# Az Európai Unió C 308/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2010.308.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 308 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. november 12. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2010.308.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 308

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. november 12.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 308/01 | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek – Az Európai Unió éves beszámolója – 2009-es pénzügyi év – Összevont pénzügyi kimutatások és a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések | 1 |
| 2010/C 308/02 | A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – A független könyvvizsgáló jelentése | 129 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 308/01

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek – Az Európai Unió éves beszámolója – 2009-es pénzügyi év – Összevont pénzügyi kimutatások és a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések

1

2010/C 308/02

A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – A független könyvvizsgáló jelentése

129

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 12.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 308/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 308/1

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS A SZÁMVEVŐSZÉKNEK

AZ EURÓPAI UNIÓ ÉVES BESZÁMOLÓJA

2009-ES PÉNZÜGYI ÉV

Összevont pénzügyi kimutatások és a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések

2010/C 308/01

TARTALOMJEGYZÉK

Az összevont beszámolót kísérő megjegyzés

Az EU költségvetésének végrehajtása és elszámolása

| I. RÉSZ – | Az Európai Unió összevont pénzügyi kimutatásai, valamint magyarázó megjegyzések |
| --- | --- |

I. RÉSZ –

| A. | Mérleg |
| --- | --- |

A.

| B. | Gazdasági eredménykimutatás |
| --- | --- |

B.

| C. | Cash flow-kimutatás |
| --- | --- |

C.

| D. | Kimutatás a nettó eszközállomány változásairól |
| --- | --- |

D.

| E. | Megjegyzések a pénzügyi kimutatásokhoz |
| --- | --- |

E.

| II. RÉSZ – | Az Európai Unió költségvetésének végrehajtásáról szóló összevont jelentések és magyarázó megjegyzések |
| --- | --- |

II. RÉSZ –

| A. SZAKASZ – | A költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések |
| --- | --- |

A. SZAKASZ –

| B. SZAKASZ – | Magyarázó megjegyzések a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekhez |
| --- | --- |

B. SZAKASZ –

AZ ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓT KÍSÉRŐ MEGJEGYZÉS

Az Európai Unió 2009. évi összevont éves beszámolója az intézmények és szervek által az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet 129. cikkének (2) bekezdése értelmében bemutatott adatok alapján került összeállításra. Kijelentem, hogy a beszámoló e költségvetési rendelet VII. címével, valamint a pénzügyi kimutatások megjegyzéseiben rögzített számviteli alapelvekkel, szabályokkal és módszerekkel összhangban készült.

Ezen intézmények és szervek számvitelért felelős tisztviselői valamennyi olyan adatot rendelkezésemre bocsátottak – és igazolták azok megbízhatóságát –, amelyek az Európai Unió eszközeit és forrásait, valamint költségvetésének végrehajtását bemutató beszámolók összeállításához szükségesek.

Kijelentem, hogy ezen adatok, valamint az Európai Bizottság beszámolójának ellenjegyzéséhez általam szükségesnek ítélt ellenőrzések alapján megalapozott bizonyossággal rendelkezem arról, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból megbízható és valós képet ad az Európai Unió pénzügyi helyzetéről.

Philippe TAVERNE

számvitelért felelős tisztviselője a Bizottság

AZ EU KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSA ÉS ELSZÁMOLÁSA

AZ EU KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSA ÉS ELSZÁMOLÁSA

1.   AZ ÉVES KÖLTSÉGVETÉS ELŐKÉSZÍTÉSE

Az Európai Unió (EU) költségvetése szakpolitikák és programok széles körét finanszírozza az Unió egész területén. A Bizottság a tagállamok által meghatározott prioritásokkal összhangban egyedi programokat, tevékenységeket és projekteket hajt végre. Ezek a diákok és tanárok mobilitását elősegítő oktatási projektek támogatásától az EU-ban dolgozó munkavállalók jobb munkakörülményeinek megteremtésére irányuló projekteken keresztül a külső határok ellenőrzésének megerősítéséig terjedhetnek.

Az EU költségvetésének több mint 90 %-a szolgálja az ilyen jellegű uniós szakpolitikák és tevékenységek finanszírozását, amelyeket minden tagállam elfogadott. Az éves költségvetés és az uniós szakpolitikák közötti közvetlen kapcsolatot a tevékenységalapú költségvetés-tervezés (ABB) biztosítja. A tevékenységalapú költségvetési nómenklatúra, amelyet először a 2004. évi költségvetésben vezettek be, lehetővé teszi az Európai Unió szakpolitikai területeinek és az ezen területek mindegyike számára elkülönített források teljes összegének egyértelmű azonosítását.

A szakpolitikai területek mintegy 200 tevékenységre bonthatók, amelyből több mint 110 működési költségvetési megnevezéseket tartalmaz, és így a költségvetési nómenklatúrában költségvetési alcímként szerepelnek. E szakpolitikai területek főként működési jellegűek, mivel alaptevékenységeik a saját tevékenységi körükhöz kapcsolódó kedvezményezett harmadik fél támogatását célozzák. A többi szakpolitikai terület azonban horizontális jellegű, és a Bizottság zavartalan működését biztosítja, mint például a „Koordinálás és jogi tanácsadás” és a „Költségvetés”. A prioritások meghatározásához, a tervezéshez, a költségvetés tervezéséhez, a nyomon követéshez és a beszámolókészítéshez a tevékenységi struktúra jelenti a közös fogalmi keretet, amelynek fő célja a források hatékony, gazdaságos és eredményes felhasználásának javítása.

A költségvetés-tervezet elfogadásának belső eljárása a tervezet Bizottság általi előkészítésével kezdődik, majd továbbadják a Tanácsnak, amely megteheti az általa szükségesnek vélt módosításokat. Az aktualizált költségvetést ezután elküldik az Európai Parlamentnek, amely módosításokat javasolhat, illetve elfogadhatja vagy elutasíthatja az éppen aktuális tervezetet. Amint valamennyi módosításról és aktualizálásról megállapodnak (szükség esetén a Bizottság által javasolt teljesen új tervezetet is beleértve), a Parlament december közepén elfogadja a költségvetést. A Parlament elnöke elfogadottnak nyilvánítja a költségvetést, amelyet ezt követően végre lehet hajtani.

2.   AZ EU FINANSZÍROZÁSÁNAK MÓDJA

Az EU két fő forrással rendelkezik: saját forrásokkal és egyéb bevételekkel.

2.1   Bevételek a saját forrásokból és követelések

Bevételek a saját forrásokból és követelések

A saját forrásokból származó bevétel automatikusan, a nemzeti hatóságok további határozata nélkül generálódik az EU számára a költségvetés finanszírozásához. A költségvetés finanszírozásához szükséges saját források teljes összege az összes kiadás és az egyéb bevételek különbözeteként kerül meghatározásra. A saját források teljes összege nem haladhatja meg az EU bruttó nemzeti jövedelmének (GNI) 1,24 %-át (2010-től 1,23 %). A saját forrásokon belül az alábbi kategóriák különböztethetők meg:

| (1) | Tradicionális saját források (TOR), amely importvámokból és cukorilletékből áll. E saját forrásokat a tagállamok vetik ki a gazdasági szereplőkre és szedik be az EU nevében. A tagállamok azonban ennek 25 %-át visszatartják beszedési költségeik kompenzálására. Az importvámok a harmadik országokból származó termékeket terhelik, a közös vámtarifának megfelelően. A cukorilletéket a cukortermelők fizetik a cukor export-visszatérítésének finanszírozására. A TOR általában a saját forrásokból származó összbevétel +/– 13 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(1)

Tradicionális saját források (TOR), amely importvámokból és cukorilletékből áll. E saját forrásokat a tagállamok vetik ki a gazdasági szereplőkre és szedik be az EU nevében. A tagállamok azonban ennek 25 %-át visszatartják beszedési költségeik kompenzálására. Az importvámok a harmadik országokból származó termékeket terhelik, a közös vámtarifának megfelelően. A cukorilletéket a cukortermelők fizetik a cukor export-visszatérítésének finanszírozására. A TOR általában a saját forrásokból származó összbevétel +/– 13 %-át teszi ki.

| (2) | A hozzáadottérték-adó (héa) alapú saját forrást a tagállamok e célból az uniós szabályozásnak megfelelően számított, harmonizált héa-alapjára kell vetíteni. A harmonizált alapra valamennyi tagállam esetében azonos kulcs kerül kivetésre. A héa-alap azonban egyik tagállam esetében sem haladhatja meg GNI-jének 50 %-át. A héa-alapú forrás általában a saját forrásokból származó bevétel körülbelül 12 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(2)

A hozzáadottérték-adó (héa) alapú saját forrást a tagállamok e célból az uniós szabályozásnak megfelelően számított, harmonizált héa-alapjára kell vetíteni. A harmonizált alapra valamennyi tagállam esetében azonos kulcs kerül kivetésre. A héa-alap azonban egyik tagállam esetében sem haladhatja meg GNI-jének 50 %-át. A héa-alapú forrás általában a saját forrásokból származó bevétel körülbelül 12 %-át teszi ki.

| (3) | A bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló forrást a költségvetési bevétel és kiadás kiegyensúlyozására használják, vagyis a költségvetés azon részének finanszírozására, amelyet semmilyen más bevételi forrás nem fedez. Az uniós szabályozásnak megfelelően valamennyi tagállam bruttó nemzeti jövedelmére azonos kulcs kerül kivetésre. A GNI-alapú forrás általában a saját forrásokból származó bevétel +/– 75 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(3)

A bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló forrást a költségvetési bevétel és kiadás kiegyensúlyozására használják, vagyis a költségvetés azon részének finanszírozására, amelyet semmilyen más bevételi forrás nem fedez. Az uniós szabályozásnak megfelelően valamennyi tagállam bruttó nemzeti jövedelmére azonos kulcs kerül kivetésre. A GNI-alapú forrás általában a saját forrásokból származó bevétel +/– 75 %-át teszi ki.

Ami ezen összegek kifizetését illeti, külön számlák tartalmazzák azon tradicionális saját forrásokat, amelyeket az 1150/2000/EK rendelet 6. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében a tagállamok megállapítottak ugyan, de nem bocsátottak az EU rendelkezésére a beszedés vagy a biztosíték elmaradása miatt, vagy mert kifogással éltek velük szemben. Minden tagállam negyedéves jelentést küld e számlákról a Bizottságnak, a források valamennyi fajtája esetében az alábbi adatokkal:

| — | az előző negyedév kintlévőségeinek egyenlege, |
| --- | --- |

—

az előző negyedév kintlévőségeinek egyenlege,

| — | az adott negyedévben beszedett összegek, |
| --- | --- |

—

az adott negyedévben beszedett összegek,

| — | az adott negyedévben a számítási alap helyesbítése (korrekciók/megszüntetések), |
| --- | --- |

—

az adott negyedévben a számítási alap helyesbítése (korrekciók/megszüntetések),

| — | leírt összegek, |
| --- | --- |

—

leírt összegek,

| — | az adott negyedév végén behajtandó egyenleg. |
| --- | --- |

—

az adott negyedév végén behajtandó egyenleg.

Amint a tradicionális saját források befolytak a külön számlákról, azokat legkésőbb a beérkezés hónapját követő második hónap 19. napját követő első munkanapon a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani.

A külön számlákon szereplő jogosultságokból le kell vonni azokat az összegeket tényleges behajtása valószínűtlen. E leírás a tagállamok saját, az 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet 6. cikke (4) bekezdésének b) pontjával összhangban elkészített becslésén alapul, a rendelet értelmében: „Adott évben a végleges negyedéves kimutatással együtt a tagállamok továbbítják a külön számlában adott év december 31-én szereplő azon jogosultságok teljes becsült összegét, amelyek behajtása valószínűtlenné vált.”

A tagállamok által megküldött becslések alapján a mérleg eszközoldalán a tagállamokkal szembeni követelések tételből leírás került levonásra. Mindazonáltal ez nem jelenti azt, hogy a Bizottság lemond az így leírt összegek behajtásáról. Még ha a behajtás nagyon valószínűtlennek, vagy akár lehetetlennek is tűnik, ez nem feltétlenül jelenti azt, hogy a szóban forgó összeg elveszett az uniós költségvetés számára tradicionális saját forrásként. A be nem hajtott követelések csak abban az esetben vesznek el, ha az érintett tagállam bizonyítja, hogy a behajtási eljárást az előírt gondossággal hajtotta végre. Amennyiben a tagállam ennek nem tesz eleget, pénzügyi felelősséggel tartozik, és az 1150/2000/EK rendelet 17. cikke (2) bekezdésével összhangban be kell fizetnie a szóban forgó összeget az uniós költségvetésbe.

2.2   Egyéb bevételek

Egyéb bevételek

Az Európai Unió tevékenységeiből származó egyéb bevételek általában az összbevétel kevesebb mint 10 %-át teszik ki. Ilyenek például az uniós projektek igazgatása tekintetében a versenyügyi bírságok, valamint a magán- és közjogi adósoknak kiadott visszafizetési utasítások. Ugyancsak ebbe a kategóriába tartoznak a Bíróság által azon tagállamokra kiszabott bírságfizetések, amelyek nem teljesítenek egy adott ítéletet. A Bizottság minden évben több százezer projektet igazgat, és évente körülbelül 13 000 visszafizetési utasítást kell kiadnia. Bármely, az esedékességkor ki nem fizetett adósság késedelmi kamatot von maga után. Amenynyiben a tagállamoktól különböző harmadik fél adóssága kifizetetlen marad, a fizetésre kötelező bizottsági (és tanácsi) határozatok közvetlenül végrehajthatóak azon terület hatályos polgári eljárásjogi szabályaival összhangban, ahol a végrehajtásra sor kerül. A fizetést elmulasztó adósok ellen a Jogi Szolgálat ügyvédi irodák segítségével végrehajtott követelésbehajtási eljárást indít.

3.   AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS IGAZGATÁSÁNAK ÉS FELHASZNÁLÁSÁNAK MÓDJA

3.1   Elsődleges operatív kiadások

Elsődleges operatív kiadások

Az Európai Unió operatív kiadásai a pénzügyi keret különböző fejezeteit fedezik, és a pénz kifizetésétől és kezelésétől függően különböző formát öltenek. A költségvetési rendelettel összhangban a Bizottság az alábbi módszerek alkalmazásával hajtja végre az általános költségvetést:

Közvetlen centralizált irányítás: a költségvetést közvetlenül a Bizottság szolgálatai hajtják végre.

Közvetett centralizált irányítás: ez azokra az esetekre vonatkozik, amikor a Bizottság egyes költségvetés-végrehajtási feladatokat átruház az uniós jog vagy a nemzeti jog hatálya alá tartozó intézményekre, így közjogi, illetve közszolgálati feladatokat ellátó uniós ügynökségekre.

Decentralizált irányítás: ezekben az esetekben a Bizottság a költségvetés végrehajtásának egyes feladatait harmadik országokhoz delegálja.

Megosztott irányítás:: ezen irányítási módszer esetében a költségvetés végrehajtásának egyes feladatait tagállamokhoz delegálják. A kiadások többsége a megosztott irányítás alá tartozik, tehát feladatok tagállamokhoz való delegálásával jár együtt, és olyan területeket foglal magában, mint a mezőgazdasági kiadások és a strukturális intézkedések.

Közös irányítás: e módszer keretében a Bizottság bizonyos végrehajtási feladatokat nemzetközi szervezetekre ruház.

3.2   A különböző pénzügyi szereplők

A különböző pénzügyi szereplők

A biztosok testülete kollektív politikai felelősséget vállal, de a testület valójában nem maga gyakorolja a költségvetés végrehajtásával kapcsolatban ráruházott hatáskört. E feladatokat minden évben egyes köztisztviselőkhöz delegálja, akik a testület felé elszámoltathatók és a költségvetési rendelet, valamint a személyzeti szabályzat hatálya alá tartoznak. Az érintett személyzet – általában a főigazgató és a szolgálatvezetők – felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként ismertek. Ők a költségvetés végrehajtásához kapcsolódó feladatokat továbbdelegálhatják az átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőknek.

biztosok testülete

Az engedélyezésre jogosult tisztviselők felelőssége a teljes irányítási folyamatot magában foglalja, az intézmény által meghatározott szakpolitikai célkitűzések elérése érdekében végzendő teendőktől az elindított tevékenységek működési és költségvetési szempontokat egyaránt szem előtt tartó irányításáig, beleértve a jogi kötelezettségvállalások aláírását, a teljesítmény nyomonkövetését, a kifizetések teljesítését, illetve a források behajtását is, amennyiben szükséges. Az engedélyezésre jogosult tisztviselőknek gondoskodnia kell arról is, hogy értékeléseket végezzenek javaslataik megvalósíthatóságának elemzése érdekében (előzetes értékelés), valamint felmérjék a már folyamatban lévő programok sikerét és költséghatékonyságát (időközi és utólagos értékelés). Ezen értékelések eredményeit a döntéshozatali folyamat javításának, valamint az uniós fellépés átláthatóságának, elszámoltathatóságának és költséghatékonyságának elősegítésére használják fel.

engedélyezésre jogosult tisztviselők

A hatékony és eredményes pénzgazdálkodást és a megfelelő elszámoltathatóságot minden főigazgatóságban az (engedélyezésre jogosult tisztviselő által gyakorolt) vezetői ellenőrzésnek a belső ellenőrzéstől és megfelelőség-ellenőrzéstől való – a COSO nemzetközi standardokon alapuló, egyértelmű belső kontroll standardokkal történő – elkülönítése, az előzetes és utólagos ellenőrzések, a kockázatértékelés alapján történő független belső ellenőrzés, továbbá az egyes biztosoknak tett rendszeres tevékenységi jelentés biztosítja.

Az engedélyezésre jogosult tisztviselők által kiállított kifizetési és beszedési megbízásokat a számvitelért felelős tisztviselő hajtja végre, és ő felelős a pénztárkezelésért; a számviteli szabályok és módszerek megállapításáért, a számviteli rendszerek érvényesítéséért, a könyvelésért és az intézmények éves beszámolóinak elkészítéséért, valamint e beszámolóknak a többi intézmény beszámolójával való konszolidálásáért. A számvitelért felelős tisztviselő továbbá aláírásával látja el a beszámolókat, kijelentve ezzel, hogy a beszámoló megbízható és valós képet ad a pénzügyi helyzetről.

számvitelért felelős tisztviselő

A belső könyvvizsgálót – aki szigorúan véve nem pénzügyi szereplő – egy intézmény vagy szerv nevezi ki a költségvetés-végrehajtási rendszerek és eljárások megfelelő működésének ellenőrzése, valamint kockázatkezelési kérdésekben tanácsadás nyújtása céljából. A belső könyvvizsgáló független véleményt bocsát ki az irányítási és ellenőrzési rendszerek minőségéről, és ajánlásokat nyújt a működési eljárások fejlesztésének, illetve a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elősegítésének módjairól.

belső könyvvizsgáló

3.3   Az uniós költségvetés felhasználásának kötelezettsége

Az uniós költségvetés felhasználásának kötelezettsége

Amint elfogadják a költségvetést, a Költségvetési Főigazgatóság a Bizottság számviteli rendszerén keresztül és az ún. tevékenységalapú költségvetés-tervezési rendszer keretében teszi lehetővé a finanszírozást a különböző bizottsági osztályok, intézmények és egyéb szervek számára, szakpolitikai felelősségükkel összhangban. A Bizottság a környezetvédelemmel kapcsolatos költségvetési tételeket például a Környezetvédelmi Főigazgatóság vezetőjéhez – más néven főigazgatójához – delegálja (aki ebben az összefüggésben az adott költségvetési tétel felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselője lesz).

Az éves költségvetésben szerepelnie kell az adott tevékenységet engedélyező költségvetési tételnek, mielőtt jogi kötelezettséget vállalnak harmadik féllel szemben (például szerződést vagy támogatási megállapodást kötnek). Az adott költségvetési tételnek emellett elegendő forrást kell tartalmaznia a kiadások fedezésére. Amennyiben ezek a feltételek teljesülnek, a szükséges forrásokat a számviteli rendszerben tett költségvetési kötelezettségvállaláson keresztül le kell kötni a költségvetésben.

Semmilyen pénzösszeget nem lehet felhasználni az uniós költségvetésből, hacsak és amíg a Bizottság vagy egy másik uniós intézmény és az uniós pénzösszeg lehetséges címzettje nem köt egymással írásos jogi kötelezettségvállalást. A közvetlen centralizált irányítás keretében e jogi kötelezettségvállalás szerződő féllel kötött szerződés vagy kedvezményezettel kötött támogatási megállapodás formájában jön létre.

Jóváhagyás után a költségvetési kötelezettségvállalást rögzítik a költségvetési számviteli rendszerben, az előirányzatokat pedig ennek megfelelően használják fel. Ennek azonban nincs hatása az általános elszámolásokra (vagy általános főkönyvekre), mivel semmilyen teher nem merült még fel. Ennek oka az, hogy az Európai Unió számviteli rendszere két önálló, de egymással kapcsolatban lévő elemből áll:

| (a) | költségvetési számlákból, amelyek részletesen nyilvántartják a költségvetés végrehajtását; |
| --- | --- |

(a)

költségvetési számlákból, amelyek részletesen nyilvántartják a költségvetés végrehajtását;

| (b) | általános számlákból, amelyeket a mérleg készítéséhez és a gazdasági eredmény kiszámításához használnak. |
| --- | --- |

(b)

általános számlákból, amelyeket a mérleg készítéséhez és a gazdasági eredmény kiszámításához használnak.

3.4   Kifizetés teljesítése

Kifizetés teljesítése

3.4.1   Általános szabályok

Általános szabályok

Semmilyen kifizetést nem lehet teljesíteni, hacsak az adott művelettel foglalkozó engedélyezésre jogosult tisztviselő jóvá nem hagyta a költségvetési kötelezettségvállalást.

Mihelyt a számviteli rendszerben a kifizetést jóváhagyják, a következő lépés a kedvezményezett számlájára történő átutalás végrehajtása.

A Bizottság évente több mint 1,7 millió kifizetést teljesít, és részt vesz a SWIFT-ben (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication).

3.4.2   Előfinanszírozás, költségelszámolások és a kiadások támogathatósága

Előfinanszírozás, költségelszámolások és a kiadások támogathatósága

Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénzelőleget (pénztárkészletet) biztosítson a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi előfinanszírozási megállapodásban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. Az előleget vagy pénztárkészletet vagy felhasználják a megállapodásban meghatározott időszak alatt arra a célra, amire nyújtották, vagy visszafizetik – ha a kedvezményezettnél nem merülnek fel támogatható kiadások, köteles visszafizetni a kapott előleget az Európai Uniónak. A kifizetett előfinanszírozás tehát addig nem végleges kiadás, amíg a vonatkozó szerződéses feltételeket nem teljesítették, és ezért az első kifizetéskor eszközként jelenik meg az uniós mérlegben. Az előfinanszírozás összegét a támogatható költségek elfogadása és a visszafizetett összegek (részben vagy egészben) csökkentik.

Az előfinanszírozást becsült visszafizetési összegén értékelik, figyelembe véve az előcsatlakozáshoz mellékelt kapcsolódó garancia meglétét. A várhatóan nem visszafizettethető előfinanszírozást terhelő tételként szerepeltetik az eredménykimutatásban és az előfinanszírozás könyv szerinti értékének csökkenéseként a mérlegben. Általában minden kifizetett előfinanszírozáson keletkezik kamat (kivéve a tagállamoknak vagy az előcsatlakozási támogatásként fizetett összegeket).

Az előfinanszírozás kifizetése után nem sokkal az illetékes uniós szerv költségtérítési kérelmet kap annak igazolása céljából, hogy a szerződéssel összhangban a kedvezményezett hogyan használta fel az előfinanszírozási összeget. Az év során küldött költségtérítési kérelmek ütemezése a finanszírozott intézkedés típusától és a szerződéses feltételektől függően változik, és nem feltétlenül év végén érkeznek meg az Unióhoz.

A támogathatósági kritériumokat az alap-jogiaktus, az ajánlattételi felhívás, a támogatások kedvezményezettjeinek szóló egyéb információs anyagok és/vagy a támogatási megállapodások szerződéses záradékai tartalmazzák. Az elemzést követően a támogatható kiadásokat költségként lekönyvelik, a kedvezményezettet pedig értesítik a nem támogatható összegekről. A „támogathatóság ellenőrzésére váró tételek” így azokat a beérkezett költségtérítési kérelmeket foglalják magukban, amelyek támogathatóságát még nem ellenőrizték, tehát amelyeknél a kiadás felmerülését okozó esemény még nem következett be.

3.4.3   Számviteli kezelés az év végén (elhatárolás)

Számviteli kezelés az év végén (elhatárolás)

Az év végén fennálló előfinanszírozási összegek értéke a kifizetett eredeti összeg(ek) mínusz: visszafizetett összegek, elszámolt támogatható összeg, az év végéig el nem számolt, becsült támogatható összegek és az értékcsökkenések.

Az év végéig még be nem érkezett költségtérítési kérelmeket az év végi számviteli elhatárolási eljárások során veszik figyelembe. Különösen az uniós alapok kedvezményezettjeinél felmerült, de az Uniónak még nem jelentett támogatható kiadásokat illetően van szükség vizsgálatokra. A tevékenységtípusok és a rendelkezésre álló információk függvényében különböző módszereket használnak annak érdekében, hogy a lehető legjobban meg lehessen becsülni ezeket az összegeket. Ezen elhatárolt tételeknek megfelelően a támogatható tételek becsült összegét elhatárolt költségként könyvelik, míg a becsült nem támogatható részek továbbra is nyitva maradnak a „támogathatóság ellenőrzésére váró tételek” számláján. Ezen összegeket a rövid lejáratú kötelezettségek alatt tüntetik fel az eszközök és kötelezettségek túlbecslésének elkerülése érdekében.

3.5   A feltárt szabálytalanságokat követő visszafizettetések

A feltárt szabálytalanságokat követő visszafizettetések

A költségvetési rendelet és más – különösen a mezőgazdaságot és a kohéziós politikát érintő – vonatkozó jogszabályok a kiadások ellenőrzésére jogosítanak fel azok felmerülése után több évvel is. Szabálytalanságok feltárását követően visszafizettetést vagy pénzügyi korrekciót alkalmaznak. A szabálytalanságok feltárása és korrekciója az ellenőrzési rendszerek működésének utolsó szakasza, és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alátámasztása érdekében is elengedhetetlen.

A költségvetésre terhelt kiadások támogathatóságát az illetékes uniós szolgálatok, megosztott irányítás esetén pedig a tagállamok ellenőrzik a vonatkozó jogszabályban vagy az adott támogatás feltételeiben meghatározott kísérő dokumentumok alapján. Az ellenőrzési rendszerek költséghatékonyságának optimalizálása céljából a végső kifizetésekre vonatkozó kérelmeket alaposabban ellenőrzik, mint az időközi kifizetésekre vonatkozókat, és így ennek során az időközi kifizetések olyan hibáira derülhet fény, amelyeket már csak a végső kifizetés korrekciójával lehet javítani. Az Uniónak, illetve a tagállamnak joga van továbbá ahhoz, hogy a kérelmező üzlethelyiségeiben a finanszírozott tevékenység végrehajtása közben és/vagy utólag ellenőrizze a kísérő dokumentumok hitelességét. A vonatkozó jogszabályok különféle eljárásokat irányoznak elő a Bizottság és a tagállamok által feltárt szabálytalanságok kezelésének folyamatára nézve – erről a 6. megjegyzés tartalmaz részletesebb információkat.

4.   ÉV VÉGI JELENTÉS

4.1   Éves beszámoló

Éves beszámoló

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének felelőssége az éves beszámoló elkészítése, valamint annak biztosítása, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból megbízható és valós képet adjon az Európai Unió pénzügyi helyzetéről. Az éves beszámoló a pénzügyi kimutatásokból és a költségvetés-végrehajtási jelentésekből áll. A beszámolót a Bizottság fogadja el, majd bemutatják ellenőrzésre a Számvevőszéknek, végül pedig mentesítésre a Tanácsnak és a Parlamentnek.

4.2   Éves tevékenységi jelentések

Éves tevékenységi jelentések

Minden engedélyezésre jogosult tisztviselőnek éves tevékenységi jelentést kell készítenie a felelőssége alá tartozó tevékenységekről. Az éves tevékenységi jelentésben az engedélyezésre jogosult tisztviselő jelentést tesz a szakpolitikai eredményekről, valamint az azt alátámasztó esetleges biztosítékokról, hogy a jelentésében leírt tevékenységekhez rendelt forrásokat a tervezett célra, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelveivel összhangban használták fel, továbbá arról, hogy az érvényben lévő ellenőrzési eljárások megfelelőképpen biztosítják az alapul szolgáló műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét.

5.   ELLENŐRZÉS ÉS MENTESÍTÉS

5.1   Ellenőrzés

Ellenőrzés

Az Európai Unió éves beszámolóját és forrásokkal való gazdálkodását külső ellenőre, az Európai Számvevőszék felügyeli, amely a Tanács és a Parlament számára éves jelentést állít össze. A Számvevőszék fő feladata, hogy elvégezze az Európai Unió éves beszámolójának külső és független ellenőrzését. Tevékenysége részeként a Számvevőszék a következőket készíti el:

| (1) | az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységek éves jelentése, amely részletezi az éves beszámolóval és a beszámoló alapjául szolgáló műveletekkel kapcsolatos észrevételeit; |
| --- | --- |

(1)

az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységek éves jelentése, amely részletezi az éves beszámolóval és a beszámoló alapjául szolgáló műveletekkel kapcsolatos észrevételeit;

| (2) | ellenőrzésein alapuló és megbízhatósági nyilatkozat formájában az éves jelentésben szereplő vélemény i. a beszámoló megbízhatóságáról, valamint ii. a beszámoló alapjául szolgáló – az adóalanyoktól beszedett bevételeket és a végső kedvezményezetteknek teljesített kifizetéseket magukban foglaló – műveletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről; |
| --- | --- |

(2)

ellenőrzésein alapuló és megbízhatósági nyilatkozat formájában az éves jelentésben szereplő vélemény i. a beszámoló megbízhatóságáról, valamint ii. a beszámoló alapjául szolgáló – az adóalanyoktól beszedett bevételeket és a végső kedvezményezetteknek teljesített kifizetéseket magukban foglaló – műveletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről;

| (3) | az irányítás meghatározott területeit lefedő ellenőrzések eredményeiről szóló különjelentés. |
| --- | --- |

(3)

az irányítás meghatározott területeit lefedő ellenőrzések eredményeiről szóló különjelentés.

A Számvevőszék jogosult az ellenőrzése során szükséges valamennyi dokumentumhoz való hozzáférésre. A Számvevőszék az Európai Unió tevékenységének valamennyi területét ellenőrzi, egészen az egyedi műveletek és kifizetések jogszerűségének és szabályszerűségének megvizsgálásáig. Ellenőrzi továbbá magát az éves beszámolót is, és szükség esetén felülvizsgálja az egyedi mérleget és gazdasági eredménykimutatást, illetve a pénzügyi kimutatások átfogó bemutatását is. A Számvevőszék így nemcsak a bemutatott adatokról, hanem a rendszerről és a lefolytatott ellenőrzésekről is véleményt adhat.

5.2   Mentesítés

Mentesítés

A végső ellenőrzés a költségvetés mentesítése az adott pénzügyi évre. Az Európai Unióban a mentesítésért felelős hatóság az Európai Parlament. Ez azt jelenti, hogy az éves beszámolók ellenőrzését és véglegesítését követően a Tanács javaslata, majd a Parlament döntése alapján mentesítik a Bizottságot és más uniós szerveket az Unió költségvetésének végrehajtása alól az előző pénzügyi évre. E határozat alapját a következők képezik: a beszámolók áttekintése és a Számvevőszék éves jelentése (amely hivatalos megbízhatósági nyilatkozatot tartalmaz), a Bizottság válaszai, valamint a Bizottsághoz eljuttatott további kérdések és tájékoztatáskérések.

A mentesítés a költségvetés-végrehajtás külső ellenőrzésének politikai vetülete, az a határozat, amellyel a Tanács ajánlására eljáró Európai Parlament mentesíti a Bizottságot egy adott költségvetés irányításának felelőssége alól annak lezárásával. E mentesítési eljárás kétféle eredményre vezethet: a mentesítés megadása vagy halasztása. A mentesítés megadásakor a Parlament kiemelheti az általa fontosnak tartott észrevételeket, és gyakran olyan intézkedéseket ajánl, amelyeket a Bizottságnak ezen ügyek tekintetében meg kell tennie. A Bizottság a meghozott intézkedéseket nyomon követési jelentésben és cselekvési tervben ismerteti, amit továbbít a Parlamentnek és a Tanácsnak is.

I. RÉSZ

AZ EURÓPAI UNIÓ ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI, VALAMINT MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK

AZ EURÓPAI UNIÓ ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI, VALAMINT MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK

TARTALOMJEGYZÉK

| A. | Mérleg |
| --- | --- |

A.

| B. | Gazdasági eredménykimutatás |
| --- | --- |

B.

| C. | Cash flow-kimutatás |
| --- | --- |

C.

| D. | Kimutatás a nettó eszközállomány változásairól |
| --- | --- |

D.

| E. | Megjegyzések a pénzügyi kimutatásokhoz |
| --- | --- |

E.

| 1. | Lényeges számviteli politikák |
| --- | --- |

1.

| 2. | Megjegyzések a mérleghez |
| --- | --- |

2.

| 3. | Megjegyzések az eredménykimutatáshoz |
| --- | --- |

3.

| 4. | Megjegyzések a cash flow-kimutatáshoz |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mérlegen kívüli közzétételek |
| --- | --- |

5.

| 6. | A jogosulatlan kifizetések visszafizettetése |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pénzügyi kockázatkezelés |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kapcsolt felekre vonatkozó közzétételek |
| --- | --- |

8.

| 9. | A mérlegfordulónap utáni események |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konszolidált intézmények |
| --- | --- |

10.

| 11. | Nem konszolidált intézmények |
| --- | --- |

11.

A.   MÉRLEG

MÉRLEG

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés: | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| BEFEKTETETT ESZKÖZÖK: |
| Immateriális javak | 2.1 | 72 | 56 |
| Ingatlanok, gépek és berendezések | 2.2 | 4 859 | 4 881 |
| Hosszú távú befektetések | 2.3 | 2 379 | 2 078 |
| Hitelek | 2.4 | 10 764 | 3 565 |
| Hosszú távú előfinanszírozás | 2.5 | 39 750 | 29 023 |
| Hosszú távú követelések | 2.6 | 55 | 45 |
| | | 57 879 | 39 648 |
| FORGÓESZKÖZÖK: |
| Készletek | 2.7 | 77 | 85 |
| Rövid távú befektetések | 2.8 | 1 791 | 1 553 |
| Rövid távú előfinanszírozás | 2.9 | 9 077 | 10 262 |
| Rövid távú követelések | 2.10 | 8 663 | 11 920 |
| Pénz- és azzal egyenértékű eszközök | 2.11 | 23 372 | 23 724 |
| | | 42 980 | 47 544 |
| Eszközök összesen | | 100 859 | 87 192 |
| HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK: |
| Munkavállalói juttatások | 2.12 | (37 242) | (37 556) |
| Hosszú lejáratú céltartalékok | 2.13 | (1 469) | (1 341) |
| Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek | 2.14 | (10 559) | (3 349) |
| Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek | 2.15 | (2 178) | (2 226) |
| | | (51 448) | (44 472) |
| RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK: |
| Rövid lejáratú céltartalékok | 2.16 | (213) | (348) |
| Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek | 2.17 | (40) | (119) |
| Kötelezettségek | 2.18 | (93 884) | (89 677) |
| | | (94 137) | (90 144) |
| Kötelezettségek összesen | | (145 585) | (134 616) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | (44 726) | (47 424) |
| Tartalékok | 2.19 | 3 323 | 3 115 |
| Tagállamoktól lehívandó összegek: | 2.20 | | |
| Munkavállalói juttatások
   (1) | | (37 242) | (37 556) |
| Egyéb összegek
   (2) | | (10 807) | (12 983) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | (44 726) | (47 424) |

millió EUR

Megjegyzés:

2009.12.31.

2008.12.31.

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK:

Immateriális javak

2.1

2.1

72

56

Ingatlanok, gépek és berendezések

2.2

2.2

4 859

4 881

Hosszú távú befektetések

2.3

2.3

2 379

2 078

Hitelek

2.4

2.4

10 764

3 565

Hosszú távú előfinanszírozás

2.5

2.5

39 750

29 023

Hosszú távú követelések

2.6

2.6

55

45

57 879

57 879

39 648

39 648

FORGÓESZKÖZÖK:

Készletek

2.7

2.7

77

85

Rövid távú befektetések

2.8

2.8

1 791

1 553

Rövid távú előfinanszírozás

2.9

2.9

9 077

10 262

Rövid távú követelések

2.10

2.10

8 663

11 920

Pénz- és azzal egyenértékű eszközök

2.11

2.11

23 372

23 724

42 980

42 980

47 544

47 544

Eszközök összesen

Eszközök összesen

100 859

100 859

87 192

87 192

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK:

Munkavállalói juttatások

2.12

2.12

(37 242)

(37 556)

Hosszú lejáratú céltartalékok

2.13

2.13

(1 469)

(1 341)

Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek

2.14

2.14

(10 559)

(3 349)

Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek

2.15

2.15

(2 178)

(2 226)

(51 448)

(51 448)

(44 472)

(44 472)

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK:

Rövid lejáratú céltartalékok

2.16

2.16

(213)

(348)

Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek

2.17

2.17

(40)

(119)

Kötelezettségek

2.18

2.18

(93 884)

(89 677)

(94 137)

(94 137)

(90 144)

(90 144)

Kötelezettségek összesen

Kötelezettségek összesen

(145 585)

(145 585)

(134 616)

(134 616)

NETTÓ ESZKÖZÖK

(44 726)

(44 726

(47 424)

(47 424)

Tartalékok

2.19

2.19

3 323

3 115

Tagállamoktól lehívandó összegek:

2.20

2.20

Munkavállalói juttatások
   (1)

Munkavállalói juttatások

1

(37 242)

(37 242)

(37 556)

(37 556)

Egyéb összegek
   (2)

Egyéb összegek

2

(10 807)

(10 807)

(12 983)

(12 983)

NETTÓ ESZKÖZÖK

(44 726)

(44 726)

(47 424)

(47 424)

B.   GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS

GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés: | 2009 | 2008 |
| MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK |
| Bevételek a saját forrásokból és a hozzájárulásokból | 3.1 | 110 537 | 112 713 |
| Egyéb működési bevételek | 3.2 | 7 532 | 9 731 |
| | | 118 069 | 122 444 |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK |
| Igazgatási kiadások | 3.3 | (8 133) | (7 720) |
| Működési kiadások | 3.4 | (104 934) | (97 214) |
| | | (113 067) | (104 934) |
| TÖBBLET A MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL | | 5 002 | 17 510 |
| Pénzügyi bevételek | 3.5 | 835 | 698 |
| Pénzügyi kiadások | 3.6 | (594) | (467) |
| Változások a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben | 2.12 | (683) | (5 009) |
| Részesedés a társult és közös vállalkozások nettó veszteségéből | 3.7 | (103) | (46) |
| A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | | 4 457 | 12 686 |

millió EUR

Megjegyzés:

2009

2008

MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

Bevételek a saját forrásokból és a hozzájárulásokból

3.1

3.1

110 537

112 713

Egyéb működési bevételek

3.2

3.2

7 532

9 731

118 069

118 069

122 444

122 444

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

Igazgatási kiadások

3.3

3.3

(8 133)

(7 720)

Működési kiadások

3.4

3.4

(104 934)

(97 214)

(113 067)

(113 067)

(104 934)

(104 934)

TÖBBLET A MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEKBŐL

5 002

5 002

17 510

17 510

Pénzügyi bevételek

3.5

3.5

835

698

Pénzügyi kiadások

3.6

3.6

(594)

(467)

Változások a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben

2.12

2.12

(683)

(5 009)

Részesedés a társult és közös vállalkozások nettó veszteségéből

3.7

3.7

(103)

(46)

A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

4 457

4 457

12 686

12 686

C.   CASH FLOW-KIMUTATÁS

CASH FLOW-KIMUTATÁS

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés: | 2009 | 2008 (3) |
| A pénzügyi év gazdasági eredménye | | 4 457 | 12 686 |
| Működési tevékenységek | 4.2 | | |
| Értékcsökkenési leírás | | 22 | 19 |
| Értékcsökkenés | | 447 | 302 |
| A befektetések értékvesztése miatti veszteségek (visszaírása) | | (16) | 3 |
| Kölcsönök (növekedése)/csökkenése | | (7 199) | (1 759) |
| A hosszú lejáratú előfinanszírozás (növekedése)/csökkenése | | (10 727) | (15 008) |
| A hosszú lejáratú követelések (növekedése)/csökkenése | | (10) | 82 |
| Leltárkészlet (növekedése)/csökkenése | | 8 | 3 |
| A rövid lejáratú előfinanszírozás (növekedése)/csökkenése | | 1 185 | 10 321 |
| A rövid lejáratú követelések (növekedése)/csökkenése | | 3 257 | 131 |
| Hosszú lejáratú céltartalékok növekedése/(csökkenése) | | 128 | 262 |
| Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | | 7 210 | 1 775 |
| Az egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | | (48) | 237 |
| Rövid lejáratú céltartalékok növekedése/(csökkenése) | | (135) | (21) |
| Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | | (79) | (16) |
| Szállítók növekedése/(csökkenése) | | 4 207 | (5 703) |
| Nem készpénzes bevételként vett előző évi költségvetési többlet | | (1 796) | (1 529) |
| Egyéb nem készpénzes mozgások | | 37 | 37 |
| Növekedés/(csökkenés) a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben | | (314) | 4 076 |
| Befektetési tevékenységek | 4.3 | | |
| Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések (növekedése)/csökkenése | | (463) | (689) |
| A hosszú lejáratú befektetések (növekedése)/csökkenése | | (284) | (108) |
| A rövid lejáratú befektetések (növekedése)/csökkenése | | (239) | (133) |
| NETTÓ CASH FLOW | | (352) | 4 968 |
| Pénz- és azzal egyenértékű eszközök nettó növekedése | | (352) | 4 968 |
| Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök az év kezdetén | 2.11 | 23 724 | 18 756 |
| Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök az év végén | 2.11 | 23 372 | 23 724 |

millió EUR

Megjegyzés:

2009

2008 (3)

3

A pénzügyi év gazdasági eredménye

A pénzügyi év gazdasági eredménye

4 457

12 686

Működési tevékenységek

Működési tevékenységek

4.2

4.2

Értékcsökkenési leírás

22

19

Értékcsökkenés

447

302

A befektetések értékvesztése miatti veszteségek (visszaírása)

(16)

3

Kölcsönök (növekedése)/csökkenése

(7 199)

(1 759)

A hosszú lejáratú előfinanszírozás (növekedése)/csökkenése

(10 727)

(15 008)

A hosszú lejáratú követelések (növekedése)/csökkenése

(10)

82

Leltárkészlet (növekedése)/csökkenése

8

3

A rövid lejáratú előfinanszírozás (növekedése)/csökkenése

1 185

10 321

A rövid lejáratú követelések (növekedése)/csökkenése

3 257

131

Hosszú lejáratú céltartalékok növekedése/(csökkenése)

128

262

Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

7 210

1 775

Az egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

(48)

237

Rövid lejáratú céltartalékok növekedése/(csökkenése)

(135)

(21)

Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

(79)

(16)

Szállítók növekedése/(csökkenése)

4 207

(5 703)

Nem készpénzes bevételként vett előző évi költségvetési többlet

(1 796)

(1 529)

Egyéb nem készpénzes mozgások

37

37

Növekedés/(csökkenés) a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben

Növekedés/(csökkenés) a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben

(314)

4 076

Befektetési tevékenységek

Befektetési tevékenységek

4.3

4.3

Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések (növekedése)/csökkenése

(463)

(689)

A hosszú lejáratú befektetések (növekedése)/csökkenése

(284)

(108)

A rövid lejáratú befektetések (növekedése)/csökkenése

(239)

(133)

NETTÓ CASH FLOW

NETTÓ CASH FLOW

(352)

(352)

4 968

4 968

Pénz- és azzal egyenértékű eszközök nettó növekedése

(352)

4 968

Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök az év kezdetén

2.11

2.11

23 724

18 756

Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök az év végén

2.11

2.11

23 372

23 724

D.   KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL

| millió EUR |
| --- |
| | Tartalékok (A) | A tagállamoktól lehívandó összegek (B) | Nettó eszközállomány=(A)+(B) |
| Valós érték tartalék | Egyéb tartalékok | Felhalmozott többlet/(hiány) | Éves gazdasági eredmény |
| 2007. DECEMBER 31-I EGYENLEG | 7 | 2 799 | (68 888) | 7 462 | (58 620) |
| A garanciaalap tartalékának változása | | 158 | (158) | | 0 |
| Valós érték változások | 34 | | | | 34 |
| Egyéb | | 113 | (108) | | 5 |
| A 2007. évi gazdasági eredmény allokációja | | 4 | 7 458 | (7 462) | 0 |
| Tagállamoknak jóváírt, 2007. évi költségvetési eredmény | | | (1 529) | | (1 529) |
| A pénzügyi év gazdasági eredménye | | | | 12 686 | 12 686 |
| 2008. DECEMBER 31-I EGYENLEG | 41 | 3 074 | (63 225) | 12 686 | (47 424) |
| A garanciaalap tartalékának változása | | 196 | (196) | | 0 |
| Valós érték változások | 28 | | | | 28 |
| Egyéb | | (1) | 10 | | 9 |
| A 2008. évi gazdasági eredmény allokációja | | (15) | 12 701 | (12 686) | 0 |
| Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2008. évi költségvetési eredmény | | | (1 796) | | (1 796) |
| A pénzügyi év gazdasági eredménye | | | | 4 457 | 4 457 |
| 2009. DECEMBER 31-I EGYENLEG | 69 | 3 254 | (52 506) | 4 457 | (44 726) |

millió EUR

Tartalékok (A)

A tagállamoktól lehívandó összegek (B)

Nettó eszközállomány=(A)+(B)

Valós érték tartalék

Egyéb tartalékok

Felhalmozott többlet/(hiány)

Éves gazdasági eredmény

2007. DECEMBER 31-I EGYENLEG

2007. DECEMBER 31-I EGYENLEG

7

7

2 799

2 799

(68 888)

(68 888)

7 462

7 462

(58 620)

(58 620)

A garanciaalap tartalékának változása

158

(158)

0

Valós érték változások

34

34

Egyéb

113

(108)

5

A 2007. évi gazdasági eredmény allokációja

4

7 458

(7 462)

0

Tagállamoknak jóváírt, 2007. évi költségvetési eredmény

(1 529)

(1 529)

A pénzügyi év gazdasági eredménye

12 686

12 686

2008. DECEMBER 31-I EGYENLEG

2008. DECEMBER 31-I EGYENLEG

41

41

3 074

3 074

(63 225)

(63 225)

12 686

12 686

(47 424)

(47 424)

A garanciaalap tartalékának változása

196

(196)

0

Valós érték változások

28

28

Egyéb

(1)

10

9

A 2008. évi gazdasági eredmény allokációja

(15)

12 701

(12 686)

0

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2008. évi költségvetési eredmény

(1 796)

(1 796)

A pénzügyi év gazdasági eredménye

4 457

4 457

2009. DECEMBER 31-I EGYENLEG

2009. DECEMBER 31-I EGYENLEG

69

69

3 254

3 254

(52 506)

(52 506)

4 457

4 457

(44 726)

(44 726)

E.   MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ

MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ

1.   LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK

1.1   JOGALAP ÉS SZÁMVITELI SZABÁLYOK

JOGALAP ÉS SZÁMVITELI SZABÁLYOK

Az Európai Unió összevont beszámolója az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség, valamint a (felszámolás alatt álló) Európai Szén- és Acélközösség beszámolóját foglalja magában. A beszámoló vezetése az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 248., 2002.9.16.), valamint az e költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel összhangban történik.

A költségvetési rendelet 133. cikkével összhangban az Európai Unió a 2009. évi összevont pénzügyi beszámolóját a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokon (IPSAS), vagy azok hiányában a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokon (IFRS) alapuló eredményszemléletű számviteli szabályok alapján készítette el. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott ezen értékelési és elszámolási szabályokat a konszolidációs körbe bevont valamennyi európai intézménynél és szervnél alkalmazni kell, hogy a pénzügyi kimutatások összeállítását és a konszolidáció menetének összehangolását illetően az elszámolásra, az értékelésre és a beszámoló bemutatására vonatkozóan egységes szabálykészlet kerüljön kidolgozásra. A számlákat euróban vezetik, az elszámolási időszak a naptári év.

1.2   SZÁMVITELI ALAPELVEK

SZÁMVITELI ALAPELVEK

A pénzügyi kimutatások célja, hogy valamely gazdálkodó egység pénzügyi helyzetéről, teljesítményéről és cash flow-járól a felhasználók széles köre számára hasznos információt nyújtsanak. A közszférában tevékeny gazdálkodó egységek esetében, mint például az Európai Unió, a célkitűzés konkrétabban a döntéshozatalhoz hasznos információk nyújtása, valamint annak szemléltetése, hogy a gazdálkodó egység el tud számolni a rábízott forrásokkal. E dokumentum a fenti célok szellemében készült. A költségvetési rendelet 124. cikke meghatározza a pénzügyi kimutatások elkészítése során alkalmazandó számviteli alapelveket:

| — | a folyamatosság elve; |
| --- | --- |

—

a folyamatosság elve;

| — | az óvatosság elve; |
| --- | --- |

—

az óvatosság elve;

| — | a számviteli módszerek stabilitásának elve; |
| --- | --- |

—

a számviteli módszerek stabilitásának elve;

| — | az információk összehasonlíthatóságának elve; |
| --- | --- |

—

az információk összehasonlíthatóságának elve;

| — | a részletesség elve; |
| --- | --- |

—

a részletesség elve;

| — | a bruttó elszámolás elve; |
| --- | --- |

—

a bruttó elszámolás elve;

| — | a valódiság elve; |
| --- | --- |

—

a valódiság elve;

| — | az eredményelszámolás elve. |
| --- | --- |

—

az eredményelszámolás elve.

Az összevont pénzügyi kimutatásoknak a fent említett szabályokkal és alapelvekkel összhangban történő elkészítése azt igényli a vezetéstől, hogy olyan becsléseket készítsen, amelyek hatással vannak bizonyos tételek bejelentett összegeire az összevont mérlegben és az összevont gazdasági eredménykimutatásban, valamint a függő követelések és kötelezettségek kapcsolódó közzétételeire.

1.3   KONSZOLIDÁLÁS

KONSZOLIDÁLÁS

A Lisszaboni Szerződés hatása

A Lisszaboni Szerződés hatása

A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépését követően az éves beszámoló elnevezése most már „Az Európai Unió éves beszámolója”. A konszolidálás alkalmazási körére e változás nem gyakorolt hatást. Az EU korábbi 2. pillére alapján létrehozott ügynökségek nem teljesítik a konszolidálásra vonatkozó kritériumokat, sem az Európai Központi Bank (EKB), jóllehet ez utóbbi a Lisszaboni Szerződés értelmében európai intézménynek tekintendő. Ezen egységek mindegyike így a konszolidálás alkalmazási körén kívül esik, ahogy az a korábbi években is történt.

Az Európai Unió korábbi 3. pillérébe tartozó ügynökségek tekintetében a korábbi éveknek megfelelően két olyan ügynökséget vonnak be a konszolidálásba, amelyek támogatásban részesülnek az Európai Unió általános költségvetéséből (lásd a 10. megjegyzést). Az e pillérben maradó ügynökség, az Europol, 2010-től kezdődően uniós intézménnyé válik.

A konszolidálás alkalmazási köre

A konszolidálás alkalmazási köre

Az EU összevont pénzügyi kimutatásai magukban foglalják valamennyi jelentős ellenőrzött gazdálkodó egységet (intézményeket és ügynökségeket), társult és közös vállalkozást, tehát 40 ellenőrzött gazdálkodó egységet, 3 társult vállalkozást és 4 közös vállalkozást. A konszolidálásba bevont gazdálkodó egységek teljes jegyzékét a 10. megjegyzés tartalmazza. 2008-hoz képest a konszolidálás alkalmazási körébe két végrehajtó ügynökséget, továbbá két társult vállalkozást és egy közös vállalkozást is bevontak, míg egy ügynökséget 2008. december 31-én megszüntettek. A bővülésnek nincs lényeges hatása az összevont pénzügyi kimutatásokra.

