50 % der Lohnkosten erhalten, während der letzten 12 Monate nur 25 %. Insgesamt darf der Beihilfebetrag 62 500 EUR je Person nicht übersteigen. |
| --- | --- |

(18)

Die Beihilfe hat die Form eines Direktzuschusses. Sie wird für höchstens 36 Monate gewährt. Während der ersten 24 Monate kann der Begünstigte bis zu 50 % der Lohnkosten erhalten, während der letzten 12 Monate nur 25 %. Insgesamt darf der Beihilfebetrag 62 500 EUR je Person nicht übersteigen.

| (19) | Je Unternehmen sind zwei Stellen für Innovationsassistenten förderfähig. Werden nachstehende Voraussetzungen erfüllt, können im Rahmen der Regelung Beihilfen für weitere Innovationsassistenten gewährt werden: Erstens müssen die ursprünglich eingestellten Innovationsassistenten einen langfristigen Vertrag erhalten, und zweitens muss das jeweilige KMU nachweisen, dass pro neuem Innovationsassistenten, für den Fördergelder fließen, eine neue Stelle im Produktionsbereich geschaffen wird. Sonst kann ein KMU erst nach Ablauf eines Zeitraums von 24 Monaten nach dem Ende der Beschäftigung des letzten Innovationsassistenten, für den eine Beihilfe gewährt wurde, weitere Innovationsassistenten einstellen. |
| --- | --- |

(19)

Je Unternehmen sind zwei Stellen für Innovationsassistenten förderfähig. Werden nachstehende Voraussetzungen erfüllt, können im Rahmen der Regelung Beihilfen für weitere Innovationsassistenten gewährt werden: Erstens müssen die ursprünglich eingestellten Innovationsassistenten einen langfristigen Vertrag erhalten, und zweitens muss das jeweilige KMU nachweisen, dass pro neuem Innovationsassistenten, für den Fördergelder fließen, eine neue Stelle im Produktionsbereich geschaffen wird. Sonst kann ein KMU erst nach Ablauf eines Zeitraums von 24 Monaten nach dem Ende der Beschäftigung des letzten Innovationsassistenten, für den eine Beihilfe gewährt wurde, weitere Innovationsassistenten einstellen.

2.2.5   Kumulierung

| (20) | Deutschland hat erklärt, dass die Beihilfen im Rahmen der angemeldeten Regelung nicht mit Zuwendungen anderer Stellen zur Deckung derselben Kosten kumuliert werden. |
| --- | --- |

(20)

Deutschland hat erklärt, dass die Beihilfen im Rahmen der angemeldeten Regelung nicht mit Zuwendungen anderer Stellen zur Deckung derselben Kosten kumuliert werden.

3.   WÜRDIGUNG

3.1   Vorliegen einer staatlichen Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV

| (21) | Gemäß Artikel 107 Absatz 1 AEUV sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen und den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen, mit dem Binnenmarkt unvereinbar. |
| --- | --- |

(21)

Gemäß Artikel 107 Absatz 1 AEUV sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen und den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen, mit dem Binnenmarkt unvereinbar.

| (22) | Die Maßnahme gilt als staatliche Beihilfe, wenn folgende Kriterien erfüllt sind: i) Die Maßnahme muss eine staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Förderung sein, ii) dem Unternehmen muss daraus ein wirtschaftlicher Vorteil erwachsen, iii) der Vorteil muss selektiv sein und iv) die Maßnahme verfälscht den Wettbewerb oder droht ihn zu verfälschen und beeinträchtigt den Handel zwischen Mitgliedstaaten. Es liegt eine staatliche Beihilfe vor, wenn die Voraussetzungen des Artikels 107 Absatz 1 AEUV kumulativ erfüllt sind. |
| --- | --- |

(22)

Die Maßnahme gilt als staatliche Beihilfe, wenn folgende Kriterien erfüllt sind: i) Die Maßnahme muss eine staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Förderung sein, ii) dem Unternehmen muss daraus ein wirtschaftlicher Vorteil erwachsen, iii) der Vorteil muss selektiv sein und iv) die Maßnahme verfälscht den Wettbewerb oder droht ihn zu verfälschen und beeinträchtigt den Handel zwischen Mitgliedstaaten. Es liegt eine staatliche Beihilfe vor, wenn die Voraussetzungen des Artikels 107 Absatz 1 AEUV kumulativ erfüllt sind.

| (23) | Die angemeldete Maßnahme wurde von der sächsischen Landesregierung als Beihilferegelung angenommen. Die Sächsische Aufbaubank wurde mit der Zahlung von Direktzuschüssen beauftragt, die Zahlungen aus staatlichen Mitteln darstellen. Da die Bank an die von der sächsischen Landesregierung verabschiedete Rechtsgrundlage gebunden ist, ist die Maßnahme dem Staat zuzurechnen. |
| --- | --- |

(23)

Die angemeldete Maßnahme wurde von der sächsischen Landesregierung als Beihilferegelung angenommen. Die Sächsische Aufbaubank wurde mit der Zahlung von Direktzuschüssen beauftragt, die Zahlungen aus staatlichen Mitteln darstellen. Da die Bank an die von der sächsischen Landesregierung verabschiedete Rechtsgrundlage gebunden ist, ist die Maßnahme dem Staat zuzurechnen.

| (24) | Die angemeldete Maßnahme sieht vor, dass eine begrenzte Anzahl von Unternehmen um einen Teil der Lohnkosten entlastet wird, die sie normalerweise selbst tragen müssten. |
| --- | --- |

(24)

Die angemeldete Maßnahme sieht vor, dass eine begrenzte Anzahl von Unternehmen um einen Teil der Lohnkosten entlastet wird, die sie normalerweise selbst tragen müssten.

| (25) | Förderfähig im Rahmen der Regelung sind Unternehmen aus allen Wirtschaftszweigen. Fast alle, wenn nicht gar sämtliche Wirtschaftzweige unterliegen dem Wettbewerb. Da die finanzielle Förderung durch den Staat die Stellung der begünstigten Unternehmen im Vergleich zur Stellung derjenigen ihrer Wettbewerber, die mangels Betriebsstätte in Sachsen nicht förderfähig sind, stärken könnte, droht die Regelung den Wettbewerb zu verfälschen. Da zudem die Erzeugnisse begünstigter Unternehmen innerhalb der EU gehandelt werden oder gehandelt werden können, ist die Beihilfe geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen. |
| --- | --- |

(25)

Förderfähig im Rahmen der Regelung sind Unternehmen aus allen Wirtschaftszweigen. Fast alle, wenn nicht gar sämtliche Wirtschaftzweige unterliegen dem Wettbewerb. Da die finanzielle Förderung durch den Staat die Stellung der begünstigten Unternehmen im Vergleich zur Stellung derjenigen ihrer Wettbewerber, die mangels Betriebsstätte in Sachsen nicht förderfähig sind, stärken könnte, droht die Regelung den Wettbewerb zu verfälschen. Da zudem die Erzeugnisse begünstigter Unternehmen innerhalb der EU gehandelt werden oder gehandelt werden können, ist die Beihilfe geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen.

| (26) | In Anbetracht der relativ geringen Beihilfebeträge (höchstens 62 500 EUR je Assistent in drei Jahren und zwei Assistenten pro Unternehmen) forderte die Kommission Deutschland auf, in Erwägung zu ziehen, die Maßnahme derart umzugestalten, dass sie unter die De-minimis-Verordnung (9) fallen würde. In diesem Fall könnte davon ausgegangen werden, dass der Wettbewerb nicht verfälscht und/oder der Handel nicht beeinträchtigt würde. Deutschland wies diese Möglichkeit jedoch mit der Begründung ausdrücklich zurück, dass der dadurch entstehende hohe Verwaltungsaufwand für die KMU zu geringer allgemeiner Akzeptanz der Regelung führen würde. Die angestrebten positiven Auswirkungen auf die Innovationskapazität der KMU würden ausbleiben. |
| --- | --- |

(26)

In Anbetracht der relativ geringen Beihilfebeträge (höchstens 62 500 EUR je Assistent in drei Jahren und zwei Assistenten pro Unternehmen) forderte die Kommission Deutschland auf, in Erwägung zu ziehen, die Maßnahme derart umzugestalten, dass sie unter die De-minimis-Verordnung (9) fallen würde. In diesem Fall könnte davon ausgegangen werden, dass der Wettbewerb nicht verfälscht und/oder der Handel nicht beeinträchtigt würde. Deutschland wies diese Möglichkeit jedoch mit der Begründung ausdrücklich zurück, dass der dadurch entstehende hohe Verwaltungsaufwand für die KMU zu geringer allgemeiner Akzeptanz der Regelung führen würde. Die angestrebten positiven Auswirkungen auf die Innovationskapazität der KMU würden ausbleiben.

| (27) | Daher stellt die angemeldete Regelung eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV dar. |
| --- | --- |

(27)

Daher stellt die angemeldete Regelung eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV dar.