Ellenőrzött gazdálkodó egységek

Ellenőrzött gazdálkodó egységek

Valamely gazdálkodó egységnek a konszolidálásba történő bevonására irányuló döntés az ellenőrzési elven alapul. Az ellenőrzött gazdálkodó egységek olyan gazdálkodó egységek, amelyek pénzügyi és működési politikáinak közvetlen vagy közvetett irányítására az Európai Unió jogosult annak érdekében, hogy előnye származhasson e gazdálkodó egységek tevékenységeiből. E hatáskörnek azonnal gyakorolhatónak kell lennie. Az ellenőrzött gazdálkodó egységek valamennyi tevékenységük tekintetében a konszolidációs körbe tartoznak. Az összevonás az ellenőrzés meglétének első napjától számítandó, és az ellenőrzés megszűnésének napján ér véget.

Az Európai Unión belül az ellenőrzésre utaló leggyakoribb jelek a következők: alapszerződések vagy másodlagos jogforrások alapján történő létrehozás, finanszírozás az általános költségvetésből, szavazati jogok megléte az irányító testületekben, az Európai Számvevőszék általi ellenőrzés, valamint az Európai Parlament általi mentesítés. Egyértelmű, hogy a gazdálkodó egységek szintjén kell értékelni, hogy a fent felsorolt kritériumok egyike vagy mindegyike elegendő-e az ellenőrzés elindítására.

E megközelítés alapján az uniós intézmények (az EKB kivételével) és ügynökségek (kivéve a korábbi 2. pillérbe tartozó ügynökségeket és az Europolt) az EU kizárólagos ellenőrzése alá tartozónak tekintendőek, ezért beletartoznak a konszolidálás körébe. Ezenkívül a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) szintén ellenőrzött gazdálkodó egységnek tekintendő.

Az Európai Unió által ellenőrzött gazdálkodó egységek egymással szemben fennálló egyenlegei, valamint a közöttük létrejött tranzakciók kiszűrésre kerültek, ugyanakkor a gazdálkodó egységeken belüli tranzakciók nem realizált nyeresége/vesztesége nem jelentős, ezért nem került kiszűrésre.

Társult vállalkozások

Társult vállalkozások

A társult vállalkozások felett az Európai Unió jelentős közvetett vagy közvetlen befolyással bír a pénzügyi és működési politikai döntések tekintetében, ellenőrzéssel viszont nem rendelkezik. A jelentős befolyást általában akkor tekinthetjük adottnak, ha az Európai Bizottság közvetlenül vagy közvetve a szavazati jogok több mint 20 %-át birtokolja.

A társult vállalkozásokban való részesedést a tőkemódszerrel veszik figyelembe a konszolidáció során, kezdeti elszámolásuk bekerülési értéken történik. Az Európai Uniónak a társult vállalkozások eredményeiből való részesedését a gazdasági eredménykimutatás tartalmazza, míg a tartalékok változásaiból való részesedése az uniós tartalékokban kerül kimutatásra. Az uniós beszámolóban a társult vállalkozás mérlegfordulónapkori könyv szerinti értékét a kezdeti költség és valamennyi változás (további hozzájárulások, részesedés az eredményekből és a tartalék változásaiból, értékvesztés, valamint osztalékok) összege adja. A társult vállalkozástól kapott osztalék csökkenti az eszköz könyv szerinti értékét. Az Európai Unió és társult vállalkozásai közötti tranzakciók nem realizált nyeresége/vesztesége nem jelentős, ezért az nem került kiszűrésre.

A társult vállalkozások számviteli politikái eltérhetnek az Európai Unió által a hasonló tranzakciókra és hasonló körülményekkel jellemezhető eseményekre vonatkozóan elfogadott számviteli politikáktól. Az Európai Unió nem törekszik jelentős befolyás gyakorlására olyan esetekben, amikor legalább 20 %-os részesedéssel rendelkezik egy kockázatitőke-alapban. Az ilyen alapokat emiatt értékesíthető pénzügyi eszközökként kezelik, a tőkemódszer pedig nem kerül alkalmazásra.

Közös vállalkozások

Közös vállalkozások

A közös vállalkozás olyan szerződéses megállapodás, amellyel az Európai Unió és egy vagy több fél („vállalkozók”) közös ellenőrzés alatt álló gazdasági tevékenységbe kezd. A közös ellenőrzés egy szolgáltatáspotenciált megtestesítő tevékenység fölött közvetlenül vagy közvetve gyakorolt ellenőrzés szerződésben rögzített megosztása.

A közös vállalkozásokban való részesedést a tőkemódszerrel veszik figyelembe a konszolidáció során, kezdeti elszámolásuk bekerülési értéken történik. Az Európai Uniónak a közös ellenőrzésű gazdálkodó egységei nyereségéből vagy veszteségéből való részesedését a gazdasági eredménykimutatás tartalmazza, míg a tartalékok változásaiból való részesedése a tartalékokban kerül kimutatásra. Az uniós beszámolóban a közös vállalkozás mérlegfordulónapkori könyv szerinti értékét a kezdeti költség és valamennyi változás (további hozzájárulások, részesedés az eredményekből és a tartalék változásaiból, értékvesztés, valamint osztalékok) összege adja.

Az Európai Unió és közös irányítású gazdálkodó egysége közötti tranzakciók nem realizált nyeresége/vesztesége nem jelentős, ezért az nem került kiszűrésre. A közös vállalkozások számviteli politikái eltérhetnek az Európai Unió által a hasonló tranzakciókra és hasonló körülményekkel jellemezhető eseményekre vonatkozóan elfogadott számviteli politikáktól.

A konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egységek, amelyek alapjait a Bizottság kezeli

A konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egységek, amelyek alapjait a Bizottság kezeli

Az Európai Unió személyzete közös betegbiztosítási rendszerének alapjait, az Európai Fejlesztési Alapot, valamint a Résztvevők Garanciaalapját nevükben a Bizottság kezeli, de a beszámolókba ezeket az egységeket nem vonják be, mivel nem állnak az Európai Unió irányítása alatt – az érintett összegekre vonatkozó további részletekért lásd a 11. megjegyzést.

1.4   AZ ELKÉSZÍTÉS ALAPJA

AZ ELKÉSZÍTÉS ALAPJA

1.4.1   
  Alkalmazott pénznem és átváltási árfolyamok

Alkalmazott pénznem és átváltási árfolyamok

Funkcionális pénznem és a beszámolókészítés pénzneme

Funkcionális pénznem és a beszámolókészítés pénzneme

A pénzügyi kimutatások millió euróban készülnek, az euró az Európai Unió funkcionális és beszámolókészítési pénzneme.

Műveletek és egyenlegek

Műveletek és egyenlegek

A külföldi pénznemen alapuló ügyletek elszámolása az ügylet napján érvényes árfolyamok felhasználásával euróban történik. A külföldi pénznemen alapuló ügyletek kiegyenlítéséből származó árfolyamnyereségeket és -veszteségeket, valamint a külföldi pénznemben meghatározott monetáris eszközök és kötelezettségek év végi árfolyamokon történő átszámításából adódó árfolyamnyereségeket és -veszteségeket a gazdasági eredménykimutatás mutatja be.

Az alábbi tételekre eltérő átváltási módszerek vonatkoznak:

| — | az ingatlanok, gépek, berendezések és az immateriális javak értékelése beszerzési értékükön történik, euróra való átváltásuk a beszerzés napján érvényes árfolyamon történik; valamint |
| --- | --- |

—

az ingatlanok, gépek, berendezések és az immateriális javak értékelése beszerzési értékükön történik, euróra való átváltásuk a beszerzés napján érvényes árfolyamon történik; valamint

| — | az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap keretében fizetett előfinanszírozások euróra való átváltása a kifizetés hónapját követő hónap 10. napján érvényes átváltási árfolyamon történik. |
| --- | --- |

—

az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap keretében fizetett előfinanszírozások euróra való átváltása a kifizetés hónapját követő hónap 10. napján érvényes átváltási árfolyamon történik.

A külföldi pénznemben meghatározott monetáris eszközök és kötelezettségek év végi egyenlegeit a december 31-én érvényes árfolyamon számítják át euróra:

EUR átváltási árfolyamok

EUR átváltási árfolyamok

| Pénznem | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 26,4730 | 26,8750 |
| DKK | 7,4418 | 7,4506 |
| EEK | 15,6466 | 15,6466 |
| GBP | 0,8881 | 0,9525 |
| HUF | 270,4200 | 266,7000 |
| LVL | 0,7093 | 0,7083 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,1045 | 4,1535 |
| RON | 4,2363 | 4,0225 |
| SEK | 10,2520 | 10,8700 |
| CHF | 1,4836 | 1,4850 |
| JPY | 133,1600 | 126,1400 |
| USD | 1,4406 | 1,3917 |

Pénznem

2009.12.31.

2008.12.31.

BGN

1,9558

1,9558

CZK

26,4730

26,8750

DKK

7,4418

7,4506

EEK

15,6466

15,6466

GBP

0,8881

0,9525

HUF

270,4200

266,7000

LVL

0,7093

0,7083

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,1045

4,1535

RON

4,2363

4,0225

SEK

10,2520

10,8700

CHF

1,4836

1,4850

JPY

133,1600

126,1400

USD

1,4406

1,3917

A külföldi pénznemben meghatározott és értékesíthetőként besorolt monetáris értékpapírok valós értékének átváltási különbözethez kapcsolódó változásait a gazdasági eredménykimutatásban tüntetik fel. A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken nyilvántartott nem monetáris pénzügyi eszközök és kötelezettségek átváltási különbözeteit a gazdasági eredménykimutatásban tüntetik fel. Az értékesíthetőként besorolt nem monetáris pénzügyi eszközök átváltási különbözetei a valós érték tartalékban szerepelnek.

1.4.2   
  Becslések alkalmazása

Becslések alkalmazása

A nemzetközi költségvetési számviteli standardokkal és a számviteli szabályozással összhangban a pénzügyi kimutatások szükségszerűen magukba foglalnak olyan becsléseken és feltételezéseken alapuló összegeket, amelyeket a vezetés a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb információk alapján állít fel. A jelentős becsült összegek közé tartoznak például – a teljesség igénye nélkül – a következők: munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek, céltartalékok, leltárkészletekkel és követelésekkel kapcsolatos pénzügyi kockázat, elhatárolt bevételek és kiadások, függő követelések és kötelezettségek, valamint az immateriális javak és az ingatlanok, gépek, berendezések értékvesztésének mértéke. A tényleges eredmények eltérhetnek ezektől a becslésektől. A becslésekben bekövetkezett változásokat ismertté válásuk időszakában veszik figyelembe.

1.5   MÉRLEG

MÉRLEG

1.5.1   
  Immateriális javak

Immateriális javak

A vásárolt számítógépes szoftverlicenceket a felhalmozott értékcsökkenéssel és az értékvesztéssel csökkentett eredeti bekerülési értéken mutatják ki. Az eszközök amortizációja a becsült hasznos élettartam (4 év) alatt lineárisan történik. A saját előállítású immateriális javak elszámolása a gazdasági eredménykimutatásban történik ráfordításként. A számítógépes szoftverek fejlesztését és karbantartását ráfordításként jelenítik meg felmerülésükkor, csakúgy mint a tudományos kutatás-fejlesztési költségeket.

1.5.2   
  Ingatlanok, gépek és berendezések

Ingatlanok, gépek és berendezések

Valamennyi ingatlan, gép és berendezés kimutatása az értékcsökkenéssel és értékvesztéssel csökkentett eredeti bekerülési értéken történik. Az eredeti bekerülési érték az eszköz beszerzéséhez vagy befejezéséhez közvetlenül hozzárendelhető kiadásokat foglalja magában.

A később felmerülő költségek az eszköz könyv szerinti értékében, vagy adott esetben külön eszközként kerülnek aktiválásra, de csak akkor, ha az eszközzel kapcsolatos jövőbeli gazdasági előnyöket vagy szolgáltatáspotenciált valószínűsíthetően az Európai Unió élvezi, és az eszköz költségét megbízhatóan lehet mérni. A javítási és karbantartási költség a gazdasági eredménykimutatásban kerül elszámolásra abban a költségvetési időszakban, amelyben felmerült. Mivel az Európai Unió nem vesz fel hitelt az ingatlanok, gépek és berendezések beszerzéséhez, az ilyen beszerzésekhez kapcsolódóan nem merül fel hitelfelvételi költség.

A földterületekre és a műalkotásokra nem számolnak el értékcsökkenési leírást, mivel határozatlan élettartammal rendelkezőknek tekintendők. A befejezetlen beruházásokra nem számolnak el értékcsökkenési leírást, mivel ezek az eszközök még nem felhasználhatók. A többi eszköz értékcsökkenési leírása a becsült hasznos élettartam során lineáris módszerrel történik, a következők szerint:

Értékcsökkenési kulcsok

Értékcsökkenési kulcsok

| Eszköztípus | Lineáris leírási kulcsok |
| --- | --- |
| Épületek | 4 % |
| Üzemek, gépek és berendezések | 10–25 % |
| Bútorok | 10–25 % |
| Beépített és mozdítható berendezési tárgyak | 10–33 % |
| Gépjárművek | 25 % |
| Számítástechnikai berendezések | 25 % |
| Egyéb tárgyi eszközök | 10–33 % |

Eszköztípus

Lineáris leírási kulcsok

Épületek

4 %

Üzemek, gépek és berendezések

10–25 %

Bútorok

10–25 %

Beépített és mozdítható berendezési tárgyak

10–33 %

Gépjárművek

25 %

Számítástechnikai berendezések

25 %

Egyéb tárgyi eszközök

10–33 %

Az eszközök elidegenítésének nyeresége, illetve vesztesége az értékesítéssel kapcsolatos kiadásokkal csökkentett bevétel és az elidegenített eszköz könyv szerinti értékének különbözetéből adódik. Ez a gazdasági eredménykimutatásban szerepel.

Lízingek

Lízingek

Pénzügyi lízingként kerülnek besorolásra azok a tárgyieszközlízingek, amelyeknél a tulajdonjoggal járó valamennyi kockázatot és előnyt alapvetően az Európai Unió viseli. A pénzügyi lízingek aktiválása a lízing kezdő időpontjában a lízingbe vett eszköz valós értéke és a minimális lízingfizetések jelenértéke közül az alacsonyabbik értéken történik. Minden egyes lízingfizetést úgy osztanak meg a kötelezettség és a finanszírozási költségek között, hogy a még rendezetlen finanszírozási egyenleg kamatlába állandó legyen. A bérleti kötelezettségek (a finanszírozási költségek nélkül) az egyéb (hosszú és rövid lejáratú) kötelezettségek között szerepelnek. A finanszírozási költség kamattartalmát a lízingidőszak során a gazdasági eredménykimutatásban számolják el, hogy a kötelezettség fennmaradó összegére nézve mindegyik időszakban állandó időszaki kamatláb adódjon. A pénzügyi lízing keretében tartott eszközök értékcsökkenési leírását az eszköz hasznos élettartama és a lízing időtartama közül a rövidebbik időszak során számolják el.

Működési lízingnek minősülnek azok a lízingek, amelyeknél a tulajdonjogban rejlő kockázatok és előnyök jelentős hányada a lízingbeadónál marad. A működési lízing keretében tett kifizetéseket a lízing időtartama alatt lineáris módszerrel számolják el a gazdasági eredménykimutatásban.

1.5.3   
  Nem pénzügyi eszközök értékvesztése

Nem pénzügyi eszközök értékvesztése

A határozatlan hasznos élettartammal rendelkező eszközökre nem számolnak el értékcsökkenési leírást, az értékvesztés szükségességét pedig évente vizsgálják meg. Az értékcsökkenési leírás tárgyát képező eszközöknél minden esetben sor kerül az értékvesztés szükségességének vizsgálatára, amikor bizonyos események vagy a körülmények változásai azt jelzik, hogy a könyv szerinti érték esetleg már nem térül meg. Az értékvesztés miatti veszteség az az összeg, amennyivel az eszköz könyv szerinti értéke magasabb, mint annak megtérülő értéke. A megtérülő érték az eszköz értékesítési költségekkel csökkentett valós értéke és használati értéke közül a magasabbik.

Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések maradványértékét és hasznos élettartamát évente legalább egyszer felülvizsgálják és szükség esetén módosítják. Az eszköz könyv szerinti értékét azonnal a megtérülő értékére írják le, ha az eszköz könyv szerinti értéke meghaladja annak becsült megtérülő értékét. Amennyiben a korábbi években elszámolt értékvesztés okai már nem állnak fenn, az értékvesztés miatti veszteségeket ennek megfelelően visszaírják.

1.5.4   
  Befektetések

Befektetések

Társult vállalkozásokban és közös vállalkozásokban való részesedés

Társult vállalkozásokban és közös vállalkozásokban való részesedés

A társult vállalkozásokban és közös vállalkozásokban való részesedés elszámolása a tőkemódszer használatával történik. A tőkeköltségeket kiigazítják, hogy tükrözze a társult vállalkozások és közös vállalkozások nettó eszközeiben a kezdeti megjelenítés után bekövetkezett növekedésnek vagy csökkenésnek az Európai Unióhoz rendelhető részét, amennyiben értékvesztés jelei mutatkoznak, és amelyet szükség esetén az alacsonyabb megtérülő értékre írnak le. A megtérülő érték fogalmának magyarázatát az 1.5.3. pont tartalmazza. Amennyiben az értékcsökkenés oka egy későbbi időpontban már nem áll fenn, az értékvesztés miatti veszteséget arra a könyv szerinti értékre írják vissza, amelyet akkor határoztak volna meg, ha semmilyen értékvesztés miatti veszteséget nem tüntettek volna fel.

Kockázatitőke-alapokban lévő befektetések

Kockázatitőke-alapokban lévő befektetések

Besorolás és értékelés

Besorolás és értékelés

A kockázatitőke-alapokban lévő befektetéseket értékesíthető eszközökként sorolják be (lásd az 1.5.5. pontot), ennek megfelelően valós értéken tartják nyilván, a valós érték változásaiból eredő nyereségeket és veszteségeket (az átváltási különbözeteket is) pedig a valós érték tartalékban kell megjeleníteni.

A valós értékkel kapcsolatos megfontolások

A valós értékkel kapcsolatos megfontolások

Mivel a kockázatitőke-alapokban lévő befektetéseknek nincsen aktív piacon jegyzett piaci ára, értékelésük egyenként, a következő két érték közül a kisebbiken történik: bekerülési érték vagy az alapkezelő által a mérlegfordulónapig jelentett elszámolható nettó eszközérték (net asset value, NAV), kizárva így azt az esetleges nem realizált hozzárendelhető nyereséget, amely a mögöttes befektetési portfólióban megjelenhet. A még korai életszakaszban lévő kockázatitőke-alapokban található befektetések értékelése ugyanezen elvek alapján történik, kivéve azt az esetet, amikor a nem realizált veszteségeket csak az igazgatási kiadások okozzák, ekkor ugyanis ezeket a nem realizált veszteségeket nem veszik figyelembe.

A valós értéken történő értékelésből eredő nem realizált nyereségeket a tartalékokban számolják el, a nem realizált veszteségeket pedig értékvesztési szempontból megvizsgálják annak meghatározására, hogy a gazdasági eredménykimutatásban értékvesztésként, vagy a valós érték tartalék változásaiként számolják-e el őket. A valós értéken kifejezett elszámolható nettó eszközérték meghatározása vagy az alapban meglévő európai uniós tulajdonjog százalékos arányának és a legfrissebb beszámolóban szereplő nettó eszközértéknek a szorzataként, vagy pedig – amennyiben az rendelkezésre áll – a részesedés ugyanazon időpontban érvényes (az adott alapkezelő által ismertetett) pontos értékének alkalmazásával történik.

1.5.5   
  Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

Besorolás

Besorolás

Az Európai Unió a következő kategóriákba sorolja be pénzügyi eszközeit: az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök; a kölcsönök és követelések; a lejáratig tartandó befektetések; valamint az értékesíthető pénzügyi eszközök. A pénzügyi eszközök besorolását a kezdeti megjelenítés időpontjában határozzák meg, és minden egyes mérlegfordulónapkor felülvizsgálják.

i.   A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Ebbe a kategóriába kerül a pénzügyi eszköz, ha alapvetően rövid távú értékesítési céllal szerezték be, vagy ha az Európai Unió akként jelöli meg. A származtatott termékeket szintén ebbe a kategóriába sorolják be. Az e kategóriába tartozó eszközök forgóeszközöknek minősülnek, ha a mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belül várhatóan értékesítik őket.

ii.   Kölcsönök és követelések

Kölcsönök és követelések

A kölcsönök és követelések aktív piacon nem jegyzett nem származékos pénzügyi eszközök, amelyeknél a fizetési összegek rögzítettek vagy meghatározhatók. Akkor merülnek fel, amikor az EU az adósnak közvetlenül pénzeszközt, árukat vagy szolgáltatásokat biztosít anélkül, hogy szándékában állna a követeléssel kereskedni. A mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belüli lejárattal rendelkezők kivételével ezek az eszközök a befektetett eszközök között szerepelnek.

iii.   Lejáratig tartandó befektetések

Lejáratig tartandó befektetések

A lejáratig tartandó befektetések rögzített fizetési összegű vagy meghatározható fizetési összegű és rögzített lejáratú nem származékos pénzügyi eszközök, amelyeket az Európai Unió határozottan a lejáratig kíván és képes is megtartani. E költségvetési évben az Európai Unió nem rendelkezett ebbe a kategóriába tartozó befektetésekkel.

iv.   Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Az értékesíthető pénzügyi eszközök olyan nem származékos eszközök, amelyeket ebbe a kategóriába tartozóként jelöltek meg, vagy amelyeket a többi kategória egyikébe sem soroltak be. Befektetett eszközként vagy forgóeszközként sorolják be őket, attól függően, hogy az EU milyen időtartamot követően kívánja értékesíteni őket. Szintén az értékesíthető pénzügyi eszközökhöz sorolják be a nem konszolidált gazdálkodó egységekbe történő, tulajdonviszonyt megtestesítő befektetéseket, illetve a tőkemódszertől eltérő módszerrel értékelt befektetéseket (például a kockázatitőke-műveleteket).

Kezdeti megjelenítés és értékelés

Kezdeti megjelenítés és értékelés

A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök, a lejáratig tartandó és az értékesíthető eszközök beszerzésének és értékesítésének megjelenítése az üzletkötés időpontjában történik, tehát azon a napon, amikor az Európai Unió kötelezettséget vállal az adott eszköz megvásárlására vagy értékesítésére. A kölcsönöket abban az időpontban veszik számviteli nyilvántartásba, amikor a kölcsönvevőnek pénzátutalást teljesítenek. A pénzügyi eszközök kezdeti megjelenítése az ügyleti költségekkel növelt valós értéken történik minden olyan pénzügyi eszköz esetében, amelynek nyilvántartása nem a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt összegen történik. A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékeltként nyilvántartott pénzügyi eszközök kezdeti megjelenítése valós értéken történik, az ügyleti költségeket pedig a gazdasági eredménykimutatásban ráfordításként számolják el.

A pénzügyi eszköz kezdeti megjelenítéskori valós értéke rendszerint az ügyleti ár (azaz a kapott ellenérték valós értéke). Amikor azonban a hosszú lejáratú kölcsön után nem számítanak fel kamatot, vagy a kamat a piaci feltételeknél kedvezőbb, a pénzügyi eszköz valós értéke megbecsülhető mint az összes jövőbeni pénzbevétel jelenértéke, ahol az alkalmazott diszkont-kamatláb egy hasonló hitelminősítésű kibocsátó hasonló instrumentumára vonatkozó piaci kamatláb.

A felvett hitelekre nyújtott kölcsönök esetén – viszonossági vagy back-to-back műveletek – a kölcsön és a hitelfelvételi feltételek és összegek közötti különbségek nem lényegesek, és az alternatív költség nem alkalmazandó, mivel az EU nem fektethet be a tőkepiacokon. Ezen okok miatt, ezeket a kölcsönöket nominális összegükön értékelik. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg.

A pénzügyi eszközök kivezetésre kerülnek, ha a befektetések pénzáramaihoz való jogok lejártak vagy azokat átadták, és az Európai Unió a tulajdonjoggal járó valamennyi kockázatot és előnyt alapvetően átadta.

Későbbi értékelés

Későbbi értékelés

A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken mutatják ki. A „nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök” kategória valós értékének változásaiból eredő nyereségek és veszteségek a gazdasági eredménykimutatásban szerepelnek abban az időszakban, amelyben felmerültek.

A kölcsönök és követelések, valamint a lejáratig tartandó befektetések kimutatása amortizált bekerülési értéken történik a tényleges kamatláb módszerének alkalmazásával. A felvett hitelekre nyújtott kölcsönök esetén ugyanaz a tényleges kamatláb alkalmazandó a kölcsönökre és a hitelekre is, mivel ezek a kölcsönök jellemzőiket tekintve viszonossági (back-to-back) műveletek, és a hitelfelvételi feltételek és összegek közötti különbségek nem lényegesek. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg.

Az értékesíthető pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken mutatják ki. Az értékesíthető besorolású eszközök valós értékének változásaiból származó nyereséget és veszteséget a valós érték tartalékban mutatják ki. Az értékesíthetőként besorolt eszközök értékesítésekor vagy értékvesztésekor a korábban a valós érték tartalékban megjelenített valós érték kiigazítások kumulált összegét a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető pénzügyi eszközök tényleges kamatláb módszerrel számított kamatát a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető tőkeinstrumentumok utáni osztalék megjelenítésére akkor kerül sor, amikor megállapítják az Európai Unió osztalékhoz való jogát.

Az aktív piacokon jegyzett befektetések valós értékei az aktuális vételi áron alapulnak. Az Európai Unió a nem aktív piacú pénzügyi eszközök (és a tőzsdén nem jegyzett értékpapírok) esetében értékelési technika alkalmazásával állapítja meg a valós értéket. Ilyen technika a szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított legutóbbi ügyletek felhasználása, a lényegében megegyező egyéb instrumentumok alapul vétele, a diszkontált cash flow-elemzés, az opciós árazási modellek és a piaci résztvevők által általában alkalmazott egyéb értékelési technikák.

Azokban az esetekben, amikor az aktív piacon jegyzett piaci árral nem rendelkező tőkeinstrumentumokban lévő befektetések valós értékét nem lehet megbízhatóan mérni, akkor e befektetéseket az értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken értékelik.

Pénzügyi eszközök értékvesztése

Pénzügyi eszközök értékvesztése

Az Európai Unió minden egyes mérlegfordulónapkor megvizsgálja, hogy egy adott pénzügyi eszköz értékvesztését indokolják-e objektív tények. A pénzügyi eszközre nézve akkor és csak akkor merül fel, illetve számolandó el értékvesztési veszteség, ha objektív bizonyítékai vannak az eszköz kezdeti megjelenítését követően bekövetkezett egy vagy több esemény által eredményezett értékvesztésnek, és a veszteséggel járó esemény(ek) hatással van(nak) a pénzügyi eszköz becsült jövőbeli pénzáramaira, amelyeket megbízhatóan lehet becsülni.

i.   Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott eszközök

Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott eszközök

Ha a kölcsönök és követelések vagy az amortizált bekerülési értéken nyilvántartott lejáratig tartandó befektetések értékvesztésének bekövetkeztére nézve objektív bizonyítékok vannak, a veszteség összege az eszköz könyv szerinti értéke és a pénzügyi eszköz eredeti tényleges kamatlábával diszkontált becsült jövőbeni pénzáramok (amelyek nem foglalják magukban a jövőbeni hitelveszteségeket) jelenértéke közötti különbségnek felel meg. Az eszköz könyv szerinti értékét csökkentik, a veszteség összegét pedig a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. Ha a kölcsön vagy a lejáratig tartandó befektetés változó kamatlábú, az esetleges értékvesztések értékelésének diszkont kamatlába a szerződés szerint meghatározott folyó tényleges kamatlábnak felel meg. Egy biztosítékkal fedezett pénzügyi eszközből származó jövőbeni pénzáramok becsült jelenértékének a kiszámítása figyelembe veszi a biztosíték érvényesítéséből származó pénzáramokat, levonva a biztosíték megszerzésének és értékesítésének a költségeit, akár valószínű a biztosíték érvényesítése, akár nem. Ha az értékvesztés összege egy későbbi időszakban csökken, és a csökkenést objektíven olyan eseményhez lehet kötni, amely az értékvesztés megjelenítése után következett be, a korábban elszámolt értékvesztést a gazdasági eredménykimutatásban visszaírják.

ii.   Valós értéken nyilvántartott eszközök

Valós értéken nyilvántartott eszközök

Az értékesíthetőként besorolt, tulajdonviszonyt megtestesítő befektetések esetén az értékvesztés megállapításakor azt vizsgálják, hogy az értékpapír valós értéke jelentős mértékben, illetve tartósan a bekerülési értéke alá csökkent-e. Ha az értékesíthető pénzügyi eszközöknél bizonyíték van ez utóbbira nézve, a halmozott veszteséget – amely a beszerzési költség és aktuális valós érték különbsége, csökkentve a gazdasági eredménykimutatásban az adott pénzügyi eszközzel kapcsolatban korábban megjelenített értékvesztéssel – kivezetik a tartalékokból és a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. A tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírokkal kapcsolatban a gazdasági eredménykimutatásban megjelenített értékvesztések sztornírozása nem a gazdasági eredménykimutatáson keresztül történik. Ha egy későbbi időszakban az értékesíthetőként besorolt adósságinstrumentum valós értéke emelkedik, és a növekedést objektíven olyan eseményhez lehet kötni, amely az értékvesztés megjelenítése után következett be, az értékvesztést a gazdasági eredménykimutatáson keresztül sztornírozzák.

1.5.6   
  Készletek

Készletek

A raktárkészletet a bekerülési érték és a nettó realizálható érték közül az alacsonyabbikon mutatják ki. A bekerülési érték meghatározása a FIFO módszerrel történik. A késztermékek, valamint a befejezetlen termelés és félkész termékek bekerülési értéke a nyersanyag-ráfordítást, a közvetlen munkaerőköltségeket, az egyéb közvetlenül hozzárendelhető költségeket és a termeléshez kapcsolódó (a szokásos működési kapacitáson alapuló) általános költségeket foglalja magában. A nettó realizálható érték a befejezéssel és értékesítéssel kapcsolatos kiadásokkal csökkentett becsült értékesítési ár (szokásos üzletmenet során). Amennyiben a raktárkészletet azzal a céllal tartják, hogy azokhoz a nagyközönség díjmentesen vagy jelképes díj ellenében juthasson, értékelésük a bekerülési érték és a folyóáras pótlási költség közül a kisebbiken történik. A folyóáras pótlási költség az a költség, amely az Európai Unió számára merülne fel az eszköz beszámolókészítési időpontban való beszerzésekor.

1.5.7   
  Előfinanszírozási összegek

Előfinanszírozási összegek

Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénzelőleget (pénztárkészletet) biztosítson a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi előfinanszírozási megállapodásban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. Az előleget vagy pénztárkészletet a megállapodásban rögzített időszak során arra a célra kell felhasználni, amire nyújtották, vagy vissza kell fizetni. Amennyiben a kedvezményezettnél nem merülnek fel támogatható kiadások, köteles az előfinanszírozási előleget visszafizetni az Európai Uniónak. Az előfinanszírozás összegét (teljes egészében vagy részben) csökkentik az elfogadott támogatható költségek és a visszatérített összegek, és ezt az összeget kiadásként tüntetik fel.

Az év végén fennálló előfinanszírozási összegek értéke a kifizetett eredeti összeg(ek) mínusz: visszafizetett összegek, elszámolt támogatható összeg, az év végéig el nem számolt, becsült támogatható összegek és az értékcsökkenések.

Az előfinanszírozás utáni kamat megjelenítése a megfelelő megállapodás rendelkezéseivel összhangban a kamat realizálásakor történik. Év végén a legmegbízhatóbb információra alapozva becslést készítenek a halmozott kamatbevételről és azt szerepeltetik a mérlegben.

1.5.8   
  Követelések

Követelések

A követeléseket az értékvesztési leírásokkal csökkentett eredeti összegen tartják nyilván. A követelések értékvesztési leírására akkor kerül sor, ha objektív bizonyítékok vannak arra nézve, hogy az Európai Unió nem fogja tudni beszedni a követelések eredeti feltételei szerint esedékes valamennyi összeget. A leírás összege az eszköz könyv szerinti értéke és a visszanyerhető összeg közötti különbözetnek felel meg, ez utóbbi a jövőbeni várható pénzáramoknak a hasonló hitelfelvevőkre vonatkozó piaci kamatlábbal diszkontált jelenértéke. A leírás összegét a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. A kinnlevő, de egyedi leírással még nem érintett beszedési megbízások esetében általános leírás megjelenítésére kerül sor. Lásd a későbbiekben az 1.5.14. megjegyzést, amely az év végén elszámolt elhatárolt bevételek kezelésére vonatkozik.

1.5.9   
  Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök

Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök

A pénzeszközök és az azzal egyenértékű eszközök pénzügyi eszközök, és forgóeszköznek minősülnek. Ide tartoznak: a készpénz, a bankoknál elhelyezett látra szóló betétek, a három hónapos vagy annál rövidebb eredeti lejárattal rendelkező rövid lejáratú, magas likviditású egyéb befektetések és a folyószámlahitelek.

1.5.10   
  Munkavállalói juttatások

Munkavállalói juttatások

Nyugdíjkötelezettségek

Nyugdíjkötelezettségek

Az Európai Unió meghatározott nyugdíjjuttatási programokat működtet. A munkavállalók fizetéséből levont hozzájárulás e juttatások becsült költségeinek egyharmadát teszi ki – a kötelezettséget azonban nem finanszírozzák. A meghatározott nyugdíjjuttatási programokkal kapcsolatos kötelezettség mérlegben kimutatott értéke a meghatározott juttatási kötelem mérlegfordulónapi jelenértékével egyenlő. A meghatározott juttatási kötelem értékét biztosítási matematikusok számítják ki a kivetített jóváírási egység módszer alkalmazásával. A meghatározott juttatási kötelem jelenértékét a becsült jövőbeli pénzkiáramlások diszkontálásával határozzák meg, ahol a diszkont tényező azon pénznemben meghatározott államkötvények kamatlábainak felel meg, amelyben a juttatásokat fogják kifizetni és amelyek lejárati feltételei közelítik a szóban forgó nyugdíjkötelezettség feltételeit.

A tapasztalati módosításokból és a biztosításmatematikai feltételezések változásaiból adódó biztosításmatematikai nyereségeket és veszteségeket közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. A múltbeli szolgálat költségeit közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásokban mutatják ki, kivéve, ha a nyugdíjprogram változtatásait ahhoz kötik, hogy az alkalmazottak egy meghatározott ideig szolgálatban maradjanak (megszolgálási időszak). Ebben az esetben a múltbeli szolgálat költségeinek amortizációja a megszolgálási időszakban lineárisan történik.

Az alkalmazást követő betegbiztosítási juttatások

Az alkalmazást követő betegbiztosítási juttatások

Az Európai Unió munkavállalóinak az egészségügyi kiadások visszatérítése révén nyújt egészségügyi juttatásokat. A napi igazgatás ellátására különálló alapot (közös betegségbiztosítási rendszer, RCAM) hoztak létre. A rendszer által nyújtott szolgáltatások igénybevételére a jelenlegi és a már nyugdíjazott munkavállalók, az özvegyek, valamint azok kedvezményezettjei jogosultak. Az „inaktív” személyeknek (nyugdíjasok, árvák stb.) nyújtott juttatásokat a „Foglalkoztatás utáni munkavállalói juttatások” közé sorolják. Tekintve e juttatások jellegét, biztosításmatematikai számításokra van szükség. A mérlegben szereplő kötelezettség meghatározásának alapja a nyugdíjfizetési kötelezettség számításához használthoz hasonló (lásd fentebb).

1.5.11   
  Céltartalékok

Céltartalékok

Céltartalékok kimutatására akkor kerül sor, ha múltbeli események eredményeként az Európai Uniónak meglévő jogi vagy vélelmezett kötelme állt fenn harmadik felekkel szemben, és nagy a valószínűsége, hogy a kötelem kiegyenlítéséhez forráskiáramlásra lesz szükség, amelynek összegét megbízhatóan becsülni lehet. A jövőbeli működési veszteségekre nem képeznek céltartalékot. A céltartalék összege a meglévő kötelem kiegyenlítéséhez szükséges várható kiadások beszámolókészítési időpontban tett legjobb becslésével egyenlő. Ha a céltartalék nagyszámú tételt érint, akkor a kötelem becslése az összes lehetséges kimenetelnek a kapcsolódó valószínűségekkel történő súlyozásával történik („várható érték” módszer).

1.5.12   
  Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

A pénzügyi kötelezettségeket a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségként, vagy amortizált bekerülési értéken nyilvántartott pénzügyi kötelezettségként (felvett hitelek) tartják nyilván. A felvett hitelek a hitelintézetektől felvett hitelekből és okiratba foglalt adósságokból állnak. A felvett hitelek kezdeti megjelenítése valós értéken történik, amely a kibocsátásból származó bevétel (a kapott ellenérték valós értéke) csökkentve a felmerült ügyleti költségekkel, a későbbi nyilvántartás pedig amortizált bekerülési értéken a tényleges kamatláb-módszer használatával történik; az ügyleti költségekkel csökkentett bevételek és a visszafizetési érték közötti esetleges különbözeteket a felvett hitelek futamideje alatt a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg a tényleges kamatláb-módszer használatával.

A mérlegfordulónapot követő 12 hónapon belüli lejárattal rendelkezők kivételével ezek a kötelezettségek a hosszú lejáratú kötelezettségek között szerepelnek. Lényegességi megfontolások alapján a felvett hitelekre nyújtott kölcsönök esetén előfordulhat, hogy a tényleges kamatláb-módszert nem lehet a kölcsönökre és felvett hitelekre alkalmazni. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a kölcsön kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg.

A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek közé tartozónak számítanak a negatív valós értékű származtatott (származékos) eszközök. Számviteli elszámolásuk ugyanúgy történik, mint a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek elszámolása, lásd az 1.5.5. megjegyzést.

1.5.13   
  „Szállítói” kötelezettségek

„Szállítói” kötelezettségek

Az Unió „szállítói” kötelezettségeinek jelentős összege nem áru- illetve szolgáltatás-beszerzéssel, hanem a támogatások, illetve egyéb uniós finanszírozás kedvezményezettjeinek kifizetetlen költségtérítési kérelmeivel kapcsolatos. A költségtérítési kérelem beérkezésekor az igényelt összeget „szállítói” kötelezettségként számolják el, majd az ellenőrzést követően az illetékes pénzügyi meghatalmazottak támogathatóként fogadják el. Értékelésük ebben a szakaszban az elfogadott és támogatható összegen történik.

Az áru- és szolgáltatás-beszerzésből keletkező „szállítói” kötelezettségek megjelenítése az eredeti összegről szóló számla beérkezésekor történik, a megfelelő kiadásokat a készletek vagy szolgáltatások leszállításakor és Európai Unió általi átvételekor könyvelik rá a számlákra.

1.5.14   
  Passzív és aktív időbeli elhatárolások

Passzív és aktív időbeli elhatárolások

Az Európai Unió számviteli szabályai szerint a gazdasági eseményeket és ügyleteket abban az időszakban jelenítik meg a pénzügyi kimutatásokban, amelyhez kapcsolódnak. A számviteli időszak végén az elhatárolt kiadásokat az adott időszakban esedékes átutalási kötelezettség becsült összege alapján jelenítik meg. Az elhatárolt kiadások kiszámítását a Bizottság által kiadott részletes működési és gyakorlati iránymutatással összhangban végzik el, amelynek célja annak biztosítása, hogy a pénzügyi kimutatások valós és megbízható képet nyújtanak.

A bevételeket szintén abban az időszakban számolják el, amelyikhez kapcsolódnak. Az év végén, ha egy számlát még nem küldtek ki, de a szolgáltatásnyújtásra sor került, illetve az EU már leszállította a készleteket, vagy érvényben van egy (szerződés szerinti) szerződéses megállapodás, elhatárolt bevételként jelenik meg a pénzügyi kimutatásokban.

Az év végén továbbá, ha egy számlát kiküldtek, de a szolgáltatásnyújtásra vagy a készletek szállítására még nem került sor, a bevételt elkülönítik és a következő számviteli időszakban jelenítik meg.

1.6   GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS

GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁS

1.6.1   
  Bevételek

Bevételek

Nem értékesítésből származó bevételek

Nem értékesítésből származó bevételek

Ez alkotja az Unió bevételeinek túlnyomó részét, elsősorban a közvetlen és követett adókat, valamint a saját forrásokat foglalja magában. Az Európai Unió az adókon kívül más felektől származó fizetéseket is kaphat, ilyenek például a vámok, a pénzbírságok és az adományok.

Héa- és GNI-alapú források

Héa- és GNI-alapú források

A bevételeket abban az időszakban jelenítik meg, amikor az Európai Unió felszólítja a tagállamokat hozzájárulásuk megtételére. Értékelésük „lehívott összegen” történik. Mivel a héa- és a GNI-alapú források az érintett költségvetési év adatainak becslésén alapulnak, e források korrekciók tárgyát képezhetik, ugyanis a végső adatok tagállamok általi közzétételéig változásokra kerülhet sor. A változás becslésben okozott hatását azon időszak nettó többletének/hiányának megállapításakor veszik figyelembe, amelyben a változásra sor került.

Tradicionális saját források

Tradicionális saját források

A követelések és a kapcsolódó bevételek kimutatása akkor történik, amikor a megfelelő havi „A” kimutatások (ideértve a beszedett vámokat, valamint a garantált és nem vitatott esedékes összegeket is) megérkeznek a tagállamoktól. A beszámolókészítés időpontjában az időszak vonatkozásában a tagállamok által beszedett, de az Európai Uniónak még meg nem fizetett bevételeket meg kell becsülni, és elhatárolt bevételekként kell kimutatni. A tagállamoktól kapott negyedéves „B” kimutatásokat (ideértve a be nem szedett és biztosítékkal nem fedezett vámokat, valamint az adós által vitatott garantált összegeket is) azon beszedési költségekkel (25 %) csökkentett bevételekként jelenítik meg, amelyekre a tagállamok jogosultak. A becsült be nem szedett összegre nézve emellett értékcsökkenést is elszámolnak a gazdasági eredménykimutatásban.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

A pénzbírságokból származó bevételek kimutatása akkor történik, amikor meghozták a pénzbírságot előíró uniós határozatot és arról hivatalosan értesítették a címzettet. Amennyiben a vállalkozás fizetőképességét illetően kételyek merülnek fel, a követelés után értékcsökkenést számolnak el. A pénzbírságot előíró határozatot követően az adósnak az értesítés napjától számítva két hónapja van az alábbiak egyikére:

| — | elfogadja a határozatot, ebben az esetben az előírt határidőn belül ki kell fizetnie a pénzbírságot, és az összeget az Unió véglegesen behajtja; |
| --- | --- |

—

elfogadja a határozatot, ebben az esetben az előírt határidőn belül ki kell fizetnie a pénzbírságot, és az összeget az Unió véglegesen behajtja;

| — | vagy nem fogadja el a határozatot, amely esetben az uniós jognak megfelelően fellebbezést nyújt be. |
| --- | --- |

—

vagy nem fogadja el a határozatot, amely esetben az uniós jognak megfelelően fellebbezést nyújt be.

Mindazonáltal a pénzbírság tőkerészét az előírt háromhónapos határidőn belül meg kell fizetnie, mivel a fellebbezésnek nincs halasztó hatálya (az EU-Szerződés 278. cikke), vagy az összegről bizonyos feltételek mellett és a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének hozzájárulásával bankgaranciát is bemutathat.

Ha a vállalkozás megfellebbezi a határozatot és átmenetileg már kifizette a pénzbírságot, az összeg függő kötelezettségként jelenik meg. Mivel azonban a címzett uniós határozattal szembeni fellebbezése nem halasztó hatályú, a beérkezett pénzeszközt a követeléssel szemben számolják el. Ha fizetés helyett garanciát adnak, úgy a pénzbírságot továbbra is követelésként tartják nyilván. Amennyiben valószínűnek látszik, hogy a Törvényszék nem az Unió javára dönt, e kockázat fedezésére céltartalékot számolnak el. Ha átmeneti fizetés helyett garanciát adtak, a fennálló követelés a szükséges mértékben leírásra kerül. A beérkezett fizetések elhelyezésére szolgáló bankszámlák után az Európai Unió kamatot kap: ezt a felhalmozott kamatot bevételként számolják el és az esetleges függő kötelezettség értékét ennek megfelelően növelik.

Értékesítési bevételek

Értékesítési bevételek

Az áru- és szolgáltatásértékesítésekből származó bevételek megjelenítésére akkor kerül sor, amikor az áruk tulajdonjogával járó lényeges kockázatok és hasznok átszállnak a vásárlóra. A szolgáltatásnyújtással járó ügyletek bevételeit az ügylet (beszámolókészítési időpontban való) lebonyolítottsága fokának függvényében jelenítik meg.

Kamatbevételek és kamatkiadások

Kamatbevételek és kamatkiadások

A kamatbevételeket és kamatkiadásokat a tényleges kamatláb-módszer használatával a gazdasági eredménykimutatásban jelenítik meg. Ezzel a módszerrel számítják ki a pénzügyi eszköz, illetve pénzügyi kötelezettség amortizált bekerülési értékét, valamint ezzel a módszerrel osztják fel a kamatbevételeket, illetve kamatkiadásokat a megfelelő időszakban. A tényleges kamatláb számításakor az Európai Unió megbecsüli a pénzáramokat, ami során figyelembe veszi a pénzügyi eszköz valamennyi szerződéses feltételét (például az előtörlesztési opciókat), de nem veszi figyelembe a jövőbeli várható hitelveszteségeket. A számítás figyelembe veszi a szerződéses felek közötti, a tényleges kamatláb szerves részét képező valamennyi fizetett, illetve kapott díjat és kamatot, az ügyleti költségeket, valamint minden egyéb kedvezményt és felárat.

Amint megtörtént a pénzügyi eszköz vagy a hasonló pénzügyi eszközök csoportjának értékvesztés miatti leírása, a kamatbevételek megjelenítése az értékvesztés mérése céljából a jövőbeli pénzáramok diszkontálására használt kamatláb alkalmazásával történik.

Osztalékbevételek

Osztalékbevételek

Az osztalékok elszámolása akkor történik, amikor a kifizetéshez való jog keletkezik.

1.6.2   
  Kiadások

Kiadások

Az áru- és szolgáltatásvásárlásból származó adásvételi kiadások kimutatására a készletek leszállításakor és Európai Unió általi átvételekor kerül sor. Értékelésük az eredeti számla szerinti értéken történik. A nem áruvásárlással kapcsolatos kiadások az Európai Unióra jellemző kiadások, kiadásainak többsége ezekből áll. A kedvezményezetteknek való átutalásokkal kapcsolatosak és három típusba sorolhatók: jogosultságok, megállapodás szerinti transzferek, valamint diszkrecionális támogatások, hozzájárulások és adományok.

A transzfereket abban az időszakban számolják el kiadásként, amelyben a transzfert keletkeztető események bekövetkeztek, amennyiben a transzfer természetét szabályozás engedélyezi (költségvetési rendelet, személyzeti szabályzat vagy egyéb rendelet), vagy a transzfer engedélyezéséről szerződést írtak alá; a kedvezményezett teljesíti az esetleges jogosultsági kritériumokat; és amennyiben az összegre ésszerű becslés adható.

Amennyiben kifizetési kérelem, illetve költségtérítési kérelem érkezik be, és az megfelel az elszámolási kritériumoknak, úgy azt kiadásként számolják el a támogatható összegre nézve. Év végén megbecsülik és elhatárolt kiadásként számolják el azokat a felmerült támogatható kiadásokat, amelyek a kedvezményezettek részére már esedékesek, de amelyeket még nem jelentettek.

1.7   FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

1.7.1   
  Függő követelések

Függő követelések

A függő követelés olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges követelés, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az Európai Unió ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. Függő követelés közzétételére kerül sor akkor, amikor gazdasági hasznok vagy ún. szolgáltatáspotenciál beáramlása valószínűsíthető.

1.7.2   
  Függő kötelezettségek

Függő kötelezettségek

A függő kötelezettség olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges kötelezettség, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az Európai Unió ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni; vagy olyan meglévő kötelem, amely múltbeli eseményekből származik, de nem mutatják ki, mert: nem valószínű, hogy gazdasági hasznokat megtestesítő forráskiáramlásra vagy potenciális szolgáltatásra lesz szükség a kötelezettség rendezéséhez, vagy mert olyan ritka körülmények álltak elő, amelyek mellett a kötelezettség összegét nem lehet elegendő megbízhatósággal értékelni.

2.   MEGJEGYZÉSEK A MÉRLEGHEZ

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

2.1   IMMATERIÁLIS JAVAK

IMMATERIÁLIS JAVAK

| millió EUR |
| --- |
| | Összeg |
| Bruttó könyv szerinti érték 2008. december 31-én | 134 |
| Növekedés | 39 |
| Értékesítés | (3) |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 0 |
| Egyéb változások | 1 |
| Bruttó könyv szerinti érték 2009. december 31-én | 171 |
| Kumulált értékcsökkenés 2008. december 31-én | 78 |
| Éves értékcsökkenési leírás | 22 |
| Értékesítés | (1) |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 0 |
| Egyéb változások | 0 |
| Kumulált értékcsökkenés 2009. december 31-én | 99 |
| NETTÓ KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2009. DECEMBER 31-ÉN | 72 |
| Nettó könyv szerinti érték 2008. december 31-én | 56 |

millió EUR

Összeg

Bruttó könyv szerinti érték 2008. december 31-én

134

Növekedés

39

Értékesítés

(3)

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

0

Egyéb változások

1

Bruttó könyv szerinti érték 2009. december 31-én

Bruttó könyv szerinti érték 2009. december 31-én

171

171

Kumulált értékcsökkenés 2008. december 31-én

78

Éves értékcsökkenési leírás

22

Értékesítés

(1)

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

0

Egyéb változások

0

Kumulált értékcsökkenés 2009. december 31-én

Kumulált értékcsökkenés 2009. december 31-én

99

99

NETTÓ KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2009. DECEMBER 31-ÉN

NETTÓ KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2009. DECEMBER 31-ÉN

72

72

Nettó könyv szerinti érték 2008. december 31-én

Nettó könyv szerinti érték 2008. december 31-én

56

56

Az összegek elsősorban a számítógépes szoftverekhez kapcsolódnak.

2.2   INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK

INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK

Néhány országban a telek értékét nem lehet megkülönböztetni az épület értékétől, mivel a kettőt együtt, egy egészként vásárolták. A telek értékét – amelyre értékcsökkenés nem számolható el – külön csak szükség esetén értékelik, például később felmerülő kiadások esetében, úgymint új ingatlan építése vagy részleges eladás.

Az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatáshoz (EGNOS) kapcsolódó eszközöket a Bizottságnak 2009 folyamán történő átadásukat követően 2009. december 31-én a gépek és berendezések alatt tüntették fel. Ezek az eszközök a fenti időpontban 11 millió EUR-s nettó könyv szerinti értékkel rendelkeztek (40 millió EUR-s bruttó érték mínusz a 29 millió EUR-s kumulált értékcsökkenés).

INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK

INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | Telek és épületek | Gépek és berendezések | Egyéb berendezések és járművek | Számítástechnikai berendezések | Egyéb tárgyi eszközök | Pénzügyi lízingek | Befejezetlen beruházások | Összesen |
| Bruttó könyv szerinti érték 2008. december 31-én | 3 902 | 368 | 205 | 466 | 151 | 2 621 | 122 | 7 835 |
| Növekedés | 39 | 89 | 20 | 57 | 17 | 29 | 141 | 392 |
| Értékesítés | (1) | (15) | (20) | (56) | (6) | 0 | 0 | (98) |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 31 | (2) | 0 | 0 | 3 | 0 | (32) | 0 |
| Egyéb változások | 1 | 20 | 10 | 8 | 17 | 5 | 0 | 61 |
| Bruttó könyv szerinti érték 2009. december 31-én | 3 972 | 460 | 215 | 475 | 182 | 2 655 | 231 | 8 190 |
| Kumulált értékcsökkenés 2009. december 31-én | 1 616 | 300 | 149 | 349 | 92 | 448 | | 2 954 |
| Éves értékcsökkenési leírás | 127 | 66 | 16 | 60 | 17 | 163 | | 449 |
| Visszaírt értékcsökkenés | 0 | 0 | 0 | (2) | 0 | 0 | | (2) |
| Értékesítés | (1) | (13) | (14) | (52) | (5) | 0 | | (85) |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 0 | (1) | 0 | 0 | 1 | 0 | | 0 |
| Egyéb változások | 0 | 3 | 4 | 4 | 3 | 1 | | 15 |
| Kumulált értékcsökkenés 2009. december 31-én | 1 742 | 355 | 155 | 359 | 108 | 612 | | 3 331 |
| NETTÓ KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2009. DECEMBER 31-ÉN | 2 230 | 105 | 60 | 116 | 74 | 2 043 | 231 | 4 859 |
| Nettó könyv szerinti érték 2008. december 31-én | 2 286 | 68 | 56 | 117 | 59 | 2 173 | 122 | 4 881 |

millió EUR

Telek és épületek

Gépek és berendezések

Egyéb berendezések és járművek

Számítástechnikai berendezések

Egyéb tárgyi eszközök

Pénzügyi lízingek

Befejezetlen beruházások

Összesen

Bruttó könyv szerinti érték 2008. december 31-én

3 902

368

205

466

151

2 621

122

7 835

Növekedés

39

89

20

57

17

29

141

392

Értékesítés

(1)

(15)

(20)

(56)

(6)

0

0

(98)

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

31

(2)

0

0

3

0

(32)

0

Egyéb változások

1

20

10

8

17

5

0

61

Bruttó könyv szerinti érték 2009. december 31-én

Bruttó könyv szerinti érték 2009. december 31-én

3 972

3 972

460

460

215

215

475

475

182

182

2 655

2 655

231

231

8 190

8 190

Kumulált értékcsökkenés 2009. december 31-én

1 616

300

149

349

92

448

2 954

Éves értékcsökkenési leírás

127

66

16

60

17

163

449

Visszaírt értékcsökkenés

0

0

0

(2)

0

0

(2)

Értékesítés

(1)

(13)

(14)

(52)

(5)

0

(85)

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

0

(1)

0

0

1

0

0

Egyéb változások

0

3

4

4

3

1

15

Kumulált értékcsökkenés 2009. december 31-én

Kumulált értékcsökkenés 2009. december 31-én

1 742

1 742

355

355

155

155

359

359

108

108

612

612

3 331

3 331

NETTÓ KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2009. DECEMBER 31-ÉN

NETTÓ KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2009. DECEMBER 31-ÉN

2 230

2 230

105

105

60

60

116

116

74

74

2 043

2 043

231

231

4 859

4 859

Nettó könyv szerinti érték 2008. december 31-én

Nettó könyv szerinti érték 2008. december 31-én

2 286

68

56

117

59

2 173

122

4 881

A pénzügyi lízingek és hasonló jogosultságok kapcsán még fizetendő összegek a mérlegben a hosszú lejáratú és rövid lejáratú kötelezettségek között kerülnek kimutatásra (lásd a 2.15. és a 2.18.1. megjegyzést is). Ezek a következőképpen oszlanak meg:

PÉNZÜGYI LÍZINGEK

PÉNZÜGYI LÍZINGEK

| millió EUR |
| --- |
| Leírás | Kumulált díjak (A) | A jövőben fizetendő összegek | Érték összesen | Később felmerülő eszközköltségek | Eszközérték | Értékcsökkenés | Nettó könyv szerinti érték |
| 1 éven belül | 1 éven túl | 5 éven túl | Összes kötelezettség (B) | A + B | (C) | A + B + C | (E) | = A + B + C + E |
| Telek és épületek | 785 | 51 | 257 | 1 465 | 1 773 | 2 558 | 61 | 2 619 | (598) | 2 021 |
| Egyéb tárgyi eszközök | 14 | 8 | 13 | 1 | 22 | 36 | 0 | 36 | (14) | 22 |
| Összesen 2009.12.31-én | 799 | 59 | 270 | 1 466 | 1 795 | 2 594 | 61 | 2 655 | (612) | 2 043 |
| Összesen 2008.12.31-én | 738 | 52 | 250 | 1 520 | 1 822 | 2 560 | 61 | 2 621 | (448) | 2 173 |

millió EUR

Leírás

Kumulált díjak (A)

A jövőben fizetendő összegek

Érték összesen

Később felmerülő eszközköltségek

Eszközérték

Értékcsökkenés

Nettó könyv szerinti érték

1 éven belül

1 éven túl

5 éven túl

Összes kötelezettség (B)

A + B

(C)

A + B + C

(E)

= A + B + C + E

Telek és épületek

785

51

257

1 465

1 773

2 558

61

2 619

(598)

2 021

2 021

Egyéb tárgyi eszközök

14

8

13

1

22

36

0

36

(14)

22

22

Összesen 2009.12.31-én

Összesen 2009.12.31-én

799

799

59

59

270

270

1 466

1 466

1 795

1 795

2 594

2 594

61

61

2 655

2 655

(612)

(612)

2 043

2 043

Összesen 2008.12.31-én

Összesen 2008.12.31-én

738

738

52

52

250

250

1 520

1 520

1 822

1 822

2 560

2 560

61

61

2 621

2 621

(448)

(448)

2 173

2 173

2.3   HOSSZÚ LEJÁRATÚ BEFEKTETÉSEK

HOSSZÚ LEJÁRATÚ BEFEKTETÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Részesedés társult vállalkozásokban | 2.3.1 | 382 | 278 |
| Részesedés közös vállalkozásokban | 2.3.2 | 196 | 145 |
| Garanciaalap | 2.3.3 | 1 240 | 1 091 |
| Értékesíthető eszközök | 2.3.4 | 561 | 564 |
| Befektetések összesen | | 2 379 | 2 078 |

millió EUR

Megjegyzés

2009.12.31.

2008.12.31.

Részesedés társult vállalkozásokban

2.3.1

2.3.1

382

278

Részesedés közös vállalkozásokban

2.3.2

2.3.2

196

145

Garanciaalap

2.3.3

2.3.3

1 240

1 091

Értékesíthető eszközök

2.3.4

2.3.4

561

564

Befektetések összesen

Befektetések összesen

2 379

2 379

2 078

2 078

Ez a megnevezés az EU tevékenységeinek támogatása céljából tett befektetéseket tartalmazza. Tartalmazza a garanciaalap nettó eszközeit is.

2.3.1   
  Részesedés társult vállalkozásokban

Részesedés társult vállalkozásokban

| millió EUR |
| --- |
| | EBA | ARTEMIS | Tiszta Égbolt | Összesen |
| Összeg 2008. december 31-én | 278 | 0 | 0 | 278 |
| Részesedésszerzés | 26 | 10 | 75 | 111 |
| Részesedés a nettó többletből/(hiányból) | (2) | (3) | (1) | (6) |
| Egyéb tőkemozgások | (1) | 0 | 0 | (1) |
| Összeg 2009. december 31-én | 301 | 7 | 74 | 382 |

millió EUR

EBA

ARTEMIS

Tiszta Égbolt

Összesen

Összeg 2008. december 31-én

278

0

0

278

Részesedésszerzés

26

10

75

111

Részesedés a nettó többletből/(hiányból)

(2)

(3)

(1)

(6)

Egyéb tőkemozgások

(1)

0

0

(1)

Összeg 2009. december 31-én

Összeg 2009. december 31-én

301

301

7

7

74

74

382

382

A társult vállalkozásokban való részesedést a tőkemódszerrel veszik figyelembe a konszolidáció során – további részletekért lásd az 1.3. megjegyzést. Az EU-hoz a társult vállalkozásokban való részesedési százalékának alapján a következő könyv szerinti értékek rendelhetők hozzá:

| millió EUR |
| --- |
| | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Eszközök | 420 | 295 |
| Kötelezettségek | (38) | (17) |
| Bevételek | 17 | 23 |
| Többlet/(hiány) | (6) | 10 |

millió EUR

2009.12.31.

2008.12.31.

Eszközök

420

295

Kötelezettségek

(38)

(17)

Bevételek

17

23

Többlet/(hiány)

(6)

10

Európai Beruházási Alap (EBA)

Európai Beruházási Alap (EBA)

Az Európai Beruházási Alap (EBA) az Európai Unió kockázati tőkére, valamint a kkv-knak nyújtott garanciákra specializálódott pénzügyi intézménye. 2009. december 31-én a Bizottság összesen 861 millió EUR-t jegyzett az EBA (2 940 millió EUR-s) jegyzett tőkéjéből. Ez az EBA összes jegyzett tőkéjének 29,29 %-át teszi ki. A Bizottság 20 %-ot fizetett be, a fennmaradó le nem hívott összeg 689 millió EUR-t tett ki – lásd az 5.13.2. megjegyzést is. A Bizottság és az Európai Beruházási Bank (EBB) között 2005-ben aláírt megállapodás értelmében a Bizottságnak bármikor jogában áll eladnia részvényeit az EBB-nek, az EBA értékelésének megfelelő, a kibocsátott részvények teljes számával osztott áron. Az eladási opció értéke nullához közelít, mivel a részvények eladási árának meghatározásához használt képlet hasonlít az EBA nettó saját tőkéjének meghatározásához használtra. Az EU részesedésének értéke ennek megfelelően az EBA nettó eszközállományának 29,29 %-a, amely 2009. december 31-én 301 millió EUR-t tett ki (2008-ban 278 millió EUR-t), ebből 2 millió EUR érinti a 2009. évi eredményt (veszteség). 2009-ben 4 millió EUR-nyi, a 2008-as költségvetési évhez kapcsolódó osztalék került kifizetésre.

Közös technológiai kezdeményezések

Közös technológiai kezdeményezések

A növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni menetrend célkitűzéseinek végrehajtása érdekében közös technológiai kezdeményezések formáját öltő köz- és magánszféra közötti partnerségeket hoztak létre, amelyeket a Szerződés 171. cikke értelmében vett közös vállalkozásokon (joint undertaking) keresztül hajtottak végre. A közös technológiai kezdeményezések a köz- és magánszféra közötti partnerségek, amelyeket európai szinten hoznak létre olyan stratégiai területek kezelése érdekében, ahol a kutatás és innováció lényeges az európai versenyképesség tekintetében. A közös technológiai kezdeményezések – amelyek a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogram új elemét jelentik – nagyméretű multinacionális kutatási tevékenységeket támogatnak. Lehetőséget nyújtanak a köz- és magánszféra partnereinek arra, hogy széles társadalmi vonatkozásokkal bíró közös célkitűzéseket határozzanak meg, valamint e célkitűzések megvalósítása érdekében egyesítsék finanszírozási és tudásbeli kapacitásaikat. A közös technológiai kezdeményezések az európai vezetők által a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégia keretében meghatározott célok elérése érdekében folytatott együttműködés új útját jelentik. 2009 folyamán megkezdte működését az első három közös technológiai kezdeményezés: az alábbiakban bemutatott ARTEMIS közös vállalkozás és Tiszta Égbolt közös vállalkozás, valamint az IMI közös vállalkozás, amely joint venture közös vállalkozásnak minősül és a 2.3.2. megjegyzésben szerepel. Noha az ARTEMIS és a Tiszta Égbolt jogilag közös vállalkozásnak (joint undertaking) minősül, számviteli szempontból társult vállalkozásnak tekintendők, mert a Bizottság jelentős befolyással rendelkezik e jogalanyok felett.

ARTEMIS közös vállalkozás

ARTEMIS közös vállalkozás

Ezt a jogalanyt azért hozták létre, hogy közös technológiai kezdeményezést hajtsanak végre a magánszférával a beágyazott számítástechnikai rendszerek terén. A Bizottság által képviselt Európai Unió tulajdonosi érdekeltsége 2009. december 31-én 100 %-os volt és 7 millió EUR-t tett ki. Az EU maximális indikatív hozzájárulása 420 millió EUR.

Tiszta Égbolt közös vállalkozás

Tiszta Égbolt közös vállalkozás

E jogalany tevékenységének célja, hogy felgyorsítsa a környezetkímélő légiközlekedési technológiák kifejlesztését, validálását és demonstrációját az EU-ban, és különösen hogy a légiközlekedés környezeti hatásainak csökkentése céljából mélyrehatóan innovatív légiközlekedési rendszert hozzon létre. A Bizottság által képviselt Európai Unió tulajdonosi érdekeltsége 2009. december 31-én 99,41 %-os volt és 74 millió EUR-t tett ki. Az EU e vállalkozás számára nyújtott maximális indikatív hozzájárulása 800 millió EUR.

2.3.2.   
  Részesedés közös vállalkozásokban (joint venture)

Részesedés közös vállalkozásokban (joint venture)

| millió EUR |
| --- |
| | GJU | SESAR | ITER | IMI | Összesen |
| Összeg 2008.12.31-én | 0 | 103 | 42 | 0 | 145 |
| Részesedésszerzés | 0 | 28 | 39 | 81 | 148 |
| Részesedés a nettó eredményből | 0 | (51) | (46) | 0 | (97) |
| Összeg 2009.12.31-én | 0 | 80 | 35 | 81 | 196 |

millió EUR

GJU

SESAR

ITER

IMI

Összesen

Összeg 2008.12.31-én

0

103

42

0

145

Részesedésszerzés

0

28

39

81

148

Részesedés a nettó eredményből

0

(51)

(46)

0

(97)

Összeg 2009.12.31-én

Összeg 2009.12.31-én

0

0

80

80

35

35

81

81

196

196

A közös vállalkozásokban való részesedést a tőkemódszerrel veszik figyelembe a konszolidáció során – további részletekért lásd az 1.3. megjegyzést. Az EU-hoz a társult vállalkozásokban való részesedési százalékának alapján a következő könyv szerinti értékek rendelhetők hozzá:

| millió EUR |
| --- |
| | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Befektetett eszközök | 48 | 0 |
| Forgóeszközök | 192 | 154 |
| Hosszú lejáratú kötelezettségek | 0 | 0 |
| Rövid lejáratú kötelezettségek | (44) | (9) |
| Bevételek | 72 | 37 |
| Költségek | (169) | (93) |

millió EUR

2009.12.31.

2008.12.31.

Befektetett eszközök

48

0

Forgóeszközök

192

154

Hosszú lejáratú kötelezettségek

0

0

Rövid lejáratú kötelezettségek

(44)

(9)

Bevételek

72

37

Költségek

(169)

(93)

Felszámolás alatt álló Galileo közös vállalkozás (GJU)

Felszámolás alatt álló Galileo közös vállalkozás (GJU)

A Galileo közös vállalkozást (GJU) 2006 végén felszámolási eljárás alá helyezték, az eljárás jelenleg is folyamatban van. A felszámolás alatt álló GJU nettó eszközállománya az év végén 0 EUR volt. Mivel a jogalany 2009-ben szüneteltette működését és még felszámolás alatt állt, nem keletkezett sem bevétel, sem kiadás. A befektetés értéke 2009. december 31-én (és 2008. december 31-én) 0 EUR volt, ami az 585 millió EUR-s befektetésből és a halmozott veszteségben való 585 millió EUR-s részesedésből adódik össze.

A 2004-ben létrehozott és később az uniós konszolidációs körbe bevont uniós ügynökség, az Európai GNSS Ellenőrzési Hatóság (GSA) hivatalosan 2007. január 1-jén vette át a GJU felelősségét. A 683/2008/EK rendelet hatálybalépését követően a Bizottság átvette a GSA-tól az Európai GNSS Programok programvezetőjének feladatait. E tevékenységek és feladatok GSA-ról Bizottságra történt átruházása 2009. január 1-jén lépett hatályba.

SESAR közös vállalkozás

SESAR közös vállalkozás

A közös vállalkozás célja, hogy az európai légiforgalmi szolgáltatás rendszerét valamennyi kapcsolódó kutatás-fejlesztési erőfeszítés uniós összehangolása és egyesítése révén korszerűsítse, illetve ez utóbbi tevékenység által biztosítsa az európai légiszolgáltatási főterv (az ATM főterv) gyors ütemű végrehajtását. A Bizottság 2009. december 31-én 87,4 %-os tulajdonosi részesedéssel rendelkezett a SESAR-ban, ami 80 millió EUR-t tesz ki (2008-ban 103 millió EUR). A SESAR program esetében (2007-től 2013-ig) az uniós hozzájárulás teljes (indikatív) előirányzott összege 700 millió EUR.

ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezet (ITER International)

ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezet (ITER International)

Az ITER International az EU-t, valamint Kínát, Indiát, Oroszországot, Dél-Koreát, Japánt és az Amerikai Egyesült Államokat foglalja magában. Az ITER létrehozásának céljai: az ITER létesítményeinek igazgatása, a tagok fúziós energiára vonatkozó kutatás-fejlesztési programjaiban részt vevő laboratóriumok, egyéb intézmények és magánszemélyek körében bátorítja az ITER létesítményeinek kiaknázását; elősegíti, hogy a közvélemény megértse és elfogadja a fúziós energiát; egyéb, célja eléréséhez szükséges tevékenységeket végez.

Az EU (Euratom) ITER International javára nyújtott hozzájárulását – a tagállamoktól és Svájctól érkező hozzájárulásokat is beleértve – a „Magfúzió az Energiáért” Ügynökségen keresztül biztosítja. A teljes hozzájárulás jogilag az Euratom által az ITER-nek nyújtott hozzájárulásnak tekintendő, a tagállamok és Svájc nem rendelkezik tulajdonosi érdekeltséggel az ITER-ben. Mivel jogilag az EU rendelkezik részesedéssel az ITER International közös vállalkozásban, az összevont beszámolóban az EU-nak fel kell tüntetnie a részesedést.

Az Euratom 2009. december 31-én 47 %-os tulajdonosi részesedéssel rendelkezett az ITER-ben, ami 35 millió EUR-t tesz ki (2008-ban 42 millió EUR). Az ITER program esetében (2007-től 2041-ig) az Euratom-hozzájárulás teljes (indikatív) előirányzott összege 7 649 millió EUR.

IMI – Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés

IMI – Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés

Az IMI közös vállalkozás – a harmadik közös technológiai kezdeményezés, amely 2009-ben megkezdte működését – a tagállamokban és a társult országokban folyó kísérleti gyógyszerészeti kutatás-fejlesztést támogatja azzal a céllal, hogy megnövelje a biogyógyszerészeti ágazat kutatási beruházásának volumenét, valamint előmozdítja a kis- és középvállalkozások (kkv-k) bevonását tevékenységeibe. A Bizottság által képviselt Európai Unió tulajdonosi érdekeltsége 2009. december 31-én 99,1 %-os volt és 81 millió EUR-t tett ki. Az EU maximális indikatív hozzájárulása 2017. december 31-ig 1 milliárd EUR.

2.3.3   
  Garanciaalap

Garanciaalap

A garanciaalap nettó eszközei

A garanciaalap nettó eszközei

| millió EUR |
| --- |
| | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 1 050 | 887 |
| Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök | 191 | 205 |
| Eszközök összesen | 1 241 | 1 092 |
| Kötelezettségek összesen | (1) | (1) |
| Nettó eszközérték | 1 240 | 1 091 |

millió EUR

2009.12.31.

2008.12.31.

Értékesíthető pénzügyi eszközök

1 050

887

Pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök

191

205

Eszközök összesen

Eszközök összesen

1 241

1 241

1 092

1 092

Kötelezettségek összesen

Kötelezettségek összesen

(1)

(1)

(1)

(1)

Nettó eszközérték

Nettó eszközérték

1 240

1 240

1 091

1 091

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap magában foglalja a tanácsi határozatok eredményeként az Unió által garantált hiteleket, különösen az Európai Beruházási Bank (EBB) Európai Unión kívüli hitelnyújtási műveleteit, a makroszintű pénzügyi támogatások keretében nyújtott hiteleket, valamint az Európai Unión kívüli Euratom-hiteleket. E hosszú lejáratú eszköz finanszírozza az Unió által garantált bedőlt kölcsönöket, így hosszú lejáratú befektetésnek is tekinthető. Ezt bizonyítja az a tény is, hogy az értékesíthető eszközök csaknem 76 %-ának lejárata 1 és 10 év közötti. Az alapot az Unió általános költségvetéséből a műveletek tőkeértékének 9 %-ával megegyező összegben nyújtott kifizetésekből, az alap eszközeivel végrehajtott befektetéseken realizált kamatokból, valamint a fizetési kötelezettségüknek eleget nem tevő azon adósoktól behajtott összegekből finanszírozzák, akik miatt az alap garanciáit lehívták. Bármilyen felmerülő éves többletet az Unió általános költségvetésében a bevételkimutatás külön megnevezésébe kell visszafizetni.

Az Unió köteles költségvetését a harmadik országok számára nyújtott hitelek fedezésére szolgáló, a hitelgaranciához kapcsolódó tartalékkal kiegészíteni. E tartalék a garanciaalap szükségleteinek, és – amennyiben szükséges – az alapban rendelkezésre álló összeget meghaladó lehívott garanciáknak a fedezésére szolgál, amelyek így könyvelésre kerülhetnek a költségvetésben. Az 1 472 millió EUR összegű tartalék megfelel a 2009. december 31-i kinnlévő hitelek 9 %-os célösszegének. Az alap összes eszköze 2009. december 31-én1 240 millió EUR-t tett ki. A nettó eszközállomány és a céltartalék összege közötti különbözet az EU költségvetéséből az alapba befizetendő összeg, vagyis 232 millió EUR. A hitelviszonyt megtestesítő értékesíthető értékpapírokból álló portfólió valós értékének változását a 2009. évi saját tőkében 16 millió EUR összegben számolták el (2008-ban 15 millió EUR).

2.3.4   
  Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Itt azok a befektetések és részesedések jelennek meg, amelyek megvásárlásának a célja, hogy elősegítsék a kedvezményezettek gazdasági tevékenységeinek fejlesztését.

Hosszú lejáratú értékesíthető eszközök

Hosszú lejáratú értékesíthető eszközök

| millió EUR |
| --- |
| | EBRD | Kockázati tőkeműveletek | ETF Startup eszköz | EFSE | Egyéb | Összesen |
| Összegek 2008.12.31-én | 157 | 204 | 133 | 67 | 3 | 564 |
| Részesedésszerzés | 0 | 11 | 52 | 26 | 19 | 108 |
| Értékesítés és csökkenés | 0 | (26) | (4) | 0 | 0 | (30) |
| Újraértékelési tőketöbblet/(hiány) | 0 | (14) | (14) | 3 | 0 | (25) |
| Átváltási veszteség | 0 | (42) | 0 | 0 | 0 | (42) |
| Értékvesztés miatti veszteség | 0 | (1) | (13) | 0 | 0 | (14) |
| Összegek 2009.12.31-én | 157 | 132 | 154 | 96 | 22 | 561 |

millió EUR

EBRD

Kockázati tőkeműveletek

ETF Startup eszköz

EFSE

Egyéb

Összesen

Összegek 2008.12.31-én

157

204

133

67

3

564

Részesedésszerzés

0

11

52

26

19

108

Értékesítés és csökkenés

0

(26)

(4)

0

0

(30)

Újraértékelési tőketöbblet/(hiány)

0

(14)

(14)

3

0

(25)

Átváltási veszteség

0

(42)

0

0

0

(42)

Értékvesztés miatti veszteség

0

(1)

(13)

0

0

(14)

Összegek 2009.12.31-én

Összegek 2009.12.31-én

157

157

132

132

154

154

96

96

22

22

561

561

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD)

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD)

A Bizottság az EBRD 20 milliárd EUR-s teljes tőkéjének 3 %-át jegyezte. A mérlegfordulónapkor a lehívott összeg 157 millió EUR volt, amelyet teljes mértékben kifizettek. A le nem hívott tőkéhez kapcsolódó fennálló fizetési kötelezettség összege 443 millió EUR (lásd az 5.13.1. megjegyzést is). Mivel az EBRD-t egyetlen tőzsdén sem jegyzik, valamint tekintettel az EBRD alapító okiratában rögzített, többek között az egyéb részesedések eladására vonatkozó, azt a beszerzési költségen maximáló és kizárólag a meglévő részvénytulajdonosoknak engedélyező szerződéses korlátozásokra, a Bizottság részesedését az értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken értékelik.

Kockázati tőkeműveletek

Kockázati tőkeműveletek

A kockázati tőkeműveletek keretében tőkebefektetések finanszírozásához nyújtanak összegeket a pénzügyi közvetítőknek. Ezeket a műveleteket az Európai Beruházási Bank kezeli és az európai szomszédságpolitika keretében finanszírozzák.

Egyéb befektetések

Egyéb befektetések

Az EBA vagyonkezelésében lévő legjelentősebb eszközök: a vállalkozási tevékenység megkezdésének megkönnyítését szolgáló program (Growth & Employment), a MAP-program, valamint a CIP-program, amelyek a kkv-k létrehozásának és finanszírozásának kezdeti szakaszát támogatják, a megfelelő specializált kockázati tőketársaságokba való befektetés révén (154 millió EUR). Emellett itt szerepel a Délkelet-Európáért Európai Alaphoz (EFSE) – amely szerkezetileg változó alaptőkéjű befektetési vállalkozás (SICAV) – kapcsolódó 96 millió EUR is. Az EFSE általános célja a gazdasági fejlődés és növekedés előmozdítása Délkelet-Európában helyi pénzügyi közvetítőkön keresztül nyújtott pótlólagos fejlesztési források folyamatos rendelkezésre bocsátása révén. A beszámoló 2009-ben tartalmaz egy 19 millió EUR-s új beruházást is, amely a Délkelet-európai Energiahatékonysági Alaphoz kapcsolódik.

2.4   KÖLCSÖNÖK

KÖLCSÖNÖK

Ez a megnevezés az Európai Unió egy éven túli lejáratú követeléseit tartalmazza.

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Az EU költségvetéséből nyújtott és ESZAK-hitelek | 2.4.1 | 169 | 179 |
| Felvett hitelből nyújtott kölcsönök | 2.4.2 | 10 595 | 3 386 |
| Összes kölcsön | | 10 764 | 3 565 |

millió EUR

Megjegyzés

2009.12.31.

2008.12.31.

Az EU költségvetéséből nyújtott és ESZAK-hitelek

2.4.1

2.4.1

169

179

Felvett hitelből nyújtott kölcsönök

2.4.2

2.4.2

10 595

3 386

Összes kölcsön

Összes kölcsön

10 764

10 764

3 565

3 565

2.4.1   
  Az Európai Unió költségvetéséből, valamint a felszámolás alatt álló ESZAK által nyújtott kölcsönök

Az Európai Unió költségvetéséből, valamint a felszámolás alatt álló ESZAK által nyújtott kölcsönök

| millió EUR |
| --- |
| | Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek | Felszámolás alatt álló ESZAK | Összesen |
| Összesen 2008.12.31-én | 150 | 29 | 179 |
| Visszafizetések | (19) | (5) | (24) |
| A könyv szerinti érték változásai | 12 | 2 | 14 |
| Összesen 2009.12.31-én | 143 | 26 | 169 |

millió EUR

Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek

Felszámolás alatt álló ESZAK

Összesen

Összesen 2008.12.31-én

150

29

179

Visszafizetések

(19)

(5)

(24)

A könyv szerinti érték változásai

12

2

14

Összesen 2009.12.31-én

Összesen 2009.12.31-én

143

143

26

26

169

169

Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek

Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek

Ez a tétel a tagsággal nem rendelkező országokkal való együttműködés részeként, különleges feltételekkel nyújtott kedvezményes kamatozású kölcsönöket tartalmazza. Ezen összegek mindegyikének esedékessége meghaladja az év végét követő 12 hónapot. E hitelek tényleges kamatlába 7,73 % és 12,36 % között mozog.

A felszámolás alatt álló ESZAK lakáshitelei

A felszámolás alatt álló ESZAK lakáshitelei

A lakáshitelek az ESZAK által az ESZAK-Szerződés 54. és 54.2. cikkével összhangban saját forrásaiból nyújtott kölcsönök. E kölcsönöket 1 %-os fix kamattal nyújtják, ezért azok kedvezményes kölcsönnek minősülnek. E hitelek tényleges kamatlába 2,806 % és 22,643 % között mozog. E kölcsönök esetében a keletkezéskori valós értékként – gyakorlati okok miatt és lényegességi megfontolások alapján – az ügyleti árat alkalmazzák, függetlenül az esetlegesen biztosított kedvezményes kamatlábtól.

2.4.2   
  Felvett hitelből nyújtott kölcsönök

Felvett hitelből nyújtott kölcsönök

| millió EUR |
| --- |
| | MFA-kölcsönök | Euratom kölcsönök | BOP | Felszámolás alatt álló ESZAK | Összesen |
| Összesen 2008.12.31-én | 663 | 494 | 2 004 | 338 | 3 499 |
| Új kölcsönök | 25 | 7 | 7 200 | 0 | 7 232 |
| Visszafizetések | (95) | (11) | 0 | (88) | (194) |
| Árfolyam-különbözet | 0 | (1) | 0 | 16 | 15 |
| A könyv szerinti érték változásai | (6) | (5) | 99 | (5) | 83 |
| Összesen 2009.12.31-én | 587 | 484 | 9 303 | 261 | 10 635 |
| 1 éven belül esedékes összeg | 40 | 0 | 0 | 0 | 40 |
| 1 éven túl esedékes összeg | 547 | 484 | 9 303 | 261 | 10 595 |

millió EUR

MFA-kölcsönök

Euratom kölcsönök

BOP

Felszámolás alatt álló ESZAK

Összesen

Összesen 2008.12.31-én

663

494

2 004

338

3 499

Új kölcsönök

25

7

7 200

0

7 232

Visszafizetések

(95)

(11)

0

(88)

(194)

Árfolyam-különbözet

0

(1)

0

16

15

A könyv szerinti érték változásai

(6)

(5)

99

(5)

83

Összesen 2009.12.31-én

587

484

9 303

261

10 635

1 éven belül esedékes összeg

1 éven belül esedékes összeg

40

40

0

0

0

0

0

0

40

40

1 éven túl esedékes összeg

1 éven túl esedékes összeg

547

547

484

484

9 303

9 303

261

261

10 595

10 595

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) keretében nyújtott kölcsönök

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) keretében nyújtott kölcsönök

Az MFA szakpolitikai alapú pénzügyi eszköz, amelynek keretében feltétel nélküli és célhoz nem rendelt fizetésimérleg- és/vagy költségvetési támogatást nyújtanak az EU területéhez földrajzilag közel fekvő partneri viszonyban lévő harmadik országoknak. A támogatás közép- vagy hosszú lejáratú kölcsönök vagy támogatások, illetve ezek megfelelő kombinációjának formáját ölti, és általában valamely IMF által támogatott kiigazítási és reformprogram keretében nyújtott finanszírozást egészít ki. A Bizottság nem kapott garanciákat harmadik féltől e hitelekre, azonban a garanciaalap biztosítja ezeket (lásd a 2.3.3. megjegyzést).

Euratom-kölcsönök

Euratom-kölcsönök

Az Euratom az Európai Unió jogi személyisége, amelyet az Európai Bizottság képvisel. A tagállamoknak nyújtott Euratom-kölcsönök célja a villamos energia atomerőművekben történő ipari előállításához és az üzemanyagciklussal kapcsolatos ipari létesítményekhez kapcsolódó beruházási projektek finanszírozása. A tagsággal nem rendelkező országoknak nyújtott Euratom-kölcsönök az üzemelő vagy épülő atomerőművek és nukleáris üzemanyag-ciklussal kapcsolatos létesítmények biztonsági szintjének és hatékonyságának javítását szolgálják.

A Bizottság e kölcsönökkel kapcsolatban 481 millió EUR-ra (2008: 486 millió EUR) kapott garanciát független hitelgarancia-biztosítóktól.

Fizetésimérleg (BOP)-kölcsönök

Fizetésimérleg (BOP)-kölcsönök

A fizetésimérleg-kölcsön szakpolitikai alapú pénzügyi eszköz, amelyet most újjáélesztettek annak érdekében, hogy középtávú pénzügyi segítséget nyújtsanak az Európai Unió tagállamainak a jelenlegi gazdasági válság ideje alatt. A folyó fizetéseivel vagy tőkemozgásaival kapcsolatban nehézségeket tapasztaló vagy komoly nehézségekkel fenyegetett tagállamok részére biztosít kölcsönfelvételi lehetőséget. Csak azok a tagállamok használhatják ezt a mechanizmust, amelyek nem vezették be az eurót. A kölcsönök maximális engedélyezett teljes összege 50 milliárd EUR, amelyet az EU általános költségvetése garantál.

2008 novembere és 2009 novembere között 14,6 milliárd EUR összegben nyújtottak kölcsönöket. Magyarország javára 6,5 milliárd EUR-s BOP-pénzügyi segítségnyújtást bocsátottak rendelkezésre, amelyből 2008-ban ténylegesen 2 milliárd EUR-t vettek igénybe 2011. decemberi lejáratra. 2009-ben további 3,5 milliárd EUR-t hívtak le (lejáratok: 2014. november és 2016. április). Lettország javára 3,1 milliárd EUR-s BOP-kölcsönt bocsátottak rendelkezésre, amelyből 2009 folyamán 2,2 milliárd EUR-t hívtak le 2014. áprilisi és 2015. januári lejárattal, valamint 2010 márciusában 0,5 milliárd EUR-t folyósítottak (lejárat: 2019. május). Emellett 5 milliárd EUR-t bocsátottak Románia rendelkezésére, amelyből 2009-ben 1,5 milliárd EUR-t folyósítottak 2015. januári lejárattal, valamint további 1 milliárd EUR-t hívtak le 2010 márciusában (lejárat: 2019. május).

A felszámolás alatt álló ESZAK kölcsönei

A felszámolás alatt álló ESZAK kölcsönei

Ide elsősorban a megszüntetés alatt álló ESZAK által az ESZAK-Szerződés 54. és 56. cikkével összhangban a hitelfelvételből nyújtott kölcsönök, valamint három, az Európai Beruházási Bank (EBB) által egy fizetésképtelenné vált adós helyettesítéseként kibocsátott, nem jegyzett hitelviszonyt megtestesítő értékpapír tartozik. E hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat végső lejáratukig (2017 és 2019) tartják, a kapcsolódó hitelfelvétel adósságszolgálatának fedezése érdekében. A könyv szerinti érték változása megfelel a felhalmozott kamatokban bekövetkezett változásnak, valamint a prémiumfizetési év értékcsökkenésének és a felmerült, a tényleges kamatláb módszernek megfelelően számított kezdeti ügyleti költségnek.

A tényleges kamatlábak (amelyeket a kamatlábak intervallumaként adnak meg) az alábbiak:

| Kölcsönök | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| --- | --- | --- |
| Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | 0,9625 % - 4,54 % | 3,022 % - 5,29 % |
| Euratom | 1,071 % - 5,76 % | 3,428 % - 5,76 % |
| BOP | 3,125 % - 3,625 % | 3,25 % |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 0,346 % - 5,8103 % | 3,072 % - 5,8103 % (4) |

Kölcsönök

2009.12.31.

2008.12.31.

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

0,9625 % - 4,54 %

3,022 % - 5,29 %

Euratom

1,071 % - 5,76 %

3,428 % - 5,76 %

BOP

3,125 % - 3,625 %

3,25 %

Felszámolás alatt álló ESZAK

0,346 % - 5,8103 %

3,072 % - 5,8103 % (4)

4

2.5   HOSSZÚ LEJÁRATÚ ELŐFINANSZÍROZÁS

HOSSZÚ LEJÁRATÚ ELŐFINANSZÍROZÁS

Azt, hogy az előfinanszírozás rövid vagy hosszú lejáratú előfinanszírozásként kerül-e kimutatásra, a visszafizettetés vagy a felhasználás ütemezése határozza meg. A felhasználást a projektre vonatkozó megállapodás rögzíti. Az éves beszámoló dátumától számított tizenkét hónapnál rövidebb esedékességű visszafizetendő vagy felhasználandó összegeket rövid lejáratú előfinanszírozásként tartják nyilván, azaz a forgóeszközök között, az egyenleg hosszú távú.

Összes előfinanszírozás

Összes előfinanszírozás

| millió EUR |
| --- |
| | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Hosszú lejáratú előfinanszírozás (lásd az alábbiakban) | 39 750 | 29 023 |
| Rövid lejáratú előfinanszírozás (lásd a 2.9. megjegyzést) | 9 077 | 10 262 |
| Összes előfinanszírozás | 48 827 | 39 285 |

millió EUR

2009.12.31.

2008.12.31.

Hosszú lejáratú előfinanszírozás (lásd az alábbiakban)

39 750

29 023

Rövid lejáratú előfinanszírozás (lásd a 2.9. megjegyzést)

9 077

10 262

Összes előfinanszírozás

Összes előfinanszírozás

48 827

48 827

39 285

39 285

Az előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák

Az előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák

Ezek az Európai Unió által a kedvezményezettektől bizonyos esetben az előlegek kifizetésekor (előfinanszírozás) elvárt garanciák. Az ilyen garanciának kétféle értéke lehet: nominális és tényleges. A nominális érték esetében a garanciát kiváltó esemény a garancia létezéséhez kötődik. A tényleges érték esetében a garanciát kiváltó esemény az előfinanszírozási kifizetés, illetve az azt követő elszámolások. 2009. december 31-én az előfinanszírozásokkal kapcsolatban kapott garanciák névleges értéke 936 millió EUR volt. E garanciák tényleges értéke 724 millió EUR-t tett ki. 2008. december 31-én ezek értéke 968 millió EUR, illetve 769 millió EUR volt. A két összeg különbözete hatékony fedezetet biztosít azon előfinanszírozásra, amelyet már elszámoltak és átvezettek a költségekhez, de amelyet a jövőben adott esetben vissza kell majd fizettetni.

A 7. kutatási keretprogram (FP7) keretében kutatásra és technológiafejlesztésre kifizetett bizonyos előfinanszírozási összegeket hatékonyan biztosítja a résztvevői garanciaalap (PGF) – 2009. december 31-én a kifizetett előfinanszírozás teljes összege 2,7 milliárd EUR volt. Ezen kölcsönösségi eszköz célja a 7. kutatási és technológiafejlesztési keretprogram közvetett tevékenységeinek végrehajtása során az Uniónál és a résztvevőknél felmerült pénzügyi kockázatok fedezése; az alap tőkéje és kamatai teljesítési biztosítékot jelentenek. A támogatások (a Bizottság nyilvántartása szempontjából előfinanszírozás) formáját öltő közvetett tevékenységek résztvevői a teljes uniós hozzájárulás 5 %-ával járulnak hozzá a garanciaalap tőkéjéhez a tevékenység időtartama alatt. Ilyen értelemben a résztvevők a résztvevői garanciaalap tulajdonosai, a (Bizottság által képviselt) Unió pedig azok végrehajtó ügynöke. A közvetett tevékenység végén a résztvevők teljes mértékben visszakapják az alap tőkéjéhez való hozzájárulásukat, kivéve ha a kedvezményezettek fizetésképtelensége miatt a résztvevői garanciaalapnál veszteség merül fel – ebben az esetben a résztvevők hozzájárulásuk legalább 80 %-át kapják vissza. A résztvevői garanciaalap így mind az Unió, mind a résztvevők pénzügyi érdekét biztosítja. 2009. december 31-én a résztvevők hozzájárulása a résztvevői garanciaalaphoz összesen 561 millió EUR volt (2008-ben 274 millió EUR) – lásd a 11. megjegyzést is.

Hosszú lejáratú előfinanszírozás

Hosszú lejáratú előfinanszírozás

| millió EUR |
| --- |
| Irányítás típusa | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Közvetlen centralizált irányítás | 1 148 | 1 351 |
| Közvetett centralizált irányítás | 486 | 275 |
| Decentralizált irányítás | 347 | 90 |
| Megosztott irányítás | 37 199 | 26 764 |
| Közös irányítás | 568 | 543 |
| Más intézmények és ügynökségek által végrehajtott | 2 | 0 |
| Hosszú lejáratú előfinanszírozási összegek összesen | 39 750 | 29 023 |

millió EUR

Irányítás típusa

2009.12.31.

2008.12.31.

Közvetlen centralizált irányítás

1 148

1 351

Közvetett centralizált irányítás

486

275

Decentralizált irányítás

347

90

Megosztott irányítás

37 199

26 764

Közös irányítás

568

543

Más intézmények és ügynökségek által végrehajtott

2

0

Hosszú lejáratú előfinanszírozási összegek összesen

Hosszú lejáratú előfinanszírozási összegek összesen

39 750

39 750

29 023

29 023

A 2007–2013 közötti programozási időszakra a hosszú lejáratú előfinanszírozási összegek közül a legjelentősebbek a strukturális alapok intézkedéseihez kapcsolódnak: a regionális fejlesztési alaphoz (ERFA), a szociális alaphoz (ESZA), a mezőgazdasági vidékfejlesztési alaphoz (EMVA), a Kohéziós Alaphoz és a halászati alaphoz. Mivel e projektek közül sok hosszú lejáratú, a hozzájuk kapcsolódó előlegeknek egy évnél tovább kell rendelkezésre állniuk. Ezért ezek az előfinanszírozási összegek a befektetett eszközök között kerülnek kimutatásra. Az említett hosszú lejáratú előfinanszírozások összege, melyek kedvezményezettjeitől az Unió kamatokra jogosult, 1 607 millió EUR-t tesz ki.

A 2009. évi növekedés főként a tagállamoknak nyújtott előfinanszírozás harmadik részletének kifizetéséből adódik, amely összesen 5 milliárd EUR-t tett ki: 2,6 milliárd EUR a Kohéziós Alap javára, 1,8 milliárd EUR az ERFA javára és 0,6 milliárd EUR az ESZA javára. Ezenfelül a gazdasági válság miatt az egyes programok esetében a rendkívüli gazdaságélénkítő csomaghoz kapcsolódó kifizetést teljesítettek összesen 6,2 milliárd EUR összegben: 3,9 milliárd EUR a Kohéziós Alap és az ERFA javára és 2,3 milliárd EUR az ESZA javára. A decentralizált irányítást érintő összegek emelkedése főként az IPA-programok keretében a tagjelölt országok javára teljesített előfinanszírozási kifizetések eredménye.

2.6   HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖVETELÉSEK

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖVETELÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Tagállamoktól esedékes | 26 | 24 |
| ESZAK személyzeti kölcsönök | 10 | 13 |
| Egyéb | 2 | 2 |
| Garanciák és betétek | 17 | 6 |
| Összesen | 55 | 45 |

millió EUR

2009.12.31.

2008.12.31.

Tagállamoktól esedékes

26

24

ESZAK személyzeti kölcsönök

10

13

Egyéb

2

2

Garanciák és betétek

17

6

Összesen

Összesen

55

55

45

45

A tagállamoktól esedékes összegek sor a felszámolás alatt álló ESZAK-nak a korábbi csatlakozásra váró országokkal szembeni követeléseit tartalmazza.

FORGÓESZKÖZÖK

FORGÓESZKÖZÖK

2.7   KÉSZLETEK

KÉSZLETEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Tudományos anyagok | 62 | 73 |
| Egyéb | 15 | 12 |
| Összesen | 77 | 85 |

millió EUR

2009.12.31.

2008.12.31.

Tudományos anyagok

62

73

Egyéb

15

12

Összesen

Összesen

77

77

85

85

A tudományos berendezések készletének tárolása és kezelése a Közös Kutatóközpont feladata. Ennek jelentős részét teszik ki a Geel-ben található nukleáris és nem nukleáris anyagminták. E készlet stratégiai jellegű, célja pedig, hogy a vészhelyzetekből adódó jövőbeli váratlan igényeket ezekből lehessen kielégíteni. Az egyéb készletek magukban foglalják az EGNOS projekt készleteit, a Kiadóhivatal által őrzött és/vagy kezelt kiadványok készleteit, valamint oltóanyagkészleteket.

2.8   RÖVID LEJÁRATÚ BEFEKTETÉSEK

RÖVID LEJÁRATÚ BEFEKTETÉSEK

A rövid lejáratú befektetések olyan értékesíthető pénzügyi eszközökből állnak, amelyeket befektetési hozamukért vagy megtérülésükért vásároltak, vagy bizonyos eszköz-struktúra kialakítása érdekében vagy másodlagos likviditási forrásként tartanak, és ezért likviditási szükséglet kielégítése érdekében, vagy a kamatlábak változása miatt értékesítésre kerülhetnek. E megnevezés alatt 2008-ban 7 millió EUR értékű kereskedési céllal tartott eszközt is feltüntettek.

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

| millió EUR |
| --- |
| | Felszámolás alatt álló ESZAK | Egyéb | Összesen |
| Összegek 2008.12.31-én | 1 464 | 82 | 1 546 |
| Részesedésszerzés | 560 | 255 | 815 |
| Értékesítés és csökkenés | (573) | (32) | (605) |
| Hozzáigazítás az amortizált bekerülési értékhez | (1) | 0 | (1) |
| A könyv szerinti érték változásai | 8 | 3 | 11 |
| Tőkére átvezetett újraértékelési többlet | 25 | 0 | 25 |
| Összegek 2009.12.31-én | 1 483 | 308 | 1 791 |

millió EUR

Felszámolás alatt álló ESZAK

Egyéb

Összesen

Összegek 2008.12.31-én

1 464

82

1 546

Részesedésszerzés

560

255

815

Értékesítés és csökkenés

(573)

(32)

(605)

Hozzáigazítás az amortizált bekerülési értékhez

(1)

0

(1)

A könyv szerinti érték változásai

8

3

11

Tőkére átvezetett újraértékelési többlet

25

0

25

Összegek 2009.12.31-én

Összegek 2009.12.31-én

1 483

1 483

308

308

1 791

1 791

A felszámolás alatt álló ESZAK összegei esetében minden értékesíthető befektetés változó kamatozású, euróban denominált és aktív piacokon jegyzett kötvény. Azon kötvények (valós értéken kifejezett) összértéke, amelyek végső lejárata 2010-re esik, 2009. december 31-én 242 millió EUR-t tesz ki (2008-ben 126 millió EUR).

Az egyéb összegekben bekövetkezett emelkedés a kockázat-megosztási pénzügyi mechanizmus (195 millió EUR), valamint a Ten-T projektek hitelgarancia eszköze (60 millió EUR) általi új részesedésszerzés eredménye.

2.9   RÖVID LEJÁRATÚ ELŐFINANSZÍROZÁS

RÖVID LEJÁRATÚ ELŐFINANSZÍROZÁS

| millió EUR |
| --- |
| Irányítás típusa | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Közvetlen centralizált irányítás | 2 924 | 3 055 |
| Közvetett centralizált irányítás | 1 990 | 930 |
| Decentralizált irányítás | 700 | 326 |
| Megosztott irányítás | 2 550 | 5 304 |
| Közös irányítás | 832 | 608 |
| Más intézmények és ügynökségek által végrehajtott | 81 | 39 |
| Rövid lejáratú előfinanszírozási összegek összesen | 9 077 | 10 262 |

millió EUR

Irányítás típusa

2009.12.31.

2008.12.31.

Közvetlen centralizált irányítás

2 924

3 055

Közvetett centralizált irányítás

1 990

930

Decentralizált irányítás

700

326

Megosztott irányítás

2 550

5 304

Közös irányítás

832

608

Más intézmények és ügynökségek által végrehajtott

81

39

Rövid lejáratú előfinanszírozási összegek összesen

Rövid lejáratú előfinanszírozási összegek összesen

9 077

9 077

10 262

10 262

A rövid lejáratú előfinanszírozás csökkenése annak tudható be, hogy a megosztott irányítás alatt álló strukturális intézkedések egyes finanszírozott projektjei a lezárás szakaszába kerültek (a 2000–2006-os időszakhoz kapcsolódó programok), míg az új projektek (a 2007–2013-as időszakhoz kapcsolódó programok) esetében 2009-ban sor került a harmadik előfinanszírozási részlet kifizetésére, azonban ezt a 2.5. megjegyzésben szereplő magyarázatnak megfelelően a befektetett eszközök közé sorolták be. A közvetett centralizált irányítás alá tartozó rövid lejáratú előfinanszírozás emelkedése a tevékenységek Bizottságtól az új végrehajtó ügynökségekhez történt átruházásának köszönhető, főleg kutatás-fejlesztési területeken. A rövid lejáratú előfinanszírozások összege, melyek kedvezményezettjeitől az Európai Unió kamatokra jogosult, 4 629 millió EUR-t tesz ki.

2.10   RÖVID LEJÁRATÚ KÖVETELÉSEK

RÖVID LEJÁRATÚ KÖVETELÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Rövid lejáratú kölcsönök | 216 | 114 |
| Folyó követelések | 4 519 | 6 128 |
| Egyéb követelések | 16 | 23 |
| Aktív időbeli elhatárolások | 3 912 | 5 655 |
| Összesen | 8 663 | 11 920 |

millió EUR

2009.12.31.

2008.12.31.

Rövid lejáratú kölcsönök

216

114

Folyó követelések

4 519

6 128

Egyéb követelések

16

23

Aktív időbeli elhatárolások

3 912

5 655

Összesen

Összesen

8 663

8 663

11 920

11 920

2.10.1   
  Rövid lejáratú kölcsönök

Rövid lejáratú kölcsönök

Ezen összegek elsősorban olyan kölcsönöket érintenek, amelyeknek a fennmaradó végső lejárata a mérlegfordulónap után kevesebb mint 12 hónap (40 millió EUR az MFA-kölcsönökhöz kapcsolódóan, lásd a fenti 2.4. pontot). E megnevezés alatt szerepelnek a felszámolás alatt álló ESZAK lekötött betétei is.

Lekötött betétek

Lekötött betétek

| millió EUR |
| --- |
| | Összesen |
| Összegek 2008.12.31-én | 0 |
| Növekedés | 174 |
| Elhatárolt összegek | 1 |
| Összegek 2009.12.31-én | 175 |

millió EUR

Összesen

Összegek 2008.12.31-én

0

Növekedés

174

Elhatárolt összegek

1

Összegek 2009.12.31-én

Összegek 2009.12.31-én

175

175

2.10.2   
  Folyó követelések

Folyó követelések

| millió EUR |
| --- |
| Számlacsoport | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Bruttó összeg | Leírás | Nettó érték | Bruttó összeg | Leírás | Nettó érték |
| Vevők | 277 | (76) | 201 | 243 | (79) | 164 |
| Pénzbírságok | 3 370 | (133) | 3 237 | 4 590 | (96) | 4 494 |
| Tagállamok | 2 198 | (1 191) | 1 007 | 2 576 | (1 204) | 1 372 |
| Egyéb | 76 | (2) | 74 | 111 | (13) | 98 |
| Összesen | 5 921 | (1 402) | 4 519 | 7 520 | (1 392) | 6 128 |

millió EUR

Számlacsoport

2009.12.31.

2008.12.31.

Bruttó összeg

Leírás

Nettó érték

Bruttó összeg

Leírás

Nettó érték

Vevők

277

(76)

201

243

(79)

164

Pénzbírságok

3 370

(133)

3 237

4 590

(96)

4 494

Tagállamok

2 198

(1 191)

1 007

2 576

(1 204)

1 372

Egyéb

76

(2)

74

111

(13)

98

Összesen

Összesen

5 921

5 921

(1 402)

(1 402)

4 519

4 519

7 520

7 520

(1 392)

(1 392)

6 128

6 128

Vevők

Vevők

Ide azon beszedési utalványok tartoznak, amelyeket 2009. december 31-ével behajtandó, és a mérleg eszközoldalán más megnevezés alatt még nem szereplő megállapított kintlévőségként könyveltek le.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

A Bizottság által kirótt pénzbírságokhoz kapcsolódóan behajtandó összegek összesen 3 370 millió EUR-t tettek ki. Erre az összegre 133 millió EUR-s leírást alkalmaztak. E leírás emelkedése azzal magyarázható, hogy a pénzügyi és gazdasági válsággal összefüggésben néhány új pénzbírságot nem lehetett ideiglenes kifizetésekkel vagy bankgaranciával fedezni. Továbbá néhány pénzbírság esetében az eljárások még folyamatban vannak az Európai Bíróság előtt. Ezen követelésekkel összefüggésben 2009. december 31-ig összesen 2 952 millió EUR (2008: 2 403 millió EUR) értékű garanciát adtak (az adósok), annak jeleként, hogy a pénzbírság címzettje fellebbezni kíván a határozat ellen. Meg kell jegyezni, hogy a fenti összegekből 290 millió EUR kifizetése 2009. december 31. előtt nem volt esedékes.