3.2   Anmeldungt der Beihilfe

| (28) | Deutschland hat die Verlängerung und Änderung der Regelung vor der Durchführung angemeldet und somit die Stillhalteklausel des Artikels 108 Absatz 3 AEUV eingehalten. |
| --- | --- |

(28)

Deutschland hat die Verlängerung und Änderung der Regelung vor der Durchführung angemeldet und somit die Stillhalteklausel des Artikels 108 Absatz 3 AEUV eingehalten.

| (29) | Was die mit der Entscheidung N 550/04 genehmigte Beihilferegelung angeht, stellt die Kommission jedoch fest, dass Deutschland anscheinend seiner Pflicht nicht nachgekommen ist, diese Regelung durch zweckdienliche Maßnahmen so zu ändern, dass sie ab dem 1. Januar 2008 mit dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation von 2006 (10) (nachstehend ‚FuEuI-Gemeinschaftsrahmen‘) vereinbar ist. Die Kommission wird dies im Rahmen eines gesonderten Verfahrens näher prüfen. |
| --- | --- |

(29)

Was die mit der Entscheidung N 550/04 genehmigte Beihilferegelung angeht, stellt die Kommission jedoch fest, dass Deutschland anscheinend seiner Pflicht nicht nachgekommen ist, diese Regelung durch zweckdienliche Maßnahmen so zu ändern, dass sie ab dem 1. Januar 2008 mit dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation von 2006 (10) (nachstehend ‚FuEuI-Gemeinschaftsrahmen‘) vereinbar ist. Die Kommission wird dies im Rahmen eines gesonderten Verfahrens näher prüfen.

3.3   Vereinbarkeit der Maßnahme

| (30) | Nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV kann die Kommission staatliche Beihilfen für mit dem Binnenmarkt vereinbar erklären, wenn sie die Entwicklung gewisser Wirtschaftszweige oder Wirtschaftsgebiete fördern, soweit sie die Handelsbedingungen nicht in einer Weise verändern, die dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft. |
| --- | --- |

(30)

Nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV kann die Kommission staatliche Beihilfen für mit dem Binnenmarkt vereinbar erklären, wenn sie die Entwicklung gewisser Wirtschaftszweige oder Wirtschaftsgebiete fördern, soweit sie die Handelsbedingungen nicht in einer Weise verändern, die dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft.

| (31) | Die Kommission verfügt im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 AEUV über einen weiten Beurteilungsspielraum (11). Daher hat sie in Leitlinien und Mitteilungen Kriterien für die Vereinbarkeit bestimmter Arten von Beihilfen mit dem Binnenmarkt nach Artikel 107 Absatz 3 AEUV festgelegt. Nach ständiger Rechtsprechung ist die Kommission im Bereich der Beihilfenkontrolle an die von ihr herausgegebenen Leitlinien und Mitteilungen gebunden, soweit diese nicht von den Regeln des AEUV abweichen und sie von den Mitgliedstaaten akzeptiert sind (12). |
| --- | --- |

(31)

Die Kommission verfügt im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 AEUV über einen weiten Beurteilungsspielraum (11). Daher hat sie in Leitlinien und Mitteilungen Kriterien für die Vereinbarkeit bestimmter Arten von Beihilfen mit dem Binnenmarkt nach Artikel 107 Absatz 3 AEUV festgelegt. Nach ständiger Rechtsprechung ist die Kommission im Bereich der Beihilfenkontrolle an die von ihr herausgegebenen Leitlinien und Mitteilungen gebunden, soweit diese nicht von den Regeln des AEUV abweichen und sie von den Mitgliedstaaten akzeptiert sind (12).

| (32) | Daher ist zunächst zu prüfen, ob die angemeldete Beihilfe in den Geltungsbereich einer bzw. mehrerer dieser Leitlinien oder Mitteilungen fällt und als mit dem Binnenmarkt vereinbar gelten kann, weil sie alle darin festgelegten Voraussetzungen für die Vereinbarkeit erfüllt. Die in Rede stehende Maßnahme kann unter den FuEuI-Rahmen fallen. Sie kann auch unter die in der Allgemeinen Gruppenfreistellungsverordnung aus dem Jahr 2008 (nachstehend ‚AGVO‘ genannt) (13) enthaltenen Regeln für allgemeine Beschäftigungs- und Ausbildungsbeihilfen fallen. Nach Erwägungsgrund 7 dieser AGVO sollten die Mitgliedstaaten unbeschadet der AGVO weiterhin die Möglichkeit haben, Beihilfen anzumelden, mit denen unter die AGVO fallende Ziele verfolgt werden. Bei der rechtlichen Würdigung solcher Beihilfen stützt sich die Kommission insbesondere auf die AGVO sowie auf die Kriterien, die in spezifischen, von der Kommission angenommenen Leitlinien oder Gemeinschaftsrahmen festgelegt sind, sofern die betreffende Beihilfemaßnahme unter solche spezifischen Regelungen fällt. Aus diesem Erwägungsgrund ergibt sich, dass die in der AGVO festgelegten Kriterien zur rechtlichen Würdigung angemeldeter Beihilfen ebenfalls als Leitlinien oder Mitteilung dienen können. |
| --- | --- |

(32)

Daher ist zunächst zu prüfen, ob die angemeldete Beihilfe in den Geltungsbereich einer bzw. mehrerer dieser Leitlinien oder Mitteilungen fällt und als mit dem Binnenmarkt vereinbar gelten kann, weil sie alle darin festgelegten Voraussetzungen für die Vereinbarkeit erfüllt. Die in Rede stehende Maßnahme kann unter den FuEuI-Rahmen fallen. Sie kann auch unter die in der Allgemeinen Gruppenfreistellungsverordnung aus dem Jahr 2008 (nachstehend ‚AGVO‘ genannt) (13) enthaltenen Regeln für allgemeine Beschäftigungs- und Ausbildungsbeihilfen fallen. Nach Erwägungsgrund 7 dieser AGVO sollten die Mitgliedstaaten unbeschadet der AGVO weiterhin die Möglichkeit haben, Beihilfen anzumelden, mit denen unter die AGVO fallende Ziele verfolgt werden. Bei der rechtlichen Würdigung solcher Beihilfen stützt sich die Kommission insbesondere auf die AGVO sowie auf die Kriterien, die in spezifischen, von der Kommission angenommenen Leitlinien oder Gemeinschaftsrahmen festgelegt sind, sofern die betreffende Beihilfemaßnahme unter solche spezifischen Regelungen fällt. Aus diesem Erwägungsgrund ergibt sich, dass die in der AGVO festgelegten Kriterien zur rechtlichen Würdigung angemeldeter Beihilfen ebenfalls als Leitlinien oder Mitteilung dienen können.