Tagállamokkal szembeni követelések

Tagállamokkal szembeni követelések

| millió EUR |
| --- |
| | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| EMGA-követelések |
| EMGA-követelések | 627 | 684 |
| Leírás | (350) | (392) |
| Összesen | 277 | 292 |
| Befizetett, a tagállamoktól behajtandó héa | 38 | 36 |
| Saját források |
| Az A-számlán megállapítva | 89 | 97 |
| Az elkülönített számlán megállapítva | 1 254 | 1 260 |
| Leírás | (841) | (812) |
| Egyéb | 25 | 16 |
| Összesen | 527 | 561 |
| Egyéb követelések a tagállamokkal szemben | 165 | 483 |
| Összesen | 1 007 | 1 372 |

millió EUR

2009.12.31.

2008.12.31.

EMGA-követelések

EMGA-követelések

EMGA-követelések

627

684

Leírás

(350)

(392)

Összesen

Összesen

277

277

292

292

Befizetett, a tagállamoktól behajtandó héa

Befizetett, a tagállamoktól behajtandó héa

38

38

36

36

Saját források

Saját források

Az A-számlán megállapítva

89

97

Az elkülönített számlán megállapítva

1 254

1 260

Leírás

(841)

(812)

Egyéb

25

16

Összesen

Összesen

527

527

561

561

Egyéb követelések a tagállamokkal szemben

Egyéb követelések a tagállamokkal szemben

165

165

483

483

Összesen

Összesen

1 007

1 007

1 372

1 372

EMGA-követelések

Ide tartoznak az EMGA kedvezményezettjeivel szembeni, a tagállamok által 2009. október 15-ig bejelentett és igazolt, 2009. december 31-én fennálló követelések – levonva a tagállamok által az igazgatási költségek fedezésére megtartható 20 %-ot. Az említett nyilatkozat időpontját követően 2009. december 31-ig még felmerült követelésekről becslést készítenek. A Bizottság megbecsüli továbbá a kedvezményezettekkel szemben felmerült olyan követelések leírását, amelyek visszafizettetése nem valószínű. E kiigazítások nem jelentik azt, hogy a Bizottság lemondana ezen összegek jövőbeni behajtásáról.

Saját források

Meg kell említeni, hogy a tagállamok beszedési költségeik fedezésére visszatarthatják a tradicionális saját források 25 %-át, a fenti adatokból így ez már levonásra került. A tagállamok által küldött becslésekre alapozva 841 millió EUR-s leírás került levonásra a tagállamokkal szembeni követelésekből. Mindazonáltal ez nem jelenti azt, hogy a Bizottság lemond e kiigazított értékkel fedezett összegek behajtásáról.

Egyéb követelések a tagállamokkal szemben

A tagállamokkal szembeni egyéb követelések tartalmaznak 72 millió EUR behajtandó kiadást, valamint 244 millió EUR EMGA-előlegfizetést (2008-ban 120 millió EUR, illetve 244 millió EUR).

2.10.3   
  Aktív időbeli elhatárolások

Aktív időbeli elhatárolások

| millió EUR |
| --- |
| | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Elhatárolt bevételek | 3 655 | 5 402 |
| Aktív időbeli elhatárolások jövőbeni kötelezettségekre | 230 | 223 |
| Egyéb | 27 | 30 |
| Összesen | 3 912 | 5 655 |

millió EUR

2009.12.31.

2008.12.31.

Elhatárolt bevételek

3 655

5 402

Aktív időbeli elhatárolások jövőbeni kötelezettségekre

230

223

Egyéb

27

30

Összesen

Összesen

3 912

3 912

5 655

5 655

Az e megnevezésben szereplő fő összeg 3 655 millió EUR elhatárolt bevétel.

| millió EUR |
| --- |
| Elhatárolt bevétel | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Saját források | 2 209 | 2 576 |
| Mezőgazdasági címzett bevételek november-december | 940 | 1 261 |
| Cukoripari szerkezetátalakítás | 0 | 911 |
| EMGA: korrekciót eredményező végre nem hajtott megfelelőségi határozatok | 0 | 368 |
| Kohéziós és regionális fejlesztési alapok: pénzügyi korrekciók | 404 | 146 |
| Halászati alap | 0 | 32 |
| Egyéb elhatárolt bevételek | 102 | 108 |
| Elhatárolt bevétel összesen | 3 655 | 5 402 |

millió EUR

Elhatárolt bevétel

2009.12.31.

2008.12.31.

Saját források

2 209

2 576

Mezőgazdasági címzett bevételek november-december

940

1 261

Cukoripari szerkezetátalakítás

0

911

EMGA: korrekciót eredményező végre nem hajtott megfelelőségi határozatok

0

368

Kohéziós és regionális fejlesztési alapok: pénzügyi korrekciók

404

146

Halászati alap

0

32

Egyéb elhatárolt bevételek

102

108

Elhatárolt bevétel összesen

Elhatárolt bevétel összesen

3 655

3 655

5 402

5 402

Az elhatárolt bevételekhez sorolt összegek között szerepel továbbá a késedelmi kamatbevétel, az elhatárolt banki kamatok, valamint az előfinanszírozás összegeinek elhatárolt kamata.

Ugyancsak e fejezeten belül szerepel összesen 230 millió EUR jövőbeni kötelezettségekre képzett aktív időbeli elhatárolás, ezek között a főbb összegek a következők: a harmadik országokkal kötött kétoldalú halászati megállapodásokra fizetett 53 millió EUR, 36 millió EUR az európai iskolára, 44 millió EUR irodabérleti díj, 22 millió EUR iroda-átalakítási díj és 17 millió EUR tárgyieszköz-lízing kamataira.

2.11   PÉNZESZKÖZÖK ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ ESZKÖZÖK

PÉNZESZKÖZÖK ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ ESZKÖZÖK

| millió EUR |
| --- |
| | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Korlátlan felhasználású pénzeszköz: |
| A kincstáraknál és központi bankoknál vezetett számlák | 10 958 | 15 039 |
| Folyószámlák | 1 967 | 1 415 |
| Előlegszámlák | 42 | 35 |
| Átutalások (úton lévő pénzeszköz) | 9 | 26 |
| Rövid lejáratú betétek és egyéb pénzzel egyenértékű eszközök | 1 486 | 1 456 |
| Összesen | 14 462 | 17 971 |
| Korlátozott felhasználású pénzeszközök | 8 910 | 5 753 |
| Összesen | 23 372 | 23 724 |

millió EUR

2009.12.31.

2008.12.31.

Korlátlan felhasználású pénzeszköz:

Korlátlan felhasználású pénzeszköz:

A kincstáraknál és központi bankoknál vezetett számlák

10 958

15 039

Folyószámlák

1 967

1 415

Előlegszámlák

42

35

Átutalások (úton lévő pénzeszköz)

9

26

Rövid lejáratú betétek és egyéb pénzzel egyenértékű eszközök

1 486

1 456

Összesen

Összesen

14 462

14 462

17 971

17 971

Korlátozott felhasználású pénzeszközök

Korlátozott felhasználású pénzeszközök

8 910

8 910

5 753

5 753

Összesen

Összesen

23 372

23 372

23 724

23 724

2.11.1   
  Korlátlan felhasználású pénzeszközök

Korlátlan felhasználású pénzeszközök

A korlátlan felhasználású pénzeszközök magukban foglalják az EU valamennyi, tagállamok és EFTA-országok (államkincstárai és központi bankjai) által vezetett számláin, valamint a folyószámlákon, előlegszámlákon és készpénz formájában meglévő pénzeszközeit.

A kincstáraknál és központi bankoknál vezetett számlák alacsonyabb év végi egyenlege annak tulajdonítható, hogy 2010 elején a 10/2009. sz. költségvetés-módosítást követően a múlt évi 6,6 milliárd EUR-hoz képest 3,5 milliárd EUR-t kellett visszajuttatni a tagállamokhoz. Az ezzel kapcsolatos kötelezettség a folyó kötelezettségek között szerepel (lásd még a 2.18.2. megjegyzést alább). A pénzeszközök év végi egyenlegére szintén hatással volt a címzett bevételekből származó azon fel nem használt pénzösszeg (2,7 milliárd EUR, 2008-ban: 5,1 milliárd EUR), amely a tagállamoknak nem fizethető vissza, valamint a 2010-re átvitt kifizetési előirányzatok fedezésére visszatartott 1,4 milliárd EUR (2008-ban 1,7 milliárd EUR). Az Európai Unió költségvetésének 2,3 milliárd EUR-s eredményét is vissza kell juttatni a tagállamokhoz, ez a 2010-ben esedékes összegeik csökkentése révén történik.

A rövid lejáratú betétként feltüntetett összegek elsősorban olyan összegekhez kapcsolódnak, amelyeket az EU nevében letéteményesek kezelnek az uniós költségvetésből finanszírozott egyes programok végrehajtása céljából.

2.11.2   
  Korlátozott felhasználású pénzeszközök

Korlátozott felhasználású pénzeszközök

A korlátozott felhasználású pénzeszközök között szerepelnek a Bizottság által – még le nem zárt ügyekben – kirótt büntetésekkel kapcsolatban kapott összegek. Ezt más célra nem használt, elkülönített letéti számlán tartják.

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

2.12   MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOK

MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Nyugdíjak – személyzet | 33 316 | 32 867 |
| Nyugdíjak - egyéb | 663 | 696 |
| Közös betegségbiztosítási rendszer | 3 263 | 3 993 |
| Összesen | 37 242 | 37 556 |

millió EUR

2009.12.31.

2008.12.31.

Nyugdíjak – személyzet

33 316

32 867

Nyugdíjak - egyéb

663

696

Közös betegségbiztosítási rendszer

3 263

3 993

Összesen

Összesen

37 242

37 242

37 556

37 556

2.12.1   
  Nyugdíjak – személyzet

Nyugdíjak – személyzet

A személyzeti nyugdíjrendszer (PSEO) keretében fizetendő ellátásokat – a személyzeti szabályzat 83. cikkével összhangban – az uniós költségvetés finanszírozza. E rendszer finanszírozására nem képeznek külön alapot, hanem a tagállamok az e kiadások finanszírozásához megállapított kulcsok alapján biztosítják az ellátások kifizetését. Ezenfelül a tisztviselők a rendszer hosszú távú finanszírozásához egyharmad részben járulnak hozzá kötelező járulék formájában. E járulék összegét évente felülvizsgálják és a szükséges mértékben módosítják, hogy a járulékok megfelelő szintje (jelenleg az alapfizetés 11,3 %-a) éves szinten fedezze az adott évben szerzett jogok egyharmadát.

A nyugdíjrendszer kötelezettségeit a 2009. december 31-i aktív állományi létszám és nyugdíjas létszám, valamint a személyzeti szabályzat ezen időpontban hatályos szabályai alapján értékelték. Ez az értékelés kiterjedt a szolgálati időhöz és a rokkantsághoz kapcsolódó, valamint a túlélő hozzátartozókat megillető ellátásra (különböző nyugdíjtípusok és a rokkantsági ellátás). Az értékelés az IPSAS 25. standardban meghatározott módszertannal (és ezért a 12. uniós számviteli szabállyal) összhangban került végrehajtásra. Ez a számviteli standard előírja a munkáltató számára, hogy kötelezettségeit biztosításmatematikai értékelés alapján határozza meg, figyelembe véve a munkavállaló munkában töltött élete során keletkező szerződéses juttatásokat, valamint az előrelátható jövedelemnövekedést. Az e kötelezettség kiszámításához használt biztosításmatematikai értékelési módszer az úgynevezett halmozott jogosultságok módszere („projected unit credit” módszer).

Az értékelés során a következő alapvető biztosításmatematikai feltételezéseket veszik alapul:

| Biztosításmatematikai feltételezések | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| --- | --- | --- |
| Nominális diszkontráta (%) | 4,5 % | 3,9 % |
| Várható inflációs ráta | 2,5 % | 1,8 % |
| Reáldiszkontráta | 2,0 % | 2,1 % |
| Házasság valószínűsége: Férfi/nő | 84 %/38 % | 84 %/38 % |
| Általános bérnövekedés/nyugdíj-újraértékelés | 0 % | 0,3 % |

Biztosításmatematikai feltételezések

2009.12.31.

2008.12.31.

Nominális diszkontráta (%)

4,5 %

3,9 %

Várható inflációs ráta

2,5 %

1,8 %

Reáldiszkontráta

2,0 %

2,1 %

Házasság valószínűsége: Férfi/nő

84 %/38 %

84 %/38 %

Általános bérnövekedés/nyugdíj-újraértékelés

0 %

0,3 %

A számításhoz a nemzetközi köztisztviselők 2008-as élettartamtábláját (ICSLT) használták fel. A nyugdíjba vonulás feltételezett időpontja az, amikor a tisztviselő teljes ellátásra jogosult, figyelembe véve a korengedményes nyugdíjazás miatti csökkenést, valamint a késői, legkésőbb 65 éves korban történő nyugdíjba vonulás úgynevezett „Barcelona-bónuszát”. A bruttó nyugdíjak és családi támogatások számítása a személyzeti szabályzaton alapul.

A kötelezettségek a korábban meghatározott jogokat az alábbi személyekre fedik le:

| (1) | A nyugdíjrendszerben részt vevő valamennyi intézménynél és hivatalnál 2009. december 31-én aktív foglalkoztatásban lévő személyzet; |
| --- | --- |

(1)

A nyugdíjrendszerben részt vevő valamennyi intézménynél és hivatalnál 2009. december 31-én aktív foglalkoztatásban lévő személyzet;

| (2) | Késleltetett helyzetben lévő személyzet, azaz akik átmeneti jelleggel vagy véglegesen elhagyták az intézményeket, nyugdíjjogaikat az európai tisztviselők nyugdíjrendszerében hagyva (kizárólag azok, akik legalább 10 év szolgálati időt felhalmoztak); |
| --- | --- |

(2)

Késleltetett helyzetben lévő személyzet, azaz akik átmeneti jelleggel vagy véglegesen elhagyták az intézményeket, nyugdíjjogaikat az európai tisztviselők nyugdíjrendszerében hagyva (kizárólag azok, akik legalább 10 év szolgálati időt felhalmoztak);

| (3) | Öregségi nyugdíjban részesülő korábbi tisztviselők és egyéb alkalmazottak; |
| --- | --- |

(3)

Öregségi nyugdíjban részesülő korábbi tisztviselők és egyéb alkalmazottak;

| (4) | Rokkantsági nyugdíjban részesülő korábbi tisztviselők és egyéb alkalmazottak; |
| --- | --- |

(4)

Rokkantsági nyugdíjban részesülő korábbi tisztviselők és egyéb alkalmazottak;

| (5) | Rokkantsági járulékban részesülő korábbi tisztviselők és egyéb alkalmazottak; |
| --- | --- |

(5)

Rokkantsági járulékban részesülő korábbi tisztviselők és egyéb alkalmazottak;

| (6) | A túlélő hozzátartozói nyugdíjban részesülők (özvegyek, árvák, eltartottak). |
| --- | --- |

(6)

A túlélő hozzátartozói nyugdíjban részesülők (özvegyek, árvák, eltartottak).

2008. december 31. óta a következő fő változások történtek:

| millió EUR |
| --- |
| A személyzettel szemben fennálló nyugdíjkötelezettségek változása | Összeg |
| Bruttó nyugdíjkötelezettségek 2008. december 31-én | 36 495 |
| Szolgálati költség | 1 360 |
| Kamatköltség | 1 456 |
| Kifizetett juttatások | (1 035) |
| Biztosításmatematikai nyereség | (1 248) |
| Változás az új belépők miatt | 187 |
| Bruttó nyugdíjkötelezettségek 2009. december 31-én | 37 215 |

millió EUR

A személyzettel szemben fennálló nyugdíjkötelezettségek változása

Összeg

Bruttó nyugdíjkötelezettségek 2008. december 31-én

36 495

Szolgálati költség

1 360

Kamatköltség

1 456

Kifizetett juttatások

(1 035)

Biztosításmatematikai nyereség

(1 248)

Változás az új belépők miatt

187

Bruttó nyugdíjkötelezettségek 2009. december 31-én

Bruttó nyugdíjkötelezettségek 2009. december 31-én

37 215

37 215

A legfontosabb pontok a következők:

| — | 2009. december 31-én a bruttó biztosításmatematikai kötelezettséget 37 215 millió EUR-ra értékelték (2008: 36 495 millió EUR). Ehhez hozzáadódik a korrekciós együtthatók alkalmazásának hatásaként 1 079 millió EUR (2008: 1 277 millió EUR). A nettó kötelezettségek kiszámításához a bruttó kötelezettségekből levonják a kedvezményezettek által fizetendő adókat, és az így kapott összeget a mérlegben szerepeltetik (mivel a nyugdíjkifizetéseknél adólevonást érvényesítenek, amelyet a nyugdíjfolyósítás évében az Unió bevételei között tartanak nyilván). Így a nettó kötelezettséget (bruttó kötelezettség mínusz adók) 2009. december 31-én33 316 millió EUR-ra becsülték. |
| --- | --- |

—

2009. december 31-én a bruttó biztosításmatematikai kötelezettséget 37 215 millió EUR-ra értékelték (2008: 36 495 millió EUR). Ehhez hozzáadódik a korrekciós együtthatók alkalmazásának hatásaként 1 079 millió EUR (2008: 1 277 millió EUR). A nettó kötelezettségek kiszámításához a bruttó kötelezettségekből levonják a kedvezményezettek által fizetendő adókat, és az így kapott összeget a mérlegben szerepeltetik (mivel a nyugdíjkifizetéseknél adólevonást érvényesítenek, amelyet a nyugdíjfolyósítás évében az Unió bevételei között tartanak nyilván). Így a nettó kötelezettséget (bruttó kötelezettség mínusz adók) 2009. december 31-én33 316 millió EUR-ra becsülték.

| — | A személyzeti nyugdíjrendszer tagjainak száma 5 082 fővel növekedett. Ez a növekedés főleg az ideiglenes alkalmazottakat, a szerződéses alkalmazottakat, valamint az európai parlamenti képviselők asszisztenseit érinti, ez utóbbiak először szerepelnek a rendszerben. |
| --- | --- |

—

A személyzeti nyugdíjrendszer tagjainak száma 5 082 fővel növekedett. Ez a növekedés főleg az ideiglenes alkalmazottakat, a szerződéses alkalmazottakat, valamint az európai parlamenti képviselők asszisztenseit érinti, ez utóbbiak először szerepelnek a rendszerben.

2.12.2   
  Nyugdíjak - egyéb

Nyugdíjak - egyéb

Ez magában foglalja a Bizottság, valamint a Bíróság (és a Törvényszék), a Számvevőszék, a Tanács Főtitkársága tagjaival és korábbi tagjaival, az ombudsmannal, az európai adatvédelmi biztossal és az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének tagjaival és korábbi tagjaival szembeni nyugdíjkötelezettséggel kapcsolatos kötelezettségeket. E fejezet a Parlament bizonyos tagjainak nyugdíjához kapcsolódó kötelezettséget is tartalmazza.

2.12.3   
  Közös betegségbiztosítási rendszer

Közös betegségbiztosítási rendszer

Értékelés készült azon becsült kötelezettségekre vonatkozóan is, amelyet az Unió a nyugdíjas személyzettel kapcsolatban a közös betegségbiztosítási rendszerbe fizetendő hozzájárulásokkal összefüggésben visel. E bruttó kötelezettségek értéke az értékelés alapján 3 535 millió EUR. A nettó összeget úgy kapták meg, hogy e bruttó kötelezettségből levonták a programeszközök 272 millió EUR-s összegét. A számításoknál figyelembe veszik a különböző uniós intézmények és ügynökségek aktív állományú tisztviselőit és nyugdíjasait, azok családtagjait, továbbá a Bizottság, a Számvevőszék, a Bíróság, a Tanács, az európai adatvédelmi biztos és az ombudsman által foglalkoztatott aktív tagokat és azok nyugdíjasait. A számításnál használt diszkont kamatláb és általános bérnövekedés megegyezik a személyzeti nyugdíjak értékelésénél használtakkal (lásd fent). A kötelezettség kismértékű csökkenésének fő oka a biztosításmatematikai feltételezések változásából adódó biztosításmatematikai nyereség.

| millió EUR |
| --- |
| A közös betegségbiztosítási rendszerrel szemben fennálló kötelezettségek változása | Összeg |
| Bruttó kötelezettségek 2008. december 31-én | 4 248 |
| Normál költség | 168 |
| Kamatköltség | 169 |
| Kifizetett juttatások | (85) |
| Biztosításmatematikai nyereség | (965) |
| Bruttó kötelezettségek 2009. december 31-én | 3 535 |
| Mínusz programeszközök | (272) |
| Nettó kötelezettségek 2009. december 31-én | 3 263 |

millió EUR

A közös betegségbiztosítási rendszerrel szemben fennálló kötelezettségek változása

Összeg

Bruttó kötelezettségek 2008. december 31-én

4 248

Normál költség

168

Kamatköltség

169

Kifizetett juttatások

(85)

Biztosításmatematikai nyereség

(965)

Bruttó kötelezettségek 2009. december 31-én

3 535

Mínusz programeszközök

(272)

Nettó kötelezettségek 2009. december 31-én

Nettó kötelezettségek 2009. december 31-én

3 263

3 263

2.13   HOSSZÚ LEJÁRATÚ CÉLTARTALÉKOK

HOSSZÚ LEJÁRATÚ CÉLTARTALÉKOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2008.12.31. | Pótlólagos céltartalékok | Fel nem használt összegek | Felhasznált összegek | Átsorolás a rövid lejáratúakhoz/lejáratúakból | A becslés változása | 2009.12.31. |
| Jogi ügyek | 421 | 54 | (50) | (12) | 0 | 0 | 413 |
| Nukleáris létesítmények leszerelése | 819 | 0 | 0 | 0 | (22) | 111 | 908 |
| Pénzügyi | 12 | 67 | 0 | 0 | (3) | 0 | 76 |
| Egyéb | 89 | 45 | (12) | (37) | (13) | 0 | 72 |
| Összesen | 1 341 | 166 | (62) | (49) | (38) | 111 | 1 469 |

millió EUR

2008.12.31.

Pótlólagos céltartalékok

Fel nem használt összegek

Felhasznált összegek

Átsorolás a rövid lejáratúakhoz/lejáratúakból

A becslés változása

2009.12.31.

Jogi ügyek

421

54

(50)

(12)

0

0

413

Nukleáris létesítmények leszerelése

819

0

0

0

(22)

111

908

Pénzügyi

12

67

0

0

(3)

0

76

Egyéb

89

45

(12)

(37)

(13)

0

72

Összesen

Összesen

1 341

1 341

166

166

(62)

(62)

(49)

(49)

(38)

(38)

111

111

1 469

1 469

Jogi ügyek

Jogi ügyek

Ez a tétel a 2010 után a folyamatban lévő jogi ügyekkel kapcsolatban valószínűleg fizetendő összegek becslése. Ennek legnagyobb része – 409 millió EUR – az EMGA kiadásainak pénzügyi korrekciójával kapcsolatos, 2009. december 31-én függőben lévő bírósági ügyeket, valamint a mezőgazdasági kiadásokra vonatkozó egyéb bírósági ügyeket érinti.

Nukleáris létesítmények leszerelése

Nukleáris létesítmények leszerelése

2008-ban egy független szakértőkből álló konzorcium felülvizsgálta a JRC nukleáris létesítményeinek leállításához és a hulladékgazdálkodási programhoz kapcsolódó becsült költségekről készült 2003. évi tanulmányát. A pénzügyi kimutatásban feltüntetendő céltartalék alapját az 1 222 millió EUR-s (korábban 1 145 millió EUR-s) felülvizsgált becslésük jelenti. Az uniós számviteli szabályoknak megfelelően ezt a becslést indexálták az infláció miatt, majd nettó jelenértékre diszkontálták. 2009. december 31-én ez összesen 930 millió EUR-s céltartalékot eredményezett, amely megoszlik a 2010-ben, illetve azt követően várhatóan kifizetendő összegek között (22 millió EUR, illetve 908 millió EUR). Tekintettel a program becsült időtartamára (mintegy 30 év), hangsúlyozni kell, hogy e becsléssel kapcsolatban fennáll bizonyos fokú bizonytalanság, és a végleges költség különbözhet a jelenleg beállított összegektől.

Pénzügyi céltartalékok

Pénzügyi céltartalékok

Az 1998-as és a 2001-es kkv garanciakeret, valamint a CIP 2007-es kkv garanciakerete keretében az Európai Beruházási Alap (EBA) jogosult saját nevében, de a Bizottság megbízásából és kockázatára garanciákat kibocsátani. A lehívott és a le nem hívott garanciákhoz kapcsolódó pénzügyi kockázat azonban értékhatárhoz kötött. A mérlegfordulónapkor a pénzügyi céltartalék mindkét eszköz pénzügyi közvetítőkkel szembeni kifizetési kötelezettségeinek felel meg, levonva az adott időpontig benyújtott nettó kifizetési igényeket. A hosszú lejáratú pénzügyi céltartalékokat nettó jelenértékükre diszkontálják.

Egyéb céltartalékok

Egyéb céltartalékok

A fő összeg e tételen az Unió által az állat-egészségügyi sürgősségi alap keretében egyes állatbetegségek kitörése esetén a különböző tagállamoknak fizetendő hozzájárulások becslését tartalmazza, és összesen 60 millió EUR-t tesz ki (2008: 101 millió EUR), amely a várhatóan 2010-ben (25 millió EUR), illetve azután (35 millió EUR) felhasználásra kerülő összegekre oszlik.

2.14   HOSSZÚ LEJÁRATÚ PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

HOSSZÚ LEJÁRATÚ PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

2.14.1   
  Hitelfelvételek

Hitelfelvételek

| millió EUR |
| --- |
| Megnevezés | 2008.12.31. | Új hitelfelvételek | Visszafizetések | Árfolyam-különbözetek | A könyv szerinti érték változásai | 2009.12.31. |
| MFA | 663 | 25 | (95) | — | (6) | 587 |
| BOP | 2 004 | 7 200 | — | — | 99 | 9 303 |
| EURATOM | 494 | 7 | (11) | (1) | (5) | 484 |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 282 | — | (67) | 18 | (8) | 225 |
| Összesen | 3 443 | 7 232 | (173) | 17 | 80 | 10 599 |

millió EUR

Megnevezés

2008.12.31.

Új hitelfelvételek

Visszafizetések

Árfolyam-különbözetek

A könyv szerinti érték változásai

2009.12.31.

MFA

663

25

(95)

—

(6)

587

BOP

2 004

7 200

—

—

99

9 303

EURATOM

494

7

(11)

(1)

(5)

484

Felszámolás alatt álló ESZAK

282

—

(67)

18

(8)

225

Összesen

Összesen

3 443

3 443

7 232

7 232

(173)

(173)

17

17

80

80

10 599

10 599

A hitelfelvétel megoszlása rövid és hosszú lejárat szerint

A hitelfelvétel megoszlása rövid és hosszú lejárat szerint

| millió EUR |
| --- |
| Hitelfelvételek | 1 éven belüli lejárat | 1 éven túli lejárat | Összesen 2009.12.31-én |
| MFA | 40 | 547 | 587 |
| BOP | — | 9 303 | 9 303 |
| EURATOM | — | 484 | 484 |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | — | 225 | 225 |
| Összesen | 40 | 10 559 | 10 599 |

millió EUR

Hitelfelvételek

1 éven belüli lejárat

1 éven túli lejárat

Összesen 2009.12.31-én

MFA

40

547

587

BOP

—

9 303

9 303

EURATOM

—

484

484

Felszámolás alatt álló ESZAK

—

225

225

Összesen

Összesen

40

40

10 559

10 559

10 599

10 599

Ez a megnevezés az Európai Unió egy éven túli lejáratú hitelfelvételeit tartalmazza. A hitelfelvételek magukban foglalják az okiratba foglalt adósságokat is, amelyek 10 324 millió EUR-t tesznek ki (2008: 3 131 millió EUR). A könyv szerinti érték változása megfelel az elhatárolt kamatokban bekövetkezett változásnak, valamint – a felszámolás alatt álló ESZAK hitelfelvételei esetében – a felmerült kezdeti ügyleti költség éves értékcsökkenésének, és a tényleges kamatláb módszernek megfelelően kerül kiszámításra. A tényleges kamatlábak (amelyeket a kamatlábak intervallumaként adnak meg) az alábbiak:

| Hitelfelvételek | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| --- | --- | --- |
| Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | 0,9625 % - 4,54 % | 3,022 % - 5,29 % |
| Euratom | 0,9031 % - 5,6775 % | 3,348 % - 5,6775 % |
| BOP | 3,125 % - 3,625 % | 3,25 % |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 0,346 % - 9,2714 % | 4,939 % - 11,875 % (5) |

Hitelfelvételek

2009.12.31.

2008.12.31.

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

0,9625 % - 4,54 %

3,022 % - 5,29 %

Euratom

0,9031 % - 5,6775 %

3,348 % - 5,6775 %

BOP

3,125 % - 3,625 %

3,25 %

Felszámolás alatt álló ESZAK

0,346 % - 9,2714 %

4,939 % - 11,875 % (5)

5

2.15   EGYÉB HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

EGYÉB HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Pénzügyi lízingkötelezettségek | 1 736 | 1 770 |
| Részletekben kifizetett épületek | 395 | 403 |
| Egyéb | 47 | 53 |
| Összesen | 2 178 | 2 226 |

millió EUR

2009.12.31.

2008.12.31.

Pénzügyi lízingkötelezettségek

1 736

1 770

Részletekben kifizetett épületek

395

403

Egyéb

47

53

Összesen

Összesen

2 178

2 178

2 226

2 226

Ezen a tételen elsősorban az egy éven túl esedékes lízing-kötelezettségek szerepelnek (lásd a fenti 2.2. megjegyzést). Tartalmazza továbbá a Bizottság által vásárolt egyes olyan épületekhez kapcsolódó összegeket, ahol a vételárat részletekben egyenlítik ki – ezek nem lízingszerződések, mivel a (tulajdon- és rendelkezési) jogok azonnal átszálltak a Bizottságra.

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

2.16   RÖVID TÁVÚ CÉLTARTALÉKOK

RÖVID TÁVÚ CÉLTARTALÉKOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2008.12.31. | Pótlólagos céltartalékok | Fel nem használt, visszaírt összegek | Felhasznált összegek | Átvezetések más megnevezésekből/-be | A becslés változása | 2009.12.31. |
| Jogi ügyek | 16 | 18 | (3) | (1) | 0 | 0 | 30 |
| Nukleáris létesítmények leszerelése | 89 | 0 | 0 | (28) | 22 | (61) | 22 |
| Pénzügyi | 202 | 14 | (50) | (41) | 3 | 0 | 128 |
| Egyéb | 41 | 7 | (23) | (5) | 13 | 0 | 33 |
| Összesen | 348 | 39 | (76) | (75) | 38 | (61) | 213 |

millió EUR

2008.12.31.

Pótlólagos céltartalékok

Fel nem használt, visszaírt összegek

Felhasznált összegek

Átvezetések más megnevezésekből/-be

A becslés változása

2009.12.31.

Jogi ügyek

16

18

(3)

(1)

0

0

30

Nukleáris létesítmények leszerelése

89

0

0

(28)

22

(61)

22

Pénzügyi

202

14

(50)

(41)

3

0

128

Egyéb

41

7

(23)

(5)

13

0

33

Összesen

Összesen

348

348

39

39

(76)

(76)

(75)

(75)

38

38

(61)

(61)

213

213

Ide a céltartalékok egy éven belül esedékessé váló része tartozik.

2.17   RÖVID LEJÁRATÚ PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

RÖVID LEJÁRATÚ PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

E megnevezés a mérlegfordulónap után 12 hónapon belül esedékes hitelfelvételek 40 millió EUR-s összegét tartalmazza (2.14.1. megjegyzés) (2008: 94 millió EUR, plusz a kereskedési céllal tartott kötelezettségekhez kapcsolódó 25 millió EUR.

2.18   „SZÁLLÍTÓI” KÖTELEZETTSÉGEK

„SZÁLLÍTÓI” KÖTELEZETTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Egy éven belül esedékes hosszú lejáratú kötelezettségek | 71 | 64 |
| Folyó kötelezettségek | 15 260 | 12 026 |
| Egyéb kötelezettségek | 133 | 115 |
| Passzív időbeli elhatárolások | 78 420 | 77 472 |
| Összesen | 93 884 | 89 677 |

millió EUR

2009.12.31.

2008.12.31.

Egy éven belül esedékes hosszú lejáratú kötelezettségek

71

64

Folyó kötelezettségek

15 260

12 026

Egyéb kötelezettségek

133

115

Passzív időbeli elhatárolások

78 420

77 472

Összesen

Összesen

93 884

93 884

89 677

89 677

2.18.1   
  Egy éven belül esedékes hosszú lejáratú kötelezettségek

Egy éven belül esedékes hosszú lejáratú kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Pénzügyi lízingkötelezettségek | 59 | 52 |
| Egyéb | 12 | 12 |
| Összesen | 71 | 64 |

millió EUR

2009.12.31.

2008.12.31.

Pénzügyi lízingkötelezettségek

59

52

Egyéb

12

12

Összesen

Összesen

71

71

64

64

2.18.2   
  Folyó kötelezettségek

Folyó kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| Típus | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Tagállamok | 14 903 | 11 386 |
| Szállítók és egyéb | 944 | 1 175 |
| A támogathatóság ellenőrzésére váró tételek | (587) | (535) |
| Összesen | 15 260 | 12 026 |

millió EUR

Típus

2009.12.31.

2008.12.31.

Tagállamok

14 903

11 386

Szállítók és egyéb

944

1 175

A támogathatóság ellenőrzésére váró tételek

(587)

(535)

Összesen

Összesen

15 260

15 260

12 026

12 026

A folyó kötelezettségek közé az Unió által a támogatási tevékenységek keretében kapott költségkimutatások tartoznak. Ezeket az igény beérkezése pillanatában lekönyvelik az igényelt összeggel. Ha a másik fél tagállam, ennek megfelelően sorolják be. Ugyanezt az eljárást alkalmazzák a közbeszerzési eljárás keretében kapott számlák és jóváírási értesítések esetében. Az érintett költségtérítési kérelmeket teljes egészében figyelembe vették az év végi elhatárolási eljárás során. Ezen elhatárolt tételeknek megfelelően a támogatható tételek becsült összegét elhatárolt költségként kell könyvelni (lásd az alábbi 2.18.3. megjegyzést), míg a nem támogatható részek továbbra is nyitva maradnak a támogathatóság ellenőrzésére váró tételek számláján. Annak érdekében, hogy ne becsüljék felül az eszközöket és kötelezettségeket, úgy határoztak, a fizetendő nettó összegeket a folyó kötelezettségek alatt szerepeltetik.

Tagállamok

Tagállamok

Az itt szereplő összegek a strukturális alapok intézkedéseihez kapcsolódó, még ki nem fizetett 11 160 millió EUR-nyi (2008: 4 660 millió EUR) költségtérítési kérelemmel kapcsolatosak. Tartalmaznak továbbá 3 524 millió EUR-t, amely a tagállamok felé esedékes a 2009 végén készített költségvetés-módosítás következtében (2008: 6 627 millió EUR) – ezt 2010 februárjában fizették vissza a tagállamoknak.

Szállítók és egyéb

Szállítók és egyéb

E fejezetben szerepelnek azok a kötelezettségek is, amelyek a támogatási és közbeszerzési eljárások következtében keletkeztek, továbbá a közszervezeteknek és a konszolidálási körön kívüli intézményeknek, beleértve az EFA-nak fizetendő összegek is.

A támogathatóság ellenőrzésére váró tételek

A támogathatóság ellenőrzésére váró tételek

A kötelezettségeket 587 millió EUR-val csökkenti a beérkezett, de még nem ellenőrzött visszatérítési igények azon része, amelyeket nem ítéltek támogathatónak. A legnagyobb összegek a strukturális intézkedésekkel foglalkozó főigazgatóságokat érintik.

2.18.3   
  Passzív időbeli elhatárolások

Passzív időbeli elhatárolások

| millió EUR |
| --- |
| | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Elhatárolt költségek | 76 435 | 77 260 |
| Halasztott bevételek | 1 976 | 50 |
| Egyéb | 9 | 162 |
| Összesen | 78 420 | 77 472 |

millió EUR

2009.12.31.

2008.12.31.

Elhatárolt költségek

76 435

77 260

Halasztott bevételek

1 976

50

Egyéb

9

162

Összesen

Összesen

78 420

78 420

77 472

77 472

Az elhatárolt költségek megoszlása a következő:

Elhatárolt költségek

Elhatárolt költségek

| millió EUR |
| --- |
| | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| EMGA elhatárolt költségek: |
| Kiadások 2009.10.16. és 2009.12.31. között | 32 087 | 30 415 |
| Közvetlen támogatás | 12 195 | 12 682 |
| Cukoripari szerkezetátalakítás | 735 | 3 787 |
| Egyéb | (55) | (13) |
| EMGA összesen: | 44 962 | 46 871 |
| Strukturális intézkedésekhez kapcsolódó elhatárolások: |
| EMVA és EMOGA-G | 9 076 | 7 004 |
| ERFA és innovatív intézkedések | 11 777 | 10 687 |
| Kohéziós Alap | 980 | 2 810 |
| ISPA | 3 | 4 |
| ESZA | 5 411 | 4 596 |
| Strukturális alapok összesen: | 27 247 | 25 101 |
| Egyéb elhatárolt költségek: |
| K+F | 1 687 | 1 978 |
| Egyéb | 2 539 | 3 310 |
| Egyéb összesen: | 4 226 | 5 288 |
| Elhatárolt költségek összesen: | 76 435 | 77 260 |

millió EUR

2009.12.31.

2008.12.31.

EMGA elhatárolt költségek:

EMGA elhatárolt költségek:

Kiadások 2009.10.16. és 2009.12.31. között

32 087

30 415

Közvetlen támogatás

12 195

12 682

Cukoripari szerkezetátalakítás

735

3 787

Egyéb

(55)

(13)

EMGA összesen:

EMGA összesen:

44 962

44 962

46 871

46 871

Strukturális intézkedésekhez kapcsolódó elhatárolások:

Strukturális intézkedésekhez kapcsolódó elhatárolások:

EMVA és EMOGA-G

9 076

7 004

ERFA és innovatív intézkedések

11 777

10 687

Kohéziós Alap

980

2 810

ISPA

3

4

ESZA

5 411

4 596

Strukturális alapok összesen:

Strukturális alapok összesen:

27 247

27 247

25 101

25 101

Egyéb elhatárolt költségek:

Egyéb elhatárolt költségek:

K+F

1 687

1 978

Egyéb

2 539

3 310

Egyéb összesen:

Egyéb összesen:

4 226

4 226

5 288

5 288

Elhatárolt költségek összesen:

Elhatárolt költségek összesen:

76 435

76 435

77 260

77 260

Az előző években tapasztalt lassú nekiindulást követően a strukturális intézkedések 2007–2013 közötti programjai normál szintet értek el 2009-ben, ami megmagyarázza a fenti megnevezésben feltüntetett növekedést. Ezt a növekedést a cukoripari szerkezetátalakításra elhatárolt költségek csökkenése kompenzálja, mivel úgy tűnik, mintha ezen alapok egy részét nem használnák fel ténylegesen.

A halasztott bevételek jelentős emelkedése annak köszönhető, hogy két tagállam hamarabb fizette be a saját források 2010. évi hozzájárulását.

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

2.19   TARTALÉKOK

TARTALÉKOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Valós érték tartalék | 69 | 41 |
| Egyéb tartalékok: |
| Garanciaalap | 1 472 | 1 276 |
| Újraértékelési tartalék | 57 | 57 |
| Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek | 1 511 | 1 528 |
| Egyéb | 214 | 213 |
| Összesen | 3 254 | 3 074 |
| Összesen | 3 323 | 3 115 |

millió EUR

2009.12.31.

2008.12.31.

Valós érték tartalék

69

69

41

41

Egyéb tartalékok:

Garanciaalap

1 472

1 276

Újraértékelési tartalék

57

57

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek

1 511

1 528

Egyéb

214

213

Összesen

Összesen

3 254

3 254

3 074

3 074

Összesen

Összesen

3 323

3 323

3 115

3 115

2.19.1   
  Valós érték tartalék

Valós érték tartalék

A számviteli szabályokkal összhangban az értékesíthető eszközök valós értékre történő kiigazítása a valós érték tartalékon keresztül történik.

2.19.2   
  Egyéb tartalékok

Egyéb tartalékok

Garanciaalap

Garanciaalap

A garanciaalap működésére vonatkozóan lásd még a 2.3.3. megjegyzést. Ez a tartalék az alap által garantált kintlévő összeg 9 %-os előirányzott összegét foglalja magában, amelyet eszközként kell tartani.

Újraértékelési tartalék

Újraértékelési tartalék

Az újraértékelési alap az ingatlanok, gépek és berendezések újraértékelését tartalmazza. Az év végi 57 millió EUR-s egyenleg a Bizottság ingatlanainak értékhelyesbítéséhez kapcsolódik, amelyre már az új számviteli szabályokra való áttérés előtt sor került.

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek tartaléka

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek tartaléka

Az összeg a felszámolás alatt álló ESZAK tartalékához kapcsolódik a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközei vonatkozásában. Ezt a tartalékot az ESZAK felszámolásával összefüggésben hozták létre.

2.20   A TAGÁLLAMOKTÓL LEHÍVANDÓ ÖSSZEGEK

A TAGÁLLAMOKTÓL LEHÍVANDÓ ÖSSZEGEK

| millió EUR |
| --- |
| | Összeg |
| A tagállamoktól lehívandó összegek 2008. december 31-én | 50 539 |
| A 2008-as költségvetési többlet visszafizetése a tagállamoknak | 1 796 |
| A garanciaalap tartalékának változása | 196 |
| Egyéb tartalékok változása | (10) |
| Felszámolás alatt álló ESZAK: a 2008. évi eredmény allokációja | (15) |
| A költségvetési év gazdasági eredménye (többlete) | (4 457) |
| A tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2009. december 31-én | 48 049 |
| Megoszlás: |
| Munkavállalói juttatások | 37 242 |
| Egyéb összegek | 10 807 |

millió EUR

Összeg

A tagállamoktól lehívandó összegek 2008. december 31-én

50 539

50 539

A 2008-as költségvetési többlet visszafizetése a tagállamoknak

1 796

A garanciaalap tartalékának változása

196

Egyéb tartalékok változása

(10)

Felszámolás alatt álló ESZAK: a 2008. évi eredmény allokációja

(15)

A költségvetési év gazdasági eredménye (többlete)

(4 457)

A tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2009. december 31-én

A tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2009. december 31-én

48 049

48 049

Megoszlás:

Megoszlás:

Munkavállalói juttatások

37 242

Egyéb összegek

10 807

Ez az összeg a kiadások azon részét tartalmazza, amely 2009. december 31-ig már felmerült az Uniónál, és amelyet jövőbeli költségvetésekből kell finanszírozni. Az eredményelszámolás szemléletű számviteli szabályok értelmében igen sok kiadás kerül lekönyvelésre az N. évben, holott tényleges kifizetésükre esetleg csak az N + 1. évben, az N + 1. év költségvetéséből kerül sor. Az e kötelezettségek számláin (jogcímeken) való szerepeltetés és az a tény, hogy a megfelelő összegek a jövőbeli költségvetésekből kerülnek finanszírozásra, együttesen azt eredményezik, hogy év végén a kötelezettségek jelentősen meghaladják az eszközöket. A legjelentősebb összegek az EMGA tevékenységeihez kapcsolódnak. A tagállamok felé esedékes összeg a 2009. október 16. és december 31. közötti időszakra 32 milliárd EUR volt. A lehívandó összegek többségét a tagállamok valójában a következő év költségvetésének részeként, a költségvetési év végét követő kevesebb mint 12 hónapon belül fizetik ki.

Az előző évhez viszonyítva csökkent a tagállamoktól lehívandó egyéb összegek szintje, amely a folyó évben 10,8 milliárd EUR-t tesz ki, szemben a 2008. évi 13 milliárddal. Ez a csökkenés főként az előfinanszírozási összegek 9,5 milliárd EUR-s emelkedéséből adódik (2.5. és 2.9. megjegyzés), amelyet a „szállítói” kötelezettségek 4,2 milliárd EUR-s növekedése (lásd a 2.18. megjegyzést), valamint a rövid lejáratú követelések 3,3 milliárd EUR-s csökkenése ellensúlyoz (2.10. megjegyzés).

Lényegében egyedül az Unió által a személyzetnek nyújtott munkavállalói juttatási kötelezettségek jelentenek olyan összeget, amelyet hosszabb időszak alatt fizetnek ki, meg kell jegyezni, hogy ezek finanszírozását a tagállamok éves költségvetési hozzájárulásaiból biztosítják. Az alábbiakban – csupán tájékoztatási céllal – szerepel a jövőbeli munkavállalói juttatások kifizetéseinek becslése:

| millió EUR |
| --- |
| | Összeg |
| Rövid táv: 2010-ben fizetendő összegek | 1 214 |
| Hosszú táv: 2010 után fizetendő összegek | 36 028 |
| Munkavállalói juttatási kötelezettségek összesen 2009.12.31-én | 37 242 |

millió EUR

Összeg

Rövid táv: 2010-ben fizetendő összegek

1 214

Hosszú táv: 2010 után fizetendő összegek

36 028

Munkavállalói juttatási kötelezettségek összesen 2009.12.31-én

Munkavállalói juttatási kötelezettségek összesen 2009.12.31-én

37 242

37 242

Azt is meg kell jegyezni, hogy a fentiek nincsenek hatással a költségvetési eredményre – a költségvetés bevételei minden esetben megegyeznek a költségvetési kiadásokkal, vagy meghaladják azokat, és minden többletbevételt vissza kell juttatni a tagállamokhoz.

3.   MEGJEGYZÉSEK A GAZDASÁGI EREDMÉNYKIMUTATÁSHOZ

3.1   BEVÉTELEK A SAJÁT FORRÁSOKBÓL ÉS A HOZZÁJÁRULÁSOKBÓL

BEVÉTELEK A SAJÁT FORRÁSOKBÓL ÉS A HOZZÁJÁRULÁSOKBÓL

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2009 | 2008 |
| Bevétel saját forrásokból: | 3.1.1 | | |
| GNI-alapú források | | 81 978 | 74 479 |
| Héa-alapú források | | 12 795 | 19 008 |
| Tradicionális saját források: | | | |
| Mezőgazdasági lefölözések | | 0 | 1 184 |
| Vámok | | 14 002 | 15 196 |
| Cukorilleték | | 130 | 702 |
| Tradicionális saját források összesen | | 14 132 | 17 082 |
| Költségvetési kiigazítások | 3.1.2 | 1 399 | 1 930 |
| Harmadik országok hozzájárulásai (beleértve az EFTA-országokat) | | 233 | 214 |
| Összesen | | 110 537 | 112 713 |

millió EUR

Megjegyzés

2009

2008

Bevétel saját forrásokból:

3.1.1

3.1.1

GNI-alapú források

81 978

74 479

Héa-alapú források

12 795

19 008

Tradicionális saját források:

Mezőgazdasági lefölözések

0

1 184

1 184

Vámok

14 002

14 002

15 196

15 196

Cukorilleték

130

702

Tradicionális saját források összesen

14 132

17 082

Költségvetési kiigazítások

3.1.2

3.1.2

1 399

1 930

Harmadik országok hozzájárulásai (beleértve az EFTA-országokat)

233

214

Összesen

Összesen

110 537

110 537

112 713

112 713

Az Európai Unió működési bevételeinek fő eleme a saját forrásokból származó bevétel. A kiadások túlnyomó részét így a saját források finanszírozzák, mivel az egyéb bevételek a teljes finanszírozásnak csupán kis részét teszik ki.

3.1.1   
  Bevétel saját forrásokból

Bevétel saját forrásokból

A saját forrásoknak három kategóriája van: tradicionális saját források, héa-alapú források és GNI-alapú források. A tradicionális saját forrásokon belül megkülönböztethetünk cukorilletéket és vámokat. A költségvetési egyensúlyhiány megszüntetésére szolgáló mechanizmus (az Egyesült Királyságnak fizetett visszatérítés), valamint Hollandia és Svédország éves GNI-alapú hozzájárulásának bruttó csökkentése is része a saját források rendszerének. A tagállamok beszedési költségként a tradicionális saját források 25 %-át tartják vissza, a fenti összegek ezt a csökkentést már tartalmazzák.

A héa-alapú saját források egy valamennyi tagállam számára egységes, 0,30 %-on rögzített kulcsnak a harmonizált héa-alapra történő alkalmazásából erednek (kivéve a 2007–2013 közötti időszakban, amelyben ezt a kulcsot Ausztria esetében 0,225 %-on, Németország esetében 0,15 %-on, valamint Hollandia és Svédország esetében 0,10 %-on határozták meg); a héa-alapot minden tagállam esetében a GNI 50 %-ában maximálják. A GNI-alapú forrás változó bevétel, amelynek feladata, hogy az adott évben fedezze a befolyt tradicionális saját források, héa-alapú források és egyéb bevételek együttes összegét meghaladó kiadásokat. A bevétel kiszámítása során egységes kulcsot alkalmaznak valamennyi tagállam aggregált GNI-jére.

2008-hoz képest a héa-forrásból származó bevétel 6,2 milliárd EUR-val csökkent, amit nagymértékben ellensúlyozott a GNI-alapú forrásokból eredő bevétel 7,5 milliárd EUR-s növekedése. Ezek a változások főként az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatban meghatározott különböző rendelkezésekkel magyarázhatók, amely határozat felváltotta a saját forrásokról szóló, 2000-től hatályos korábbi határozatokat. 2009 óta nem tüntetik fel külön a mezőgazdasági lefölözéseket, mivel a saját forrásokról szóló 2007. évi határozat 2009-es hatálybalépését követően ezek a lefölözések vámnak tekintendők. A vámok összege 1,1 milliárd EUR-val csökkent, amelyet az EU-27 import értékének 2008-hoz képest jelentős csökkenése okozott 2009-ben, valamint a cukorilletékek összege is 572 millió EUR-val csökkent, mivel 2008-ban különbevétel származott a kiegészítő cukorkvóták egyszeri összegeiből.

3.1.2   
  Költségvetési kiigazítások

Költségvetési kiigazítások

A költségvetési kiigazítások magukban foglalják a 2008. évi költségvetési többletet (1 796 millió EUR), amelyet a következő évben az Uniónak saját forrásokból fizetendő összegből való levonás révén közvetve térítenek vissza a tagállamoknak – így 2009-re bevételt jelent. A saját forrásokról szóló 2007. évi határozat szerint az Egyesült Királyság korrekcióban részesül a költségvetési egyensúlyhiányok tekintetében. Mivel ezt az összeget a többi tagállam finanszírozza, így az nem befolyásolja a költségvetési és a gazdasági eredményt. E megnevezésben azonban 319 millió EUR-s összeget számoltak el, ami a költségvetési célokra használt euro-árfolyam és az EMU-n kívüli tagállamok által tett befizetések időpontjában érvényes árfolyam közötti különbségekkel magyarázható (lásd az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 10. cikkének (3) bekezdését).

3.2   EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2009 | 2008 |
| Pénzbírságok | 3.2.1 | 2 648 | 3 171 |
| Mezőgazdasági lefölözések | 3.2.2 | 705 | 2 299 |
| Kiadások visszafizettetése: | 3.2.3 | | |
| Közvetlen centralizált irányítás | | 63 | 61 |
| Közvetett centralizált irányítás | | 6 | 4 |
| Decentralizált irányítás | | 41 | 90 |
| Megosztott irányítás | | 1 066 | 1 349 |
| Összesen | | 1 176 | 1 504 |
| Igazgatási tevékenységből származó bevételek: | 3.2.4 | | |
| Személyzet | | 1 010 | 974 |
| Ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó bevételek | | 33 | 25 |
| Egyéb igazgatási bevételek | | 165 | 149 |
| Összesen | | 1 208 | 1 148 |
| Egyéb működési bevételek: | 3.2.5 | | |
| Kiigazítások/céltartalékok | | 150 | 71 |
| Árfolyamnyereségek | | 618 | 269 |
| Egyéb | | 1 027 | 1 269 |
| Összesen | | 1 795 | 1 609 |
| Összesen | | 7 532 | 9 731 |

millió EUR

Megjegyzés

2009

2008

Pénzbírságok

3.2.1

3.2.1

2 648

3 171

Mezőgazdasági lefölözések

3.2.2

3.2.2

705

2 299

Kiadások visszafizettetése:

3.2.3

3.2.3

Közvetlen centralizált irányítás

63

61

Közvetett centralizált irányítás

6

4

Decentralizált irányítás

41

90

Megosztott irányítás

1 066

1 349

Összesen

Összesen

1 176

1 176

1 504

1 504

Igazgatási tevékenységből származó bevételek:

3.2.4

3.2.4

Személyzet

1 010

974

Ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó bevételek

33

25

Egyéb igazgatási bevételek

165

149

Összesen

Összesen

1 208

1 208

1 148

1 148

Egyéb működési bevételek:

3.2.5

3.2.5

Kiigazítások/céltartalékok

150

71

Árfolyamnyereségek

618

269

Egyéb

1 027

1 269

Összesen

Összesen

1 795

1 795

1 609

1 609

Összesen

Összesen

7 532

7 532

9 731

9 731

3.2.1   
  Pénzbírságok

Pénzbírságok

E bevételek a Bizottság által a versenypolitikai szabályok megsértése miatt kiszabott pénzbírságokhoz kapcsolódnak. A követelések és a kapcsolódó bevételek kimutatása akkor történik, amikor meghozták a pénzbírságot előíró bizottsági határozatot és arról hivatalosan értesítették a címzettet.

3.2.2   
  Mezőgazdasági lefölözések

Mezőgazdasági lefölözések

Ide tartozik a 99 millió EUR-t kitevő tejilleték (2008: 338 millió EUR), valamint a cukorilleték 606 millió EUR értékben (2008: 1 961 millió EUR). A tejilleték olyan piacirányítási eszköz, amelynek célja a referenciamennyiségüket túllépő tejtermelők megbüntetése. Mivel nem kapcsolódik a Bizottság előzetes kifizetéseihez, valójában meghatározott rendeltetésű bevételnek tekinthető. A tejkvóták fokozatos megszüntetése folyamatban van, ez magyarázza az illetékbevételek csökkenését. A 2008/2009-es mezőgazdasági évtől kezdődően a kvótákat a 2015-ös megszüntetésig évente 1 %-kal növelik.

A cukorilleték a cukorágazat szerkezetátalakítási alapjához kapcsolódik: a cukorágazat reformja csökkentette a cukor belső piaci árát, hogy csökkenjen az uniós ár és a nemzetközi ár közötti különbség. Annak érdekében, hogy a kevésbé versenyképes cukortermelőket a piac elhagyására ösztönözzék, önfinanszírozó szerkezetátalakítási alapot hoztak létre, amelyet a cukortermelőkre kivetett átmeneti adóból származó, címzettnek minősülő bevételből finanszíroznak. Jóllehet a rendszer kifizetései 2012 szeptemberéig folytatódnak, a tagállamok a cukorágazat szerkezetátalakítási alapjához kapcsolódó valamennyi bevételt 2009. december 31-ig már bejelentették.

3.2.3   
  Kiadások visszafizettetése

Kiadások visszafizettetése

Ez a megnevezés egyrészt az ellenőrzések, befejezett auditok vagy támogathatósági elemzések alapján kibocsátott és a Bizottság számviteli rendszerében könyvelt visszafizetési felszólításokat, illetve a későbbi kifizetések terhére érvényesített levonásokat fedi le, melyek az általános költségvetésből korábban kifizetett kiadások visszafizettetését szolgálják, másrészt a tagállamok által az EMGA-ból kifizetett összegek kedvezményezettjei számára kibocsátott visszafizetési felszólításokat. Emellett tartalmazza az elhatárolt jövedelmek előző és a jelenlegi év végi becslései közötti eltérést. Nem tartalmazza azonban az uniós kiadásokkal kapcsolatos összes visszafizettetést, különösképpen nem a jelentős kiadási területnek minősülő strukturális intézkedések területén, ahol olyan egyedi mechanizmusok biztosítják a nem támogatható összegekre kifizetett kiadások visszafizettetését, melyek többsége nem igényli visszafizetési felszólítás kibocsátását. Az uniós számviteli szabályokkal összhangban az előfinanszírozási összegek visszafizettetése szintén nem bevételként szerepel.

A megosztott irányításhoz kapcsolódó 1 066 millió EUR-s fő összeg két részből áll: 453 millió EUR az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) részére, valamint 613 millió EUR a strukturális alapok intézkedéseire.

a)   Mezőgazdaság: EMGA

Mezőgazdaság: EMGA

A mezőgazdaságon belül az e megnevezésben éves bevételként rögzített összegek 453 millió EUR-t tesznek ki a következő megoszlásban:

| — | az év folyamán meghozott megfelelőségi korrekciók 347 millió EUR értékben, |
| --- | --- |

—

az év folyamán meghozott megfelelőségi korrekciók 347 millió EUR értékben,

| — | csalások és szabálytalanságok 106 millió EUR összegben: a tagállamok által bevallott és az év folyamán visszafizetett visszafizettetések 163 millió EUR összegben; mínusz 57 millió EUR a csalásokkal és szabálytalanságokkal kapcsolatos, a tagállamok által bevallott és az év végén visszafizetendő kinnlévő összegek csökkenéséből (2009 végén 627 millió EUR, a 2008. év végi 684 millió EUR-hoz képest) – lásd a 2.10.2. megjegyzést is. |
| --- | --- |

—

csalások és szabálytalanságok 106 millió EUR összegben: a tagállamok által bevallott és az év folyamán visszafizetett visszafizettetések 163 millió EUR összegben; mínusz 57 millió EUR a csalásokkal és szabálytalanságokkal kapcsolatos, a tagállamok által bevallott és az év végén visszafizetendő kinnlévő összegek csökkenéséből (2009 végén 627 millió EUR, a 2008. év végi 684 millió EUR-hoz képest) – lásd a 2.10.2. megjegyzést is.

2009. december 31-én az EMGA-ból kifizetett olyan összegek, amelyek még be nem fejezett ellenőrzéseket követően jövőbeli korrekciók tárgyát képezik, 2,8 milliárd EUR-t tettek ki (lásd a 6.4.1. megjegyzést).

b)   Strukturális intézkedések:

Strukturális intézkedések:

Az e megnevezésben található, strukturális intézkedésekkel kapcsolatos kiadások visszafizettetéséből származó összeg 613 millió EUR-t tett ki (2008: 349 millió EUR). Ezen almegnevezés tartalmazza az előző évben kifizetett jogosulatlan kiadások visszafizettetését célzó, Bizottság által kibocsátott visszafizetési felszólításokat 406 millió EUR összegben, valamint az elhatárolt bevételek év végi eltérését (növekedését) 206 millió EUR összegben.

Visszafizetési felszólításokat csak a következő esetekben bocsátanak ki:

| — | a tagállamok által kérvényezett összegekben talált szabálytalan kiadások felfedezését követő formális pénzügyi korrekciós bizottsági határozatok esetében; |
| --- | --- |

—

a tagállamok által kérvényezett összegekben talált szabálytalan kiadások felfedezését követő formális pénzügyi korrekciós bizottsági határozatok esetében;

| — | egy program lezárását követő olyan módosítások során, amelyek az uniós hozzájárulás csökkenéséhez vezetnek olyan esetekben, amikor egy tagállam nem nyújtott be az összes előfinanszírozást és a már teljesített időközi kifizetéseket lefedő, elegendő támogatható kiadásról szóló bizonylatot; a tagállam egyetértésével az ilyen művelet formális bizottsági határozat nélkül is végrehajtható; |
| --- | --- |

—

egy program lezárását követő olyan módosítások során, amelyek az uniós hozzájárulás csökkenéséhez vezetnek olyan esetekben, amikor egy tagállam nem nyújtott be az összes előfinanszírozást és a már teljesített időközi kifizetéseket lefedő, elegendő támogatható kiadásról szóló bizonylatot; a tagállam egyetértésével az ilyen művelet formális bizottsági határozat nélkül is végrehajtható;

| — | a program lezárását követően beszedett összegek visszafizetése során, olyan bírósági eljárás lezárása után, amely a programzárás időpontjában még folyamatban volt. |
| --- | --- |

—

a program lezárását követően beszedett összegek visszafizetése során, olyan bírósági eljárás lezárása után, amely a programzárás időpontjában még folyamatban volt.

A strukturális intézkedések keretében kibocsátott egyéb visszafizetési felszólítások az előfinanszírozási összegek visszafizettetésével vannak összefüggésben. Ezen összegek nem bevételként szerepelnek, hanem a mérleg előfinanszírozási megnevezésében számolják el őket.

2009. december 31-én az elbírálás alatt álló lehetséges pénzügyi korrekciókhoz kapcsolódó becsült összeg 1,1 milliárd EUR – további részletek a 6.4.2. megjegyzésben.

3.2.4   
  Igazgatási tevékenységből származó bevételek

Igazgatási tevékenységből származó bevételek

Ezek a bevételek elsősorban a személyzet fizetéséből történt levonásokból keletkeznek, és alapvetően két csoportra oszthatók – nyugdíjjárulékra és jövedelemadóra.

3.2.5   
  Egyéb működési bevételek

Egyéb működési bevételek

E címen belül 376 millió EUR (2008: 321 millió EUR) a csatlakozásra váró országoktól kapott összegekhez kapcsolódik. Az egyéb működési bevételek előző évhez képest történt emelkedésének fő oka az árfolyamnyereségek emelkedése (lásd alább). Ezt enyhén ellensúlyozta, hogy első alkalommal csökkentek a mérlegben feltüntetett korábbi előfinanszírozási összegek, amelynek ellentételezése ebben a megnevezésben jelenik meg (5 millió EUR a 2008. évi 241 millió EUR-hoz képest).

E megnevezés magában foglalja az árfolyamnyereségeket is, kivéve a 3.5. megjegyzésben tárgyalt, pénzügyi tevékenységhez kapcsolódókat. Ezek az eurótól eltérő valutában lebonyolított mindennapi tevékenységeken és azokhoz kapcsolódó tranzakciókon, valamint a beszámolókészítéshez szükséges év végi átértékelésen keletkeznek, és egyaránt lehetnek realizált vagy nem realizált árfolyamnyereségek.

Nettó értelemben tekintve 185 millió EUR-s árfolyamnyereség keletkezett az év során (2008-ban 504 millió EUR-s nettó veszteség). Ez megoszlik a nem realizált és a realizált összegek között és a Bizottság szinte valamennyi összeget elszámolta:

Nettó nem realizált árfolyamnyereség:

Nettó nem realizált árfolyamnyereség:

A 132 millió EUR-s nettó nem realizált árfolyamveszteség az idegen valutában fennálló számlakövetelések év végi újraértékelésének eredménye. A nyereség döntő hányada (87 millió EUR) a GBP és a SEK valutanemhez kapcsolódik, 2009-ben mindkettő erősödött az EUR-hoz képest.

A Bizottság saját források bankszámláin az év végén jelentős összegeket halmoz fel devizában, többek között GBP-ben és SEK-ben. Az 1150/2000/EK, Euratom rendelettel összhangban a Bizottság e forrásokat a tagállamok által saját hozzájárulásuk (saját források) befizetésére nyitott számlákon vezeti, és abból fedezi a költségvetés végrehajtásával összefüggő készpénz-szükségleteit.

Nettó realizált árfolyamnyereség:

Nettó realizált árfolyamnyereség:

Az 53 millió EUR-s teljes árfolyamnyereség nagy része az euro-zónán kívüli tagállamok által eurótól eltérő nemzeti valutában teljesített sajátforrás-befizetésekhez kapcsolódó számviteli tranzakciókból származik. A nyereség azon különbözetből adódik, amely egyrészt a Bizottság által ezen összegek bevételi elszámolásakor alkalmazott számviteli elszámolási árfolyam, másrészt azon piaci árfolyam között áll fenn, amelyet a bizottsági kifizetések érdekében történő felhasználás előtt az euróra való átszámításnál alkalmaznak. A számviteli elszámolási árfolyamot az előző hónap utolsó előtti napján érvényes piaci árfolyam alapján rögzítik az egyes hónapokra. A saját forrásokat beérkezésükkor ilyen árfolyamokon számolják el, majd ezt követően későbbi időpontokban piaci árfolyamokon átváltják EUR-ra.

2009 folyamán több európai valuta, így különösen a GBP és a RON értéke jelentősen erősödött. Ennek következtében a Bizottság saját forrásainak ezen valutákra történő átszámításához bizonyos időszakokban alkalmazott piaci árfolyamok következetesen magasabbak voltak a számviteli elszámolási árfolyamnál. A különbözet fennmaradó része egyéb számviteli műveletekkel van összefüggésben, egyebek mellett a Bizottság által az EUR-tól eltérő egyéb pénznemekben teljesített kifizetésekkel.

Az általános árfolyam-veszteség 2008 és 2009 közötti általános árfolyam-nyereséggé alakulása a valutaárfolyamok e két év alatti jelentős vátozásának eredménye. 2008 folyamán több európai valuta jelentősen vesztett értékéből az EUR-val szemben, míg 2009-ben ez a trend részben megfordult.

3.3   IGAZGATÁSI KIADÁSOK

IGAZGATÁSI KIADÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| Személyzeti kiadások | 4 898 | 4 563 |
| Értékcsökkenés és értékvesztés | 436 | 330 |
| Egyéb igazgatási kiadások | 2 799 | 2 827 |
| Összesen | 8 133 | 7 720 |

millió EUR

2009

2008

Személyzeti kiadások

4 898

4 563

Értékcsökkenés és értékvesztés

436

330

Egyéb igazgatási kiadások

2 799

2 827

Összesen

Összesen

8 133

8 133

7 720

7 720

Ezek az igazgatási költségek az Unió tevékenységének részeként merültek fel, és magukban foglalják a személyzeti költségeket, az értékcsökkenési költségeket, valamint az intézmények és ügynökségek működtetésével kapcsolatos egyéb költségeket (például bérleti díjak, karbantartási költségek, készletek, képzések költségei stb.).

3.4   MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2009 | 2008 |
| Elsődleges működési kiadások: | 3.4.1 | | |
| Közvetlen centralizált irányítás | | 8 744 | 7 998 |
| Közvetett centralizált irányítás | | 3 605 | 3 077 |
| Decentralizált irányítás | | 137 | 1 278 |
| Megosztott irányítás | | 89 681 | 81 839 |
| Közös irányítás | | 1 655 | 1 188 |
| Összesen | | 103 822 | 95 380 |
| Egyéb működési kiadások: | 3.4.2 | | |
| Kiigazítások/céltartalékok | | 199 | 278 |
| Árfolyamveszteségek | | 432 | 773 |
| Egyéb | | 481 | 783 |
| Összesen | | 1 112 | 1 834 |
| Összesen | | 104 934 | 97 214 |

millió EUR

Megjegyzés

2009

2008

Elsődleges működési kiadások:

Elsődleges működési kiadások:

3.4.1

3.4.1

Közvetlen centralizált irányítás

8 744

7 998

Közvetett centralizált irányítás

3 605

3 077

Decentralizált irányítás

137

1 278

Megosztott irányítás

89 681

81 839

Közös irányítás

1 655

1 188

Összesen

Összesen

103 822

103 822

95 380

95 380

Egyéb működési kiadások:

Egyéb működési kiadások:

3.4.2

3.4.2

Kiigazítások/céltartalékok

199

278

Árfolyamveszteségek

432

773

Egyéb

481

783

Összesen

Összesen

1 112

1 112

1 834

1 834

Összesen

Összesen

104 934

104 934

97 214

97 214

3.4.1   
  Elsődleges működési kiadások

Elsődleges működési kiadások

Az Európai Unió működési kiadásai a pénzügyi keret különböző fejezeteit fedezik, és a pénz kifizetésétől és kezelésétől függően különböző formát öltenek. A kiadások többsége (86 %) a megosztott irányítás alá tartozik, tehát feladatok tagállamokhoz való delegálásával jár együtt, és olyan területeket foglal magában, mint az EMGA-kiadások és a különféle strukturális intézkedések révén finanszírozott fellépések (a regionális fejlesztési alap, a szociális alap, a mezőgazdasági vidékfejlesztési alap, a Kohéziós Alap és a halászati alap forrásaiból).

A 2009-es emelkedés főként a 2007–2013 közötti programozási időszak strukturális intézkedéseinek tudható be. Az előző években tapasztalt lassú nekiindulást követően a programok 2009-ben normális szintet értek el, míg a 2000–2006 közötti időszak fellépéseit fokozatosan megszüntetik.

3.4.2   
  Egyéb működési kiadások

Egyéb működési kiadások

Az árfolyamveszteségek – a 3.6. megjegyzésben tárgyalt pénzügyi tevékenységeken keletkezettek kivételével – az eurótól eltérő valutában lebonyolított mindennapi tevékenységeken és azokhoz kapcsolódó tranzakciókon, valamint a beszámolókészítéshez szükséges év végi átértékelésen keletkeznek, és egyaránt lehetnek realizált és nem realizált árfolyamveszteségek.

3.5   PÉNZÜGYI BEVÉTELEK

PÉNZÜGYI BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| Osztalékbevétel (kockázatitőke-alapokban lévő befektetésekből) | 14 | 22 |
| Kamatbevétel: |
| Előfinanszírozásra | 59 | 50 |
| Késedelmes fizetésekből | 132 | 26 |
| Swapügyletekhez kapcsolódó | 2 | 13 |
| Értékesíthető eszközökből | 100 | 102 |
| Kölcsönökből | 265 | 105 |
| Pénzeszközökből és azzal egyenértékű eszközökből | 158 | 349 |
| Egyéb | 3 | 3 |
| Összesen | 719 | 648 |
| Egyéb pénzügyi bevételek: |
| A befektetett pénzügyi eszközök értékesítése során realizált nyereség | 10 | 4 |
| Egyéb | 76 | 11 |
| Összesen | 86 | 15 |
| Jelenérték-kiigazítás | 10 | 3 |
| Árfolyamnyereségek | 6 | 10 |
| Összesen | 835 | 698 |

millió EUR

2009

2008

Osztalékbevétel (kockázatitőke-alapokban lévő befektetésekből)

Osztalékbevétel

14

14

22

22

Kamatbevétel:

Kamatbevétel:

Előfinanszírozásra

59

50

Késedelmes fizetésekből

132

26

Swapügyletekhez kapcsolódó

2

13

Értékesíthető eszközökből

100

102

Kölcsönökből

265

105

Pénzeszközökből és azzal egyenértékű eszközökből

158

349

Egyéb

3

3

Összesen

Összesen

719

719

648

648

Egyéb pénzügyi bevételek:

Egyéb pénzügyi bevételek:

A befektetett pénzügyi eszközök értékesítése során realizált nyereség

10

4

Egyéb

76

11

Összesen

Összesen

86

86

15

15

Jelenérték-kiigazítás

Jelenérték-kiigazítás

10

10

3

3

Árfolyamnyereségek

Árfolyamnyereségek

6

6

10

10

Összesen

Összesen

835

835

698

698

3.6   PÉNZÜGYI KIADÁSOK

PÉNZÜGYI KIADÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| Kamatkiadások: |
| Lízing | 95 | 91 |
| Swapügyletekhez kapcsolódó | 2 | 10 |
| A felvett hitelekhez kapcsolódó | 248 | 90 |
| Egyéb | 20 | 9 |
| Összesen | 365 | 200 |
| Egyéb pénzügyi kiadások: |
| Pénzügyi céltartalékok kiigazításai | 39 | 12 |
| Költségvetési eszközök pénzügyi költségei | 73 | 50 |
| A befektetett pénzügyi eszközök értékesítése során realizált veszteség | 0 | 8 |
| Befektetett pénzügyi eszközök értékvesztése | 15 | 11 |
| Egyéb | 57 | 56 |
| Összesen | 184 | 137 |
| Jelenérték-kiigazítás | 0 | 118 |
| Árfolyamveszteségek | 45 | 12 |
| Összesen | 594 | 467 |

millió EUR

2009

2008

Kamatkiadások:

Kamatkiadások:

Lízing

95

91

Swapügyletekhez kapcsolódó

2

10

A felvett hitelekhez kapcsolódó

248

90

Egyéb

20

9

Összesen

Összesen

365

365

200

200

Egyéb pénzügyi kiadások:

Egyéb pénzügyi kiadások:

Pénzügyi céltartalékok kiigazításai

39

12

Költségvetési eszközök pénzügyi költségei

73

50

A befektetett pénzügyi eszközök értékesítése során realizált veszteség

0

8

Befektetett pénzügyi eszközök értékvesztése

15

11

Egyéb

57

56

Összesen

Összesen

184

184

137

137

Jelenérték-kiigazítás

Jelenérték-kiigazítás

0

0

118

118

Árfolyamveszteségek

Árfolyamveszteségek

45

45

12

12

Összesen

Összesen

594

594

467

467

3.7   RÉSZESEDÉS A TÁRSULT ÉS KÖZÖS VÁLLALKOZÁSOK NETTÓ NYERESÉGÉBŐL/(VESZTESÉGÉBŐL)

RÉSZESEDÉS A TÁRSULT ÉS KÖZÖS VÁLLALKOZÁSOK NETTÓ NYERESÉGÉBŐL/(VESZTESÉGÉBŐL)

A tőkemódszerrel összhangban az Unió gazdasági eredménykimutatásában szerepel társult vállalkozásainak és közös vállalkozásainak nettó nyereségéből való részesedése (lásd még a 2.3.1. és 2.3.2. megjegyzést).

3.8   SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS

A szegmensek szerinti jelentés a tevékenységalapú költségvetési struktúra alapján szakpolitikai területek szerinti bontásban részletezi a Bizottságon belüli működési bevételeket és kiadásokat. E szakpolitikai területek a pénzügyi beszámolók összeállítása szempontjából három nagyobb megnevezés alá sorolhatók: „Tevékenységek az Európai Unión belül”, „Tevékenységek az Európai Unión kívül”, valamint „Szolgáltatások és egyebek”.

E megnevezések közül a „Tevékenységek az Európai Unión belül” a legnagyobb, ehhez tartoznak ugyanis az Európai Unió szakpolitikai területei. A „Tevékenységek az Európai Unión kívül” megnevezés az Unión kívül folytatott szakpolitikákra – mint például kereskedelem- és támogatáspolitika – vonatkozik. A „Szolgáltatások és egyebek” az uniós intézmények és szervek működéséhez szükséges belső és horizontális tevékenységeket öleli fel.

A konszolidálásba bevont ügynökségeket integrálták a különböző szakpolitikai területekbe. A Bizottságon kívüli egyéb intézményeket egy meghatározott szakpolitikai területhez rendelik. A különböző szakpolitikai területeknél a konszolidációs kiszűrések előtti bruttó számadatok szerepelnek, a konszolidációs kiszűréseket egyetlen külön oszlop összesíti.

Megemlítendő, hogy a saját források és a hozzájárulások nem kerülnek megosztásra a különféle tevékenységek között, számításukért, beszedésükért és kezelésükért ugyanis a Bizottság központi szolgálatai felelnek. Itt azért kerülnek bemutatásra, hogy lehetővé váljon a gazdasági eredménykimutatás nettó eredményével való összevetés.

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – ÖSSZEFOGLALÁS

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – ÖSSZEFOGLALÁS

| millió EUR |
| --- |
| | Tevékenységek az EU-n belül | Tevékenységek az EU-n kívül | Szolgáltatások és egyebek | Felszámolás alatt álló ESZAK | Egyéb intézmények | Konszolidációval kapcsolatos kiszűrések | Összesen |
| Egyéb működési bevételek |
| Pénzbírságok | 2 648 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 648 |
| Mezőgazdasági lefölözések | 705 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 705 |
| Kiadások visszafizettetése | 1 110 | 64 | 2 | 0 | 0 | 0 | 1 176 |
| Igazgatási tevékenységekből származó bevételek | 79 | 37 | 840 | 0 | 377 | (125) | 1 208 |
| Egyéb működési bevételek | 1 930 | 81 | 707 | 2 | 1 | (926) | 1 795 |
| EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK | 6 472 | 182 | 1 549 | 2 | 378 | (1 051) | 7 532 |
| Igazgatási kiadások |
| Személyzeti kiadások | (1 732) | (737) | (1 151) | 0 | (1 287) | 9 | (4 898) |
| Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | (70) | (18) | (118) | 0 | (230) | 0 | (436) |
| Egyéb igazgatási kiadások | (658) | (311) | (853) | 0 | (1 225) | 248 | (2 799) |
| | (2 460) | (1 066) | (2 122) | 0 | (2 742) | 257 | (8 133) |
| Működési kiadások: |
| Közvetlen centralizált irányítás | (6 279) | (2 843) | (278) | 0 | 0 | 656 | (8 744) |
| Közvetett centralizált irányítás | (2 971) | (616) | (4) | 0 | 0 | (14) | (3 605) |
| Decentralizált irányítás | (32) | (105) | 0 | 0 | 0 | 0 | (137) |
| Megosztott irányítás | (89 546) | (9) | (126) | 0 | 0 | 0 | (89 681) |
| Közös irányítás | (368) | (1 287) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 655) |
| Egyéb működési kiadások | (726) | (9) | (468) | (61) | 0 | 152 | (1 112) |
| | (99 922) | (4 869) | (876) | (61) | 0 | 794 | (104 934) |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN | (102 382) | (5 935) | (2 998) | (61) | (2 742) | 1 051 | (113 067) |
| NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK | (95 910) | (5 753) | (1 449) | (59) | (2 364) | 0 | (105 535) |
| Bevételek a saját forrásokból és a hozzájárulásokból | 110 537 |
| Többlet a működési tevékenységekből | 5 002 |
| Nettó pénzügyi bevétel | 241 |
| Változások a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben | (683) |
| Részesedés a társult és közös vállalkozások eredményéből | (103) |
| A pénzügyi év gazdasági eredménye | 4 457 |

millió EUR

Tevékenységek az EU-n belül

Tevékenységek az EU-n kívül

Szolgáltatások és egyebek

Felszámolás alatt álló ESZAK

Egyéb intézmények

Konszolidációval kapcsolatos kiszűrések

Összesen

Egyéb működési bevételek

Pénzbírságok

2 648

0

0

0

0

0

2 648

Mezőgazdasági lefölözések

705

0

0

0

0

0

705

Kiadások visszafizettetése

1 110

64

2

0

0

0

1 176

Igazgatási tevékenységekből származó bevételek

79

37

840

0

377

(125)

1 208

Egyéb működési bevételek

1 930

81

707

2

1

(926)

1 795

EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

6 472

6 472

182

182

1 549

1 549

2

2

378

378

(1 051)

(1 051)

7 532

7 532

Igazgatási kiadások

Személyzeti kiadások

(1 732)

(737)

(1 151)

0

(1 287)

9

(4 898)

Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

(70)

(18)

(118)

0

(230)

0

(436)

Egyéb igazgatási kiadások

(658)

(311)

(853)

0

(1 225)

248

(2 799)

(2 460)

(2 460)

(1 066)

(1 066)

(2 122)

(2 122)

0

0

(2 742)

(2 742)

257

257

(8 133)

(8 133)

Működési kiadások:

Közvetlen centralizált irányítás

(6 279)

(2 843)

(278)

0

0

656

(8 744)

Közvetett centralizált irányítás

(2 971)

(616)

(4)

0

0

(14)

(3 605)

Decentralizált irányítás

(32)

(105)

0

0

0

0

(137)

Megosztott irányítás

(89 546)

(9)

(126)

0

0

0

(89 681)

Közös irányítás

(368)

(1 287)

0

0

0

0

(1 655)

Egyéb működési kiadások

(726)

(9)

(468)

(61)

0

152

(1 112)

(99 922)

(99 922)

(4 869)

(4 869)

(876)

(61)

0

0

794

794

(104 934)

(104 934)

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN

(102 382)

(102 382)

(5 935)

(5 935)

(2 998)

(2 998)

(61)

(2 742)

(2 742)

1 051

1 051

(113 067)

(113 067)

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

(95 910)

(95 910)

(5 753)

(5 753)

(1 449)

(1 449)

(59)

(2 364)

(2 364)

0

0

(105 535)

(105 535)

Bevételek a saját forrásokból és a hozzájárulásokból

110 537

110 537

Többlet a működési tevékenységekből

Többlet a működési tevékenységekből

5 002

5 002

Nettó pénzügyi bevétel

241

Változások a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekben

(683)

Részesedés a társult és közös vállalkozások eredményéből

(103)

A pénzügyi év gazdasági eredménye

A pénzügyi év gazdasági eredménye

4 457

4 457

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – TEVÉKENYSÉGEK AZ EU-N BELÜL

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – TEVÉKENYSÉGEK AZ EU-N BELÜL

| millió EUR |
| --- |
| | Gazdasági és pénzügyek | Vállalkozás- és iparpolitika | Versenypolitika | Foglalkoztatás | Mezőgazdaság | Közlekedés- és energiapolitika | Környezet | Kutatás | Információs társadalom |
| Egyéb működési bevételek: |
| Pénzbírságok | 0 | 8 | 2 626 | 0 | 0 | 2 | 10 | 0 | 0 |
| Mezőgazdasági lefölözések | 0 | 0 | 0 | 0 | 705 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kiadások visszafizettetése | 3 | 5 | 0 | 60 | 492 | 3 | 1 | 6 | 12 |
| Igazgatási tevékenységből származó bevételek | 0 | 9 | 0 | 0 | 0 | 17 | 0 | 1 | 4 |
| Egyéb működési bevételek | 7 | 261 | 0 | 33 | 84 | 203 | 35 | 513 | 5 |
| EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK | 10 | 283 | 2 626 | 93 | 1 281 | 225 | 46 | 520 | 21 |
| Igazgatási kiadások | (53) | (243) | (74) | (102) | (108) | (265) | (100) | (292) | (127) |
| Személyzeti kiadások | (46) | (161) | (68) | (75) | (88) | (178) | (74) | (197) | (96) |
| Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | 0 | (15) | 0 | (1) | 0 | (9) | (1) | (2) | 0 |
| Egyéb igazgatási kiadások | (7) | (67) | (6) | (26) | (20) | (78) | (25) | (93) | (31) |
| Működési kiadások: | (35) | (358) | (16) | (8 153) | (55 539) | (1 726) | (192) | (3 646) | (1 220) |
| Közvetlen centralizált irányítás | (35) | (159) | 0 | (182) | (43) | (607) | (173) | (2 647) | (1 108) |
| Közvetett centralizált irányítás | 0 | (39) | 0 | 0 | 0 | (667) | (4) | (922) | (103) |
| Decentralizált irányítás | 0 | 0 | 0 | (3) | (8) | (11) | 0 | 0 | 0 |
| Megosztott irányítás | 0 | 0 | 0 | (7 952) | (55 427) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Közös irányítás | 0 | (68) | 0 | 0 | 0 | (285) | 0 | 0 | 0 |
| Egyéb működési kiadások | 0 | (92) | (16) | (16) | (61) | (156) | (15) | (77) | (9) |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN | (88) | (601) | (90) | (8 255) | (55 647) | (1 991) | (292) | (3 938) | (1 347) |
| NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK | (78) | (318) | 2 536 | (8 162) | (54 366) | (1 766) | (246) | (3 418) | (1 326) |

millió EUR

Gazdasági és pénzügyek

Vállalkozás- és iparpolitika

Versenypolitika

Foglalkoztatás

Mezőgazdaság

Közlekedés- és energiapolitika

Környezet

Kutatás

Információs társadalom

Egyéb működési bevételek:

Egyéb működési bevételek:

Pénzbírságok

0

8

2 626

0

0

2

10

0

0

Mezőgazdasági lefölözések

0

0

0

0

705

0

0

0

0

Kiadások visszafizettetése

3

5

0

60

492

3

1

6

12

Igazgatási tevékenységből származó bevételek

0

9

0

0

0

17

0

1

4

Egyéb működési bevételek

7

261

0

33

84

203

35

513

5

EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

10

10

283

283

2 626

2 626

93

93

1 281

1 281

225

225

46

46

520

520

21

21

Igazgatási kiadások

Igazgatási kiadások

(53)

(53)

(243)

(243)

(74)

(74)

(102)

(102)

(108)

(108)

(265)

(265)

(100)

(100)

(292)

(292)

(127)

(127)

Személyzeti kiadások

(46)

(161)

(68)

(75)

(88)

(178)

(74)

(197)

(96)

Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

0

(15)

0

(1)

0

(9)

(1)

(2)

0

Egyéb igazgatási kiadások

(7)

(67)

(6)

(26)

(20)

(78)

(25)

(93)

(31)

Működési kiadások:

Működési kiadások:

(35)

(35)

(358)

(358)

(16)

(16)

(8 153)

(8 153)

(55 539)

(55 539)

(1 726)

(1 726)

(192)

(192)

(3 646)

(3 646)

(1 220)

(1 220)

Közvetlen centralizált irányítás

(35)

(159)

0

(182)

(43)

(607)

(173)

(2 647)

(1 108)

Közvetett centralizált irányítás

0

(39)

0

0

0

(667)

(4)

(922)

(103)

Decentralizált irányítás

0

0

0

(3)

(8)

(11)

0

0

0

Megosztott irányítás

0

0

0

(7 952)

(55 427)

0

0

0

0

Közös irányítás

0

(68)

0

0

0

(285)

0

0

0

Egyéb működési kiadások

0

(92)

(16)

(16)

(61)

(156)

(15)

(77)

(9)

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN

(88)

(88)

(601)

(601)

(90)

(90)

(8 255)

(8 255)

(55 647)

(55 647)

(1 991)

(1 991)

(292)

(292)

(3 938)

(3 938)

(1 347)

(1 347)

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

(78)

(78)

(318)

(318)

2 536

2 536

(8 162)

(8 162)

(54 366)

(54 366)

(1 766)

(1 766)

(246)

(246)

(3 418)

(3 418)

(1 326)

(1 326)

| | Közös Kutatóközpont | Halászat | Belső piac | Regionális politika | Adó- és vámpolitika | Oktatás- és kulturális politika | Egészségügyi és fogyasztóvédelmi politika | Jogérvényesülés, szabadság és biztonság | Tevékenységek az EU-n belül összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egyéb működési bevételek: |
| Pénzbírságok | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 648 |
| Mezőgazdasági lefölözések | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 705 |
| Kiadások visszafizettetése | 0 | 23 | 0 | 497 | 0 | 4 | 1 | 3 | 1 110 |
| Igazgatási tevékenységből származó bevételek | 45 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 79 |
| Egyéb működési bevételek | 159 | 8 | 190 | (1) | 1 | 156 | 136 | 140 | 1 930 |
| EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK | 204 | 31 | 192 | 496 | 1 | 161 | 138 | 144 | 6 472 |
| Igazgatási kiadások | (308) | (39) | (161) | (69) | (49) | (177) | (177) | (116) | (2 460) |
| Személyzeti kiadások | (226) | (32) | (105) | (55) | (40) | (88) | (120) | (83) | (1 732) |
| Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | (28) | 0 | (4) | 0 | (2) | (1) | (4) | (3) | (70) |
| Egyéb igazgatási kiadások | (54) | (7) | (52) | (14) | (7) | (88) | (53) | (30) | (658) |
| Működési kiadások: | (143) | (544) | (36) | (25 789) | (65) | (1 341) | (495) | (624) | (99 922) |
| Közvetlen centralizált irányítás | (29) | (282) | (7) | (37) | (65) | (157) | (395) | (353) | (6 279) |
| Közvetett centralizált irányítás | 0 | 0 | 0 | (17) | 0 | (1 179) | (40) | 0 | (2 971) |
| Decentralizált irányítás | 0 | 0 | 0 | (10) | 0 | 0 | 0 | 0 | (32) |
| Megosztott irányítás | 0 | (260) | 0 | (25 710) | 0 | 0 | 0 | (197) | (89 546) |
| Közös irányítás | 0 | 0 | 0 | (15) | 0 | 0 | 0 | 0 | (368) |
| Egyéb működési kiadások | (114) | (2) | (29) | 0 | 0 | (5) | (60) | (74) | (726) |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN | (451) | (583) | (197) | (25 858) | (114) | (1 518) | (672) | (740) | (102 382) |
| NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK | (247) | (552) | (5) | (25 362) | (113) | (1 357) | (534) | (596) | (95 910) |

Közös Kutatóközpont

Halászat

Belső piac

Regionális politika

Adó- és vámpolitika

Oktatás- és kulturális politika

Egészségügyi és fogyasztóvédelmi politika

Jogérvényesülés, szabadság és biztonság

Tevékenységek az EU-n belül összesen

Egyéb működési bevételek:

Egyéb működési bevételek:

Pénzbírságok

0

0

2

0

0

0

0

0

2 648

Mezőgazdasági lefölözések

0

0

0

0

0

0

0

0

705

Kiadások visszafizettetése

0

23

0

497

0

4

1

3

1 110

Igazgatási tevékenységből származó bevételek

45

0

0

0

0

1

1

1

79

Egyéb működési bevételek

159

8

190

(1)

1

156

136

140

1 930

EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

204

204

31

31

192

192

496

496

1

1

161

161

138

138

144

144

6 472

6 472

Igazgatási kiadások

Igazgatási kiadások

(308)

(308)

(39)

(39)

(161)

(161)

(69)

(69)

(49)

(49)

(177)

(177)

(177)

(177)

(116)

(116)

(2 460)

(2 460)

Személyzeti kiadások

(226)

(32)

(105)

(55)

(40)

(88)

(120)

(83)

(1 732)

Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

(28)

0

(4)

0

(2)

(1)

(4)

(3)

(70)

Egyéb igazgatási kiadások

(54)

(7)

(52)

(14)

(7)

(88)

(53)

(30)

(658)

Működési kiadások:

Működési kiadások:

(143)

(143)

(544)

(544)

(36)

(36)

(25 789)

(25 789)

(65)

(65)

(1 341)

(1 341)

(495)

(495)

(624)

(624)

(99 922)

(99 922)

Közvetlen centralizált irányítás

(29)

(282)

(7)

(37)

(65)

(157)

(395)

(353)

(6 279)

Közvetett centralizált irányítás

0

0

0

(17)

0

(1 179)

(40)

0

(2 971)

Decentralizált irányítás

0

0

0

(10)

0

0

0

0

(32)

Megosztott irányítás

0

(260)

0

(25 710)

0

0

0

(197)

(89 546)

Közös irányítás

0

0

0

(15)

0

0

0

0

(368)

Egyéb működési kiadások

(114)

(2)

(29)

0

0

(5)

(60)

(74)

(726)

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN

(451)

(451)

(583)

(583)

(197)

(197)

(25 858)

(25 858)

(114)

(114)

(1 518)

(1 518)

(672)

(672)

(740)

(740)

(102 382)

(102 382)

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

(247)

(247)

(552)

(552)

(5)

(5)

(25 362)

(25 362)

(113)

(113)

(1 357)

(1 357)

(534)

(534)

(596)

(596)

(95 910)

(95 910)

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – TEVÉKENYSÉGEK AZ EU-N KÍVÜL

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – TEVÉKENYSÉGEK AZ EU-N KÍVÜL

| millió EUR |
| --- |
| | Külkapcsolatok | Kereskedelem | Fejlesztés | Bővítés | Humanitárius segítségnyújtás | Tevékenységek az EU-n kívül összesen |
| Egyéb működési bevételek: |
| Kiadások visszafizettetése | 14 | 0 | 9 | 39 | 2 | 64 |
| Igazgatási tevékenységből származó bevételek | 37 | 0 | 0 | 0 | 0 | 37 |
| Egyéb működési bevételek | 81 | 0 | (1) | 1 | 0 | 81 |
| EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK | 132 | 0 | 8 | 40 | 2 | 182 |
| Igazgatási kiadások | (799) | (50) | (146) | (45) | (26) | (1 066) |
| Személyzeti kiadások | (511) | (45) | (129) | (36) | (16) | (737) |
| Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | (18) | 0 | 0 | 0 | 0 | (18) |
| Egyéb igazgatási kiadások | (270) | (5) | (17) | (9) | (10) | (311) |
| Működési kiadások: | (2 924) | (12) | (939) | (142) | (852) | (4 869) |
| Közvetlen centralizált irányítás | (1 514) | (6) | (610) | (296) | (417) | (2 843) |
| Közvetett centralizált irányítás | (563) | 0 | (1) | (52) | 0 | (616) |
| Decentralizált irányítás | (185) | 0 | (122) | 202 | 0 | (105) |
| Megosztott irányítás | (26) | 0 | 17 | 0 | 0 | (9) |
| Közös irányítás | (634) | (6) | (218) | 6 | (435) | (1 287) |
| Egyéb működési kiadások | (2) | 0 | (5) | (2) | 0 | (9) |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN | (3 723) | (62) | (1 085) | (187) | (878) | (5 935) |
| NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK | (3 591) | (62) | (1 077) | (147) | (876) | (5 753) |

millió EUR

Külkapcsolatok

Kereskedelem

Fejlesztés

Bővítés

Humanitárius segítségnyújtás

Tevékenységek az EU-n kívül összesen

Egyéb működési bevételek:

Egyéb működési bevételek:

Kiadások visszafizettetése

14

0

9

39

2

64

Igazgatási tevékenységből származó bevételek

37

0

0

0

0

37

Egyéb működési bevételek

81

0

(1)

1

0

81

EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

132

132

0

0

8

8

40

40

2

2

182

182

Igazgatási kiadások

Igazgatási kiadások

(799)

(799)

(50)

(50)

(146)

(146)

(45)

(45)

(26)

(26)

(1 066)

(1 066)

Személyzeti kiadások

(511)

(45)

(129)

(36)

(16)

(737)

Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

(18)

0

0

0

0

(18)

Egyéb igazgatási kiadások

(270)

(5)

(17)

(9)

(10)

(311)

Működési kiadások:

Működési kiadások:

(2 924)

(2 924)

(12)

(12)

(939)

(939)

(142)

(142)

(852)

(852)

(4 869)

(4 869)

Közvetlen centralizált irányítás

(1 514)

(6)

(610)

(296)

(417)

(2 843)

Közvetett centralizált irányítás

(563)

0

(1)

(52)

0

(616)

Decentralizált irányítás

(185)

0

(122)

202

0

(105)

Megosztott irányítás

(26)

0

17

0

0

(9)

Közös irányítás

(634)

(6)

(218)

6

(435)

(1 287)

Egyéb működési kiadások

(2)

0

(5)

(2)

0

(9)

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN

(3 723)

(3 723)

(62)

(62)

(1 085)

(1 085)

(187)

(187)

(878)

(878)

(5 935)

(5 935)

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

(3 591)

(3 591)

(62)

(62)

(1 077)

(1 077)

(147)

(147)

(876)

(876)

(5 753)

(5 753)

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – SZOLGÁLTATÁSOK ÉS EGYEBEK

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS – SZOLGÁLTATÁSOK ÉS EGYEBEK

| millió EUR |
| --- |
| | Sajtó és tájékoztatás | Csalás Elleni Hivatal | Koordináció | Személyzeti ügyek és igazgatás | Eurostat | Költségvetés | Ellenőrzés | Nyelvek | Egyéb | Szolgáltatások és egyebek összesen |
| Egyéb működési bevételek: |
| Kiadások visszafizettetése | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| Igazgatási tevékenységből származó bevételek | 0 | 6 | 0 | 692 | 0 | 50 | 0 | 92 | 0 | 840 |
| Egyéb működési bevételek | (2) | 0 | 6 | 54 | (1) | (2) | 0 | 47 | 605 | 707 |
| EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK | (1) | 6 | 6 | 747 | (1) | 48 | 0 | 139 | 605 | 1 549 |
| Igazgatási kiadások | (96) | (49) | (148) | (1 360) | (65) | (51) | (8) | (380) | 35 | (2 122) |
| Személyzeti kiadások | (61) | (36) | (129) | (564) | (60) | (38) | (8) | (290) | 35 | (1 151) |
| Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | (2) | 0 | 0 | (116) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (118) |
| Egyéb igazgatási kiadások | (33) | (13) | (19) | (680) | (5) | (13) | 0 | (90) | 0 | (853) |
| Működési kiadások: | (98) | (13) | 0 | (36) | (30) | (261) | 0 | (14) | (424) | (876) |
| Közvetlen centralizált irányítás | (94) | (13) | 0 | (32) | (29) | (109) | 0 | (1) | 0 | (278) |
| Közvetett centralizált irányítás | (4) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (4) |
| Megosztott irányítás | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (126) | 0 | 0 | 0 | (126) |
| Egyéb működési kiadások | 0 | 0 | 0 | (4) | (1) | (26) | 0 | (13) | (424) | (468) |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN | (194) | (62) | (148) | (1 396) | (95) | (312) | (8) | (394) | (389) | (2 998) |
| NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK | (195) | (56) | (142) | (649) | (96) | (264) | (8) | (255) | 216 | (1 449) |

millió EUR

Sajtó és tájékoztatás

Csalás Elleni Hivatal

Koordináció

Személyzeti ügyek és igazgatás

Eurostat

Költségvetés

Ellenőrzés

Nyelvek

Egyéb

Szolgáltatások és egyebek összesen

Egyéb működési bevételek:

Egyéb működési bevételek:

Kiadások visszafizettetése

1

0

0

1

0

0

0

0

0

2

Igazgatási tevékenységből származó bevételek

0

6

0

692

0

50

0

92

0

840

Egyéb működési bevételek

(2)

0

6

54

(1)

(2)

0

47

605

707

EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

(1)

(1)

6

6

6

6

747

747

(1)

(1)

48

48

0

0

139

139

605

605

1 549

1 549

Igazgatási kiadások

Igazgatási kiadások

(96)

(96)

(49)

(49)

(148)

(148)

(1 360)

(1 360)

(65)

(65)

(51)

(51)

(8)

(8)

(380)

(380)

35

35

(2 122)

(2 122)

Személyzeti kiadások

(61)

(36)

(129)

(564)

(60)

(38)

(8)

(290)

35

(1 151)

Immateriális javak, valamint ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

(2)

0

0

(116)

0

0

0

0

0

(118)

Egyéb igazgatási kiadások

(33)

(13)

(19)

(680)

(5)

(13)

0

(90)

0

(853)

Működési kiadások:

Működési kiadások:

(98)

(98)

(13)

(13)

0

0

(36)

(36)

(30)

(30)

(261)

(261)

0

0

(14)

(14)

(424)

(424)

(876)

(876)

Közvetlen centralizált irányítás

(94)

(13)

0

(32)

(29)

(109)

0

(1)

0

(278)

Közvetett centralizált irányítás

(4)

0

0

0

0

0

0

0

0

(4)

Megosztott irányítás

0

0

0

0

0

(126)

0

0

0

(126)

Egyéb működési kiadások

0

0

0

(4)

(1)

(26)

0

(13)

(424)

(468)

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK ÖSSZESEN

(194)

(194)

(62)

(62)

(148)

(148)

(1 396)

(1 396)

(95)

(95)

(312)

(312)

(8)

(8)

(394)

(394)

(389)

(389)

(2 998)

(2 998)

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

NETTÓ MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

(195)

(195)

(56)

(56)

(142)

(142)

(649)

(649)

(96)

(96)

(264)

(264)

(8)

(8)

(255)

(255)

216

216

(1 449)

(1 449)

4.   MEGJEGYZÉSEK A CASH FLOW-KIMUTATÁSHOZ

4.1   A CASH FLOW-KIMUTATÁS CÉLJA ÉS ÖSSZEÁLLÍTÁSA

A CASH FLOW-KIMUTATÁS CÉLJA ÉS ÖSSZEÁLLÍTÁSA

A cash flow adatok az Unió pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök teremtésére irányuló képessége, valamint e pénzáramok felhasználása iránti igénye értékelésének alapjául szolgálnak.

A cash flow-kimutatás az indirekt módszer alkalmazásával készül. Ez azt jelenti, hogy a költségvetési év nettó nyereségét vagy veszteségét módosítják a nem készpénzjellegű tranzakciók hatásaival, a múltbeli vagy jövőbeli működési pénzbevételek vagy -kifizetések aktív vagy passzív időbeli elhatárolásaival, és a befektetési pénzáramokkal kapcsolatos bevételi vagy kiadási tételekkel. A külföldi pénznemben lebonyolított tranzakciókból származó pénzáramokat az Európai Unió beszámolási pénznemében (EUR) kell elszámolni, a külföldi pénznemben lévő összegre az eurónak és a külföldi pénznemnek a cash flow időpontjában érvényes átváltási árfolyamát alkalmazva.

A bemutatott cash-flow kimutatás az adott időszak pénzáramait mutatja be működési és befektetési tevékenységek szerint csoportosítva (az Uniónak nincs finanszírozási tevékenysége).

4.2   MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK

MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK

A működési tevékenységek az Unió befektetési tevékenységektől különböző tevékenységei. A végrehajtott tevékenységek többsége ide tartozik. A kedvezményezetteknek nyújtott kölcsönök (és adott esetben az ahhoz kapcsolódó hitelfelvételek) nem minősülnek befektetési (vagy finanszírozási) tevékenységnek, mivel az Unió általános célkitűzéseinek és így napi műveleteinek részét képezik. A működési tevékenységek magukban foglalják az olyan beruházásokat, mint az EBA, az EBRD és a kockázatitőke-alapok. E tevékenységek célkitűzése tulajdonképpen a szakpolitikához kötött eredmények elérésében való részvétel.

4.3   BEFEKTETÉSI TEVÉKENYSÉGEK

BEFEKTETÉSI TEVÉKENYSÉGEK

Befektetési tevékenység az immateriális javak és az ingatlanok, gépek, berendezések, valamint a pénzeszközzel egyenértékű eszközök között nem szereplő egyéb befektetések vásárlása és értékesítése. A befektetési tevékenységek nem foglalják magukban a kedvezményezetteknek nyújtott kölcsönöket. A cél az Unió által végrehajtott valódi befektetések bemutatása.

Meg kell jegyezni, hogy a Bizottság mérlegében szereplő pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök tételből 8 910 millió EUR-t nem használhat fel az Unió. Ide azok a kirótt pénzbírságokra befizetett összegek tartoznak, amelyek esetében a másik fél fellebbezett a pénzbírság ellen. Ezeket az összegeket a 2.11. megjegyzés egyértelműen korlátozott felhasználású pénzeszközként határozza meg.

5.   FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK, VALAMINT EGYÉB KÖZZÉTÉTELEK

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Kapott garanciák | 5.1 | 279 | 260 |
| Csalásokhoz és szabálytalanságokhoz kapcsolódó függő követelések | 5.2 | 1 944 | 2 010 |
| (Végleges határozatra váró) folyamatban lévő pénzügyi korrekciók | 5.3 | 0 | 4 390 |
| Egyéb függő követelések | 5.4 | 18 | 43 |
| Függő követelések összesen | | 2 241 | 6 703 |

millió EUR

Megjegyzés

2009.12.31.

2008.12.31.

Kapott garanciák

5.1

5.1

279

260

Csalásokhoz és szabálytalanságokhoz kapcsolódó függő követelések

5.2

5.2

1 944

2 010

(Végleges határozatra váró) folyamatban lévő pénzügyi korrekciók

5.3

5.3

0

4 390

Egyéb függő követelések

5.4

5.4

18

43

Függő követelések összesen

Függő követelések összesen

2 241

2 241

6 703

6 703

FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| Függő kötelezettségek | Megjegyzés | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Nyújtott garanciák | 5.5 | 19 330 | 17 510 |
| Pénzbírságok – a Bírósághoz benyújtott fellebbezések | 5.6 | 11 969 | 10 198 |
| EMGA – folyamatban lévő bírósági ítéletek | 5.7 | 1 945 | 1 609 |
| Jogi és egyéb vitás ügyekhez kapcsolódó függő kötelezettségek | 5.8 | 416 | 281 |
| Egyéb függő kötelezettségek | 5.9 | 12 | 18 |
| Függő kötelezettségek összesen | | 33 672 | 29 616 |
| Valamennyi függő kötelezettséget – esedékessé válásakor – az uniós költségvetésből finanszíroznak az elkövetkező években. Az Európai Unió költségvetését a tagállamok finanszírozzák. |

millió EUR

Függő kötelezettségek

Megjegyzés

2009.12.31.

2008.12.31.

Nyújtott garanciák

5.5

5.5

19 330

17 510

Pénzbírságok – a Bírósághoz benyújtott fellebbezések

5.6

5.6

11 969

10 198

EMGA – folyamatban lévő bírósági ítéletek

5.7

5.7

1 945

1 609

Jogi és egyéb vitás ügyekhez kapcsolódó függő kötelezettségek

5.8

5.8

416

281

Egyéb függő kötelezettségek

5.9

5.9

12

18

Függő kötelezettségek összesen

Függő kötelezettségek összesen

33 672

33 672

29 616

29 616

Valamennyi függő kötelezettséget – esedékessé válásakor – az uniós költségvetésből finanszíroznak az elkövetkező években. Az Európai Unió költségvetését a tagállamok finanszírozzák.

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

5.1   KAPOTT GARANCIÁK

KAPOTT GARANCIÁK

| millió EUR |
| --- |
| | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Teljesítési garanciák | 252 | 239 |
| Egyéb | 27 | 21 |
| Összesen | 279 | 260 |

millió EUR

2009.12.31.

2008.12.31.