3.3.1   Würdigung auf der Grundlage des FuEuI-Rahmens

3.3.1.1   Geltungsbereich

| (33) | Der FuEuI-Rahmen gilt laut seinem Abschnitt 2.1 für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation. Im selben Abschnitt ist festgehalten, dass Personalkosten bei zahlreichen der unter den Gemeinschaftsrahmen fallenden Maßnahmen zwar beihilfefähig sind und außerdem eine Maßnahme über Beihilfen für das Ausleihen von hochqualifiziertem Personal eingeführt wurde, dass allgemeine Beschäftigungsbeihilfen für Forscher jedoch weiterhin unter die einschlägigen Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen fallen. |
| --- | --- |

(33)

Der FuEuI-Rahmen gilt laut seinem Abschnitt 2.1 für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation. Im selben Abschnitt ist festgehalten, dass Personalkosten bei zahlreichen der unter den Gemeinschaftsrahmen fallenden Maßnahmen zwar beihilfefähig sind und außerdem eine Maßnahme über Beihilfen für das Ausleihen von hochqualifiziertem Personal eingeführt wurde, dass allgemeine Beschäftigungsbeihilfen für Forscher jedoch weiterhin unter die einschlägigen Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen fallen.

| (34) | Die angemeldete Beihilfe, deren ausdrücklicher Zweck es ist, Innovationen in KMU zu fördern und die berufliche Mobilität zwischen Wissenschaft und Wirtschaft zu erhöhen, fällt daher in den Geltungsbereich sowohl des FuEuI-Rahmens als auch einschlägiger Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen. |
| --- | --- |

(34)

Die angemeldete Beihilfe, deren ausdrücklicher Zweck es ist, Innovationen in KMU zu fördern und die berufliche Mobilität zwischen Wissenschaft und Wirtschaft zu erhöhen, fällt daher in den Geltungsbereich sowohl des FuEuI-Rahmens als auch einschlägiger Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen.

| (35) | Dem FuEuI-Rahmen zufolge sind Personalkosten vor allem dann förderfähig, wenn das begünstigte Unternehmen bestimmte FuE-Vorhaben durchführt (Abschnitt 5.1.4 FuEuI-Rahmen) oder wenn es beabsichtigt, hochqualifiziertes Personal von einer anderen Einrichtung auszuleihen (Abschnitt 5.7 FuEuI-Rahmen). |
| --- | --- |

(35)

Dem FuEuI-Rahmen zufolge sind Personalkosten vor allem dann förderfähig, wenn das begünstigte Unternehmen bestimmte FuE-Vorhaben durchführt (Abschnitt 5.1.4 FuEuI-Rahmen) oder wenn es beabsichtigt, hochqualifiziertes Personal von einer anderen Einrichtung auszuleihen (Abschnitt 5.7 FuEuI-Rahmen).

3.3.1.2   Würdigung als Beihilfe für FuEuI-Vorhaben

| (36) | Abschnitt 5.1 des FuEuI-Rahmens zufolge müssen Beihilfen, einschließlich Beihilfen in Form eines Zuschusses zu Personalkosten, unmittelbar mit einem konkreten, von einem Unternehmen durchgeführten FuE-Vorhaben in Verbindung stehen. Abschnitt 5.1.4 des Rahmens erlaubt die Förderung von Personalkosten für Forscher, Techniker und sonstige Personen, soweit diese mit dem Forschungsvorhaben beschäftigt sind, wobei die Beihilfeintensität je nach Art der Forschung (Grundlagenforschung, industrielle Forschung oder experimentelle Entwicklung) zwischen 25 und 100 % liegen kann. |
| --- | --- |

(36)

Abschnitt 5.1 des FuEuI-Rahmens zufolge müssen Beihilfen, einschließlich Beihilfen in Form eines Zuschusses zu Personalkosten, unmittelbar mit einem konkreten, von einem Unternehmen durchgeführten FuE-Vorhaben in Verbindung stehen. Abschnitt 5.1.4 des Rahmens erlaubt die Förderung von Personalkosten für Forscher, Techniker und sonstige Personen, soweit diese mit dem Forschungsvorhaben beschäftigt sind, wobei die Beihilfeintensität je nach Art der Forschung (Grundlagenforschung, industrielle Forschung oder experimentelle Entwicklung) zwischen 25 und 100 % liegen kann.

| (37) | Mit der zu würdigenden Regelung soll jedoch die befristete oder unbefristete Beschäftigung von Personal, das keinem bestimmten FuE-Vorhaben zugeordnet ist, finanziell gefördert werden. Im Entwurf der Rechtsgrundlage der Regelung wird lediglich verlangt, dass die im Rahmen der Regelung eingestellte Person an einem Thema aus dem Bereich Forschung und Entwicklung mit technologieorientiertem Inhalt oder im Innovationsmanagement innerhalb des KMU arbeitet. |
| --- | --- |

(37)

Mit der zu würdigenden Regelung soll jedoch die befristete oder unbefristete Beschäftigung von Personal, das keinem bestimmten FuE-Vorhaben zugeordnet ist, finanziell gefördert werden. Im Entwurf der Rechtsgrundlage der Regelung wird lediglich verlangt, dass die im Rahmen der Regelung eingestellte Person an einem Thema aus dem Bereich Forschung und Entwicklung mit technologieorientiertem Inhalt oder im Innovationsmanagement innerhalb des KMU arbeitet.

| (38) | Beim derzeitigen Verfahrensstand ist die Kommission der Auffassung, dass diese vage Aufgabenbeschreibung für die im Rahmen der Regelung eingestellten Mitarbeiter eine auch nur teilweise Zuordnung der Tätigkeiten der Innovationsassistenten zu spezifischen Forschungsvorhaben nicht erlaubt. Daher geht die Kommission beim derzeitigen Stand davon aus, dass die Beschäftigungskosten im Rahmen der Regelung nicht als förderfähige Kosten nach Abschnitt 5.1.4 des FuEuI-Rahmens angesehen werden können. |
| --- | --- |

(38)

Beim derzeitigen Verfahrensstand ist die Kommission der Auffassung, dass diese vage Aufgabenbeschreibung für die im Rahmen der Regelung eingestellten Mitarbeiter eine auch nur teilweise Zuordnung der Tätigkeiten der Innovationsassistenten zu spezifischen Forschungsvorhaben nicht erlaubt. Daher geht die Kommission beim derzeitigen Stand davon aus, dass die Beschäftigungskosten im Rahmen der Regelung nicht als förderfähige Kosten nach Abschnitt 5.1.4 des FuEuI-Rahmens angesehen werden können.

| (39) | Aus diesen Gründen hegt die Kommission Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Abschnitts 5.1 des FuEuI-Rahmens erfüllt. |
| --- | --- |

(39)

Aus diesen Gründen hegt die Kommission Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Abschnitts 5.1 des FuEuI-Rahmens erfüllt.

3.3.1.3   Würdigung als Beihilfe für das Ausleihen hochqualifizierten Personals nach dem FuEuI-Rahmen

| (40) | In Abschnitt 5.7 des FuEuI-Rahmens werden die Voraussetzungen im Zusammenhang mit dem Ausleihen hochqualifizierten Personals festgelegt. So darf das ausgeliehene Personal kein anderes Personal ersetzen, sondern ist in einer neu geschaffenen Funktion in dem begünstigten Unternehmen zu beschäftigen und muss zuvor wenigstens zwei Jahre in der Forschungseinrichtung oder dem Großunternehmen, die bzw. das das Personal ausleiht, beschäftigt gewesen sein. |
| --- | --- |

(40)

In Abschnitt 5.7 des FuEuI-Rahmens werden die Voraussetzungen im Zusammenhang mit dem Ausleihen hochqualifizierten Personals festgelegt. So darf das ausgeliehene Personal kein anderes Personal ersetzen, sondern ist in einer neu geschaffenen Funktion in dem begünstigten Unternehmen zu beschäftigen und muss zuvor wenigstens zwei Jahre in der Forschungseinrichtung oder dem Großunternehmen, die bzw. das das Personal ausleiht, beschäftigt gewesen sein.

| (41) | Ferner muss das abgeordnete Personal innerhalb des KMU, das die Beihilfe erhält, im Bereich FuEuI arbeiten. Förderfähig sind sämtliche Personalkosten für das Ausleihen und die Beschäftigung hochqualifizierten Personals einschließlich der Kosten für das Einschalten einer Vermittlungseinrichtung sowie einer Mobilitätszulage für das abgeordnete Personal. Die Beihilfehöchstintensität beträgt 50 % der förderfähigen Kosten über einen Zeitraum von höchstens drei Jahren je Unternehmen und ausgeliehener Person. |
| --- | --- |