Teljesítési garanciák

252

239

Egyéb

27

21

Összesen

Összesen

279

279

260

260

Esetenként előírnak teljesítési garanciákat annak biztosítása érdekében, hogy az uniós források kedvezményezettjei teljesítsék az Unióval kötött szerződésükben foglalt kötelezettségeket.

5.2   CSALÁSOK ÉS SZABÁLYTALANSÁGOK

CSALÁSOK ÉS SZABÁLYTALANSÁGOK

Az alábbi táblázat azon visszafizettetések lehetséges összegeit mutatja be, amelyeket a tagállamok a strukturális alapokkal kapcsolatos szabálytalan igénylések felderítését követően indítottak. A táblázat a tagállamok által az 1681/94/EK bizottsági rendelettel összhangban benyújtott hivatalos jelentéseken alapul, az összegek tagállamok szerint kerültek bontásra.

Függő követelések: csalások és szabálytalanságok

Függő követelések: csalások és szabálytalanságok

| millió EUR |
| --- |
| Tagállam | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Ausztria | 8 | 13 |
| Belgium | 2 | 16 |
| Cseh Köztársaság | 13 | 13 |
| Dánia | 2 | 10 |
| Észtország | 3 | 2 |
| Finnország | 2 | 3 |
| Franciaország | 15 | 12 |
| Németország | 468 | 581 |
| Görögország | 25 | 62 |
| Magyarország | 6 | 5 |
| Írország | 1 | 1 |
| Olaszország | 436 | 441 |
| Lettország | 5 | 4 |
| Litvánia | 5 | 2 |
| Málta | 1 | 1 |
| Hollandia | 15 | 14 |
| Lengyelország | 18 | 13 |
| Portugália | 82 | 114 |
| Szlovákia | 39 | 9 |
| Szlovénia | 7 | 1 |
| Spanyolország | 277 | 279 |
| Svédország | 2 | 2 |
| Egyesült Királyság | 347 | 257 |
| Összesen | 1 779 | 1 855 |

millió EUR

Tagállam

2009.12.31.

2008.12.31.

Ausztria

8

13

Belgium

2

16

Cseh Köztársaság

13

13

Dánia

2

10

Észtország

3

2

Finnország

2

3

Franciaország

15

12

Németország

468

581

Görögország

25

62

Magyarország

6

5

Írország

1

1

Olaszország

436

441

Lettország

5

4

Litvánia

5

2

Málta

1

1

Hollandia

15

14

Lengyelország

18

13

Portugália

82

114

Szlovákia

39

9

Szlovénia

7

1

Spanyolország

277

279

Svédország

2

2

Egyesült Királyság

347

257

Összesen

Összesen

1 779

1 855

A táblázatban található adatok inkább csak elméleti maximumot jelentenek, mintsem az uniós költségvetés rendelkezésére bocsátandó tényleges összegeket, mégpedig az alábbi okok miatt:

| — | A tagállamok nem minden esetben jelentik visszafizettetési intézkedéseik eredményét. |
| --- | --- |

—

A tagállamok nem minden esetben jelentik visszafizettetési intézkedéseik eredményét.

| — | Bár a tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot a visszafizettetés valószínűségéről, lehetetlen pontosan meghatározni, hogy a még visszafizettetendő összegek mekkora hányadát tudják majd ténylegesen visszafizettetni. Bizonyos esetekben a nemzeti jogszabályok 30 éves elévülési időszakot írnak elő, ami miatt a nemzeti hatóságok még azokban az esetekben sem szívesen mondanak le hivatalosan a követelésekről, ahol az összeg visszafizettetésére csupán elméleti esély van. A strukturális műveletek esetében a tagállamok – a 438/2001/EK rendelet 8. cikke értelmében – kötelesek évente nyilatkozatot küldeni a Bizottságnak a visszafizettetésre váró összegekről annak érdekében, hogy a Bizottság reálisabb képet alkothasson a tényleges helyzetről. |
| --- | --- |

—

Bár a tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot a visszafizettetés valószínűségéről, lehetetlen pontosan meghatározni, hogy a még visszafizettetendő összegek mekkora hányadát tudják majd ténylegesen visszafizettetni. Bizonyos esetekben a nemzeti jogszabályok 30 éves elévülési időszakot írnak elő, ami miatt a nemzeti hatóságok még azokban az esetekben sem szívesen mondanak le hivatalosan a követelésekről, ahol az összeg visszafizettetésére csupán elméleti esély van. A strukturális műveletek esetében a tagállamok – a 438/2001/EK rendelet 8. cikke értelmében – kötelesek évente nyilatkozatot küldeni a Bizottságnak a visszafizettetésre váró összegekről annak érdekében, hogy a Bizottság reálisabb képet alkothasson a tényleges helyzetről.

| — | Még ha az érintett tagállam időben meg is kezdte a visszafizettetési eljárást, ez nem jelent biztosítékot a visszafizettetés sikerességére. Ez különösen igaz azokra a visszafizetési felszólításokra, amelyekkel szemben fellebbezést nyújtottak be. |
| --- | --- |

—

Még ha az érintett tagállam időben meg is kezdte a visszafizettetési eljárást, ez nem jelent biztosítékot a visszafizettetés sikerességére. Ez különösen igaz azokra a visszafizetési felszólításokra, amelyekkel szemben fellebbezést nyújtottak be.

| — | Az egyedi projektek társfinanszírozása a többéves programok keretében történik. Amíg a többéves programok le nem zárulnak, lehetetlen pontosan meghatározni a visszafizettetendő összegeket, mivel a szabálytalan kiadások finanszírozása bizonyos körülmények között átcsoportosítható más, jogszerű projektekhez, és mivel a későbbi részletfizetés – különösen az utolsó részlet kifizetése – esetenként a korábbi szabálytalan kiadások kiigazítására szolgálhat. A táblázatokban szereplő adatok nem véglegesek, a 2010. február végéig beérkezett és feldolgozott jelentéseken alapulnak. Ezek az adatok a későbbiekben beérkező további jelentéseknek megfelelően változhatnak. |
| --- | --- |

—

Az egyedi projektek társfinanszírozása a többéves programok keretében történik. Amíg a többéves programok le nem zárulnak, lehetetlen pontosan meghatározni a visszafizettetendő összegeket, mivel a szabálytalan kiadások finanszírozása bizonyos körülmények között átcsoportosítható más, jogszerű projektekhez, és mivel a későbbi részletfizetés – különösen az utolsó részlet kifizetése – esetenként a korábbi szabálytalan kiadások kiigazítására szolgálhat. A táblázatokban szereplő adatok nem véglegesek, a 2010. február végéig beérkezett és feldolgozott jelentéseken alapulnak. Ezek az adatok a későbbiekben beérkező további jelentéseknek megfelelően változhatnak.

A tagállamoktól kapott adatokból nem állapítható meg kellő pontossággal az egyedi esetek visszafizettetési valószínűsége. A 2008 óta történt fő mozgások az „EU10” országokhoz kapcsolódó emelkedések. A kohéziós politika végrehajtása 2004-ben indult el teljes mértékben, és azóta – a társfinanszírozott műveletek növekvő végrehajtásának és a fokozott ellenőrzéseknek köszönhetően – a bejelentett szabálytalanságok száma emelkedik. Egy másik, 2008-hoz kapcsolódó fő változás az Egyesült Királyságot érinti, amely a finanszírozott műveletekre vonatkozóan elvégzett széles körű ellenőrzéseket követően növekvő számú szabálytalanságot jelentett be.

E megnevezésben szerepel továbbá az EMGA-hoz kapcsolódó 165 millió EUR-s összeg (2008: 153 millió EUR). A tagállamok a Bizottság tudomására hozták az adósnyilvántartásukban szereplő összegeket, továbbá a még előzetes ellenőrzés alatt álló összeget. E megnevezésben ezen előzetes összegek vannak részletezve.

5.3   VÉGLEGES HATÁROZATRA VÁRÓ, FOLYAMATBAN LÉVŐ PÉNZÜGYI KORREKCIÓK

VÉGLEGES HATÁROZATRA VÁRÓ, FOLYAMATBAN LÉVŐ PÉNZÜGYI KORREKCIÓK

Ez az információ, amely az uniós kiadások visszafizettetésére vonatkozik, más, kapcsolódó információkkal együtt az éves beszámoló 6. megjegyzésében kerül közzétételre.

5.4   EGYÉB FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

EGYÉB FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

Itt szerepelnek egyéb olyan kisebb függő követelések, amelyek nem sorolhatók be a fenti megnevezésekbe.

FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

5.5   ADOTT GARANCIÁK

ADOTT GARANCIÁK

5.5.1   
  Az Európai Beruházási Bank (EBB) által a saját forrásokból nyújtott hitelekre

Az Európai Beruházási Bank (EBB) által a saját forrásokból nyújtott hitelekre

| millió EUR |
| --- |
| | Kockázatmegosztással 2009.12.31. | Kockázatmegosztás nélkül 2009.12.31. | Kintlévőségek 2009.12.31.
  Összesen | Kintlévőségek 2008.12.31. |
| Állami hatóság | Magánvállalkozás |
| 65 %-os garancia | 3 127 | 9 126 | 2 692 | 14 945 | 12 429 |
| 70 %-os garancia | 109 | 1 981 | 506 | 2 596 | 2 908 |
| 75 %-os garancia | 0 | 617 | 233 | 850 | 1 049 |
| 100 %-os garancia | 0 | 625 | 196 | 821 | 1 008 |
| Összesen | 3 236 | 12 349 | 3 627 | 19 212 | 17 394 |

millió EUR

Kockázatmegosztással 2009.12.31.

Kockázatmegosztás nélkül 2009.12.31.

Kintlévőségek 2009.12.31.

Összesen

Kintlévőségek 2008.12.31.

Állami hatóság

Magánvállalkozás

65 %-os garancia

3 127

9 126

2 692

14 945

14 945

12 429

70 %-os garancia

109

1 981

506

2 596

2 596

2 908

75 %-os garancia

0

617

233

850

850

1 049

100 %-os garancia

0

625

196

821

821

1 008

Összesen

Összesen

3 236

3 236

12 349

12 349

3 627

3 627

19 212

19 212

17 394

17 394

Az uniós költségvetés az EBB által saját forrásaiból harmadik országoknak nyújtott, 2009. december 31-én már aláírt hiteleket fedez (ideértve a tagállamoknak csatlakozás előtt nyújtott hiteleket is). Mindazonáltal az uniós garancia a hitel engedélyezett maximális összegének adott százalékára korlátozódik: 65 %, 70 %, 75 % vagy 100 %. Ha a felső határt nem éri el, az uniós garancia a teljes összeget fedezi. 2009. december 31-én a kintlévőségek 19 212 millió EUR-t tettek ki, ezért tehát az Unió által viselt kockázat is erre az összegre korlátozódik.

Az uniós költségvetés garanciáival fedezett hiteleket az EBB harmadik felektől (államoktól, állami, illetve magán pénzintézetektől) származó garanciákkal is biztosítja; ezekben az esetekben a Bizottság másodlagos kezes. Az uniós költségvetésből nyújtott garancia a „Kockázatmegosztással” oszlopban szereplő garanciák esetében csupán a politikai kockázatra nyújt fedezetet. A többi kockázatot az elsődleges kezes kiesése esetén az EBB fedezi. A „Kockázatmegosztás nélkül” oszlopban szereplő garanciák esetében, amennyiben az elsődleges kezes kiesik, az uniós költségvetés nyújt fedezetet valamennyi kockázatra. Ha az elsődleges kezes állami hatóság, ezek a kockázatok általában a politikai kockázatra korlátozódnak, amennyiben azonban a kezes egy intézmény vagy magánjogi vállalat, az uniós költségvetésnek az esetleges gazdasági kockázatokra is fedezetet kell nyújtania.

5.5.2   
  Egyéb nyújtott garanciák

Egyéb nyújtott garanciák

| millió EUR |
| --- |
| | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus (RSFF) | 94 | 48 |
| A MEDA keretében marokkói garanciák | 17 | 66 |
| A Ten-T projektek hitelgarancia eszköze (LGTT) | 6 | 1 |
| Egyéb | 1 | 1 |
| Összesen | 118 | 116 |

millió EUR

2009.12.31.

2008.12.31.

Kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus (RSFF)

94

48

A MEDA keretében marokkói garanciák

17

66

A Ten-T projektek hitelgarancia eszköze (LGTT)

6

1

Egyéb

1

1

Összesen

Összesen

118

118

116

116

A kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus keretében a Bizottság hozzájárulása az EBB által a támogatható kutatási projektekre nyújtott hitelek és garanciák pénzügyi kockázatát fedezi. A 2007–2013 közötti időszakra összesen legfeljebb 1 milliárd EUR-s bizottsági költségvetést terveznek, amelyből legfeljebb 800 millió EUR az „Együttműködés”, legfeljebb 200 millió EUR pedig a „Kapacitások” egyedi programból származik. Az EBB ugyanekkora összeg nyújtására vállalt kötelezettséget. A Bizottság 94 millió EUR-t zárolt tőkejuttatásként. Ez a tőkejuttatás a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus keretében az EBB által nyújtott hitelek és garanciák vonatkozásában keletkezett váratlan veszteségek fedezésére szolgál. A Bizottság legfeljebb ilyen mértékű veszteséget szenvedhet a nyújtott hitelekre vagy garanciákra vonatkozó fizetésképtelenség esetén. Ez a Bizottság által nyújtott garancia felső korlátját jelenti a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus tekintetében, így az Európai Uniónál felmerült függő kötelezettségnek tekintendő.

A MEDA-program részeként a Bizottság egy külön alapon keresztül garanciamechanizmust hozott létre, amelyből két marokkói szervezet – a Caisse Centrale de Garantie és a Fonds Dar Ad-Damane – részesül. 2009. december 31-én a Bizottság garanciája 17 millió EUR-ra vonatkozott.

A Ten-T projektek hitelgarancia eszköze (LGTT) (2007–2013) célja olyan garanciák kibocsátása, amelyek a TEN-Transport projektek kezdeti éveire jellemző bevételi kockázatokat csökkentik. Sajátossága, hogy a garancia teljes készenléti hitelkeretet biztosít, amely csak olyan esetekben kerül alkalmazásra, amikor a projekt cash-flow-ja nem elegendő az első helyre sorolt adósságok fedezésére. Az eszköz a Bizottság és az EBB közös pénzügyi terméke lesz, amelyhez az uniós költségvetésből 500 millió EUR-t biztosítanak. Az EBB hozzájárulása szintén 500 millió EUR lesz, azaz a rendelkezésre álló összeg összesen 1 milliárd EUR. Az itt feltüntetett 6 millió EUR-s összeg a garanciaeszköz műveleteivel kapcsolatos előre nem látható veszteségekre létrehozott céltartalékhoz történő hozzájárulás.

5.6   PÉNZBÍRSÁGOK

PÉNZBÍRSÁGOK

Ezek az összegek a versenypolitikai szabályok megsértése miatt a Bizottság által kiszabott olyan pénzbírságokra vonatkoznak, amelyek összegét ideiglenesen megfizették, és vagy fellebbezést nyújtottak be, vagy nem ismert, hogy nyújtanak-e be fellebbezést. A függő kötelezettséget az ügyre vonatkozó bírósági határozat véglegesítéséig fenntartják. Az ideiglenes kifizetéseken realizált kamatok (460 millió EUR) az adott év gazdasági eredményében jelennek meg, továbbá kimutatásra kerülnek a függő kötelezettségek között, hogy érzékeltetessék a Bizottság ezen összegekre való jogosultságának bizonytalanságát.

5.7   EMGA – FÜGGŐBEN LÉVŐ BÍRÓSÁGI ÍTÉLETEK

EMGA – FÜGGŐBEN LÉVŐ BÍRÓSÁGI ÍTÉLETEK

Ide a tagállamokkal szembeni, az EMGA megfelelőségi határozataihoz kapcsolódó olyan függő kötelezettségek tartoznak, amelyekre vonatkozóan a Bíróság még nem hozott ítéletet. A kötelezettség végső összegének, valamint annak meghatározása, hogy sikeres fellebbezés esetén melyik év költségvetését terheli majd, az Európai Bíróság előtt még függőben lévő eljárás hosszától függ. A valószínűleg fizetendő összegre vonatkozó becslés hosszú lejáratú céltartalékként szerepel a mérlegben – lásd a 2.13. megjegyzést.

5.8   JOGI ÉS EGYÉB VITÁS ÜGYEKHEZ KAPCSOLÓDÓ FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

JOGI ÉS EGYÉB VITÁS ÜGYEKHEZ KAPCSOLÓDÓ FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

E megnevezés az Unióval szembeni jelenlegi kártérítési követelésekhez, egyéb jogvitákhoz és a becsült jogi költségekhez kapcsolódik.

Az összegek szállítókkal, ajánlattevőkkel és korábbi munkavállalókkal kapcsolatos vitás ügyekhez kapcsolódnak. Meg kell említeni, hogy az EK-Szerződés 288. cikkének megfelelő kártérítési követelés esetében a panaszosnak kell bizonyítania a következőket: a szóban forgó intézmény kellően súlyosan megsértett valamely, az egyéneknek bizonyos jogokat biztosító jogszabályt, a panaszos által elszenvedett tényleges kárt, valamint a jogszerűtlen cselekvés és a kár közötti közvetlen ok-okozati kapcsolatot.

5.9   EGYÉB FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

EGYÉB FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

Itt szerepelnek egyéb olyan kisebb függő követelések, amelyek nem sorolhatók be a fenti megnevezésekbe.

EGYÉB JELENTŐS KÖZZÉTÉTELEK

EGYÉB JELENTŐS KÖZZÉTÉTELEK

5.10   FEL NEM HASZNÁLT KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOKKAL KAPCSOLATOS PÉNZÜGYI TEVÉKENYSÉGEK

FEL NEM HASZNÁLT KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOKKAL KAPCSOLATOS PÉNZÜGYI TEVÉKENYSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Fel nem használt kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos pénzügyi tevékenységek | 5 733 | 4 885 |

millió EUR

2009.12.31.

2008.12.31.

Fel nem használt kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos pénzügyi tevékenységek

5 733

4 885

Ide olyan, a Bizottság által kötött (a fennálló kötelezettségvállalások által le nem fedett) hitelnyújtási és tőkebefektetési megállapodások tartoznak, amelyeket a másik fél az év vége előtt nem hívott le. A főbb összegek a 2008-ban és 2009-ben aláírt, de az év vége előtt még nem folyósított fizetésimérleg-kölcsönről szóló megállapodásokhoz kapcsolódnak (2009. december 31-én 5,4 milliárd EUR).

5.11   KÖLTSÉGVETÉSI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK, AMELYEK KIFIZETÉSE MÉG FÜGGŐBEN VAN

KÖLTSÉGVETÉSI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK, AMELYEK KIFIZETÉSE MÉG FÜGGŐBEN VAN

| millió EUR |
| --- |
| | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Költségvetési kötelezettségvállalások, amelyek kifizetése még függőben van | 134 689 | 120 023 |

millió EUR

2009.12.31.

2008.12.31.

Költségvetési kötelezettségvállalások, amelyek kifizetése még függőben van

134 689

120 023

A költségvetés fennálló kötelezettségvállalásai azok az összegek, amelyeket még nem fizettek ki, illetve amelyek esetében a kötelezettségvállalást nem vonták vissza. A fennálló kötelezettségvállalások a többéves programok létezésének rendes következményei. 2009. december 31-én a költségvetés fennálló kötelezettségvállalásainak teljes összege 177 272 millió EUR volt. A fenti összesített eredmény a fennálló költségvetési kötelezettségvállalásoknak és azoknak a kapcsolódó összegeknek a különbsége, amelyeket kiadásként tüntettek fel a 2009. évi gazdasági eredménykimutatásban.

5.12   JELENTŐS JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

JELENTŐS JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| Strukturális intézkedések | 275 761 | 332 995 |
| A mediterrán országokkal aláírt jegyzőkönyv | 263 | 263 |
| Halászati megállapodások | 249 | 401 |
| Galileo-program | 1 517 | 2 023 |
| GMES-program | 556 | 624 |
| TEN-T | 4 289 | 4 571 |
| Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások | 1 325 | 983 |
| Összesen | 283 960 | 341 860 |

millió EUR

2009.12.31.

2008.12.31.

Strukturális intézkedések

275 761

332 995

A mediterrán országokkal aláírt jegyzőkönyv

263

263

Halászati megállapodások

249

401

Galileo-program

1 517

2 023

GMES-program

556

624

TEN-T

4 289

4 571

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

1 325

983

Összesen

Összesen

283 960

283 960

341 860

341 860

Ezek a kötelezettségvállalások azáltal keletkeztek, hogy az Unió úgy határozott, olyan összegekre vonatkozóan tesz hosszú távú jogi kötelezettségvállalásokat, amelyek fedezetére még nem voltak kötelezettségvállalási előirányzatok a költségvetésben. Ez kapcsolódhat olyan többéves programokhoz, mint a strukturális intézkedések, illetve olyan összegekhez, amelyek jövőbeli kifizetésére az Európai Unió a mérlegfordulónapkor hatályos igazgatási szerződések értelmében kötelezettséget vállalt (például olyan szolgáltatások nyújtása, mint biztonság, takarítás stb., de egyedi projekteket – például építési beruházások – érintő szerződéses kötelezettségvállalások is). Nem minden többéves program tartalmaz az e megnevezés alá sorolandó kötelezettségvállalást: az elkövetkező évek kiadásai a költségvetési hatóság éves határozataitól, vagy az érintett szabályok változásától függnek.

5.12.1   
  Strukturális intézkedések

Strukturális intézkedések

Az alábbi táblázat a költségvetési kötelezettségvállalással még nem fedezett jogi kötelezettségvállalásokat és a 2007–2013 közötti pénzügyi keretben előirányzott összegekből még megtehető kötelezettségvállalások maximális összegét veti össze. A strukturális intézkedések a 2007–2013 közötti időszakra tervezett támogatásokat jelentik. 2007-ben indult az új pénzügyi keret, amelynek formája és célkitűzései eltérnek az előző éviektől.

| millió EUR |
| --- |
| | A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret összegei
  (A) | Aláírt jogi kötelezettségvállalások
  (B) | 2007–2009 közötti költségvetési kötelezettségvállalások
  (C) | Költségvetési kötelezettségvállalásokkal csökkentett jogi kötelezettségvállalások
  (=B-C) | Maximális kötelezettségvállalás
  (=A-C) |
| Kohéziós politikai alapok | 346 543 | 346 136 | 140 318 | 205 818 | 206 225 |
| Természeti erőforrások | 100 624 | 98 388 | 39 533 | 58 855 | 61 091 |
| Előcsatlakozási támogatási eszköz | 10 958 | 5 195 | 2 513 | 2 682 | 8 445 |
| Összesen | 458 125 | 449 719 | 182 364 | 267 355 | 275 761 |

millió EUR

A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret összegei

(A)

Aláírt jogi kötelezettségvállalások

(B)

2007–2009 közötti költségvetési kötelezettségvállalások

(C)

Költségvetési kötelezettségvállalásokkal csökkentett jogi kötelezettségvállalások

(=B-C)

Maximális kötelezettségvállalás

(=A-C)

Kohéziós politikai alapok

346 543

346 136

140 318

205 818

206 225

Természeti erőforrások

100 624

98 388

39 533

58 855

61 091

Előcsatlakozási támogatási eszköz

10 958

5 195

2 513

2 682

8 445

Összesen

Összesen

458 125

458 125

449 719

449 719

182 364

182 364

267 355

267 355

275 761

275 761

5.12.2   
  A mediterrán országokkal aláírt jegyzőkönyvek

A mediterrán országokkal aláírt jegyzőkönyvek

E kötelezettségvállalások, amelyeket a mediterrán térség tagsággal nem rendelkező országaival kötött pénzügyi jegyzőkönyvek keretében rögzítettek, összege 263 millió EUR. Az itt megjelenő összeg az aláírt jegyzőkönyvekben szereplő teljes összeg és a lekönyvelt költségvetési kötelezettségvállalások különbözete. Ezek a jegyzőkönyvek olyan nemzetközi szerződések, amelyek csak mindkét fél beleegyezésével szüntethetők meg, az erre irányuló erőfeszítések folyamatban vannak.

5.12.3   
  Halászati megállapodások

Halászati megállapodások

E kötelezettségvállalások összege 249 millió EUR, és a harmadik országokkal a nemzetközi halászati megállapodások keretében végrehajtott műveletekre szólnak.

5.12.4   
  Galileo-program

Galileo-program

A Galileo egy globális navigációs műholdrendszer (GNSS), amelyet jelenleg épít ki az Európai Unió és az Európai Űrügynökség (ESA). A Galileo-programot most már teljes egészében az uniós költségvetésből finanszírozzák, a programot az EU nevében a Bizottság irányítja. A program első, pályára állítási és tesztelési fázisát (In Orbit Validation, IOV) várhatóan 2012 folyamán fejezik be, ezt követően kerül sor a létrehozott eszközök Bizottságnak történő átadására.

Megjegyzendő, hogy a Bizottság a Galileo-program pályára állítási és tesztelési fázisához 2009 végéig 1 028 millió EUR-val járult hozzá, beleszámítva a GJU-ban eszközölt korábbi befektetést. Mivel ez a program jelenleg még mindig a kutatási fázisban tart, az EU számviteli szabályai szerint az elköltött pénzeket ráfordításként számolták el, az immateriális javak értéke nem változott. A Galileo-program következő fázisára (2008-tól 2013-ig) a bizottsági hozzájárulás teljes (indikatív) előirányzott összege 2 645 millió EUR.

5.12.5   
  GMES-program

GMES-program

A Bizottság szerződést kötött az ESA-val a 2008–2013 közötti időszakra a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES) űrbeli komponensének végrehajtására. Az erre az időszakra vonatkozó teljes indikatív összeg 624 millió EUR. 2009-ben ebből 68 millió EUR-t fizettek ki az ESA-nak.

5.12.6   
  TEN-T kötelezettségvállalások

TEN-T kötelezettségvállalások

Ez az összeg a transzeurópai közlekedési hálózatok (TEN-T) területén a 2007–2013 közötti időszakra nyújtott támogatásokhoz kapcsolódik. A program a transzeurópai közlekedési hálózatok kifejlesztéséhez meghatározott projektekre vonatkozik az infrastruktúra-, valamint a kutatási és innovációs projektek támogatása érdekében egyaránt, hogy előmozdítsák az új közlekedési infrastruktúra kiépítésével kapcsolatos új technológiák és innovatív folyamatok integrálását. Az erre a programra vonatkozó teljes indikatív összeg 8 013 millió EUR.

5.12.7   
  Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

A feltüntetett összegek a szerződések időszaka alatt kifizetendő kötelezettségvállalások összegét mutatják. Ugyancsak itt szerepel a Tanács építési szerződéseihez kapcsolódó 117 millió EUR-s fennálló szerződéses kötelezettség, valamint a Parlament építési szerződéseihez kapcsolódó 441 millió EUR. Az itt feltüntetett egyéb jelentős összegek a következők: 480 millió EUR a „Magfúzió az Energiáért” Ügynökség (Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás) és az ITER International által kötött közbeszerződési megállapodásokhoz kapcsolódóan, valamint 165 millió EUR a „Magfúzió az Energiáért” Ügynökség, a japán atomenergia-ügynökség (JAEA) és az ITER International között létrejött közbeszerzési megállapodásokhoz kapcsolódóan.

5.13   RÉSZESEDÉS KAPCSOLT SZERVEZETEKBEN

RÉSZESEDÉS KAPCSOLT SZERVEZETEKBEN

Ez az összeg a Bizottság által jegyzett, még le nem hívott tőkéhez kapcsolódó kintlévő kifizetéseket tartalmazza.

5.13.1   
  Le nem hívott tőkerészesedés: EBRD

Le nem hívott tőkerészesedés: EBRD

| millió EUR |
| --- |
| EBRD | Teljes EBRD-tőke | A Bizottság által jegyzett összeg |
| Tőke | 19 794 | 600 |
| Befizetett | (5 198) | (157) |
| Még le nem hívott | 14 596 | 443 |

millió EUR

EBRD

Teljes EBRD-tőke

A Bizottság által jegyzett összeg

Tőke

19 794

600

Befizetett

(5 198)

(157)

Még le nem hívott

14 596

443

443

5.13.2   
  Le nem hívott tőkerészesedés: EBA

Le nem hívott tőkerészesedés: EBA

| millió EUR |
| --- |
| EBA | Teljes EBA-tőke | A Bizottság által jegyzett összeg |
| Tőke | 2 940 | 861 |
| Befizetett | (588) | (172) |
| Még le nem hívott | 2 352 | 689 |

millió EUR

EBA

Teljes EBA-tőke

A Bizottság által jegyzett összeg

Tőke

2 940

861

Befizetett

(588)

(172)

Még le nem hívott

2 352

689

689

Miután az EBA 2007-ben 1 000 új részvényt bocsátott ki, 2009 folyamán az EU további 75, részvényenként 1 millió EUR nominális értékű részvényt jegyzett, amelyből 2009-ben a névérték 20 %-át és a részvényázsiót fizette ki. Az Unió részesedése 900 részvényre (900 millió EUR) korlátozódik. Lásd a 2.3.1. megjegyzést is.

5.14   MŰKÖDÉSI LÍZING KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

MŰKÖDÉSI LÍZING KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| Leírás | A jövőben fizetendő összegek |
| 1 éven belül | 1–5 év között | 5 éven túl | Összesen |
| Épületek | 334 | 1 236 | 842 | 2 412 |
| IT-anyagok és egyéb felszerelések | 6 | 7 | 0 | 13 |
| Összesen | 340 | 1 243 | 842 | 2 425 |

millió EUR

Leírás

A jövőben fizetendő összegek

1 éven belül

1–5 év között

5 éven túl

Összesen

Épületek

334

1 236

842

2 412

IT-anyagok és egyéb felszerelések

6

7

0

13

Összesen

Összesen

340

340

1 243

1 243

842

842

2 425

2 425

E megnevezésbe tartoznak a működési lízingszerződés keretében bérelt épületek és egyéb felszerelések, amelyek nem teljesítik a mérleg eszközoldalán való szerepeltetés feltételeit. A feltüntetett összegek a szerződések időszaka alatt még kifizetendő kötelezettségvállalásokat mutatják.

A működési lízingek tekintetében 2009-ben 364 millió EUR-t számoltak el kiadásként a gazdasági eredménykimutatásban.

6.   A SZABÁLYTALANSÁGOK FELTÁRÁSÁT KÖVETŐ PÉNZÜGYI KORREKCIÓK ÉS VISSZAFIZETTETÉSEK

Az uniós költségvetés végrehajtása során szükséges a szabálytalanságok és csalások megelőzése, feltárása és korrekciója. E megjegyzés célja, hogy áttekintést adjon a Bizottság és a tagállamok által feltárt szabálytalanságok kezelésének folyamatára a vonatkozó jogszabályokban előirányzott különféle eljárásokról, valamint hogy bemutassa a szóban forgó teljes összegek legjobb becslését. Ez az ellenőrzési rendszer működésének utolsó szakasza, amely a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alátámasztása érdekében is elengedhetetlen.

6.1   BEVEZETÉS

BEVEZETÉS

6.1.1   
  A pénzügyi korrekció és a visszafizettetési folyamat áttekintése irányítási típusonként

A pénzügyi korrekció és a visszafizettetési folyamat áttekintése irányítási típusonként

Visszafizettetést és pénzügyi korrekciót eredményezhetnek a tagállami ellenőrzési rendszer bármely szintjén lefolytatott auditok és ellenőrzések: uniós szinten (Bizottság, Európai Számvevőszék, OLAF), illetve megosztott irányítás esetén a tagállamok által lefolytatott auditok. Noha szabálytalanságok egy projekt bármelyik szakaszában előfordulhatnak, legnagyobb valószínűséggel a végső szakaszban fedezik fel őket, vagyis amikor a kedvezményezett beküldi a végső kifizetésre vonatkozó kérelmét, amit legtöbb esetben a helyszínen ellenőriznek és/vagy egy független auditor igazolja azt. Az irányítási mód függvényében azonban különbséget kell tenni visszafizettetés és pénzügyi korrekció között, a vonatkozó ágazati szabályoknak megfelelően.

Visszafizettetések

Visszafizettetések

A költségvetési rendelet 71. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a jogalap nélkül kifizetett összegeket vissza kell fizettetni. Ebben az összefüggésben a visszafizettetés pénzösszegek jogtalan vagy szabálytalan kiadások feltárása miatti tényleges visszafizettetését jelenti a Bizottság vagy a tagállam által.

Pénzügyi korrekciók

Pénzügyi korrekciók

Amint azt a vonatkozó ágazati jogszabályok tartalmazzák az uniós kiadások számos területén (elsősorban a megosztott irányítás keretében), a szabálytalanságok korrekcióját a pénzügyi korrekció nevű mechanizmus révén hajtják végre. A Bizottság vagy tagállam által hozott pénzügyi korrekció célja visszaállítani azt az állapotot, amelyben valamennyi finanszírozandónak vagy társfinanszírozandónak nyilvánított kiadás megfelel az alkalmazandó nemzeti és uniós szabályoknak, illetve rendelkezéseknek.

Megosztott irányítás esetén elsősorban a tagállamok felelősek az operatív programoknál feltárt egyedi vagy rendszeres szabálytalanságokkal kapcsolatban szükséges pénzügyi korrekciók megtételéért. A Bizottság a nemzeti hatóságok által létrehozott rendszerek hatékonyságáért felelős, és amennyiben e rendszerek nem azok, a Bizottság pénzügyi korrekciót ír elő a tagállamra.

Amikor uniós ellenőrzések eredményeképpen kedvezményezetteknek teljesített jogtalan kifizetések azonosíthatók, a pénzügyi korrekció a tényleges visszafizettetési eljárás első lépésének tekinthető, mivel az alkalmazandó jogszabályok alapján a tagállamok kötelesek nyomon követni a rájuk kirótt pénzügyi korrekciót és saját maguk visszafizettetni a pénzösszegeket a végső kedvezményezettel. A tagállamoknak a nemzeti hatóságok által végzett auditok esetében is jogi kötelezettsége, hogy a végső kedvezményezettel visszafizettessék a pénzösszegeket.

Az alábbiakban irányítási típusonként összefoglaljuk a visszafizettetések és pénzügyi korrekciók különféle eljárásait, valamint az uniós beszámolóra gyakorolt hatásaikat.

6.1.2   
  Közvetlen irányítás

Közvetlen irányítás

Amikor a Bizottság közvetlen módon irányítja a költségvetést, a nem támogatható kiadásokat vagy visszafizettetik a kedvezményezettel, vagy levonják a következő költségelszámolásból. Amennyiben a kedvezményezett a költségelszámolás elküldése előtt levonja ezt az összeget, az információt nem tüntetik fel a számviteli rendszerben. Ez gyakran előfordul, mivel a legtöbb kedvezményezett köteles igazolt vagy ellenőrzött végső költségelszámolást benyújtani a Bizottságnak, mielőtt a végleges kifizetést megkaphatja. Ennek az igazolt elszámolásnak minden megállapított szabálytalanságot korrigálnia kell.

6.1.3   
  Megosztott irányítás

Megosztott irányítás

Az uniós költségvetés mintegy 80 %-át – elsősorban a mezőgazdaságra és vidékfejlesztésre, a kohéziós politikára és a halászatra fordított kiadásokat – az Európai Bizottság és a tagállamok egymással megosztva irányítják.

A megosztott irányítás alá tartozó kiadások esetében a végrehajtási feladatokat és felelősséget a tagállamokhoz delegálják, akik elsődlegesen felelősek a kedvezményezettek által elkövetett szabálytalanságok feltárásáért és korrekciójáért, valamint ennek következményeként a Bizottságnak bejelentett kiadások szabályszerűségének biztosításáért. A tagállamok így pénzügyi korrekciókat hajtanak végre, és amennyiben saját auditjuk vagy az uniós ellenőrzések eredményeképpen kedvezményezettek javára teljesített jogosulatlan kifizetéseket tudnak azonosítani, jogi kötelességük, hogy visszafizettetési eljárást kezdeményezzenek e kedvezményezettekkel szemben.

Az Európai Bizottság átfogó felügyeleti szereppel rendelkezik: ellenőrzi a tagállami irányítási és ellenőrzési rendszerek hatékony működését és a költségvetés végrehajtásáért viselt felelősségének biztosítása érdekében (a költségvetési rendelet 53b. cikkének (4) bekezdése) korrekciós intézkedéseket hoz, amennyiben ennek ellenkezőjét állapítja meg. A Bizottság formális határozatot is hozhat a tagállam által alkalmazandó pénzügyi korrekcióról, amennyiben a tagállam maga nem teljesítette az előírt korrekciókat, vagy amennyiben az irányítási és ellenőrzési rendszerekben olyan súlyos hiányosságok fordulnak elő, amelyek a rendszerből adódó szabálytalanságokhoz vezethetnek.

A Bizottság a feltárt egyedi szabálytalanságokkal kapcsolatban pénzügyi korrekciót ír elő, de hatáskörrel rendelkezik extrapolált vagy átalányjellegű korrekciók alkalmazására is. Az extrapolációt akkor alkalmazzák, ha a rendelkezésre álló dossziékból reprezentatív mintavétellel rendszerszintű szabálytalanságokra lehet következtetni. Átalányjellegű korrekciókat azon egyedi szabályszegések vagy rendszerszintű szabálytalanságok esetében alkalmazzák, amelyek pénzügyi kihatását nem lehet pontosan számszerűsíteni, és ahol a pontos összeg meghatározásának igazgatási költségei aránytalanok lennének. Mindkét esetben, még ha a kedvezményezettektől történő visszafizettetés nem is lehetséges, e korrekciók jelentős eszközei a tagállami rendszerek gyenge pontjainak javítása, valamint a kedvezményezettek javára teljesített szabálytalan kifizetések megelőzése, illetve feltárása és visszafizettetése érdekében.

6.1.4   
  Egyéb irányítási típusok

Egyéb irányítási típusok

A decentralizált irányítás és a közvetett centralizált irányítás alá tartozó kiadások esetében a nem megfelelően teljesített kifizetések visszafizettetéséért viselt felelősséget a tagállamokhoz, harmadik országokhoz vagy ügynökségekhez delegálják A közös irányítás alá tartozó kiadások esetében korrekciós mechanizmusokat határoznak meg a nemzetközi szervezetekkel kötött megállapodásokban. Amint a megosztott irányításnál is, a Bizottság pénzügyi korrekciókat tehet olyan esetekben, ahol az uniós kiadási programok szabályait nem megfelelően alkalmazták.

6.1.5   
  A 2009-es visszafizettetések és pénzügyi korrekciók összefoglalása

A 2009-es visszafizettetések és pénzügyi korrekciók összefoglalása

A 2009-es visszaigazolt/elfogadott visszafizettetések és pénzügyi korrekciók összefoglalása

A 2009-es visszaigazolt/elfogadott visszafizettetések és pénzügyi korrekciók összefoglalása

| millió EUR |
| --- |
| Pénzügyi korrekciók | Megjegyzés | 2009 | 2008 |
| EMOGA/EMGA/EMVA | 6.2.2 | 462 | 917 |
| Kohéziós politika (uniós munka) |
| – | Az 1994-1999-es időszak programjai |

millió EUR

Pénzügyi korrekciók

Megjegyzés

2009

2008

EMOGA/EMGA/EMVA

6.2.2

6.2.2

462

917

Kohéziós politika (uniós munka)

–

Az 1994-1999-es időszak programjai

6.2.4

6.2.4

521

414

| – | A 2000-2006-os időszak programjai |
| --- | --- |

–

A 2000-2006-os időszak programjai

6.2.4

6.2.4

1 890

1 173

| – | Kohéziós politika részösszesen |
| --- | --- |

–

Kohéziós politika részösszesen

2 411

1 587

Pénzügyi korrekció összesen

Pénzügyi korrekció összesen

2 873

2 873

2 504

2 504

| millió EUR |
| --- |
| Visszafizettetések | Megjegyzés | 2009 | 2008 |
| EMOGA/EMGA/EMVA (tagállamok által feltárt) | 6.3 | 163 | 360 |
| Kohéziós politika (uniós munka) | 6.3 | 102 | 31 |
| Egyéb irányítási típusok | 6.3 | 181 | 72 |
| Visszafizettetések összesen | | 446 | 463 |
| Az uniós költségvetés számára megmentett teljes összeg | | 3 319 | 2 967 |

millió EUR

Visszafizettetések

Megjegyzés

2009

2008

EMOGA/EMGA/EMVA (tagállamok által feltárt)

6.3

6.3

163

360

Kohéziós politika (uniós munka)

6.3

6.3

102

31

Egyéb irányítási típusok

6.3

6.3

181

72

Visszafizettetések összesen

Visszafizettetések összesen

446

446

463

463

Az uniós költségvetés számára megmentett teljes összeg

Az uniós költségvetés számára megmentett teljes összeg

3 319

3 319

2 967

2 967

Ez a táblázat nem tartalmazza a kohéziós politika keretében a tagállamok által saját ellenőrzéseiket követően tett visszafizettetéseket és visszavonásokat. Annak ellenére, hogy a tagállamok kötelesek információt szolgáltatni a Bizottságnak a visszavonásokról és visszafizettetésekről, a 2000–2006 közötti időszak programjaira vonatkozó jogszabályok alapján nem kötelesek a saját ellenőrzéseikből származó visszafizettetéseket külön azonosítani. Emiatt és a pénzügyi korrekciókkal való átfedés elkerülése érdekében a tagállamok által alkalmazott visszafizettetések és visszavonások nem kerülnek feltüntetésre (lásd a 6.5. megjegyzést).

6.5.

A 2009 folyamán végrehajtott visszafizettetések és pénzügyi korrekciók összefoglalása

A 2009 folyamán végrehajtott visszafizettetések és pénzügyi korrekciók összefoglalása

| millió EUR |
| --- |
| Pénzügyi korrekciók | Megjegyzés | Visszaigazolt 2009-ben | Visszaigazolt 2009 előtt | Összesen |
| EMOGA/EMGA/EMVA | 6.2.2 | 274 | 429 | 703 |
| Kohéziós politika |
| – | Az 1994–1999-es időszak programjai |

millió EUR

Pénzügyi korrekciók

Megjegyzés

Visszaigazolt 2009-ben

Visszaigazolt 2009 előtt

Összesen

EMOGA/EMGA/EMVA

6.2.2

6.2.2

274

429

703

703

Kohéziós politika

–

Az 1994–1999-es időszak programjai

6.2.4

6.2.4

163

137

300

300

| – | A 2000–2006-os időszak programjai |
| --- | --- |

–

A 2000–2006-os időszak programjai

6.2.4

6.2.4

313

96

409

409

| – | Kohéziós politika részösszesen |
| --- | --- |

–

Kohéziós politika részösszesen

476

233

709

709

Pénzügyi korrekció összesen

Pénzügyi korrekció összesen

750

750

662

662

1 412

1 412

| millió EUR |
| --- |
| Visszafizettetések | Megjegyzés | Visszaigazolt 2009-ben | Visszaigazolt 2009 előtt | Összesen |
| EMOGA/EMGA/EMVA | 6.3. | 117 | 31 | 148 |
| Kohéziós politika | 6.3. | 102 | 0 | 102 |
| Egyéb irányítási típusok | 6.3. | 147 | 34 | 181 |
| Visszafizettetések összesen | | 366 | 65 | 431 |
| Az uniós költségvetés számára megmentett teljes összeg | | 1 116 | 727 | 1 843 |

millió EUR

Visszafizettetések

Megjegyzés

Visszaigazolt 2009-ben

Visszaigazolt 2009 előtt

Összesen

EMOGA/EMGA/EMVA

6.3.

6.3.

117

31

148

148

Kohéziós politika

6.3.

6.3.

102

0

102

102

Egyéb irányítási típusok

6.3.

6.3.

147

34

181

181

Visszafizettetések összesen

Visszafizettetések összesen

366

366

65

65

431

431

Az uniós költségvetés számára megmentett teljes összeg

Az uniós költségvetés számára megmentett teljes összeg

1 116

1 116

727

727

1 843

1 843

6.2   PÉNZÜGYI KORREKCIÓK A MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS KERETÉBEN

PÉNZÜGYI KORREKCIÓK A MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS KERETÉBEN

Megosztott irányítás esetében a pénzügyi korrekció három fő lépésből áll:

| 1) | Az összeg még a jogi és kontradiktórius eljárásokon keresztüli véglegesítés folyamatában van („folyamatban” – lásd az alábbi 6.4. megjegyzést); |
| --- | --- |

1)

Az összeg még a jogi és kontradiktórius eljárásokon keresztüli véglegesítés folyamatában van („folyamatban” – lásd az alábbi 6.4. megjegyzést);

folyamatban

| 2) | Az összeget megállapították és véglegesítették (bizottsági határozat által „elfogadott”, illetve „visszaigazolt”: megosztott irányítás esetén a tagállammal egyetértésben); valamint, |
| --- | --- |

2)

Az összeget megállapították és véglegesítették (bizottsági határozat által „elfogadott”, illetve „visszaigazolt”: megosztott irányítás esetén a tagállammal egyetértésben); valamint,

elfogadott

visszaigazolt

| 3) | Az összeget ténylegesen visszafizettették vagy a tagállamtól kapott pénzeszköz (elfogadott korrekció), vagy a jövőbeli kifizetési igényből a tagállam általi levonás (visszavonás/visszafizettetés) révén („végrehajtott”); a még nem végrehajtott pénzügyi korrekciók vonatkozásában lásd a 6.2.4. megjegyzést. |
| --- | --- |

3)

Az összeget ténylegesen visszafizettették vagy a tagállamtól kapott pénzeszköz (elfogadott korrekció), vagy a jövőbeli kifizetési igényből a tagállam általi levonás (visszavonás/visszafizettetés) révén („végrehajtott”); a még nem végrehajtott pénzügyi korrekciók vonatkozásában lásd a 6.2.4. megjegyzést.

végrehajtott

6.2.1   
  Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

Az EMOGA Garanciarészlegét felváltó EMGA és EMVA keretében az alkalmazandó jogszabályok előírják, hogy a pénzügyi korrekciókat a végső számlaelszámolási eljáráson keresztül a Bizottság hajtja végre.

Végső számlaelszámolási eljárás

Végső számlaelszámolási eljárás

A Bizottság által működtetett végső számlaelszámolási eljárás magában foglalja valamennyi kifizető ügynökség éves pénzügyi végső elszámolását és egy többéves megfelelőségi elszámolást, amely a tagállamok által bevallott kiadások uniós szabályoknak való megfelelőségére vonatkozik. Az EMGA esetében valamennyi ilyen összeget bevételként könyvelik le a Bizottság gazdasági eredménykimutatásában. Az EMVA tekintetében a tagállamok által visszafizettetett összegek – az éves pénzügyi végső elszámolásból származó összegekkel együtt – általános szabályként a program kapcsán újra felhasználhatók.

Pénzügyi elszámolás: a Bizottság éves végső elszámolási határozatot fogad el, amellyel a vezetői nyilatkozatok alapján hivatalosan elfogadja a kifizető ügynökségek éves beszámolóját, valamint az igazoló szervek igazolásait és jelentéseit.

A megfelelőségi elszámolást oly módon tervezték meg, hogy kizárják az uniós finanszírozásból azokat a kiadásokat, amelyeket nem az uniós szabályokkal összhangban teljesítettek. A megfelelőségi elszámolás tehát nem olyan mechanizmus, amely révén a szabálytalan kifizetéseket közvetlenül a kedvezményezettől szedik be, hanem inkább erős ösztönzőt jelent a tagállamok számára, hogy irányítási és ellenőrzési rendszereiket fejlesszék, és így megelőzzék, illetve felfedezzék és visszafizettessék a végső kedvezményezettek felé teljesített szabálytalan kifizetéseket. A megfelelőségi korrekció továbbá nem mentesíti a tagállamot azon felelőssége alól, hogy az azonosított szabálytalanságokat nyomon kövesse. A megfelelőségi elszámolás nem követ éves ciklust, mivel hatálya alá egynél több pénzügyi évben felmerült kiadások tartoznak.

A szabályozási határidők figyelembevétele nélkül végrehajtott kifizetések pénzügyi elszámolása: A 883/2006/EK rendelet 9. cikkével összhangban a tagállamok által a kedvezményezettek felé teljesített kifizetésekre meghatározott határidők betartását rendszeresen, évente háromszor ellenőrzik. A határidők be nem tartása esetén a Bizottság levonásokat – különleges esetekben és kivételes körülményeknél bizonyos engedményekkel – és arányosítást alkalmaz. Ezeket a pénzügyi korrekciókat negatív kifizetésként kezelik, a gazdasági eredménykimutatásban pedig költségcsökkenésként számolják el.

6.2.2   
  Mezőgazdasági és vidékfejlesztési pénzügyi korrekciók 2009-ben

Mezőgazdasági és vidékfejlesztési pénzügyi korrekciók 2009-ben

A mezőgazdaság és vidékfejlesztés vonatkozásában 2009-ben elfogadott összes pénzügyi korrekció

A mezőgazdaság és vidékfejlesztés vonatkozásában 2009-ben elfogadott összes pénzügyi korrekció

| millió EUR |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| Végső számlaelszámolási eljárás: |
| Pénzügyi elszámolás és figyelmen kívül hagyott fizetési határidők | 103 | 58 |
| Megfelelőségi elszámolás | 359 | 859 |
| Összesen | 462 | 917 |

millió EUR

2009

2008

Végső számlaelszámolási eljárás:

Pénzügyi elszámolás és figyelmen kívül hagyott fizetési határidők

103

58

Megfelelőségi elszámolás

359

859

Összesen

Összesen

462

462

917

917

A fenti összegek az EMGA-ra vonatkoznak, mivel az EMVA tekintetében 2009-ben csak mintegy 0,4 millió EUR összegű pénzügyi korrekció merült fel. Ezeket az összegeket a gazdasági eredménykimutatásban tüntették fel. A fenti összegek tagállamonkénti megoszlását tekintve lásd az 1. mellékletet.

A megfelelőségi elszámolás 2008 és 2009 közötti csökkenését a 2008. végén végre nem hajtott, összesen 368 millió EUR-t kitevő megfelelőségi elszámolási határozatok okozták.

A mezőgazdaság és vidékfejlesztés vonatkozásában 2009-ben végrehajtott pénzügyi korrekciók

A mezőgazdaság és vidékfejlesztés vonatkozásában 2009-ben végrehajtott pénzügyi korrekciók

| millió EUR |
| --- |
| | 2009. évi végrehajtás |
| Végső számlaelszámolási eljárás |
| Pénzügyi elszámolás és figyelmen kívül hagyott fizetési határidők | 103 |
| Megfelelőségi elszámolás | 600 |
| Összesen | 703 |

millió EUR

2009. évi végrehajtás

Végső számlaelszámolási eljárás

Pénzügyi elszámolás és figyelmen kívül hagyott fizetési határidők

Pénzügyi elszámolás és figyelmen kívül hagyott fizetési határidők

103

Megfelelőségi elszámolás

Megfelelőségi elszámolás

600

Összesen

Összesen

703

703

A fenti összegek tagállamonkénti megoszlását tekintve lásd a 2. mellékletet.