(41)

Ferner muss das abgeordnete Personal innerhalb des KMU, das die Beihilfe erhält, im Bereich FuEuI arbeiten. Förderfähig sind sämtliche Personalkosten für das Ausleihen und die Beschäftigung hochqualifizierten Personals einschließlich der Kosten für das Einschalten einer Vermittlungseinrichtung sowie einer Mobilitätszulage für das abgeordnete Personal. Die Beihilfehöchstintensität beträgt 50 % der förderfähigen Kosten über einen Zeitraum von höchstens drei Jahren je Unternehmen und ausgeliehener Person.

| (42) | Die angemeldete Maßnahme sieht die Abordnung solchen Personals nicht vor. Vielmehr sollen befristete Einstellungen mit Aussicht auf unbefristete Übernahme erfolgen. Die Definition der Innovationsassistenten als Absolventen von Hochschulen, Fachhochschulen oder Berufsakademien, die ein mindestens dreijähriges Studium abgeschlossen haben, sowie als junge Forscher von Hochschulen und Forschungseinrichtungen entspricht nicht der in Abschnitt 2.2 Buchstabe k des FuEuI-Rahmens festgelegten Definition hochqualifizierten Personals als ‚Forscher, Ingenieure, Designer und Marketingspezialisten mit Universitätsabschluss und wenigstens fünf Jahren einschlägiger Berufserfahrung‘, wozu auch eine Promotionstätigkeit gerechnet werden kann. |
| --- | --- |

(42)

Die angemeldete Maßnahme sieht die Abordnung solchen Personals nicht vor. Vielmehr sollen befristete Einstellungen mit Aussicht auf unbefristete Übernahme erfolgen. Die Definition der Innovationsassistenten als Absolventen von Hochschulen, Fachhochschulen oder Berufsakademien, die ein mindestens dreijähriges Studium abgeschlossen haben, sowie als junge Forscher von Hochschulen und Forschungseinrichtungen entspricht nicht der in Abschnitt 2.2 Buchstabe k des FuEuI-Rahmens festgelegten Definition hochqualifizierten Personals als ‚Forscher, Ingenieure, Designer und Marketingspezialisten mit Universitätsabschluss und wenigstens fünf Jahren einschlägiger Berufserfahrung‘, wozu auch eine Promotionstätigkeit gerechnet werden kann.

| (43) | Angesichts dieser offenkundigen Unterschiede hegt die Kommission Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Abschnitts 5.7 des FuEuI-Rahmens erfüllt. |
| --- | --- |

(43)

Angesichts dieser offenkundigen Unterschiede hegt die Kommission Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Abschnitts 5.7 des FuEuI-Rahmens erfüllt.

3.3.2   Würdigung als Beschäftigungsbeihilfe nach der AGVO

| (44) | Die AGVO hat das in Abschnitt 2.1 des FuEuI-Rahmens als einschlägige Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen genannte Instrument ersetzt. Daher ist zu prüfen, ob die angemeldete Beihilfe in den Geltungsbereich der AGVO fällt und ob gegebenenfalls die darin festgelegten Kriterien erfüllt sind. |
| --- | --- |

(44)

Die AGVO hat das in Abschnitt 2.1 des FuEuI-Rahmens als einschlägige Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen genannte Instrument ersetzt. Daher ist zu prüfen, ob die angemeldete Beihilfe in den Geltungsbereich der AGVO fällt und ob gegebenenfalls die darin festgelegten Kriterien erfüllt sind.

3.3.2.1   Geltungsbereich

| (45) | Der in ihrem Artikel 1 abgesteckte Geltungsbereich der AGVO umfasst unter Buchstabe b auch Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU. Die angemeldete Regelung fällt als Beschäftigungsbeihilfe für KMU somit in den Geltungsbereich der AGVO. |
| --- | --- |

(45)

Der in ihrem Artikel 1 abgesteckte Geltungsbereich der AGVO umfasst unter Buchstabe b auch Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU. Die angemeldete Regelung fällt als Beschäftigungsbeihilfe für KMU somit in den Geltungsbereich der AGVO.

| (46) | Die Voraussetzungen für die Vereinbarkeit werden in Bezug auf Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU in Artikel 15 und in Bezug auf Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer in Artikel 40 der AGVO dargelegt. |
| --- | --- |

(46)

Die Voraussetzungen für die Vereinbarkeit werden in Bezug auf Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU in Artikel 15 und in Bezug auf Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer in Artikel 40 der AGVO dargelegt.

3.3.2.2   Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU

| (47) | Artikel 15 der AGVO regelt Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU. Die Beihilfeintensität darf bei kleineren Unternehmen 20 % der beihilfefähigen Kosten und bei mittleren Unternehmen 10 % der beihilfefähigen Kosten nicht überschreiten. Die geschätzten Lohnkosten für direkt durch ein Investitionsvorhaben geschaffene Arbeitsplätze sind über einen Zeitraum von zwei Jahren förderfähig. |
| --- | --- |

(47)

Artikel 15 der AGVO regelt Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU. Die Beihilfeintensität darf bei kleineren Unternehmen 20 % der beihilfefähigen Kosten und bei mittleren Unternehmen 10 % der beihilfefähigen Kosten nicht überschreiten. Die geschätzten Lohnkosten für direkt durch ein Investitionsvorhaben geschaffene Arbeitsplätze sind über einen Zeitraum von zwei Jahren förderfähig.

| (48) | Die Kommission stellt fest, dass erstens die angemeldete Beihilfeintensität in den beiden ersten Jahren 50 und im dritten Jahr 25 % der Lohnkosten beträgt, was die erlaubten Werte überschreitet. |
| --- | --- |

(48)

Die Kommission stellt fest, dass erstens die angemeldete Beihilfeintensität in den beiden ersten Jahren 50 und im dritten Jahr 25 % der Lohnkosten beträgt, was die erlaubten Werte überschreitet.

| (49) | Zweitens wären die Lohnkosten im Rahmen der angemeldeten Regelung über drei Jahre förderfähig, während nach der AGVO höchstens zwei Förderjahre zulässig sind. |
| --- | --- |

(49)

Zweitens wären die Lohnkosten im Rahmen der angemeldeten Regelung über drei Jahre förderfähig, während nach der AGVO höchstens zwei Förderjahre zulässig sind.

| (50) | Drittens sind der AGVO zufolge Lohnkosten nur insoweit förderfähig, wie sie sich auf direkt durch ein Investitionsvorhaben geschaffene Arbeitsplätze beziehen. Die bisher von Deutschland übermittelten Angaben deuten darauf hin, dass im Rahmen der angemeldeten Regelung kein direkter Zusammenhang zwischen den Innovationsassistenten und einem Investitionsvorhaben besteht. |
| --- | --- |

(50)

Drittens sind der AGVO zufolge Lohnkosten nur insoweit förderfähig, wie sie sich auf direkt durch ein Investitionsvorhaben geschaffene Arbeitsplätze beziehen. Die bisher von Deutschland übermittelten Angaben deuten darauf hin, dass im Rahmen der angemeldeten Regelung kein direkter Zusammenhang zwischen den Innovationsassistenten und einem Investitionsvorhaben besteht.

| (51) | Aus diesen Gründen ist die Kommission beim derzeitigen Stand der Auffassung, dass die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Artikel 15 der AGVO nicht erfüllt. |
| --- | --- |

(51)

Aus diesen Gründen ist die Kommission beim derzeitigen Stand der Auffassung, dass die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Artikel 15 der AGVO nicht erfüllt.