6.2.3   
  Kohéziós politika

Kohéziós politika

A kohéziós politikára alkalmazandó jogszabályok előírják, hogy pénzügyi korrekciók végrehajtására irányuló intézkedéseket a tagállamok és a Bizottság egyaránt hoznak:

| — | A tagállamok kétféle módon hajthatnak végre pénzügyi korrekciót. Ezek a következők:






  — | vagy haladéktalanul visszavonják az érintett kiadást a programból azáltal, hogy levonják a Bizottságnak benyújtott következő kiadáskimutatásból, így azonnal felszabadítják az uniós forrásokat, hogy azokat más műveletekre köthessék le; vagy |
| --- | --- | --- |

—

A tagállamok kétféle módon hajthatnak végre pénzügyi korrekciót. Ezek a következők:

—

vagy haladéktalanul visszavonják az érintett kiadást a programból azáltal, hogy levonják a Bizottságnak benyújtott következő kiadáskimutatásból, így azonnal felszabadítják az uniós forrásokat, hogy azokat más műveletekre köthessék le; vagy

| — | a jogosulatlanul kifizetett összegeknek a kedvezményezettektől történő visszafizettetésére irányuló eljárások eredményétől függően egyelőre a programban hagyják a kiadást. A visszafizettetést vagy a szóban forgó összegek visszafizetése, vagy a visszafizetendő összegeknek az ugyanazon kedvezményezett javára teljesítendő további kifizetésekből való levonása révén hajtják végre. Az ilyen visszafizettetésekkel kapcsolatos további részletekért lásd az alábbi 6.5. megjegyzést. |
| --- | --- |

—

a jogosulatlanul kifizetett összegeknek a kedvezményezettektől történő visszafizettetésére irányuló eljárások eredményétől függően egyelőre a programban hagyják a kiadást. A visszafizettetést vagy a szóban forgó összegek visszafizetése, vagy a visszafizetendő összegeknek az ugyanazon kedvezményezett javára teljesítendő további kifizetésekből való levonása révén hajtják végre. Az ilyen visszafizettetésekkel kapcsolatos további részletekért lásd az alábbi 6.5. megjegyzést.

| — | A tagállamok mind a társfinanszírozásból visszavont összegek, mind a visszafizettetett összegek formáját öltő pénzügyi korrekciókkal kapcsolatban kötelesek adatokat szolgáltatni a Bizottságnak. A kétféle adatsor egymástól különbözik és egymást kiegészíti, mivel a visszavonások alatt csak olyan kiadásokat tüntetnek fel, amelyeket a visszafizettetési eljárás eredményének megvárása nélkül vontak vissza, a visszafizettetések alatt pedig olyan kiadásokat, amelyeket kezdetben nem vontak vissza, hanem a bejelentett kiadások között hagytak a visszafizettetésig, amint a visszafizettetés megtörtént. A tagállamok nem kötelesek külön azonosítani az uniós ellenőrzésekből, illetve a saját auditjukból származó korrekciókat. Ezt a jelentéstételi követelményt csak a 2007–2013 közötti időszak programjai vonatkozásában vezették be. |
| --- | --- |

—

A tagállamok mind a társfinanszírozásból visszavont összegek, mind a visszafizettetett összegek formáját öltő pénzügyi korrekciókkal kapcsolatban kötelesek adatokat szolgáltatni a Bizottságnak. A kétféle adatsor egymástól különbözik és egymást kiegészíti, mivel a visszavonások alatt csak olyan kiadásokat tüntetnek fel, amelyeket a visszafizettetési eljárás eredményének megvárása nélkül vontak vissza, a visszafizettetések alatt pedig olyan kiadásokat, amelyeket kezdetben nem vontak vissza, hanem a bejelentett kiadások között hagytak a visszafizettetésig, amint a visszafizettetés megtörtént. A tagállamok nem kötelesek külön azonosítani az uniós ellenőrzésekből, illetve a saját auditjukból származó korrekciókat. Ezt a jelentéstételi követelményt csak a 2007–2013 közötti időszak programjai vonatkozásában vezették be.

| — | Az uniós auditokat és ellenőrzéseket követő pénzügyi korrekciókat a következőképpen hajtják végre:






  — | Amennyiben a tagállam egyetért azzal, hogy az uniós ellenőrzési és audit tevékenység eredményeképpen korrekciót végezzen, a már bejelentett szabálytalan kiadást visszavonhatja a következő kifizetési igényből (amely külön-külön az egyes programok vagy Kohéziós Alap-projektek esetében kumulatív), az így felszabadított uniós forrásokat pedig újra felhasználhatja az érintett program keretében más, a korrekció tárgyát képező művelethez vagy műveletekhez nem kapcsolódó támogatható kiadásra. |
| --- | --- | --- |

—

Az uniós auditokat és ellenőrzéseket követő pénzügyi korrekciókat a következőképpen hajtják végre:

—

Amennyiben a tagállam egyetért azzal, hogy az uniós ellenőrzési és audit tevékenység eredményeképpen korrekciót végezzen, a már bejelentett szabálytalan kiadást visszavonhatja a következő kifizetési igényből (amely külön-külön az egyes programok vagy Kohéziós Alap-projektek esetében kumulatív), az így felszabadított uniós forrásokat pedig újra felhasználhatja az érintett program keretében más, a korrekció tárgyát képező művelethez vagy műveletekhez nem kapcsolódó támogatható kiadásra.

| — | A Bizottság pénzügyi korrekciók végrehajtására az alábbi esetekben bocsát ki visszafizetési felszólítást:






  — | Pénzügyi korrekcióról szóló formális határozatokat követően; |
| --- | --- | --- |

—

A Bizottság pénzügyi korrekciók végrehajtására az alábbi esetekben bocsát ki visszafizetési felszólítást:

—

Pénzügyi korrekcióról szóló formális határozatokat követően;

| — | A program lezárásakor; valamint, |
| --- | --- |

—

A program lezárásakor; valamint,

| — | A program lezárása után a kedvezményezettektől a tagállam általi visszafizettetést követően. |
| --- | --- |

—

A program lezárása után a kedvezményezettektől a tagállam általi visszafizettetést követően.

Ilyen esetekben a visszafizetési felszólítások hatással vannak a Bizottság beszámolójára.

| — | A pénzügyi korrekciók más eseteiben – tehát amikor a tagállamok elfogadják és végrehajtják a pénzügyi korrekciót – a Bizottság nem bocsát ki visszafizetési felszólítást. Ilyen esetekben az információt nem tüntetik fel a Bizottság számviteli rendszerében. |
| --- | --- |

—

A pénzügyi korrekciók más eseteiben – tehát amikor a tagállamok elfogadják és végrehajtják a pénzügyi korrekciót – a Bizottság nem bocsát ki visszafizetési felszólítást. Ilyen esetekben az információt nem tüntetik fel a Bizottság számviteli rendszerében.

6.2.4   
  Kohéziós politikai pénzügyi korrekciók 2009-ben

Kohéziós politikai pénzügyi korrekciók 2009-ben

Meg kell jegyezni, hogy az alábbi táblázat nem tartalmazza a strukturális intézkedések kiadásaira vonatkozó, a tagállamok által lefolytatott saját ellenőrzések eredményeit.

2009-ben visszaigazolt pénzügyi korrekciók

2009-ben visszaigazolt pénzügyi korrekciók

| millió EUR |
| --- |
| | ERFA | Kohéziós Alap | ESZA | HOPE | EMOGA Orientáció | Összesen |
| 1994–1999-es időszak pénzügyi korrekciói: |
| Végrehajtott | 87 | 10 | 21 | 41 | 4 | 163 |
| Végrehajtandó | 358 | 0 | 0 | 0 | 0 | 358 |
| 1994–1999-es időszak részösszesen | 445 | 10 | 21 | 41 | 4 | 521 |
| 2000–2006-os időszak pénzügyi korrekciói: |
| Végrehajtott | 82 | 63 | 141 | 2 | 25 | 313 |
| Végrehajtandó | 1 534 | 13 | 18 | 3 | 9 | 1 577 |
| 2000–2006-os időszak részösszesen | 1 616 | 76 | 159 | 5 | 34 | 1 890 |
| Összes pénzügyi korrekció 2009 | 2 061 | 86 | 180 | 46 | 38 | 2 411 |
| Összes pénzügyi korrekció 2008 | 949 | 92 | 522 | 19 | 5 | 1 587 |
| N.B.: a 2009-ben visszaigazolt számadatokban 2008-ban elfogadott/visszaigazolt, korábban nem bejelentett pénzügyi korrekciók találhatók 90 millió EUR összegben. |

millió EUR

ERFA

Kohéziós Alap

ESZA

HOPE

EMOGA Orientáció

Összesen

1994–1999-es időszak pénzügyi korrekciói:

Végrehajtott

87

10

21

41

4

163

Végrehajtandó

358

0

0

0

0

358

1994–1999-es időszak részösszesen

1994–1999-es időszak részösszesen

445

445

10

10

21

21

41

41

4

4

521

521

2000–2006-os időszak pénzügyi korrekciói:

Végrehajtott

82

63

141

2

25

313

Végrehajtandó

1 534

13

18

3

9

1 577

2000–2006-os időszak részösszesen

2000–2006-os időszak részösszesen

1 616

1 616

76

76

159

159

5

5

34

34

1 890

1 890

Összes pénzügyi korrekció 2009

Összes pénzügyi korrekció 2009

2 061

2 061

86

86

180

180

46

46

38

38

2 411

2 411

Összes pénzügyi korrekció 2008

Összes pénzügyi korrekció 2008

949

92

522

19

5

1 587

N.B.: a 2009-ben visszaigazolt számadatokban 2008-ban elfogadott/visszaigazolt, korábban nem bejelentett pénzügyi korrekciók találhatók 90 millió EUR összegben.

N.B.

Az ERFA vonatkozásában a visszaigazolt összegek 2009 és 2008 közötti csökkenésének oka, hogy szigorú intézkedéseket hajtottak végre a Bizottság megosztott irányítású strukturális intézkedésekre vonatkozó felügyeleti szerepének megerősítésére irányuló cselekvési terv (COM(2010)52) keretében, valamint 2009 novemberében jelentős pénzügyi korrekció fogadtak el Spanyolország javára.

A 2008-ban bejelentett összegekhez képest csökkentek az ESZA-hoz kapcsolódóan 2009-ben visszaigazolt összegek, amelynek oka a fent említett bizottsági cselekvési terv 2008-as végrehajtása. A terv célja az volt, hogy felgyorsítsa a pénzügyi korrekciókkal kapcsolatos, folyamatban lévő döntéshozatali eljárásokat, ezáltal jelentősen csökkent a 2009-ben meghozandó korrekciók száma. Meg kell jegyezni, hogy a 2008-ban visszaigazolt pénzügyi korrekciók 522 millió EUR-s összegéből az ESZA vonatkozásában 2008-ban 518 millió EUR összegben hajtottak végre pénzügyi korrekciót.

A korábbi táblázatokban szereplő összegeket az eredményszemlélet alapján állapították meg, ami azt jelenti, hogy míg ezen összegek egy részét 2009-ben már végrehajtották (az összes alap vonatkozásában 709 millió EUR), a fennmaradó rész végrehajtására a következő években kerül majd sor.

Visszaigazolt pénzügyi korrekciók – kumulatív számadatok

Visszaigazolt pénzügyi korrekciók – kumulatív számadatok

| millió EUR |
| --- |
| | A 2000-2006 közötti időszak | Az 1994-1999 közötti időszak | Összesen |
| 2009.12.31. | 2009.12.31. | 2009.12.31. |
| Kohéziós Alap | 233 | 273 | 506 |
| ERFA | 3 797 | 1 633 | 5 430 |
| ESZA | 1 130 | 392 | 1 522 |
| HOPE | 7 | 97 | 104 |
| EMOGA Orientáció | 36 | 121 | 157 |
| Összesen | 5 203 | 2 516 | 7 719 |

millió EUR

A 2000-2006 közötti időszak

Az 1994-1999 közötti időszak

Összesen

2009.12.31.

2009.12.31.

2009.12.31.

Kohéziós Alap

233

273

506

506

ERFA

3 797

1 633

5 430

5 430

ESZA

1 130

392

1 522

1 522

HOPE

7

97

104

104

EMOGA Orientáció

36

121

157

157

Összesen

Összesen

5 203

5 203

2 516

2 516

7 719

7 719

A fenti összegek tagállamonkénti megoszlását tekintve lásd a 3. mellékletet.

2009. december 31-én visszaigazolt, de még végrehajtandó pénzügyi korrekciók (kumulatív számadatok)

2009. december 31-én visszaigazolt, de még végrehajtandó pénzügyi korrekciók (kumulatív számadatok)

A visszafizettetés vagy pénzügyi korrekció akkor minősül „végrehajtandónak”, amikor már elfogadták vagy visszaigazolták, de az összeg visszafizettetésére, levonására vagy visszavonására még nem került sor.

| millió EUR |
| --- |
| 2009. december 31-én végrehajtandó | ERFA | Kohéziós Alap | ESZA | HOPE | EMOGA Orientáció | Összesen |
| 1994–1999-es időszak pénzügyi korrekciói: | 359 | 11 | 1 | 0 | 0 | 371 |
| 2000–2006-os időszak pénzügyi korrekciói: | 1 904 | 23 | 22 | 3 | 9 | 1 961 |
| 2009. december 31-én végrehajtandó összesen | 2 263 | 34 | 23 | 3 | 9 | 2 332 |

millió EUR

2009. december 31-én végrehajtandó

ERFA

Kohéziós Alap

ESZA

HOPE

EMOGA Orientáció

Összesen

1994–1999-es időszak pénzügyi korrekciói:

359

11

1

0

0

371

371

2000–2006-os időszak pénzügyi korrekciói:

1 904

23

22

3

9

1 961

1 961

2009. december 31-én végrehajtandó összesen

2009. december 31-én végrehajtandó összesen

2 263

2 263

34

34

23

23

3

3

9

9

2 332

2 332

A 2009. évi határozatokat érintő, alacsony végrehajtott összeg az ERFA-hoz kapcsolódik.

Az 1994–1999-es programozási időszak tekintetében a 2009-ben még nem végrehajtott pénzügyi korrekciók többsége 2009 negyedik negyedévében elfogadott pénzügyi korrekciós határozatokra vonatkozik. Végrehajtásukra 2010 első negyedévében kerül sor.

A 2000–2006-os programozási időszak tekintetében, amennyiben a tagállam egyetért azzal, hogy uniós ellenőrzés eredményeképpen korrekciót tegyen, a pénzügyi korrekció végrehajtása érdekében visszavonhatja a szabálytalan kiadás összegét a következő kiadáskimutatásból és ugyanazon program keretében más támogatható kiadással helyettesítheti azt. Mivel a legtöbb ERFA-program és Kohéziós Alap-projekt (2000–2006) esetében a kifizetések elérték a felső korlátot, a nem támogatható kiadások levonását csak a tagállamok által a következő hónapokban benyújtandó záródokumentumok (kiadások végső igazolása, lezárási nyilatkozatok és végső végrehajtási jelentés) tartalmazzák majd.

2009-ben végrehajtott (2009-ben és a korábbi években) visszaigazolt pénzügyi korrekciók

2009-ben végrehajtott (2009-ben és a korábbi években) visszaigazolt pénzügyi korrekciók

| millió EUR |
| --- |
| | ERFA | Kohéziós Alap | ESZA | HOPE | EMOGA Orientáció | Összesen |
| 1994–1999-es időszak pénzügyi korrekciói: |
| Visszaigazolva 2009-ben | 87 | 10 | 21 | 40 | 5 | 163 |
| Visszaigazolva a korábbi években | 131 | 0 | 0 | 6 | 0 | 137 |
| 1994-99-es időszak részösszesen | 218 | 10 | 21 | 46 | 5 | 300 |
| 2000–2006-os időszak pénzügyi korrekciói: |
| Visszaigazolva 2009-ben | 82 | 63 | 141 | 2 | 25 | 313 |
| Visszaigazolva a korábbi években | 34 | 16 | 44 | 2 | 0 | 96 |
| 2000-2006-os időszak részösszesen | 116 | 79 | 185 | 4 | 25 | 409 |
| 2009-ben végrehajtott összes pénzügyi korrekció | 334 | 89 | 206 | 50 | 30 | 709 |

millió EUR

ERFA

Kohéziós Alap

ESZA

HOPE

EMOGA Orientáció

Összesen

1994–1999-es időszak pénzügyi korrekciói:

Visszaigazolva 2009-ben

87

10

21

40

5

163

163

Visszaigazolva a korábbi években

131

0

0

6

0

137

137

1994-99-es időszak részösszesen

1994-99-es időszak részösszesen

218

218

10

10

21

21

46

46

5

5

300

300

2000–2006-os időszak pénzügyi korrekciói:

Visszaigazolva 2009-ben

82

63

141

2

25

313

313

Visszaigazolva a korábbi években

34

16

44

2

0

96

96

2000-2006-os időszak részösszesen

2000-2006-os időszak részösszesen

116

116

79

79

185

185

4

4

25

25

409

409

2009-ben végrehajtott összes pénzügyi korrekció

2009-ben végrehajtott összes pénzügyi korrekció

334

334

89

89

206

206

50

50

30

30

709

709

A fenti összegek tagállamonkénti megoszlását tekintve lásd a 4. mellékletet.

6.3   A BIZOTTSÁG VAGY TAGÁLLAMOK ÁLTAL VÉGREHAJTOTT VISSZAFIZETTETÉSEK

A BIZOTTSÁG VAGY TAGÁLLAMOK ÁLTAL VÉGREHAJTOTT VISSZAFIZETTETÉSEK

Ez a megnevezés a Bizottság, a tagállamok, az Európai Számvevőszék, illetve az OLAF által feltárt hibák vagy szabálytalanságok miatt jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetését tartalmazza.

2009-ben visszaigazolt visszafizettetések

2009-ben visszaigazolt visszafizettetések

| millió EUR |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| Megosztott irányítás |
| Mezőgazdaság: EMOGA/EMGA | 163 | 360 |
| Kohéziós politika | 102 | 31 |
| Részösszeg | 265 | 391 |
| Egyéb irányítási típusok: |
| — | külső fellépések |

millió EUR

2009

2008

Megosztott irányítás

Megosztott irányítás

Mezőgazdaság: EMOGA/EMGA

163

360

Kohéziós politika

102

31

Részösszeg

Részösszeg

265

265

391

391

Egyéb irányítási típusok:

Egyéb irányítási típusok:

—

külső fellépések

81

32

| — | belső szakpolitikák |
| --- | --- |

—

belső szakpolitikák

100

40

Részösszesen

Részösszesen

181

181

72

72

Összesen

Összesen

446

446

463

463

2009 folyamán végrehajtott visszafizettetések

2009 folyamán végrehajtott visszafizettetések

| millió EUR |
| --- |
| | Visszaigazolva 2009-ben | Visszaigazolva 2009 előtt | Összesen |
| Megosztott irányítás |
| Mezőgazdaság: EMOGA/EMGA | 117 | 31 | 148 |
| Kohéziós politika | 102 | 0 | 102 |
| Részösszesen | 219 | 31 | 250 |
| Egyéb irányítási típusok: |
| — | külső fellépések |

millió EUR

Visszaigazolva 2009-ben

Visszaigazolva 2009 előtt

Összesen

Megosztott irányítás

Mezőgazdaság: EMOGA/EMGA

117

31

148

148

Kohéziós politika

102

0

102

102

Részösszesen

Részösszesen

219

219

31

31

250

250

Egyéb irányítási típusok:

—

külső fellépések

60

21

81

81

| — | belső szakpolitikák |
| --- | --- |

—

belső szakpolitikák

87

13

100

100

Részösszesen

Részösszesen

147

147

34

34

181

181

Összesen

Összesen

366

366

65

65

431

431

6.3.1   
  Mezőgazdaság: A tagállamok által feltárt szabálytalanságok miatti visszafizettetés

Mezőgazdaság: A tagállamok által feltárt szabálytalanságok miatti visszafizettetés

A tagállamok nemzeti jogszabályaik és eljárásaik szerint kötelesek azonosítani és visszafizettetni a szabálytalanságok miatt elveszett összegeket. Az EMGA esetében amennyiben ezeket sikeresen visszafizettetik a kedvezményezettel, a visszafizetett összegeket a Bizottságnál jóváírják és a gazdasági eredménykimutatásban bevételként tüntetik fel. Az EMVA tekintetében a visszafizettetett összegeket a következő kifizetési kérelem terhére számolják el, így a megfelelő EMVA-összeg a program kapcsán újra felhasználható. Ha egy tagállam nem fizetteti vissza az összeget vagy tevékenysége során nem jár el gondosan, a Bizottság úgy határozhat, hogy a megfelelőségi elszámolási eljáráson keresztül beavatkozik és az érintett tagállamra pénzügyi korrekciót ír elő.

A szabálytalanságokból származó bevétel csökkenését főként a tagállamokban alkalmazott hatékonyabb kontrollrendszerek – így az 50 %-os elszámolási eljárás (1290/2005/EK tanácsi rendelet 32. cikkének (5) bekezdése) – pozitív hatásai okozzák.

6.3.2   
  Kohéziós politika

Kohéziós politika

A szabálytalanságok megelőzéséért, feltárásáért és korrigálásáért, valamint a jogosulatlanul kifizetett összegek – adott esetben a késedelmi kamatokkal együtt történő – visszafizettetéséért elsősorban a tagállamok felelnek. A tagállamok által végrehajtott visszafizettetések összegeit a fenti táblázat nem tartalmazza (magyarázat a 6.5. megjegyzésben). Az ebben a megnevezésben feltüntetett visszafizettetések összegei közvetlenül a Bizottság által végrehajtott visszafizettetéseket jelentik.

6.3.3   
  Egyéb irányítási típusok

Egyéb irányítási típusok

Az egyéb irányítási típusoknál feltárt szabálytalanságok visszafizettetését visszafizetési felszólítás kibocsátása vagy egy későbbi kifizetésből történő levonás révén hajtják végre. Amennyiben a kedvezményezettet felszólítják, hogy küldjön be javított végső költségelszámolást, a szabálytalanság összegét a Bizottság számviteli rendszerében nem tüntetik fel szükségszerűen.

6.4   UNIÓS ELLENŐRZÉSEKET KÖVETŐEN FOLYAMATBAN LÉVŐ PÉNZÜGYI KORREKCIÓK

UNIÓS ELLENŐRZÉSEKET KÖVETŐEN FOLYAMATBAN LÉVŐ PÉNZÜGYI KORREKCIÓK

6.4.1   
  Mezőgazdaság

Mezőgazdaság

| millió EUR |
| --- |
| | 2008. december 31-én folyamatban lévő pénzügyi korrekciók | 2009-ben folyamatban lévő új pénzügyi korrekciók | 2009-ben elfogadott pénzügyi korrekciók | 2008. december 31-én elfogadott vagy folyamatban lévő pénzügyi korrekciókkal kapcsolatos kiigazítások | 2009. december 31-én folyamatban lévő pénzügyi korrekciók |
| EMOGA | 1 733 | 657 | – 317 | 690 | 2 763 |

millió EUR

2008. december 31-én folyamatban lévő pénzügyi korrekciók

2009-ben folyamatban lévő új pénzügyi korrekciók

2009-ben elfogadott pénzügyi korrekciók

2008. december 31-én elfogadott vagy folyamatban lévő pénzügyi korrekciókkal kapcsolatos kiigazítások

2009. december 31-én folyamatban lévő pénzügyi korrekciók

EMOGA

1 733

657

– 317

690

2 763

A Bizottság minden évben meghatározza, hogy a mezőgazdasági kiadások körében elvégzett éves kockázatelemzés alapján mely intézkedéseket és tagállamokat vetik alá megfelelőségi ellenőrzésnek. A megfelelőségi elszámolási eljárás több évig tart; a 2003 előtt felmerült kiadásokkal kapcsolatos megfelelőségi vizsgálat 2009 végéig nagyrészt lezárult. Jelenleg a 2003–2009 közötti évekre vonatkozó ellenőrzések zajlanak.

A Bizottság – számviteli politikáival és az általánosan elfogadott számviteli alapelvekkel összhangban – az éves beszámoló elkészítéséhez becsléseket alkalmazhat. Ez így van azon kiadási összeg esetében is, amelyet ilyen jövőbeli megfelelőségi határozatok alapján valószínűleg ki kell zárni az uniós finanszírozásból. Ez a becslés a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb információkat veszi figyelembe. Mivel az EMGA-korrekciókat a kiadás pénzügyi éve szerint fogadják el, így ki lehet számítani a korrekciók lezárt pénzügyi évenkénti átlagát, majd ezt a százalékot azokra a későbbi pénzügyi évekre lehet extrapolálni, amelyek esetében az ellenőrzések még folyamatban vannak. E becslés megbízhatóságát úgy értékelik, hogy összehasonlítják a folyamatban lévő korrekciók összegeivel azokra az évekre nézve, amelyekben ez az információ rendelkezésre áll és összevetették a szóban forgó évben elvégzett megfelelőségi auditok eredményeivel. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a lezárt pénzügyi évenkénti korrekciók átlaga viszonylag egyenletes, 1,1 % és 1,9 % közötti.

A 2 763 millió EUR-s összeg a 2003–2009 közötti évek kiadásait vizsgáló ellenőrzésekkel kapcsolatos jövőbeli megfelelőségi határozatok alapján befizetendő összeg becslése. Ebből az összegből 2,1 milliárd EUR olyan folyamatban lévő pénzügyi korrekciókra vonatkozik, amelyek esetében az összeget jelenleg folyamatban lévő ellenőrzési ügyek alapján számították ki (ami főként a 2003–2007 közötti kiadási éveket érinti).

A fenti becslés emelkedésének oka az átlagos korrekciós aránynak a korábbi évekhez hasonlított emelkedése a kiadásokhoz képest, 1,1 %-ról 1,5 %-ra. A folyamatban lévő korrekciók 2003-ra, 2004-re, 2005-re, 2006-ra és 2007-re rendelkezésre álló legfrissebb adatai megerősítik ezt az arányt, és meg is haladják az 1,5 %-os átlagos korrekciós arányt. Ebben a szakaszban nehéz előre jelezni az egységes támogatási rendszer (etr) 2005-ös bevezetésének pénzügyi következményeit. Egyrészt úgy lehet tekinteni, hogy az esetek számában kevesebb korrekció lesz; másrészt az etr-intézkedések átalányjellegű korrekciói pénzügyi értelemben nagyobb hatással járhatnak. Mivel az összegek nem véglegesek, nem szerepelnek a mérlegben.

6.4.2   
  Strukturális intézkedések

Strukturális intézkedések

| millió EUR |
| --- |
| | 2008. december 31-én folyamatban lévő pénzügyi korrekció | 2009-ben folyamatban lévő új pénzügyi korrekciók | 2009-ben visszaigazolt pénzügyi korrekciók | 2008. december 31-én visszaigazolt vagy folyamatban lévő pénzügyi korrekciókkal kapcsolatos kiigazítások | 2009. december 31-én folyamatban lévő pénzügyi korrekciók |
| Strukturális alapok és a Kohéziós Alap (1994–1999 és 2000–2006 közötti programok) |
| ERFA | 1 771 | 89 | –1 087 | – 343 | 430 |
| Kohéziós Alap | 178 | 98 | –80 | –47 | 149 |
| ESZA | 630 | 2 | –56 | – 250 | 326 |
| HOPE | 35 | 0 | –33 | 0 | 2 |
| EMOGA Orientációs Alap + EMVA | 4 | 221 | –38 | 4 | 191 |
| Összesen | 2 618 | 410 | –1 294 | – 636 | 1 098 |

millió EUR

2008. december 31-én folyamatban lévő pénzügyi korrekció

2009-ben folyamatban lévő új pénzügyi korrekciók

2009-ben visszaigazolt pénzügyi korrekciók

2008. december 31-én visszaigazolt vagy folyamatban lévő pénzügyi korrekciókkal kapcsolatos kiigazítások

2009. december 31-én folyamatban lévő pénzügyi korrekciók

Strukturális alapok és a Kohéziós Alap (1994–1999 és 2000–2006 közötti programok)

ERFA

1 771

89

–1 087

– 343

430

Kohéziós Alap

178

98

–80

–47

149

ESZA

630

2

–56

– 250

326

HOPE

35

0

–33

0

2

EMOGA Orientációs Alap + EMVA

4

221

–38

4

191

Összesen

Összesen

2 618

2 618

410

410

–1 294

–1 294

– 636

– 636

1 098

1 098

A fenti összeg alapját a Bizottság, valamint a Számvevőszék, illetve az OLAF ellenőrzési eredményei képezik; hivatalos jogi eljárások és az érintett tagállamokkal folytatott, folyamatban lévő kontradiktórius eljárások révén az érintett főigazgatóságok ezek mindegyikét nyomon követik. Ez a legjobb becslésnek tekinthető, amely figyelembe veszi az ellenőrzések nyomon követésének aktuális állását, valamint a 2009. december 31-én kiadott, a végső állásfoglalásról szóló (vagy felfüggesztés előtt kiküldött) leveleket. Ez az összeg a felfüggesztések és pénzügyi korrekciók kontradiktórius eljárását követően változhat, amelynek során a tagállamok lehetőséget kapnak, hogy további bizonyítékokat nyújtsanak be állításaik alátámasztására.

6.5   VISSZAFIZETTETÉSI ÉS PÉNZÜGYI KORREKCIÓS TEVÉKENYSÉGEK TAGÁLLAMONKÉNT A STRUKTURÁLIS INTÉZKEDÉSEK, ILLETVE A KOHÉZIÓS POLITIKA VONATKOZÁSÁBAN

VISSZAFIZETTETÉSI ÉS PÉNZÜGYI KORREKCIÓS TEVÉKENYSÉGEK TAGÁLLAMONKÉNT A STRUKTURÁLIS INTÉZKEDÉSEK, ILLETVE A KOHÉZIÓS POLITIKA VONATKOZÁSÁBAN

A kohéziós politika terén a tagállamok által saját vagy uniós ellenőrzéseket követően végrehajtott korrekciókat nem rögzítik a Bizottság számviteli rendszerében, mivel a tagállamok más támogatható kiadásra újra felhasználhatják ezeket az összegeket. Mindazonáltal a tagállamok kötelesek naprakész információkat szolgáltatni a Bizottságnak a strukturális alapokhoz kapcsolódó visszavonások, visszafizettetések és folyamatban lévő visszafizettetések vonatkozásában, mind a 2009-es év, mind összesítve a 2000–2006-os és a 2007–2013-as időszak tekintetében, továbbá mind a négy alap esetében (ERFA, ESZA, EMOGA Orientáció és HOPE). Ugyanakkor nem kötelesek külön azonosítani az uniós ellenőrzésekből származó korrekciókat. Emiatt a tagállamok által végrehajtott pénzügyi korrekciókat nem adják hozzá a Bizottság korrekcióihoz.

A tagállamok által a 438/2001/EK és a 448/2001/EK rendelet szerinti kötelezettségeikkel összhangban megadott adatok alapján a 2009. évi visszavonások és visszafizettetések összege 986 millió EUR, illetve 247 millió EUR, azaz összesen 1 233 millió EUR. Ezen összegek figyelembe veszik a Bizottság által végrehajtott első elemzés eredményét, mely szükségessé tette bizonyos adatok helyesbítését. A Bizottság által a tagállamok adataival kapcsolatban 2009-ben kilenc (2008-ban tíz) tagállamban végrehajtott helyszíni ellenőrzések azt jelezték, hogy az adat-nyilvántartási és beszámolási rendszerek még nem minden tagállamban működnek teljesen megbízhatóan, ugyanakkor a minőség javulása egyértelműen érzékelhető, és a korábbi évekhez viszonyítva is tapasztalható némi javulás. Az adatok továbbá nem teljesek, különösen a teljes programozási időszak adatait tekintve, mivel néhány nagy tagállam még nem közölte az időszak korábbi éveiben végrehajtott korrekciókat. Ugyanakkor – még a teljesség tekintetében is – némi javulás volt tapasztalható a korábbi évekhez képest, és a tagállamok beleegyeztek, hogy lezáráskor teljes körű tájékoztatást nyújtsanak.

Hibalehetőséget rejt magában a 2000–2006 közötti időszak vonatkozásában az, hogy átfedések lehetnek a pénzügyi korrekció céljából az uniós szervek munkája (bizottsági és számvevőszéki ellenőrzések és OLAF vizsgálatok) alapján jelentett összegek, illetve a tagállamok által saját ellenőrzéseikből eredően jelentett összegek között. Ez amiatt van, hogy az uniós szervek munkájából következő pénzügyi korrekciók nagy hányadát a tagállamok elfogadják, és formális bizottsági határozat nélkül végre is hajtják, azaz költségkimutatásaikból törlik az érintett kiadásokat. Mivel a tagállamok nem kötelesek megkülönböztetni egymástól az uniós szervek munkájából, illetve a saját ellenőrzéseik és auditjaik nyomán adódó korrekciókat, ezen átfedés mértéke nem határozható meg pontosan. Továbbá előfordulhat, hogy a tagállam általi tényleges végrehajtásra nem ugyanabban az évben kerül sor, mint amikor a tagállam elfogadja a pénzügyi korrekciót. A valószínű átfedés ezért csak becslés marad. A tagállamok által közölt 2009-es adatoknak, illetve a pénzügyi korrekciók uniós szervek munkája alapján adódó, a tagállamok által ugyanarra az évre elfogadott összegének tagállamonkénti összehasonlítása arra utal, hogy az átfedések összege nem haladhatja meg a 465 millió EUR-t. 2008-ban az átfedés nem haladhatta meg a 600 millió EUR-t.

A Bizottság a 2007–2013-as programozási időszakban integrálta informatikai rendszereibe az éves beszámolók készítését. Ez azt jelenti, hogy közvetlenül a tagállamoktól kap adatokat elektronikusan. Az átfedések elkerülése érdekében továbbá a tagállamok az ágazati rendelet alapján kötelesek külön azonosítani az uniós szervek munkájából származó korrekciókat.

6. megjegyzés –   1. melléklet: A mezőgazdaság és vidékfejlesztés vonatkozásában 2009-ben elfogadott összes pénzügyi korrekció és visszafizettetés

6. megjegyzés –

1. melléklet: A mezőgazdaság és vidékfejlesztés vonatkozásában 2009-ben elfogadott összes pénzügyi korrekció és visszafizettetés

Tagállamonkénti bontás

Tagállamonkénti bontás

| millió EUR |
| --- |
| Tagállam | Pénzügyi elszámolás | Megfelelőségi elszámolás | Bejelentett szabálytalanságok | Összesen |
| Belgium | 0 | 12 | 2 | 15 |
| Bulgária | 0 | 0 | 5 | 5 |
| Cseh Köztársaság | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Dánia | 0 | 101 | 4 | 104 |
| Németország | 0 | 2 | 15 | 17 |
| Észtország | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Írország | –2 | 3 | 2 | 4 |
| Görögország | 2 | 18 | 1 | 21 |
| Spanyolország | 7 | 62 | 38 | 106 |
| Franciaország | 3 | 73 | 35 | 111 |
| Olaszország | –3 | 5 | 13 | 15 |
| Ciprus | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Lettország | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Litvánia | 0 | 2 | 1 | 4 |
| Luxemburg | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Magyarország | 6 | 13 | 2 | 22 |
| Málta | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Hollandia | 1 | 30 | 5 | 36 |
| Ausztria | 0 | 2 | 1 | 3 |
| Lengyelország | 0 | 11 | 2 | 13 |
| Portugália | 0 | 9 | 8 | 18 |
| Románia | 5 | 0 | 9 | 14 |
| Szlovénia | 0 | 1 | 0 | 2 |
| Szlovákia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Finnország | 2 | 0 | 0 | 2 |
| Svédország | 0 | 0 | 2 | 2 |
| Egyesült Királyság | 83 | 12 | 14 | 109 |
| Elfogadott összesen | 103 | 359 | 163 | 625 |
| N.B.: a fenti adatok millió EUR-ra vannak kerekítve, és a 0 összegek ténylegesen az 500 000 EUR alatti összegeket jelentik |

millió EUR

Tagállam

Pénzügyi elszámolás

Megfelelőségi elszámolás

Bejelentett szabálytalanságok

Összesen

Belgium

0

12

2

15

Bulgária

0

0

5

5

Cseh Köztársaság

0

0

0

1

Dánia

0

101

4

104

Németország

0

2

15

17

Észtország

0

0

0

0

Írország

–2

3

2

4

Görögország

2

18

1

21

Spanyolország

7

62

38

106

Franciaország

3

73

35

111

Olaszország

–3

5

13

15

Ciprus

0

0

0

0

Lettország

0

0

0

0

Litvánia

0

2

1

4

Luxemburg

0

0

0

0

Magyarország

6

13

2

22

Málta

0

0

0

0

Hollandia

1

30

5

36

Ausztria

0

2

1

3

Lengyelország

0

11

2

13

Portugália

0

9

8

18

Románia

5

0

9

14

Szlovénia

0

1

0

2

Szlovákia

0

0

1

1

Finnország

2

0

0

2

Svédország

0

0

2

2

Egyesült Királyság

83

12

14

109

Elfogadott összesen

Elfogadott összesen

103

103

359

359

163

163

625

625

N.B.: a fenti adatok millió EUR-ra vannak kerekítve, és a 0 összegek ténylegesen az 500 000 EUR alatti összegeket jelentik

N.B.

6. megjegyzés –   2. melléklet: A mezőgazdaság és vidékfejlesztés vonatkozásában 2009-ben végrehajtott összes pénzügyi korrekció és visszafizettetés

6. megjegyzés –

2. melléklet: A mezőgazdaság és vidékfejlesztés vonatkozásában 2009-ben végrehajtott összes pénzügyi korrekció és visszafizettetés

Tagállamonkénti bontás

Tagállamonkénti bontás

| millió EUR |
| --- |
| Tagállam | Pénzügyi elszámolás és figyelembe nem vett fizetési határidők | Megfelelőségi elszámolás | Tagállamok által bejelentett szabálytalanságok (EU-nak visszafizetve) | Összesen |
| Belgium | 0 | 12 | 2 | 14 |
| Bulgária | 0 | — | 1 | 1 |
| Cseh Köztársaság | 0 | — | 0 | 0 |
| Dánia | 0 | 101 | 4 | 105 |
| Németország | 0 | 1 | 16 | 18 |
| Észtország | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Írország | –2 | 5 | 2 | 5 |
| Görögország | 2 | 189 | 5 | 196 |
| Spanyolország | 7 | 23 | 30 | 59 |
| Franciaország | 3 | 46 | 34 | 82 |
| Olaszország | –3 | 167 | 13 | 177 |
| Ciprus | — | 0 | 0 | 1 |
| Lettország | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Litvánia | 0 | 0 | 2 | 2 |
| Luxemburg | 0 | — | 0 | 0 |
| Magyarország | 6 | — | 3 | 9 |
| Málta | — | — | 0 | 0 |
| Hollandia | 1 | 2 | 6 | 9 |
| Ausztria | 0 | — | 1 | 1 |
| Lengyelország | 0 | — | 2 | 2 |
| Portugália | 0 | 0 | 7 | 7 |
| Románia | 5 | — | 7 | 12 |
| Szlovénia | 0 | 1 | 0 | 2 |
| Szlovákia | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Finnország | 2 | 0 | 1 | 2 |
| Svédország | 0 | 12 | 2 | 14 |
| Egyesült Királyság | 83 | 41 | 9 | 133 |
| Végrehajtott összesen | 103 | 600 | 148 | 851 |
| N.B.: a fenti adatok millió EUR-ra vannak kerekítve, és a 0 összegek ténylegesen az 500 000 EUR alatti összegeket jelentik |

millió EUR

Tagállam

Pénzügyi elszámolás és figyelembe nem vett fizetési határidők

Megfelelőségi elszámolás

Tagállamok által bejelentett szabálytalanságok (EU-nak visszafizetve)

Összesen

Belgium

0

12

2

14

Bulgária

0

—

1

1

Cseh Köztársaság

0

—

0

0

Dánia

0

101

4

105

Németország

0

1

16

18

Észtország

0

0

0

0

Írország

–2

5

2

5

Görögország

2

189

5

196

Spanyolország

7

23

30

59

Franciaország

3

46

34

82

Olaszország

–3

167

13

177

Ciprus

—

0

0

1

Lettország

0

0

0

0

Litvánia

0

0

2

2

Luxemburg

0

—

0

0

Magyarország

6

—

3

9

Málta

—

—

0

0

Hollandia

1

2

6

9

Ausztria

0

—

1

1

Lengyelország

0

—

2

2

Portugália

0

0

7

7

Románia

5

—

7

12

Szlovénia

0

1

0

2

Szlovákia

0

0

0

0

Finnország

2

0

1

2

Svédország

0

12

2

14

Egyesült Királyság

83

41

9

133

Végrehajtott összesen

Végrehajtott összesen

103

103

600

600

148

148

851

851

N.B.: a fenti adatok millió EUR-ra vannak kerekítve, és a 0 összegek ténylegesen az 500 000 EUR alatti összegeket jelentik

N.B.

6. megjegyzés –   3. melléklet: A strukturális intézkedések vonatkozásában 2009-ben visszaigazolt összes pénzügyi korrekció

6. megjegyzés –

3. melléklet: A strukturális intézkedések vonatkozásában 2009-ben visszaigazolt összes pénzügyi korrekció

Tagállamonkénti bontás

Tagállamonkénti bontás

| millió EUR |
| --- |
| | 2008. évi kumulált | 2009-ben visszaigazolt pénzügyi korrekciók | 2009. évi kumulált |
| Tagállam | | ERFA | Kohéziós Alap | ESZA | HOPE | EMOGA Orientáció | Összesen | |
| 1994–1999 | 1 995 | 445 | 10 | 21 | 41 | 4 | 521 | 2 516 |
| Belgium | 5 | — | — | 0 | — | — | 0 | 5 |
| Dánia | 3 | 0 | — | — | — | — | 0 | 3 |
| Németország | 286 | 49 | — | — | — | 4 | 53 | 339 |
| Írország | 42 | 0 | — | — | — | — | 0 | 42 |
| Görögország | 526 | — | — | — | — | 0 | 0 | 526 |
| Spanyolország | 244 | 250 | 5 | 17 | 32 | 0 | 304 | 548 |
| Franciaország | 83 | 0 | — | 0 | — | — | 1 | 84 |
| Olaszország | 442 | 63 | — | — | — | — | 63 | 505 |
| Luxemburg | 1 | 0 | — | 4 | — | — | 4 | 5 |
| Hollandia | 168 | 1 | — | — | 9 | — | 9 | 177 |
| Ausztria | 2 | 0 | — | — | — | 0 | 0 | 2 |
| Portugália | 113 | 19 | 5 | — | — | — | 24 | 137 |
| Finnország | 1 | — | — | 0 | — | 0 | 0 | 1 |
| Svédország | 1 | 0 | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Egyesült Királyság | 77 | 54 | — | — | — | — | 54 | 131 |
| INTERREG | 1 | 9 | — | — | — | — | 9 | 10 |
| 2000–2006 | 3 313 | 1 616 | 76 | 159 | 5 | 34 | 1 890 | 5 203 |
| Belgium | 5 | 2 | — | 3 | — | — | 5 | 10 |
| Bulgária | — | — | 2 | — | — | — | 2 | 2 |
| Cseh Köztársaság | — | — | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Dánia | — | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| Németország | 10 | 0 | — | 2 | — | — | 2 | 12 |
| Észtország | — | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Írország | 26 | 16 | — | — | — | — | 16 | 42 |
| Görögország | 867 | 37 | 2 | 14 | — | — | 53 | 920 |
| Spanyolország | 1 246 | 1 200 | 22 | 24 | 3 | 8 | 1 257 | 2 503 |
| Franciaország | 249 | 3 | — | 9 | 0 | — | 12 | 261 |
| Olaszország | 608 | 135 | — | 80 | 2 | — | 217 | 825 |
| Ciprus | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Lettország | 3 | 1 | — | 0 | — | — | 1 | 4 |
| Litvánia | 1 | — | 1 | — | — | — | 1 | 2 |
| Luxemburg | — | — | — | 2 | — | — | 2 | 2 |
| Magyarország | — | 4 | 41 | 7 | — | 0 | 52 | 52 |
| Málta | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Hollandia | 1 | 0 | — | — | — | 1 | 1 | 2 |
| Ausztria | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Lengyelország | 37 | 85 | — | 12 | 0 | 11 | 108 | 145 |
| Portugália | 95 | 31 | 0 | 0 | — | — | 31 | 126 |
| Románia | 2 | — | 8 | — | — | 14 | 22 | 24 |
| Szlovénia | 2 | — | — | 0 | — | — | 0 | 2 |
| Szlovákia | 1 | 38 | — | — | — | — | 38 | 39 |
| Finnország | — | 0 | — | — | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Svédország | 11 | — | — | 0 | — | — | 0 | 11 |
| Egyesült Királyság | 149 | 63 | — | 5 | — | — | 68 | 217 |
| INTERREG | — | 1 | — | — | — | — | 1 | 1 |
| Visszaigazolt összesen | 5 308 | 2 061 | 86 | 180 | 46 | 38 | 2 411 | 7 719 |
| N.B.: a fenti adatok millió EUR-ra vannak kerekítve, és a 0 összegek ténylegesen az 500 000 EUR alatti összegeket jelentik |

millió EUR

2008. évi kumulált

2009-ben visszaigazolt pénzügyi korrekciók

2009. évi kumulált

Tagállam

ERFA

Kohéziós Alap

ESZA

HOPE

EMOGA Orientáció

Összesen

1994–1999

1994–1999

1 995

1 995

445

445

10

10

21

21

41

41

4

4

521

521

2 516

2 516

Belgium

5

—

—

0

—

—

0

5

Dánia

3

0

—

—

—

—

0

3

Németország

286

49

—

—

—

4

53

339

Írország

42

0

—

—

—

—

0

42

Görögország

526

—

—

—

—

0

0

526

Spanyolország

244

250

5

17

32

0

304

548

Franciaország

83

0

—

0

—

—

1

84

Olaszország

442

63

—

—

—

—

63

505

Luxemburg

1

0

—

4

—

—

4

5

Hollandia

168

1

—

—

9

—

9

177

Ausztria

2

0

—

—

—

0

0

2

Portugália

113

19

5

—

—

—

24

137

Finnország

1

—

—

0

—

0

0

1

Svédország

1

0

—

—

—

—

0

1

Egyesült Királyság

77

54

—

—

—

—

54

131

INTERREG

1

9

—

—

—

—

9

10

2000–2006

2000–2006

3 313

3 313

1 616

1 616

76

76

159

159

5

5

34

34

1 890

1 890

5 203

5 203

Belgium

5

2

—

3

—

—

5

10

Bulgária

—

—

2

—

—

—

2

2

Cseh Köztársaság

—

—

0

—

—

—

0

0

Dánia

—

—

—

0

0

—

0

0

Németország

10

0

—

2

—

—

2

12

Észtország

—

0

—

—

—

—

0

0

Írország

26

16

—

—

—

—

16

42

Görögország

867

37

2

14

—

—

53

920

Spanyolország

1 246

1 200

22

24

3

8

1 257

2 503

Franciaország

249

3

—

9

0

—

12

261

Olaszország

608

135

—

80

2

—

217

825

Ciprus

—

—

—

—

—

—

—

—

Lettország

3

1

—

0

—

—

1

4

Litvánia

1

—

1

—

—

—

1

2

Luxemburg

—

—

—

2

—

—

2

2

Magyarország

—

4

41

7

—

0

52

52

Málta

—

—

—

—

—

—

—

—

Hollandia

1

0

—

—

—

1

1

2

Ausztria

—

—

—

—

—

—

—

—

Lengyelország

37

85

—

12

0

11

108

145

Portugália

95

31

0

0

—

—

31

126

Románia

2

—

8

—

—

14

22

24

Szlovénia

2

—

—

0

—

—

0

2

Szlovákia

1

38

—

—

—

—

38

39

Finnország

—

0

—

—

0

0

0

0

Svédország

11

—

—

0

—

—

0

11

Egyesült Királyság

149

63

—

5

—

—

68

217

INTERREG

—

1

—

—

—

—

1

1

Visszaigazolt összesen

Visszaigazolt összesen

5 308

5 308

2 061

2 061

86

86

180

180

46

46

38

38

2 411

2 411

7 719

7 719

N.B.: a fenti adatok millió EUR-ra vannak kerekítve, és a 0 összegek ténylegesen az 500 000 EUR alatti összegeket jelentik

N.B.

6. megjegyzés –   4. melléklet: 2009-ben végrehajtott összes pénzügyi korrekció: Strukturális intézkedések

6. megjegyzés –

4. melléklet: 2009-ben végrehajtott összes pénzügyi korrekció: Strukturális intézkedések

Tagállamonkénti bontás

Tagállamonkénti bontás

| millió EUR |
| --- |
| | 2009-ben végrehajtott határozatok |
| Tagállam | ERFA | Kohéziós Alap | ESZA | HOPE | EMOGA Orientáció | Összesen |
| 1994–1999 közötti időszak | 218 | 10 | 21 | 46 | 5 | 300 |
| Belgium | — | — | 0 | — | — | 0 |
| Dánia | 2 | — | — | — | — | 2 |
| Németország | 109 | — | — | 0 | 4 | 113 |
| Írország | 0 | — | — | 0 | — | 1 |
| Görögország | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Spanyolország | 3 | 5 | 17 | 32 | 0 | 57 |
| Franciaország | 1 | — | 0 | 5 | — | 6 |
| Olaszország | 41 | — | — | — | — | 41 |
| Luxemburg | 0 | — | 4 | — | — | 4 |
| Hollandia | 7 | — | — | 9 | — | 16 |
| Ausztria | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Portugália | 1 | 5 | — | — | — | 6 |
| Finnország | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Svédország | 0 | — | — | — | — | 0 |
| Egyesült Királyság | 52 | — | — | — | — | 52 |
| INTERREG | 2 | — | — | — | — | 2 |
| 2000–2006 közötti időszak | 116 | 79 | 185 | 4 | 25 | 409 |
| Belgium | — | — | 3 | — | — | 3 |
| Bulgária | — | 3 | — | — | — | 3 |
| Cseh Köztársaság | — | 0 | — | — | — | 0 |
| Dánia | — | — | — | — | — | — |
| Németország | — | — | — | — | — | — |
| Észtország | — | 0 | — | — | — | 0 |
| Írország | — | — | — | — | — | — |
| Görögország | 47 | 5 | 14 | — | — | 66 |
| Spanyolország | 7 | 14 | 38 | 0 | — | 59 |
| Franciaország | 1 | — | 0 | — | — | 2 |
| Olaszország | 10 | — | 80 | 4 | — | 93 |
| Ciprus | — | — | — | — | — | — |
| Lettország | — | — | 0 | — | — | 0 |
| Litvánia | — | 1 | — | — | — | 1 |
| Luxemburg | — | — | 2 | — | — | 2 |
| Magyarország | — | 40 | 1 | — | 0 | 41 |
| Málta | — | — | — | — | — | — |
| Hollandia | — | — | — | — | — | — |
| Ausztria | — | — | — | — | — | — |
| Lengyelország | 42 | — | 42 | — | 11 | 95 |
| Portugália | 9 | 9 | — | — | — | 18 |
| Románia | — | 6 | — | — | 14 | 20 |
| Szlovénia | — | — | — | — | — | — |
| Szlovákia | — | — | — | — | — | — |
| Finnország | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Svédország | — | — | — | — | — | — |
| Egyesült Királyság | — | — | 5 | — | — | 5 |
| INTERREG | 0 | — | — | — | — | 0 |
| Végrehajtott összesen | 334 | 89 | 206 | 50 | 30 | 709 |
| N.B.: a fenti adatok millió EUR-ra vannak kerekítve, és a 0 összegek ténylegesen az 500 000 EUR alatti összegeket jelentik |

millió EUR

2009-ben végrehajtott határozatok

Tagállam

ERFA

Kohéziós Alap

ESZA

HOPE

EMOGA Orientáció

Összesen

1994–1999 közötti időszak

1994–1999 közötti időszak

218

218

10

10

21

21

46

46

5

5

300

300

Belgium

—

—

0

—

—

0

Dánia

2

—

—

—

—

2

Németország

109

—

—

0

4

113

Írország

0

—

—

0

—

1

Görögország

—

—

—

—

0

0

Spanyolország

3

5

17

32

0

57

Franciaország

1

—

0

5

—

6

Olaszország

41

—

—

—

—

41

Luxemburg

0

—

4

—

—

4

Hollandia

7

—

—

9

—

16

Ausztria

0

—

—

—

0

0

Portugália

1

5

—

—

—

6

Finnország

—

—

0

—

0

0

Svédország

0

—

—

—

—

0

Egyesült Királyság

52

—

—

—

—

52

INTERREG

2

—

—

—

—

2

2000–2006 közötti időszak

2000–2006 közötti időszak

116

116

79

79

185

185

4

4

25

25

409

409

Belgium

—

—

3

—

—

3

Bulgária

—

3

—

—

—

3

Cseh Köztársaság

—

0

—

—

—

0

Dánia

—

—

—

—

—

—

Németország

—

—

—

—

—

—

Észtország

—

0

—

—

—

0

Írország

—

—

—

—

—

—

Görögország

47

5

14

—

—

66

Spanyolország

7

14

38

0

—

59

Franciaország

1

—

0

—

—

2

Olaszország

10

—

80

4

—

93

Ciprus

—

—

—

—

—

—

Lettország

—

—

0

—

—

0

Litvánia

—

1

—

—

—

1

Luxemburg

—

—

2

—

—

2

Magyarország

—

40

1

—

0

41

Málta

—

—

—

—

—

—

Hollandia

—

—

—

—

—

—

Ausztria

—

—

—

—

—

—

Lengyelország

42

—

42

—

11

95

Portugália

9

9

—

—

—

18

Románia

—

6

—

—

14

20

Szlovénia

—

—

—

—

—

—

Szlovákia

—

—

—

—

—

—

Finnország

—

—

—

—

0

0

Svédország

—

—

—

—

—

—

Egyesült Királyság

—

—

5

—

—

5

INTERREG

0

—

—

—

—

0

Végrehajtott összesen

Végrehajtott összesen

334

334

89

89

206

206

50

50

30

30

709

709

N.B.: a fenti adatok millió EUR-ra vannak kerekítve, és a 0 összegek ténylegesen az 500 000 EUR alatti összegeket jelentik

N.B.