3.3.2.3   Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer

| (52) | Artikel 40 der AGVO regelt Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer. |
| --- | --- |

(52)

Artikel 40 der AGVO regelt Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer.

| (53) | Der Begriff des ‚benachteiligten Arbeitnehmers‘ wird in Artikel 2 Absatz 18 der AGVO näher bestimmt. Die Kommission stellt beim derzeitigen Stand fest, dass die Beihilferegelung nicht auf die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer beschränkt zu sein scheint. Sie zweifelt daher, ob diese Voraussetzung erfüllt ist und fordert Deutschland auf, klarzustellen, ob die Regelung auf benachteiligte Arbeitnehmer beschränkt ist. |
| --- | --- |

(53)

Der Begriff des ‚benachteiligten Arbeitnehmers‘ wird in Artikel 2 Absatz 18 der AGVO näher bestimmt. Die Kommission stellt beim derzeitigen Stand fest, dass die Beihilferegelung nicht auf die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer beschränkt zu sein scheint. Sie zweifelt daher, ob diese Voraussetzung erfüllt ist und fordert Deutschland auf, klarzustellen, ob die Regelung auf benachteiligte Arbeitnehmer beschränkt ist.

| (54) | Nach Artikel 40 der AGVO ist eine Beihilfeintensität von 50 % der Lohnkosten zulässig. Die Kommission stellt fest, dass die in Rede stehende Regelung diese Voraussetzung erfüllt. |
| --- | --- |

(54)

Nach Artikel 40 der AGVO ist eine Beihilfeintensität von 50 % der Lohnkosten zulässig. Die Kommission stellt fest, dass die in Rede stehende Regelung diese Voraussetzung erfüllt.

| (55) | Nach Artikel 40 der AGVO sind die Lohnkosten jedoch nur über einen Zeitraum von höchstens 12 Monaten beihilfefähig. Da die angemeldete Regelung einen Förderzeitraum von bis zu 36 Monaten vorsieht, ist diese Voraussetzung nicht erfüllt. |
| --- | --- |

(55)

Nach Artikel 40 der AGVO sind die Lohnkosten jedoch nur über einen Zeitraum von höchstens 12 Monaten beihilfefähig. Da die angemeldete Regelung einen Förderzeitraum von bis zu 36 Monaten vorsieht, ist diese Voraussetzung nicht erfüllt.

| (56) | Nach Artikel 40 der AGVO muss die Einstellung eines Innovationsassistenten ferner einen Nettozuwachs an Beschäftigten im Vergleich zur durchschnittlichen Beschäftigtenzahl in den vorausgegangenen zwölf Monaten zur Folge haben oder aber die Stelle sollte im Anschluss an das freiwillige Ausscheiden, die Invalidisierung, den Eintritt in den Ruhestand aus Altersgründen, die freiwillige Reduzierung der Arbeitszeit oder die rechtmäßige Entlassung eines Mitarbeiters wegen Fehlverhaltens und nicht infolge des Abbaus von Arbeitsplätzen frei geworden sein. Da im Rahmen der Regelung neue Stellen für die Assistenten geschaffen werden müssen, d. h., die Assistenten keine anderen Mitarbeiter ersetzen dürfen, ist diese Voraussetzung erfüllt. |
| --- | --- |

(56)

Nach Artikel 40 der AGVO muss die Einstellung eines Innovationsassistenten ferner einen Nettozuwachs an Beschäftigten im Vergleich zur durchschnittlichen Beschäftigtenzahl in den vorausgegangenen zwölf Monaten zur Folge haben oder aber die Stelle sollte im Anschluss an das freiwillige Ausscheiden, die Invalidisierung, den Eintritt in den Ruhestand aus Altersgründen, die freiwillige Reduzierung der Arbeitszeit oder die rechtmäßige Entlassung eines Mitarbeiters wegen Fehlverhaltens und nicht infolge des Abbaus von Arbeitsplätzen frei geworden sein. Da im Rahmen der Regelung neue Stellen für die Assistenten geschaffen werden müssen, d. h., die Assistenten keine anderen Mitarbeiter ersetzen dürfen, ist diese Voraussetzung erfüllt.

| (57) | Schließlich schreibt Artikel 40 der AGVO vor, dass der benachteiligte Arbeitnehmer — außer bei rechtmäßiger Entlassung wegen Fehlverhaltens — Anspruch hat auf eine dauerhafte Beschäftigung über den Mindestzeitraum, der in den einschlägigen einzelstaatlichen Rechtsvorschriften oder in Tarifvereinbarungen über Beschäftigungsverträge niedergelegt ist. Der Kommission liegen beim derzeitigen Stand keine ausreichenden Informationen vor, um feststellen zu können, ob diese Voraussetzung erfüllt ist. |
| --- | --- |

(57)

Schließlich schreibt Artikel 40 der AGVO vor, dass der benachteiligte Arbeitnehmer — außer bei rechtmäßiger Entlassung wegen Fehlverhaltens — Anspruch hat auf eine dauerhafte Beschäftigung über den Mindestzeitraum, der in den einschlägigen einzelstaatlichen Rechtsvorschriften oder in Tarifvereinbarungen über Beschäftigungsverträge niedergelegt ist. Der Kommission liegen beim derzeitigen Stand keine ausreichenden Informationen vor, um feststellen zu können, ob diese Voraussetzung erfüllt ist.

| (58) | Zuvorderst deswegen, weil der Förderzeitraum im Rahmen der Regelung 12 Monate je Innovationsassistenten überschreitet und die Regelung nicht auf Personen beschränkt ist, die der Begriffsbestimmung eines ‚benachteiligten Arbeitnehmers‘ nach Artikel 2 Absatz 18 der AGVO entsprechen, hegt die Kommission beim derzeitigen Stand Zweifel, ob alle Voraussetzungen des Artikels 40 der AGVO erfüllt sind. |
| --- | --- |

(58)

Zuvorderst deswegen, weil der Förderzeitraum im Rahmen der Regelung 12 Monate je Innovationsassistenten überschreitet und die Regelung nicht auf Personen beschränkt ist, die der Begriffsbestimmung eines ‚benachteiligten Arbeitnehmers‘ nach Artikel 2 Absatz 18 der AGVO entsprechen, hegt die Kommission beim derzeitigen Stand Zweifel, ob alle Voraussetzungen des Artikels 40 der AGVO erfüllt sind.

3.3.3   Würdigung unmittelbar auf der Grundlage von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV

| (59) | Deutschland zufolge sollte die angemeldete Beihilfe unmittelbar auf der Grundlage von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV gewürdigt und von den im FuEuI-Rahmen und in der AGVO festgelegten Voraussetzungen abgesehen werden. |
| --- | --- |

(59)

Deutschland zufolge sollte die angemeldete Beihilfe unmittelbar auf der Grundlage von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV gewürdigt und von den im FuEuI-Rahmen und in der AGVO festgelegten Voraussetzungen abgesehen werden.

| (60) | Nach vorläufiger Prüfung stellt die Kommission fest, dass die angemeldete Maßnahme in den Geltungsbereich sowohl des FuEuI-Rahmens als auch der AGVO zu fallen scheint. |
| --- | --- |

(60)

Nach vorläufiger Prüfung stellt die Kommission fest, dass die angemeldete Maßnahme in den Geltungsbereich sowohl des FuEuI-Rahmens als auch der AGVO zu fallen scheint.

| (61) | Daher ist die Kommission beim derzeitigen Stand der Auffassung, dass sie bei der Nutzung ihres Beurteilungsspielraums im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV aus den in den Erwägungsgründen 31 ff. dargelegten Gründen diese beiden Texte heranzuziehen hat. |
| --- | --- |

(61)

Daher ist die Kommission beim derzeitigen Stand der Auffassung, dass sie bei der Nutzung ihres Beurteilungsspielraums im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV aus den in den Erwägungsgründen 31 ff. dargelegten Gründen diese beiden Texte heranzuziehen hat.

| (62) | Wenn zwingende Gründe vorliegen, kann die Kommission ihren Beurteilungsspielraum jedoch erneut nutzen, sofern sie sich innerhalb der vom AEUV und den allgemeinen Rechtsgrundsätzen abgesteckten Grenzen und insbesondere des Gleichbehandlungsgrundsatzes bewegt, wie er vom Gerichtshof ausgelegt wurde (14). Dazu ist in der Regel die Eröffnung eines förmlichen Prüfverfahrens erforderlich, damit alle Beteiligten Stellung nehmen können. |
| --- | --- |

(62)

Wenn zwingende Gründe vorliegen, kann die Kommission ihren Beurteilungsspielraum jedoch erneut nutzen, sofern sie sich innerhalb der vom AEUV und den allgemeinen Rechtsgrundsätzen abgesteckten Grenzen und insbesondere des Gleichbehandlungsgrundsatzes bewegt, wie er vom Gerichtshof ausgelegt wurde (14). Dazu ist in der Regel die Eröffnung eines förmlichen Prüfverfahrens erforderlich, damit alle Beteiligten Stellung nehmen können.

| (63) | In diesem Zusammenhang darf die Kommission Beihilfen der Rechtsprechung des Gerichtshofs zufolge als mit dem Binnenmarkt vereinbar erklären, wenn sie einem Ziel von gemeinsamem Interesse dienen (15), zur Erreichung dieses Ziels notwendig sind (16) und die Handelsbedingungen nicht in einer Weise verändern, die dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft. |
| --- | --- |

(63)

In diesem Zusammenhang darf die Kommission Beihilfen der Rechtsprechung des Gerichtshofs zufolge als mit dem Binnenmarkt vereinbar erklären, wenn sie einem Ziel von gemeinsamem Interesse dienen (15), zur Erreichung dieses Ziels notwendig sind (16) und die Handelsbedingungen nicht in einer Weise verändern, die dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft.

3.3.3.1   Ziel von gemeinsamem Interesse

| (64) | Mit der Maßnahme wird das Ziel verfolgt, Innovationen zu fördern und Arbeitsplätze zu schaffen. Diese Ziele wurden jedoch auch im FuEuI-Rahmen und in der AGVO als Ziele von gemeinsamem Interesse anerkannt. |
| --- | --- |

(64)

Mit der Maßnahme wird das Ziel verfolgt, Innovationen zu fördern und Arbeitsplätze zu schaffen. Diese Ziele wurden jedoch auch im FuEuI-Rahmen und in der AGVO als Ziele von gemeinsamem Interesse anerkannt.

3.3.3.2   Notwendigkeit der Beihilfe

| (65) | Um festzustellen, ob eine Beihilfe notwendig ist, prüft die Kommission in ihrer ständigen Praxis insbesondere, ob das Beihilfeinstrument geeignet ist, das im gemeinsamen Interesse liegende Ziel zu verwirklichen, d. h., das Marktversagen zu beheben (17). Bei der Würdigung der Notwendigkeit einer Beihilfe prüft die Kommission in erster Linie folgende Fragen (18):






  a) | Ist die Beihilfe das geeignete Mittel? |
| --- | --- | --- |

(65)

Um festzustellen, ob eine Beihilfe notwendig ist, prüft die Kommission in ihrer ständigen Praxis insbesondere, ob das Beihilfeinstrument geeignet ist, das im gemeinsamen Interesse liegende Ziel zu verwirklichen, d. h., das Marktversagen zu beheben (17). Bei der Würdigung der Notwendigkeit einer Beihilfe prüft die Kommission in erster Linie folgende Fragen (18):

a)

Ist die Beihilfe das geeignete Mittel?

| b) | Hat sie einen Anreizeffekt, d. h., ändert sie das Verhalten von Unternehmen? |
| --- | --- |

b)

Hat sie einen Anreizeffekt, d. h., ändert sie das Verhalten von Unternehmen?

| c) | Ist die Beihilfe verhältnismäßig, d. h., könnte dieselbe Verhaltensänderung auch mit weniger Beihilfen erreicht werden? |
| --- | --- |

c)

Ist die Beihilfe verhältnismäßig, d. h., könnte dieselbe Verhaltensänderung auch mit weniger Beihilfen erreicht werden?

| (66) | Deutschland argumentiert im vorliegenden Fall, es sei notwendig, KMU bei der Ausarbeitung von FuE-Vorhaben, die im Rahmen konkreter FuE-Regelungen in Sachsen förderfähig sein könnten, zu unterstützen. Die Innovationsassistenten würden grundlegende Ideen für potenzielle FuE-Vorhaben einbringen. Hochschulabsolventen seien dazu besser geeignet und außerdem kostengünstiger als im Rahmen des FuEuI-Rahmens förderfähiges ausgeliehenes hochqualifiziertes Personal. Zugleich werde die Beschäftigung und besonders die Beschäftigung junger Absolventen in der Region gefördert, so dass eine einzige Maßnahme beiden Zielen diene: der Intensivierung von FuE-Tätigkeiten und der Schaffung von Arbeitsplätzen. Da die geförderten KMU dem verarbeitenden Gewerbe angehörten, sei starker Handel innerhalb der EU zu erwarten, doch könnte die Verfälschung des Wettbewerbs, soweit sie dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft, aufgrund des begrenzten Beihilfebetrags (in der Regel höchstens 125 000 EUR je KMU über einen Zeitraum von drei Jahren) außer Acht gelassen werden. |
| --- | --- |

(66)

Deutschland argumentiert im vorliegenden Fall, es sei notwendig, KMU bei der Ausarbeitung von FuE-Vorhaben, die im Rahmen konkreter FuE-Regelungen in Sachsen förderfähig sein könnten, zu unterstützen. Die Innovationsassistenten würden grundlegende Ideen für potenzielle FuE-Vorhaben einbringen. Hochschulabsolventen seien dazu besser geeignet und außerdem kostengünstiger als im Rahmen des FuEuI-Rahmens förderfähiges ausgeliehenes hochqualifiziertes Personal. Zugleich werde die Beschäftigung und besonders die Beschäftigung junger Absolventen in der Region gefördert, so dass eine einzige Maßnahme beiden Zielen diene: der Intensivierung von FuE-Tätigkeiten und der Schaffung von Arbeitsplätzen. Da die geförderten KMU dem verarbeitenden Gewerbe angehörten, sei starker Handel innerhalb der EU zu erwarten, doch könnte die Verfälschung des Wettbewerbs, soweit sie dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft, aufgrund des begrenzten Beihilfebetrags (in der Regel höchstens 125 000 EUR je KMU über einen Zeitraum von drei Jahren) außer Acht gelassen werden.

| (67) | Deutschland hat die geltend gemachte besondere Lage Sachsens bislang nicht hinreichend mit Vergleichszahlen aus anderen ostdeutschen Bundesländern oder anderen EU-Regionen in ähnlicher Lage untermauert. In der in den Erwägungsgründen 6 und 7 beschriebenen Situation befinden sich, in mehr oder minder starkem Maße, die meisten Regionen in den neuen Mitgliedstaaten, die von der Planwirtschaft auf die Marktwirtschaft umgestellt haben. |
| --- | --- |

(67)

Deutschland hat die geltend gemachte besondere Lage Sachsens bislang nicht hinreichend mit Vergleichszahlen aus anderen ostdeutschen Bundesländern oder anderen EU-Regionen in ähnlicher Lage untermauert. In der in den Erwägungsgründen 6 und 7 beschriebenen Situation befinden sich, in mehr oder minder starkem Maße, die meisten Regionen in den neuen Mitgliedstaaten, die von der Planwirtschaft auf die Marktwirtschaft umgestellt haben.

| (68) | Die Kommission ist daher der Auffassung, dass die von Deutschland im Rahmen der vorläufigen Prüfung der Maßnahme übermittelten und in den Erwägungsgründen 6 und 7 dargelegten Angaben bislang keinen zwingenden Grund für eine Würdigung der Regelung unmittelbar auf der Grundlage von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV bilden. |
| --- | --- |

(68)

Die Kommission ist daher der Auffassung, dass die von Deutschland im Rahmen der vorläufigen Prüfung der Maßnahme übermittelten und in den Erwägungsgründen 6 und 7 dargelegten Angaben bislang keinen zwingenden Grund für eine Würdigung der Regelung unmittelbar auf der Grundlage von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV bilden.

| (69) | Beim derzeitigen Stand ist die Kommission der Auffassung, dass die von Deutschland verfolgten Ziele auch mittels solcher staatlicher Beihilfen erreichbar sind, die die im FuEuI-Rahmen und in der AGVO niedergelegten Voraussetzungen erfüllen. So könnte Deutschland insbesondere folgende Beihilfen gewähren: De-minimis-Beihilfen je KMU in Höhe von bis zu 200 000 EUR, Beihilfen im Rahmen des FuEuI-Rahmens für konkrete FuE-Vorhaben und die Ausleihung hochqualifizierten Personals, Beschäftigungsbeihilfen über einen Zeitraum von bis zu zwei Jahren, sofern die Beschäftigung mit einem konkreten Investitionsvorhaben in Zusammenhang steht, und Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer über einen Zeitraum von bis zu 12 Monaten. |
| --- | --- |

(69)

Beim derzeitigen Stand ist die Kommission der Auffassung, dass die von Deutschland verfolgten Ziele auch mittels solcher staatlicher Beihilfen erreichbar sind, die die im FuEuI-Rahmen und in der AGVO niedergelegten Voraussetzungen erfüllen. So könnte Deutschland insbesondere folgende Beihilfen gewähren: De-minimis-Beihilfen je KMU in Höhe von bis zu 200 000 EUR, Beihilfen im Rahmen des FuEuI-Rahmens für konkrete FuE-Vorhaben und die Ausleihung hochqualifizierten Personals, Beschäftigungsbeihilfen über einen Zeitraum von bis zu zwei Jahren, sofern die Beschäftigung mit einem konkreten Investitionsvorhaben in Zusammenhang steht, und Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer über einen Zeitraum von bis zu 12 Monaten.

| (70) | Die Kommission vertritt beim derzeitigen Stand daher die Auffassung, dass die von Deutschland unterbreiteten Elemente unzureichend sind und Deutschland nicht nachgewiesen hat, dass die im Rahmen der Regelung zu erfüllenden Voraussetzungen vom FuEuI-Rahmen und der AGVO abweichen müssen. |
| --- | --- |

(70)

Die Kommission vertritt beim derzeitigen Stand daher die Auffassung, dass die von Deutschland unterbreiteten Elemente unzureichend sind und Deutschland nicht nachgewiesen hat, dass die im Rahmen der Regelung zu erfüllenden Voraussetzungen vom FuEuI-Rahmen und der AGVO abweichen müssen.

3.3.3.3   Gewichtung der Auswirkungen auf die Handelsbedingungen und das gemeinsame Interesse

| (71) | Die Kommission hat die Vorschriften im FuEuI-Rahmen und in der AGVO jeweils so gestaltet, dass die nach diesen allgemeinen Vorschriften genehmigten Beihilfen die Handelsbedingungen nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verändern. |
| --- | --- |

(71)

Die Kommission hat die Vorschriften im FuEuI-Rahmen und in der AGVO jeweils so gestaltet, dass die nach diesen allgemeinen Vorschriften genehmigten Beihilfen die Handelsbedingungen nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verändern.

| (72) | Nach Prüfung der verfügbaren Informationen scheint die angemeldete Regelung eine Betriebsbeihilfe in Form eines Lohnkostenzuschusses in Höhe von 50 % über einen Zeitraum von drei Jahren darzustellen. Betriebsbeihilfen verfälschen Wettbewerb und Handel in der Regel stärker als Investitionsbeihilfen. Die Beihilfeintensität liegt mit 50 % relativ hoch, und die Laufzeit von drei Jahren ist verhältnismäßig lang. Trotz des begrenzten Gesamtbeihilfebetrags je gefördertem KMU hat die Kommission beim derzeitigen Stand Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Handelsbedingungen nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verändern würde. |
| --- | --- |

(72)

Nach Prüfung der verfügbaren Informationen scheint die angemeldete Regelung eine Betriebsbeihilfe in Form eines Lohnkostenzuschusses in Höhe von 50 % über einen Zeitraum von drei Jahren darzustellen. Betriebsbeihilfen verfälschen Wettbewerb und Handel in der Regel stärker als Investitionsbeihilfen. Die Beihilfeintensität liegt mit 50 % relativ hoch, und die Laufzeit von drei Jahren ist verhältnismäßig lang. Trotz des begrenzten Gesamtbeihilfebetrags je gefördertem KMU hat die Kommission beim derzeitigen Stand Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Handelsbedingungen nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verändern würde.

| (73) | Auf der Grundlage von Abschnitt 3.3.3.2 kann die Kommission beim derzeitigen Stand daher nicht den Schluss ziehen, dass die angeblichen positiven Folgen der Maßnahme die eventuell verursachten Verfälschungen überwiegen. |
| --- | --- |

(73)

Auf der Grundlage von Abschnitt 3.3.3.2 kann die Kommission beim derzeitigen Stand daher nicht den Schluss ziehen, dass die angeblichen positiven Folgen der Maßnahme die eventuell verursachten Verfälschungen überwiegen.

4.   ZUSAMMENFASSUNG DER ZUM AUSDRUCK GEBRACHTEN ZWEIFEL

| (74) | Aus den vorstehend dargelegten Gründen hegt die Kommission nach einer vorläufigen Prüfung der Maßnahme Zweifel, ob die angemeldete Beihilfe auf der Grundlage entweder des FuEuI-Rahmens oder der AGVO als mit Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV vereinbar angesehen werden kann. |
| --- | --- |

(74)

Aus den vorstehend dargelegten Gründen hegt die Kommission nach einer vorläufigen Prüfung der Maßnahme Zweifel, ob die angemeldete Beihilfe auf der Grundlage entweder des FuEuI-Rahmens oder der AGVO als mit Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV vereinbar angesehen werden kann.

| (75) | Die Kommission zweifelt daran, dass die Innovationsassistenten die Voraussetzungen der Abschnitte 5.1 und 5.7 des FuEuI-Rahmens bezüglich Beschäftigungsbeihilfen erfüllen. |
| --- | --- |

(75)

Die Kommission zweifelt daran, dass die Innovationsassistenten die Voraussetzungen der Abschnitte 5.1 und 5.7 des FuEuI-Rahmens bezüglich Beschäftigungsbeihilfen erfüllen.

| (76) | Die Kommission hegt auch Zweifel, ob Beihilfeintensitäten für FuE-Tätigkeiten unmittelbar auf Lohnkostenzuschüsse für Innovationsassistenten angewendet werden können, deren Beschäftigung nicht, wie in Abschnitt 5.1 des FuEuI-Rahmens gefordert, mit einem konkreten FuE-Vorhaben in Zusammenhang steht. |
| --- | --- |

(76)

Die Kommission hegt auch Zweifel, ob Beihilfeintensitäten für FuE-Tätigkeiten unmittelbar auf Lohnkostenzuschüsse für Innovationsassistenten angewendet werden können, deren Beschäftigung nicht, wie in Abschnitt 5.1 des FuEuI-Rahmens gefordert, mit einem konkreten FuE-Vorhaben in Zusammenhang steht.

| (77) | Ferner zweifelt die Kommission an der Vereinbarkeit der Maßnahme mit Abschnitt 5.7 des FuEuI-Rahmens, vor allem in Bezug auf die befristete/unbefristete Einstellung anstelle einer Ausleihung von Personal und aufgrund der Tatsache, dass die Definition der Innovationsassistenten im Rahmen der Regelung die Voraussetzungen nicht erfüllt, um als hochqualifiziertes Personal im Sinne von Abschnitt 2.2 Buchstabe k des FuEuI-Rahmens gelten zu können. |
| --- | --- |

(77)

Ferner zweifelt die Kommission an der Vereinbarkeit der Maßnahme mit Abschnitt 5.7 des FuEuI-Rahmens, vor allem in Bezug auf die befristete/unbefristete Einstellung anstelle einer Ausleihung von Personal und aufgrund der Tatsache, dass die Definition der Innovationsassistenten im Rahmen der Regelung die Voraussetzungen nicht erfüllt, um als hochqualifiziertes Personal im Sinne von Abschnitt 2.2 Buchstabe k des FuEuI-Rahmens gelten zu können.

| (78) | Des Weiteren zweifelt die Kommission daran, dass die Maßnahme die Voraussetzungen der Artikel 15 (Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU) und 40 (Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer) der AGVO erfüllt. |
| --- | --- |

(78)

Des Weiteren zweifelt die Kommission daran, dass die Maßnahme die Voraussetzungen der Artikel 15 (Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU) und 40 (Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer) der AGVO erfüllt.

| (79) | Bezüglich Artikel 15 beziehen sich die Zweifel der Kommission besonders auf den Förderzeitraum, die Beihilfeintensität und den Zusammenhang mit einem Investitionsvorhaben. |
| --- | --- |

(79)

Bezüglich Artikel 15 beziehen sich die Zweifel der Kommission besonders auf den Förderzeitraum, die Beihilfeintensität und den Zusammenhang mit einem Investitionsvorhaben.

| (80) | Bezüglich Artikel 40 betreffen die Zweifel vor allem den Förderzeitraum und das Fehlen einer ersichtlichen Beschränkung der Regelung auf benachteiligte Arbeitnehmer im Sinne von Artikel 2 Absatz 18 der AGVO. Ferner liegen der Kommission keine ausreichenden Informationen vor, um feststellen zu können, ob der Anspruch auf eine dauerhafte Beschäftigung über den Mindestzeitraum, der in den einschlägigen einzelstaatlichen Rechtsvorschriften oder in Tarifvereinbarungen über Beschäftigungsverträge niedergelegt ist, gewährleistet wird. |
| --- | --- |

(80)

Bezüglich Artikel 40 betreffen die Zweifel vor allem den Förderzeitraum und das Fehlen einer ersichtlichen Beschränkung der Regelung auf benachteiligte Arbeitnehmer im Sinne von Artikel 2 Absatz 18 der AGVO. Ferner liegen der Kommission keine ausreichenden Informationen vor, um feststellen zu können, ob der Anspruch auf eine dauerhafte Beschäftigung über den Mindestzeitraum, der in den einschlägigen einzelstaatlichen Rechtsvorschriften oder in Tarifvereinbarungen über Beschäftigungsverträge niedergelegt ist, gewährleistet wird.

| (81) | Da Deutschland nicht ausreichend begründet hat, weshalb die angemeldete Beihilfe nicht in den Geltungsbereich des FuEuI-Rahmens und der AGVO fallen sollte, ist die Kommission verpflichtet, bei der Nutzung ihres Beurteilungsspielraums im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV diese beiden Texte als Grundlage heranzuziehen. Beim derzeitigen Sachstand geht die Kommission davon aus, dass Deutschland keine zwingenden Gründe dafür angeführt hat, dass die Kommission ihren Beurteilungsspielraum im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV erneut nutzen sollte. |
| --- | --- |

(81)

Da Deutschland nicht ausreichend begründet hat, weshalb die angemeldete Beihilfe nicht in den Geltungsbereich des FuEuI-Rahmens und der AGVO fallen sollte, ist die Kommission verpflichtet, bei der Nutzung ihres Beurteilungsspielraums im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV diese beiden Texte als Grundlage heranzuziehen. Beim derzeitigen Sachstand geht die Kommission davon aus, dass Deutschland keine zwingenden Gründe dafür angeführt hat, dass die Kommission ihren Beurteilungsspielraum im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV erneut nutzen sollte.

| (82) | Die vorläufige Prüfung der angemeldeten Maßnahme lässt den Schluss nicht zu, dass die Maßnahme mit dem Binnenmarkt vereinbar ist, so dass die Kommission alle erforderlichen Anhörungen vornehmen und hierzu das Verfahren nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV einleiten muss. |
| --- | --- |

(82)

Die vorläufige Prüfung der angemeldeten Maßnahme lässt den Schluss nicht zu, dass die Maßnahme mit dem Binnenmarkt vereinbar ist, so dass die Kommission alle erforderlichen Anhörungen vornehmen und hierzu das Verfahren nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV einleiten muss.

5.   BESCHLUSS

| (83) | Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. |
| --- | --- |

(83)

Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln.

| (84) | Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen unter Umständen vom Empfänger zurückzufordern sind. |
| --- | --- |

(84)

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen unter Umständen vom Empfänger zurückzufordern sind.

| (85) | Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von dem Vorgang in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.” |
| --- | --- |

(85)

Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von dem Vorgang in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.”

---

(1)  A Bizottság 1998/2006/EK rendelete (2006. december 15.) a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 379., 2006.12.28., 5. o.).

1

de minimis

(2)  A kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszere, (HL C 323., 2006.12.30., 1. o).

2

(3)  A Bizottság 800/2008/EK rendelete (2008. augusztus 6.) a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet), (HL L 214., 2008.8.9., 3. o).

3

(4)  ABl. C 395 vom 31.12.1994, S. 14.

4

(5)  ABl. C 83 vom 11.4.1986, S. 2.

5

(6)  ABl. C 45 vom 17.2.1996, S. 5.

6

(7)  ABl. C 95 vom 20.4.2005, S. 9.

7

(8)  Im Sinne der KMU-Definition in der Empfehlung der Kommission vom 6. Mai 2003 betreffend die Definition der Kleinstunternehmen sowie der kleinen und mittleren Unternehmen (ABl. L 124 vom 20.5.2003, S. 36).

8

(9)  Verordnung (EG) Nr. 1998/2006 der Kommission vom 15. Dezember 2006 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf De-minimis-Beihilfen (ABl. L 379 vom 28.12.2006, S. 5).

9

(10)  ABl. C 323 vom 30.12.2006, S. 1.

10

(11)  Rechtssache C-142/87, Belgien/Kommission, Slg. 1990, I-959, Randnr. 56, und Rechtssache C-39/94, SFEI und andere/La Poste und andere, Slg. 1996, I-3547, Randnr. 36.

11

Belgien/Kommission

SFEI und andere/La Poste und andere

(12)  Rechtssache C-313/90, CIRFS und andere/Kommission, Slg. 1993, I-1125, Randnr. 36, Rechtssache C-311/94, IJssel-Vliet, Slg. 1996, I-5023, Randnr. 43, und Rechtssache C-351/98, Spanien/Kommission, Slg. 2002, I-8031, Randnr. 53.

12

CIRFS und andere/Kommission

IJssel-Vliet

(13)  Verordnung (EG) Nr. 800/2008 der Kommission vom 6. August 2008 zur Erklärung der Vereinbarkeit bestimmter Gruppen von Beihilfen mit dem Gemeinsamen Markt in Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag (allgemeine Gruppenfreistellungsverordnung) (ABl. L 214 vom 9.8.2008, S. 3).

13

(14)  Siehe insbesondere Urteil des Gerichtshofs vom 24. März 1993, Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS)/Kommission (C-313/90, Sgl. 1993, I-1125).

14

(15)  Urteil des Gerichts vom 14. Januar 2009, Kronoply/Kommission (T-162/06, Slg. S. II-1, insbesondere Randnrn. 65, 66, 74 und 75).

15

(16)  Urteil des Gerichts vom 7. Juni 2001, Agrana Zucker und Stärke / Kommission (T-187/99, Slg. II-1587, Randnr. 74), Urteil des Gerichts vom 14. Mai 2002, Graphischer Maschinenbau/Kommission (T-126/99, Slg. II-2427, Randnrn. 41-43), Urteil des Gerichtshofs vom 15. April 2008, Nuova Agricast (Rechtssache C-390/06, Slg. I-2577, Randnrn. 68-69).

16

(17)  Gemeinschaftsrahmen für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation, Abschnitt 1.3 (ABl. C 323 vom 30.12.2006, S. 1), Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Umweltschutzbeihilfen, Randnummer 1.3 (ABl. C 82 vom 1.4.2008, S. 1).

17

(18)  Gemeinschaftsrahmen für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation, Abschnitt 1.3 (ABl. C 323 vom 30.12.2006, S. 1), Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Umweltschutzbeihilfen, Randnummer 1.3 (ABl. C 82 vom 1.4.2008, S. 1).

18

---