7.   PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS

Az Európai Unió (EU) pénzügyi kockázatkezelésére vonatkozó alábbi megállapítások a következőkhöz kapcsolódnak:

| — | az Európai Bizottság által a költségvetés végrehajtása érdekében lefolytatott pénztárkezelési műveletek; |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság által a költségvetés végrehajtása érdekében lefolytatott pénztárkezelési műveletek;

| — | az Európai Bizottság által a makroszintű pénzügyi támogatás, a fizetésimérleg-eszköz és az Euratom révén végzett hitelnyújtási és hitelfelvételi tevékenységek; |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság által a makroszintű pénzügyi támogatás, a fizetésimérleg-eszköz és az Euratom révén végzett hitelnyújtási és hitelfelvételi tevékenységek;

| — | a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap; valamint |
| --- | --- |

—

a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap; valamint

| — | az Európai Unió által a (felszámolás alatt álló) Európai Szén- és Acélközösség révén végrehajtott hitelnyújtási és -felvételi, valamint pénztárkezelési tevékenységek. |
| --- | --- |

—

az Európai Unió által a (felszámolás alatt álló) Európai Szén- és Acélközösség révén végrehajtott hitelnyújtási és -felvételi, valamint pénztárkezelési tevékenységek.

7.1   KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK

KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK

7.1.1   
  Pénztárkezelési műveletek

Pénztárkezelési műveletek

A bizottsági pénztárkezelési műveletek irányításának szabályait és alapelveit a (2028/2004/EK rendelettel módosított) 1150/2000/EK rendelet, valamint a költségvetési rendelet (az 1995/2006/EK rendelettel módosított 1605/2002/EK rendelet) és annak végrehajtási szabályai (a 478/2007/EK rendelettel módosított 2342/2002/EK Euratom rendelet) rögzítik.

A fenti rendeletek eredményeképpen a következő főbb alapelvek alkalmazandók:

| — | A saját forrásokat a tagállamok vagy az egyes tagállamok által kijelölt szerv a Bizottság nevében a kincstárnál e célra nyitott számlára fizetik be. A Bizottság a fenti számlákat kizárólag készpénzigényei fedezésére használhatja. |
| --- | --- |

—

A saját forrásokat a tagállamok vagy az egyes tagállamok által kijelölt szerv a Bizottság nevében a kincstárnál e célra nyitott számlára fizetik be. A Bizottság a fenti számlákat kizárólag készpénzigényei fedezésére használhatja.

| — | A tagállamok a saját forrásokat saját nemzeti valutájukban fizetik be, míg a Bizottság kifizetéseit általában euróban teljesíti. |
| --- | --- |

—

A tagállamok a saját forrásokat saját nemzeti valutájukban fizetik be, míg a Bizottság kifizetéseit általában euróban teljesíti.

| — | A Bizottság nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése. |
| --- | --- |

—

A Bizottság nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése.

| — | Az eurótól eltérő pénznemben vezetett számlák egyenlegét vagy az ugyanabban a pénznemben teljesítendő kifizetésekre használják, vagy időközönként átváltják euróra. |
| --- | --- |

—

Az eurótól eltérő pénznemben vezetett számlák egyenlegét vagy az ugyanabban a pénznemben teljesítendő kifizetésekre használják, vagy időközönként átváltják euróra.

A saját források számlái mellett a Bizottság a kifizetések végrehajtása és a tagállami költségvetési hozzájárulástól különböző összegek bevétele céljából egyéb bankszámlákat is nyit központi és kereskedelmi bankoknál.

A pénztári és kifizetési műveletek nagymértékben automatizáltak és modern informatikai rendszereken alapulnak. A költségvetési rendelettel, a Bizottság belső kontroll normáival és az ellenőrzési alapelvekkel összhangban a rendszerbiztonság garantálása és a feladatok szétválasztása érdekében egyedi eljárásokat alkalmaznak.

A pénztárkezelési és a kifizetési műveletek irányítását írásos iránymutatások és eljárások szabályozzák azzal a céllal, hogy korlátozzák a működési és pénzügyi kockázatokat, valamint megfelelő szintű ellenőrzést biztosítsanak. Ezen iránymutatások és eljárások különböző működési területeket fednek le (például: kifizetések végrehajtása és készpénzkezelés, cash flow előrejelzés, üzletmenet-folytonosság stb.), az ezeknek való megfelelést pedig rendszeresen ellenőrzik. Ezenfelül a Költségvetési Főigazgatóság és a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság között megbeszéléseket tartanak a kockázatkezeléssel és a bevált módszerekkel kapcsolatos információmegosztás érdekében.

7.1.2   
  Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek (makroszintű pénzügyi támogatás, fizetésimérleg-eszköz és Euratom)

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek (makroszintű pénzügyi támogatás, fizetésimérleg-eszköz és Euratom)

A hitelnyújtási és -felvételi műveleteket, valamint a kapcsolódó pénztárkezelést az Unió adott esetben a vonatkozó tanácsi határozatokkal és a belső iránymutatásokkal összhangban hajtja végre. Az érintett működési egységek kidolgozták és használják a hitelfelvétellel, kölcsönökkel, pénztárkezeléssel és hasonló speciális területekkel kapcsolatos írott eljárási szabályzatokat. Meghatározzák és értékelik a pénzügyi és működési kockázatot, továbbá rendszeresen ellenőrzik a belső iránymutatásoknak és eljárásoknak való megfelelést. Általános szabályként nem folyik kamatláb- vagy árfolyamváltozás kompenzálására irányuló tevékenység (fedezeti tevékenység), mivel a hitelnyújtási műveletek finanszírozása viszonossági fizetési megállapodás alapján (back-to-back) történik, amely így nem eredményez nyitott kamatláb- vagy devizapozíciókat.

7.1.3   
  Garanciaalap

Garanciaalap

A garanciaalap vagyonkezelésének szabályait és alapelveit (lásd a 2.3.3. megjegyzést) az Európai Bizottság és az Európai Beruházási Bank (EBB) közötti, 1994. november 25-én kelt egyezmény, valamint annak 1996. szeptember 17–23-i, 2002. május 8-i és 2008. február 25-i módosítása rögzíti. A garanciaalap kizárólag euróban működik. A devizakockázatok elkerülése érdekében kizárólag e pénznemben hajt végre befektetéseket. A vagyonkezelés a pénzügyi tevékenységekre vonatkozó hagyományos óvatossági elven alapul. Kiemelt figyelmet kell fordítania a kockázatcsökkentésre, valamint annak biztosítására, hogy a vagyonkezelés alá tartozó eszközök likviditási és átruházhatósági foka optimális legyen, figyelembe véve a lefedett kötelezettségvállalásokat.

7.1.4   
  Felszámolás alatt álló ESZAK

Felszámolás alatt álló ESZAK

Az ESZAK kötelezettségeinek végelszámolását a Bizottság irányítja, ezért a felszámolás alatt álló ESZAK számára nem tervezik új hitelek nyújtását, sem az ehhez szükséges hitelfelvételt. Az új ESZAK-hitelfelvételek a finanszírozási költségek csökkentését célzó refinanszírozásra korlátozódnak. Ami a pénztárkezelési műveleteket illeti, a pénzügyi kockázat minimalizálása érdekében az óvatosság elve alkalmazandó.

7.2   PIACI KOCKÁZAT

PIACI KOCKÁZAT

A piaci kockázat annak a kockázata, hogy a piaci árak változásai miatt a pénzügyi instrumentum valós értéke vagy jövőbeni cash flow-i ingadozni fognak. A piaci kockázat nem csak a veszteségi potenciált, hanem a nyereségi potenciált is megtestesíti. Magában foglalja a devizakockázatot, a kamatlábkockázatot és egyéb árkockázatot. Az EU nem rendelkezik jelentős egyéb árkockázattal.

7.2.1   
  Devizakockázat

Devizakockázat

A devizakockázat annak a kockázata, hogy az Unió műveleteit vagy befektetéseinek értékét az árfolyamváltozások befolyásolják majd. Ez a kockázat az egyik deviza árának egy másikhoz képest történő változásából ered.

7.2.1.1   
  Pénztárkezelési műveletek

Pénztárkezelési műveletek

A saját forrásokról szóló rendeletnek megfelelően a tagállamok által az eurótól különböző pénznemben befizetett saját forrásokat a saját források számláin tartják nyilván. Ezeket a saját forrásokat átváltják euróra, amennyiben kifizetések teljesítésének fedezése érdekében szükségesek. Az e források kezelésére alkalmazandó eljárásokat a fenti rendelet írja elő. Néhány korlátozott esetben ezeket a forrásokat közvetlenül az ugyanabban a devizában teljesítendő kifizetésekre használják fel.

A Bizottság kereskedelmi bankoknál vezet néhány, az uniós tagállamok eurótól különböző pénznemeiben vagy USD-ben tartott számlát az ugyanazon pénznemben meghatározott kifizetések végrehajtásának céljából. E számlákat a végrehajtandó kifizetések összegétől függően töltik fel; a devizaárfolyam-ingadozások hatásainak való bármilyen kitettség minimalizálása érdekében napi egyenlegüket nagyon alacsony szinten tartják.

Amennyiben a saját forrásoktól különböző bevételek eurótól eltérő pénznemben érkeznek, ezeket a kifizetések végrehajtása érdekében az ugyanabban a pénznemben vezetett bizottsági számlákra továbbítják, vagy átváltják euróra és euróban vezetett számlákra továbbítják. Az eurótól különböző pénznemben vezetett előlegszámlákat az ugyanabban a pénznemben teljesítendő rövid távú helyi kifizetési igények becslésétől függően töltik fel. E számlák egyenlegét a rájuk vonatkozó felső korlátok figyelembe vételével vezetik.

Ami az átmenetileg beszedett pénzbírságokat illeti, mivel ezeket euróban róják ki és fizetik be, devizakockázatuk nincs.

7.2.1.2   
  Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek (makroszintű pénzügyi támogatás, fizetésimérleg-eszköz és Euratom)

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek (makroszintű pénzügyi támogatás, fizetésimérleg-eszköz és Euratom)

A legtöbb pénzügyi eszközt és kötelezettséget euróban tartják, így ezekben az esetekben az Uniónak nincs devizakockázata. Az Unió azonban az Euratom pénzügyi eszköz révén USD-ben is nyújt kölcsönöket, amelyeket ugyanilyen összegű USD-hitelek felvételével finanszíroznak (back-to-back műveletek). Az Euratom tekintetében az EU-nak a mérlegfordulónapon nincs devizakockázata.

7.2.1.3   
  Garanciaalap

Garanciaalap

A pénzügyi eszközöket euróban tartják, így nincs devizakockázat.

7.2.1.4   
  Felszámolás alatt álló ESZAK

Felszámolás alatt álló ESZAK

A felszámolás alatt álló ESZAK kismértékben van kitéve nettó devizakockázatnak 2,2 millió EUR értékben, amely az 1,5 millió EUR-s lakáshitelekből és a 0,7 millió EUR-s folyószámla-egyenlegből tevődik össze.

7.2.2   
  Kamatlábkockázat

Kamatlábkockázat

A kamatlábkockázat az értékpapírok – különösen a kötvények – értékcsökkenésének lehetősége, amely a kamatláb-emelkedésből ered. Általában a magasabb kamatlábak miatt a fix kamatozású kötvények ára csökken, és fordítva.

7.2.2.1   
  Pénztárkezelési műveletek

Pénztárkezelési műveletek

A Bizottság pénztára nem kölcsönöz pénzt, következésképpen nincs kitéve kamatlábkockázatnak. Kamatot realizál azonban különböző bankszámlákon tartott egyenlegeken. A Bizottság ezért intézkedéseket vezetett be annak biztosítására, hogy a realizált kamat rendszeresen tükrözi a piaci kamatlábakat, valamint ezek lehetséges ingadozását. A tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál nyitott számlák nem kamatozók, kezelésük pedig díjmentes. A központi bankoknál vezetett minden egyéb számla esetében a díjazás az egyes bankok által nyújtott különleges feltételek függvénye; változó kamatlábat alkalmaznak, amelyet a piaci ingadozások alapján kiigazítanak.

A kereskedelmi bankoknál vezetett számlákon tartott napi egyenlegeken naponta realizálnak kamatot. Ez változó piaci kamatlábakon alapul, amelyekre szerződésben lefektetett (pozitív vagy negatív) mozgásteret alkalmaznak. A számlák többsége esetében a kamatszámítás az EKB refinanszírozási műveletei esetében alkalmazott határkamatlábhoz kapcsolódik, és e kamatláb bármilyen ingadozása esetén kiigazítják. Néhány más számla esetében a kamatszámítás az euró napi indexének átlagához kapcsolódik. Ennek eredményeképpen nincs olyan kockázat, hogy a Bizottság a piaci kamatlábaknál alacsonyabb kamatlábon realizáljon kamatot.

7.2.2.2   
  Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek (makroszintű pénzügyi támogatás, fizetésimérleg-eszköz és Euratom)

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek (makroszintű pénzügyi támogatás, fizetésimérleg-eszköz és Euratom)

Változó kamatozású hitelfelvétel és -nyújtás

Változó kamatozású hitelfelvétel és -nyújtás

A hitelfelvételi és -nyújtási tevékenységek jellegéből adódóan az Unió számottevő kamatozó követeléssel és kötelezettséggel rendelkezik. A változó kamatlábakon kibocsátott makroszintű pénzügyi támogatási és Euratom-kölcsönök az Uniót kamatlábkockázatnak teszik ki. A hitelfelvételekből eredő kamatkockázatot azonban ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott hitelek (viszonossági vagy back-to-back műveletek). A mérlegfordulónapon az EU változó kamatozású hitelei (névértéken kifejezve) 0,96 milliárd EUR-t tesznek ki (2008: 1,05 milliárd EUR), az összeget hathavonta újraárazzák.

Fix kamatozású hitelfelvétel és -nyújtás

Fix kamatozású hitelfelvétel és -nyújtás

Az Unió fix kamatozású makroszintű pénzügyi támogatási és Euratom-kölcsönökkel is rendelkezik, 2009-ben összesen 110 millió EUR összegben (2008: 85 millió EUR), amelyek végleges lejárata egy és öt év közé esik (25 millió EUR), illetve meghaladja az öt évet (85 millió EUR).

Ennél jelentősebb az Unió által a fizetésimérleg-eszköz keretében nyújtott hat, fix kamatozású kölcsön, 2009-ben összesen 9,2 milliárd EUR összegben (2008: 2 milliárd EUR), amelyek végleges lejárata egy és öt év közé esik (5 milliárd EUR), illetve meghaladja az öt évet (4,2 milliárd EUR).

7.2.2.3   
  Garanciaalap

Garanciaalap

A garanciaalapon belül kibocsátott változó kamatozású hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok e kamatlábak volatilitási hatásainak vannak kitéve, míg a fix kamatozású hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok valós érték kamatkockázatnak teszik ki az Uniót. A mérlegfordulónapon a befektetési portfólió mintegy 97 %-át fix kamatozású kötvények alkotják (2008: 96 %).

7.2.2.4   
  Felszámolás alatt álló ESZAK

Felszámolás alatt álló ESZAK

Tevékenységeinek jellegéből adódóan a felszámolás alatt álló ESZAK kamatlábkockázatnak van kitéve. A hitelfelvételből eredő kamatkockázatot általában ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott hitelek. A vagyonkezelési műveletek tekintetében a mérlegfordulónapon az értékpapír-portfólió mintegy 97 %-át fix kamatozású kötvények alkotják (2008: 97 %).

7.3   HITELKOCKÁZAT

HITELKOCKÁZAT

A hitelkockázat annak a veszteségnek a kockázata, hogy valamely adós/hitelfelvevő nem fizeti a kölcsönt vagy más hitelkeretet (akár a főösszeget, akár a kamatot (kamatszelvényt), vagy egyiket sem), illetve elmulasztja valamely szerződéses kötelezettsége teljesítését. A nemteljesítésnek minősülő események magukban foglalják a visszafizetések késedelmét, a hitelfelvételi visszafizetések átalakítását, valamint a csődöt.

7.3.1   
  Pénztárkezelési műveletek

Pénztárkezelési műveletek

A saját forrásokról szóló 1150/2000/EK tanácsi rendelettel összhangban a Bizottság pénztári forrásainak többségét a tagállamok által saját hozzájárulásuk (saját források) befizetésére nyitott számlákon vezetik. Minden ilyen számlát a tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál vezetnek. Ezek az intézmények a legalacsonyabb hitel-(vagy partner-) kockázatot jelentik a Bizottság számára, mivel ezeknek a kockázatoknak a tagállamok vannak kitéve.

A Bizottság pénztári forrásainak azon része tekintetében, amelyeket kifizetések végrehajtása érdekében kereskedelmi bankoknál tartanak, e számlák feltöltése „just-in-time” rendszerben történik és a pénztári készpénzkezelési rendszer automatikusan kezeli azt. Minden számlán az ezekről a számlákról teljesített napi kifizetések átlagos összegével arányos, minimális szintű készpénzt tartanak. Ennek következtében az ezeken a számlákon tartott napi összegek folyamatosan nagyon alacsonyak (átlagosan 50 millió EUR és 150 millió EUR közöttiek, és több mint 30 számla között oszlanak meg), így biztosítják, hogy a Bizottság hitelkockázatnak való kitettsége korlátozott. Ezeket az összegeket az általános pénztári egyenlegekkel összefüggésben kell tekinteni, amelyek 1 milliárd EUR és 35 milliárd EUR között ingadoznak, és amelyekről 2009-ben összesen 130 milliárd EUR összegben teljesítettek kifizetéseket.

Emellett a kereskedelmi bankokat egyedi iránymutatások alkalmazásával választják ki, hogy tovább minimalizálják azokat a partnerkockázatokat, amelyeknek a Bizottság ki van téve:

| — | Minden kereskedelmi bankot ajánlati felhívás útján választanak ki. A pályázati eljárásban való részvételhez szükséges minimum rövid távú hitelkockázati besorolás Moody's P-1 vagy azzal egyenértékű (S&P A-1 vagy Fitch F1). Egyedi és kellően indokolt körülmények esetén ennél alacsonyabb szint is megfelelő lehet. |
| --- | --- |

—

Minden kereskedelmi bankot ajánlati felhívás útján választanak ki. A pályázati eljárásban való részvételhez szükséges minimum rövid távú hitelkockázati besorolás Moody's P-1 vagy azzal egyenértékű (S&P A-1 vagy Fitch F1). Egyedi és kellően indokolt körülmények esetén ennél alacsonyabb szint is megfelelő lehet.

| — | A kifejezetten az átmenetileg beszedett pénzbírságok letétbe helyezésére kiválasztott kereskedelmi bankok vonatkozásában általános szabályként legalább S&P AA vagy ezzel egyenértékű hosszú távú hitelkockázati besorolás is szükséges, valamint egyedi intézkedéseket alkalmaznak abban az esetben, ha az ebbe a csoportba tartozó bankokat leminősítik. |
| --- | --- |

—

A kifejezetten az átmenetileg beszedett pénzbírságok letétbe helyezésére kiválasztott kereskedelmi bankok vonatkozásában általános szabályként legalább S&P AA vagy ezzel egyenértékű hosszú távú hitelkockázati besorolás is szükséges, valamint egyedi intézkedéseket alkalmaznak abban az esetben, ha az ebbe a csoportba tartozó bankokat leminősítik.

| — | 2009 folyamán a Bizottság pénztárkezelési szolgálatai alternatív rendszert vezettek be az átmenetileg beszedett pénzbírságok kezelésére azzal az egyedi céllal, hogy csökkentsék a kockázatot e téren. A C(2009) 4264 bizottsági határozat alapján a 2010. január 1-jétől kivetett pénzbírságokat az új rendszer keretében kezelik és többé nem helyezik letétbe kereskedelmi bankoknál. |
| --- | --- |

—

2009 folyamán a Bizottság pénztárkezelési szolgálatai alternatív rendszert vezettek be az átmenetileg beszedett pénzbírságok kezelésére azzal az egyedi céllal, hogy csökkentsék a kockázatot e téren. A C(2009) 4264 bizottsági határozat alapján a 2010. január 1-jétől kivetett pénzbírságokat az új rendszer keretében kezelik és többé nem helyezik letétbe kereskedelmi bankoknál.

| — | Az előlegszámlákat egyszerűsített pályázati eljárás során kiválasztott helyi bankoknál vezetik. A besorolási követelmények a helyi viszonyoktól függnek és országonként jelentősen eltérőek lehetnek. A kockázatnak való kitettség korlátozása érdekében ezen számlák egyenlegeit a lehető legalacsonyabb szinten tartják (a működési igények figyelembe vételével), a számlákat rendszeresen feltöltik, az alkalmazott felső korlátokat pedig évente felülvizsgálják. |
| --- | --- |

—

Az előlegszámlákat egyszerűsített pályázati eljárás során kiválasztott helyi bankoknál vezetik. A besorolási követelmények a helyi viszonyoktól függnek és országonként jelentősen eltérőek lehetnek. A kockázatnak való kitettség korlátozása érdekében ezen számlák egyenlegeit a lehető legalacsonyabb szinten tartják (a működési igények figyelembe vételével), a számlákat rendszeresen feltöltik, az alkalmazott felső korlátokat pedig évente felülvizsgálják.

| — | A Bizottság számláit vezető kereskedelmi bankok hitelkockázati besorolását legalább havonta – vagy szükség esetén ennél gyakrabban – felülvizsgálják. A pénzügyi válsággal összefüggésben 2009 folyamán fokozott nyomon követési intézkedéseket fogadtak el és vezettek be. |
| --- | --- |

—

A Bizottság számláit vezető kereskedelmi bankok hitelkockázati besorolását legalább havonta – vagy szükség esetén ennél gyakrabban – felülvizsgálják. A pénzügyi válsággal összefüggésben 2009 folyamán fokozott nyomon követési intézkedéseket fogadtak el és vezettek be.

7.3.2   
  Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek (makroszintű pénzügyi támogatás, fizetésimérleg-eszköz és Euratom)

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek (makroszintű pénzügyi támogatás, fizetésimérleg-eszköz és Euratom)

A hitelkockázatnak való kitettség kezelése az Euratom esetében először országgaranciák kieszközlésével, majd a garanciaalapon keresztül (makroszintű pénzügyi támogatás és Euratom), végül az Unió költségvetésén keresztül történik (fizetésimérleg-eszköz, valamint makroszintű pénzügyi támogatás és Euratom, amennyiben az egyéb intézkedések nem elegendőek). A saját forrásokról szóló hatályos rendelet 2009 folyamán a tagállamok GNI-jének 1,24 %-ában rögzítette a GNI-forrás felső korlátját, és 2009-ben ténylegesen 1,01 %-ot használtak fel a kifizetési előirányzatok fedezésére. Ez azt jelenti, hogy 2009. december 31-én 0,23 %-os volt az e garancia fedezésére rendelkezésre álló mozgástér. Meg kell jegyezni, hogy 2010-től a felső korlát 1,23 %-ra csökken. A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapot 1994-ben hozták létre az Európai Unión kívüli országoknak nyújtott hitelek finanszírozására felvett kölcsönökhöz kapcsolódó nemfizetési kockázat fedezésére. A hitelkockázatnak való kitettség enyhítésére mindenesetre fennáll az a lehetőség, hogy az EU költségvetését vegyék igénybe minden olyan esetben, amikor az adós nem tudja teljes egészében visszatéríteni az esedékes összegeket. E célból az Uniónak joga van felszólítani a tagállamokat, hogy biztosítsák a hitelezőivel szembeni uniós jogi kötelezettségvállalások teljesítését.

E hitelek fő kedvezményezettjei Magyarország, Lettország és Románia. Ezen országok teszik ki a hitelek teljes volumenének hozzávetőlegesen 54, 21, illetve 18 %-át. Ami a pénztárműveleteket illeti, alkalmazni kell a partnerek kiválasztására vonatkozó iránymutatásokat. Ennek megfelelően a működési egység csak megfelelően nagy hitelkerettel rendelkező, támogatható bankokkal köthet üzletet.

7.3.3   
  Garanciaalap

Garanciaalap

Az Unió és az EBB közötti, a garanciaalap kezeléséről szóló megállapodással összhangban valamennyi bankközi befektetésnek minimum Moody's P-1 hitelkockázati besorolásúnak vagy azzal egyenértékűnek kell lennie. 2009. december 31-én valamennyi befektetést (153 millió EUR) ilyen partnerekkel eszközölték (2008: 183 millió EUR). 2009. december 31-én az alapnak négy rövid lejáratú pénzügyi instrumentumba eszközölt (37 millió EUR) befektetése volt, ezek mind minimálisan Moody's P-1 vagy azzal egyenértékű hitelkockázati besorolású partnerekkel álltak fenn. Az értékesíthető portfólióban tartott valamennyi értékpapír megfelel az irányítási iránymutatásnak.

7.3.4   
  Felszámolás alatt álló ESZAK

Felszámolás alatt álló ESZAK

A hitelkockázati kitettség kezelése a hitelfelvevő kamat- és tőketörlesztési képességének rendszeres elemzésén keresztül történik. A hitelkockázati kitettség kezeléséhez fedezetet, valamint ország-, vállalati és személyes garanciákat is előírnak. A fennálló összes hitel 52 %-át a tagállamok vagy azokkal egyenértékű szervek (például állami intézmények) garanciái fedezik. A fennálló hitelek 36 %-át banknak nyújtották, vagy bank garantálta azokat. Ami a pénztárműveleteket illeti, alkalmazni kell a partnerek kiválasztására vonatkozó iránymutatásokat. A működési egység csak megfelelően nagy hitelkerettel rendelkező, támogatható bankokkal köthet üzletet.

7.4   LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT

LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT

A likviditási kockázat valamely eszköz értékesítésének nehézségéből eredő kockázat, például az a kockázat, hogy veszteség elkerülése vagy kötelezettség teljesítése érdekében egy adott értékpapírt vagy eszközt nem lehet elég gyorsan értékesíteni.

7.4.1   
  Pénztárkezelési műveletek

Pénztárkezelési műveletek

Az uniós költségvetési alapelvek biztosítják, hogy az év folyamán elegendő általános készpénzforrások állnak rendelkezésre valamennyi kifizetés teljesítésére. A teljes tagállami hozzájárulások valójában megegyeznek a költségvetési év kifizetési előirányzatainak összegével. A tagállami hozzájárulásokat azonban tizenkét részletben szedik be havonta az év folyamán, míg a kifizetések bizonyos szezonalitást mutatnak.

Annak biztosítása érdekében, hogy a pénztári források mindig elegendőek legyenek valamennyi adott hónapban végrehajtandó kifizetés teljesítésére, rendszeres készpénz-előrejelzési eljárások alkalmazására kerül sor, a saját források pedig szükség esetén – bizonyos feltételek mellett – előre lehívhatók a tagállamoktól.

A fentieken túl, a Bizottság napi pénztárkezelési műveleteivel összefüggésben, automatizált készpénzkezelési eszközök biztosítják, hogy a Bizottság minden egyes bankszámláján napi szinten elegendő likviditás álljon rendelkezésre.

7.4.2   
  Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek (makroszintű pénzügyi támogatás, fizetésimérleg-eszköz és Euratom)

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek (makroszintű pénzügyi támogatás, fizetésimérleg-eszköz és Euratom)

A hitelfelvételből eredő likviditási kockázatot általában ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott kölcsönök (viszonossági vagy back-to-back műveletek). A makroszintű pénzügyi támogatás és az Euratom vonatkozásában a garanciaalap szolgál likviditási tartalékként (illetve biztonsági hálóként) nemfizetés vagy a hitelfelvevő késedelmes fizetése esetén. A fizetésimérleg-eszköz vonatkozásában a 431/2009/EK tanácsi rendelet olyan eljárást ír elő, amely elegendő időt biztosít a források uniós költségvetésen keresztüli mobilizálására.

7.4.3   
  Garanciaalap

Garanciaalap

Az alap kezelése azon alapelv szerint történik, hogy az eszközök likviditási és mobilizálási foka optimális legyen a vonatkozó kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. Az alapnak legalább 100 millió EUR-t kell 12 hónapot nem meghaladó lejáratú, monetáris eszközökből álló portfólióban tartania. 2009. december 31-én e befektetések összege 190 millió EUR-t tett ki. Ezenfelül előírás, hogy az alap nominális értékének legalább 20 %-át monetáris eszközök, egy évet nem meghaladó hátralévő lejáratú fix kamatozású kötvények és változó kamatozású kötvények alkossák. 2009. december 31-én ez az arány 27 % volt.

7.4.4   
  Felszámolás alatt álló ESZAK

Felszámolás alatt álló ESZAK

A hitelfelvételből eredő likviditási kockázatot általában ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott kölcsönök (viszonossági vagy back-to-back műveletek). A felszámolás alatt álló ESZAK vagyon- és követeléskezelése során a Bizottság a likviditási követelményeket a felelős bizottsági szolgálatokkal folytatott konzultáció eredményeként kapott kifizetési előrejelzések alapján kezeli.

7.5   VALÓS ÉRTÉK KÖZZÉTÉTELEK

VALÓS ÉRTÉK KÖZZÉTÉTELEK

7.5.1   
  Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek (makroszintű pénzügyi támogatás, fizetésimérleg-eszköz és Euratom)

Hitelfelvételi és -nyújtási műveletek (makroszintű pénzügyi támogatás, fizetésimérleg-eszköz és Euratom)

Kezdeti helyzet:

Kezdeti helyzet:

Meg kell jegyezni, hogy a 11. uniós számviteli szabálynak megfelelően a fent említett kölcsönök kezdeti megjelenítése nominális értéken történik. Amennyiben ehelyett a magánszektorra vonatkozó IAS 39 számviteli standardot alkalmazták volna, az azt jelentette volna, hogy a kölcsönöket kezdetben valós értéken jelenítették volna meg. A kétféle számviteli eljárás közötti különbséget – csak a fizetésimérleg-eszköz kölcsöneire vetítve, folyósításuk időpontjában – az alábbi táblázat tartalmazza:

| millió EUR |
| --- |
| | 11. uniós számviteli szabály (nominális érték) | IAS 39 (valós érték) | Számviteli eljárások közötti különbség |
| Fizetésimérleg-eszköz kölcsönök értékelése 2009-es folyósításkor | 7 200 | 6 649 | 551 |
| Fizetésimérleg-eszköz kölcsönök értékelése 2008-as folyósításkor | 2 000 | 1 767 | 233 |

millió EUR

11. uniós számviteli szabály (nominális érték)

IAS 39 (valós érték)

Számviteli eljárások közötti különbség

Fizetésimérleg-eszköz kölcsönök értékelése 2009-es folyósításkor

7 200

6 649

551

551

Fizetésimérleg-eszköz kölcsönök értékelése 2008-as folyósításkor

2 000

1 767

233

233

A 11. uniós számviteli szabály szerinti számviteli eljárás alkalmazásának okai a következők:

| — | Viszonossági jellegükből adódóan kompenzációs hatások érvényesülnek a nyújtott és felvett hitelek között. A nyújtott hitel tényleges kamata így megegyezik a kapcsolódó felvett hitel tényleges kamatlábával. |
| --- | --- |

—

Viszonossági jellegükből adódóan kompenzációs hatások érvényesülnek a nyújtott és felvett hitelek között. A nyújtott hitel tényleges kamata így megegyezik a kapcsolódó felvett hitel tényleges kamatlábával.

| — | A kezdeti különbség azt az alternatív költséget tükrözi, amelyet a tőkepiacon eszközölt alternatív befektetés révén lehetett volna elérni. Mivel az Unió nem fektethet be a tőkepiacokon, ez az alternatívköltség-opció nem alkalmazható, így nem tükrözi hűen a műveletek lényegét. |
| --- | --- |

—

A kezdeti különbség azt az alternatív költséget tükrözi, amelyet a tőkepiacon eszközölt alternatív befektetés révén lehetett volna elérni. Mivel az Unió nem fektethet be a tőkepiacokon, ez az alternatívköltség-opció nem alkalmazható, így nem tükrözi hűen a műveletek lényegét.

| — | A fentiekben bemutatott kezdeti különbözetet a következő években a kamatjövedelem kompenzálná. |
| --- | --- |

—

A fentiekben bemutatott kezdeti különbözetet a következő években a kamatjövedelem kompenzálná.

Jelenlegi helyzet 2009.12.31-én:

Jelenlegi helyzet 2009.12.31-én:

A becsült valós értéket a következőképpen határozzák meg:

| — | Nyújtott hitelek esetében: leszámítolt pénzáram-modell használata révén, amelyben a lejáratig visszalévő időszakra megfelelő országspecifikus hozamgörbéket alkalmaznak. |
| --- | --- |

—

Nyújtott hitelek esetében: leszámítolt pénzáram-modell használata révén, amelyben a lejáratig visszalévő időszakra megfelelő országspecifikus hozamgörbéket alkalmaznak.

| — | Felvett hitelek esetében leszámítolt pénzáram-modell használata révén, amelyben a lejáratig visszalévő időszakra megfelelő AAA hozamgörbéket alkalmaznak. |
| --- | --- |

—

Felvett hitelek esetében leszámítolt pénzáram-modell használata révén, amelyben a lejáratig visszalévő időszakra megfelelő AAA hozamgörbéket alkalmaznak.

| — | A változó kamatú hitelek a feltételezések szerint megközelítik nominális értéküket, mivel azokat hathavonként újraárazzák a piaci kamatlábbal. |
| --- | --- |

—

A változó kamatú hitelek a feltételezések szerint megközelítik nominális értéküket, mivel azokat hathavonként újraárazzák a piaci kamatlábbal.

A következő táblázat a makroszintű pénzügyi támogatás, a fizetésimérleg-eszköz és az Euratom fix kamatozású hiteleinek év végi becsült valós értékét mutatja oly módon, amely lehetővé teszi ezek összehasonlítását a megfelelő mérlegfordulónapkori könyv szerinti értékkel:

| millió EUR |
| --- |
| | Nyújtott hitelek 2009.12.31. | Nyújtott hitelek 2008.12.31. | Hitelfelvétel 2009.12.31. | Hitelfelvétel 2008.12.31. |
| Valós érték | 8 785 | 1 863 | 9 626 | 2 118 |
| Könyv szerinti érték | 9 416 | 2 091 | 9 416 | 2 091 |
| Különbözet | (631) | (228) | 210 | 27 |

millió EUR

Nyújtott hitelek 2009.12.31.

Nyújtott hitelek 2008.12.31.

Hitelfelvétel 2009.12.31.

Hitelfelvétel 2008.12.31.

Valós érték

8 785

1 863

9 626

2 118

Könyv szerinti érték

9 416

2 091

9 416

2 091

Különbözet

Különbözet

(631)

(631)

(228)

(228)

210

210

27

27

A mérlegfordulónapon a fizetésimérleg-eszköz e felvett és nyújtott hitelek 98,8 %-át tette ki. A fenti táblázat azt mutatja, hogy mivel az Unió hitelkockázati besorolása AAA és a piaci kamatlábak jelenleg magasabbak azoknál a kamatlábaknál, amelyeken az Unió hitelt vesz fel, hitelfelvételeinek valós értéke meghaladja a nominális értékét. Mivel e hitelek fő kedvezményezettjei, Magyarország, Lettország és Románia hitelkockázati besorolása AAA-nál alacsonyabb, a nyújtott hitelek valós értéke a nominális értéküknél alacsonyabb, jóllehet a piaci kamatlábak jelenleg meghaladják az Unió által alkalmazottakat.

7.5.2   
  Felszámolás alatt álló ESZAK

Felszámolás alatt álló ESZAK

A nyújtott és felvett hitelek becsült valós értékének meghatározása egy leszámítolt pénzáram-modell segítségével történik. E modell értelmében a tervezett jövőbeli pénzáramok leszámítolásához a lejáratig visszalévő időszakra megfelelő AAA hozamgörbéket alkalmaznak. A változó kamatú hitelek becsült valós értéke a feltételezések szerint megközelíti könyv szerinti értéküket, mivel azokat három- vagy hathavonként újraárazzák a piaci kamatlábbal. A fix kamatú felvett és nyújtott hitelek becsült valós értékét nem tudták meghatározni és közzétenni, mivel a számításhoz szükséges adatok nem álltak rendelkezésre.

Az értékesíthető értékpapírok valós értéken szerepelnek, ami a piaci ár és az elhatárolt kamatok összege. Minden pénzügyi eszköz valós értéke a megfigyelhető piaci árak és kamatlábak által alátámasztott értékelési technika segítségével kerül kiszámításra. Úgy tekintik, hogy a vevőkövetelések értékvesztésre képzett céltartalékkal csökkentett névleges értéke és a szállítói kötelezettségek névleges értéke megközelíti valós értéküket. A folyószámlákat és rövid (három hónapnál rövidebb) lejáratú betéteket is magukban foglaló pénzeszközök és azzal egyenértékű eszközök valós értéke a könyv szerinti értékük.

8.   KAPCSOLT FELEKRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTELEK

8.1   KAPCSOLT FELEK

KAPCSOLT FELEK

Az Unió kapcsolt felei a konszolidálásba bevont gazdálkodó egységek és ezen egységek felsővezetése (lásd alább). Az ezen egységek közötti ügyletekre az Unió szokásos működésének részeként került sor, és így az uniós számviteli szabályoknak megfelelően ezen ügyletek vonatkozásában nincs szükség egyedi közzétételi követelményekre. A konszolidálásba bevont gazdálkodó egységek listáját a 10. megjegyzés tartalmazza.

8.2   A FELSŐVEZETÉS FŐ JOGOSULTSÁGAI

A FELSŐVEZETÉS FŐ JOGOSULTSÁGAI

Az Európai Unió felsővezetését érintő, kapcsolt felekre vonatkozó műveletekkel kapcsolatos adatok bemutatása céljából e személyeket öt csoportba sorolták:

1. kategória: az Európai Tanács elnöke, a Bizottság elnöke és a Bíróság elnöke

2. kategória: a Bizottság alelnöke és az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, valamint a Bizottság többi alelnöke

3. kategória: a Tanács főtitkára, a Bizottság tagjai, a Bíróság bírái és ügyészei, a Törvényszék elnöke és tagjai, az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének elnöke és tagjai, az ombudsman és az európai adatvédelmi biztos

4. kategória: a Számvevőszék elnöke és tagjai

5. kategória: az intézmények és ügynökségek legmagasabb rangú köztisztviselői

Jogosultságaik összefoglalására az alábbiakban kerül sor. További információk a Hivatalos Lapban találhatók: HL 187., 1967.8.8., legutóbb a 2005. január 18-i 202/2005/EK, Euratom rendelettel (HL L 33., 2005.2.5.) módosítva, valamint HL L 268., 1977.10.20., legutóbb a 2004. április 30-i 1293/2004/EK, Euratom rendelettel (HL L 243., 2004.7.15.) módosítva. Továbbá egyéb információk állnak rendelkezésre az Európa honlapon közzétett személyzeti szabályzatban, amely az Unió valamennyi tisztviselőjének jogait és kötelezettségeit tartalmazó hivatalos dokumentum. A felsővezetés semmilyen kedvezményes kölcsönben nem részesült az Uniótól.

A felsővezetés pénzügyi jogosultságai

A felsővezetés pénzügyi jogosultságai

| EUR |
| --- |
| Jogosultság (alkalmazottanként) | 1. kategória | 2. kategória | 3. kategória | 4. kategória | 5. kategória |
| Alapfizetés (havi) | 24 874,61 | 22 531,36 – 23 432,62 | 18 025,08 – 20 278,22 | 19 467,10 – 20 728,85 | 11 461,32 – 18 025,09 |
| Lakhatási támogatás/Külföldi munkavégzési támogatás | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Családi támogatások: |
| Háztartási támogatás (a fizetés %-ában) | 2 % + 167,31 | 2 % + 167,31 | 2 % + 167,31 | 2 % + 167,31 | 2 % + 167,31 |
| Eltartott gyermekek | 365,60 | 365,60 | 365,60 | 365,60 | 365,60 |
| Iskola előtti | 89,31 | 89,31 | 89,31 | 89,31 | 89,31 |
| Iskoláztatási, vagy | 248,06 | 248,06 | 248,06 | 248,06 | 248,06 |
| A munkavégzés helyén kívüli képzés | 496,12 | 496,12 | 496,12 | 496,12 | 496,12 |
| Az elnöklő bírák támogatása | n.a. | n.a. | 500 - 810,74 | n.a. | n.a. |
| Reprezentációs költségtérítés | 1 418,07 | 0 - 911,38 | 500 - 607,71 | n.a. | n.a. |
| Éves utazási költségek | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | Igen |
| Tagállamba átutalható: |
| Iskoláztatási támogatás (6) | Igen | Igen | Igen | Igen | Igen |
| a fizetés %-ában (6) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| a kk nélküli fizetés %-ában | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % |
| Reprezentációs kiadások | visszatérített | visszatérített | visszatérített | n.a. | n.a. |
| Szolgálati jogviszony megkezdése: |
| Beilleszkedési kiadások | 49 749,22 | 45 062,72 – 46 865,24 | 36 050,16 – 40 556,44 | 38 934,20 – 41 457,70 | visszatérített |
| Családtagok utazási költségei | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| A költözésből adódó kiadások | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| Szolgálati jogviszony megszűnése: |
| Újraletelepedési kiadások | 24 874,61 | 22 531,36 – 23 432,62 | 18 025,08 – 20 278,22 | 19 467,10 – 20 728,85 | visszatérített |
| Családtagok utazási költségei | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| A költözésből adódó kiadások | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| Átmenet (a fizetés %-ában) (7) | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | n.a. |
| Betegbiztosítás | fedezett | fedezett | fedezett | fedezett | opcionális |
| Nyugdíj (a fizetés %-ában, adózás előtt) | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % |
| Levonások: |
| Közösségi adó | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % |
| Betegbiztosítás (a fizetés %-ában) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Speciális illeték a fizetés után | 4,64 % | 4,64 % | 4,64 % | 4,64 % | 4,64 % |
| Levont nyugdíj | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | 11,3 % |
| Személyek száma 2009.12.31-én | 3 | 7 | 91 | 27 | 81 |

EUR

Jogosultság (alkalmazottanként)

1. kategória

2. kategória

3. kategória

4. kategória

5. kategória

Alapfizetés (havi)

Alapfizetés

24 874,61

22 531,36 – 23 432,62

18 025,08 – 20 278,22

19 467,10 – 20 728,85

11 461,32 – 18 025,09

Lakhatási támogatás/Külföldi munkavégzési támogatás

Lakhatási támogatás/Külföldi munkavégzési támogatás

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Családi támogatások:

Családi támogatások:

Háztartási támogatás (a fizetés %-ában)

2 % + 167,31

2 % + 167,31

2 % + 167,31

2 % + 167,31

2 % + 167,31

Eltartott gyermekek

365,60

365,60

365,60

365,60

365,60

Iskola előtti

89,31

89,31

89,31

89,31

89,31

Iskoláztatási, vagy

248,06

248,06

248,06

248,06

248,06

A munkavégzés helyén kívüli képzés

496,12

496,12

496,12

496,12

496,12

Az elnöklő bírák támogatása

Az elnöklő bírák támogatása

n.a.

n.a.

500 - 810,74

n.a.

n.a.

Reprezentációs költségtérítés

Reprezentációs költségtérítés

1 418,07

0 - 911,38

500 - 607,71

n.a.

n.a.

Éves utazási költségek

Éves utazási költségek

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Igen

Tagállamba átutalható:

Tagállamba átutalható:

Iskoláztatási támogatás (6)

6

Igen

Igen

Igen

Igen

Igen

a fizetés %-ában (6)

6

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

a kk nélküli fizetés %-ában

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

Reprezentációs kiadások

Reprezentációs kiadások

visszatérített

visszatérített

visszatérített

n.a.

n.a.

Szolgálati jogviszony megkezdése:

Szolgálati jogviszony megkezdése:

Beilleszkedési kiadások

49 749,22

45 062,72 – 46 865,24

36 050,16 – 40 556,44

38 934,20 – 41 457,70

visszatérített

Családtagok utazási költségei

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

A költözésből adódó kiadások

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

Szolgálati jogviszony megszűnése:

Szolgálati jogviszony megszűnése:

Újraletelepedési kiadások

24 874,61

22 531,36 – 23 432,62

18 025,08 – 20 278,22

19 467,10 – 20 728,85

visszatérített

Családtagok utazási költségei

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

A költözésből adódó kiadások

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

Átmenet (a fizetés %-ában) (7)

7

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

n.a.

Betegbiztosítás

fedezett

fedezett

fedezett

fedezett

opcionális

Nyugdíj (a fizetés %-ában, adózás előtt)

Nyugdíj

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Levonások:

Levonások:

Közösségi adó

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

Betegbiztosítás (a fizetés %-ában)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Speciális illeték a fizetés után

4,64 %

4,64 %

4,64 %

4,64 %

4,64 %

Levont nyugdíj

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

11,3 %

Személyek száma 2009.12.31-én

Személyek száma 2009.12.31-én

3

3

7

7

91

91

27

27

81

81

9.   A MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK

A beszámoló elfogadásának dátumáig – az alábbiakban szereplő információktól eltekintve – a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének nem jutott tudomására olyan egyéb lényeges esemény, amelyet e szakaszban kellene bemutatni, és ilyenről jelentés sem érkezett. Az éves beszámoló és az ahhoz kapcsolódó megjegyzések a rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján készültek, és a bemutatott információk ezt tükrözik.

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

Európa pénzügyi stabilitásának megőrzése érdekében a Tanács 2010. május 11-én elfogadta az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmust (407/2010/EU tanácsi rendelet). A Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésén alapuló mechanizmus lehetővé teszi, hogy egy tagállam számára pénzügyi támogatást nyújtsanak, ha általa nem befolyásolható rendkívüli események folytán nehézségekkel küzd, vagy súlyos nehézségek komoly veszélye áll fenn. A segítségnyújtás az uniós költségvetés által garantált hitel vagy hitelkeret formáját öltheti. Igénybevétel esetén a Bizottság az Unió nevében hitelt venne fel a tőkepiacon vagy pénzintézeteknél, majd e hiteleket a kedvezményezett tagállamnak nyújtaná. Az ECOFIN Tanács következtetései 60 milliárd EUR-ra korlátozzák az eszközt. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmust a meglévő fizetésimérleg-eszközön felül hozták létre, amely az euró-övezeten kívüli tagállamoknak nyújt pénzügyi támogatást.

Érdemes megjegyezni, hogy noha sem az uniós beszámolóra, sem az uniós költségvetésre nem gyakorol hatást, az euró-övezetbeli tagállamok és más részt vevő tagállamok létrehoztak egy hasonló pénzügyi segítségnyújtási csomagot, az európai pénzügyi stabilitási eszközt is. Ezt az euró-övezetbeli tagállamoknak szóló potenciális támogatást különleges célú gazdasági egységen keresztül nyújtják, és a részt vevő tagállamok 440 milliárd EUR-ig nyújtanak garanciát a különleges célú gazdasági egység javára. Az eszköz lejárata 2013. június.

Végezetül – ez szintén nem érinti az uniós beszámolót, illetve költségvetést – a fentieken túl a Nemzetközi Valutaalap ugyancsak részt vesz a fenti intézkedésekben, és várhatóan további 250 milliárd EUR-s lehetséges támogatást nyújt majd.

10.   KONSZOLIDÁLT INTÉZMÉNYEK

A.   ELLENŐRZÖTT INTÉZMÉNYEK

ELLENŐRZÖTT INTÉZMÉNYEK

1.   
  Intézmények és konzultatív testületek

Intézmények és konzultatív testületek

| | Régiók Bizottsága |
| --- | --- |

Régiók Bizottsága

| | Az Európai Unió Tanácsa |
| --- | --- |

Az Európai Unió Tanácsa

| | Az Európai Unió Bírósága |
| --- | --- |

Az Európai Unió Bírósága

| | Európai Bizottság |
| --- | --- |

Európai Bizottság

| | Európai Számvevőszék |
| --- | --- |

Európai Számvevőszék

| | Európai adatvédelmi biztos |
| --- | --- |

Európai adatvédelmi biztos

| | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság |
| --- | --- |

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

| | Európai ombudsman |
| --- | --- |

Európai ombudsman

| | Európai Parlament |
| --- | --- |

Európai Parlament

2.   
  Uniós ügynökségek

Uniós ügynökségek

| | Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség |
| --- | --- |

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

| | Európai Repülésbiztonsági Ügynökség |
| --- | --- |

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

| | Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ |
| --- | --- |

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

| | Európai Szakképzés-fejlesztési Központ |
| --- | --- |

Európai Szakképzés-fejlesztési Központ

| | Európai Környezetvédelmi Ügynökség |
| --- | --- |

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

| | Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság |
| --- | --- |

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

| | Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért |
| --- | --- |

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

| | Európai Tengerbiztonsági Ügynökség |
| --- | --- |

Európai Tengerbiztonsági Ügynökség

| | Európai Gyógyszerügynökség |
| --- | --- |

Európai Gyógyszerügynökség

| | Európai Vegyianyag-ügynökség |
| --- | --- |

Európai Vegyianyag-ügynökség

| | Fusion for Energy (Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás) |
| --- | --- |

Fusion for Energy (Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás)

| | Eurojust (8) |
| --- | --- |

Eurojust (8)

8

| | Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége |
| --- | --- |

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

| | Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség |
| --- | --- |

Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség

| | Európai Képzési Alapítvány |
| --- | --- |

Európai Képzési Alapítvány

| | Európai Ügynökség A Külső Határok Operatív Koordinációjának Irányítására |
| --- | --- |

Európai Ügynökség A Külső Határok Operatív Koordinációjának Irányítására

| | Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja |
| --- | --- |

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

| | Európai GNSS Ellenőrző Hatóság |
| --- | --- |

Európai GNSS Ellenőrző Hatóság

| | Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (Védjegyek és formatervezési minták) |
| --- | --- |

Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (Védjegyek és formatervezési minták)

| | Európai Vasúti Ügynökség |
| --- | --- |

Európai Vasúti Ügynökség

| | Közösségi Növényfajta-hivatal |
| --- | --- |

Közösségi Növényfajta-hivatal

| | Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal |
| --- | --- |

Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal

| | Kábítószer és Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja |
| --- | --- |

Kábítószer és Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja

| | Európai Rendőrakadémia (CEPOL) (8) |
| --- | --- |

Európai Rendőrakadémia (CEPOL) (8)

8

| | Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal |
| --- | --- |

Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal

| | Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség |
| --- | --- |

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

| | Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége (9) |
| --- | --- |

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége (9)

9

| | Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség |
| --- | --- |

Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség

| | A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala |
| --- | --- |

A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala

| | Kutatási Végrehajtó Ügynökség (9) |
| --- | --- |

Kutatási Végrehajtó Ügynökség (9)

9

3.   
  Más ellenőrzött intézmények

Más ellenőrzött intézmények

Európai Szén- és Acélközösség (felszámolás alatt)

B.   TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOK

TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOK

| | Európai Beruházási Alap |
| --- | --- |

Európai Beruházási Alap

| | Tiszta Égbolt közös vállalkozás (9) |
| --- | --- |

Tiszta Égbolt közös vállalkozás (9)

9

| | ARTEMIS közös vállalkozás (9) |
| --- | --- |

ARTEMIS közös vállalkozás (9)

9

C.   KÖZÖS VÁLLALKOZÁSOK

KÖZÖS VÁLLALKOZÁSOK

| | ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezet |
| --- | --- |

ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezet

| | SESAR közös vállalkozás |
| --- | --- |

SESAR közös vállalkozás

| | Felszámolás alatt álló Galileo közös vállalkozás |
| --- | --- |

Felszámolás alatt álló Galileo közös vállalkozás

| | IMI közös vállalkozás (9) |
| --- | --- |

IMI közös vállalkozás (9)

9

11.   NEM KONSZOLIDÁLT INTÉZMÉNYEK

Bár az alábbi intézmények vagyonát az Unió kezeli, azok nem teljesítik a konszolidálás feltételeit, így nem szerepelnek az Európai Unió beszámolójában.

11.1   AZ EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAP (EFA)

AZ EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAP (EFA)

Az Európai Fejlesztési Alap (EFA) az Európai Unió fő eszköze az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államok és a tengerentúli országok és területek (TOT) fejlesztési együttműködésének támogatására. Az 1957-es Római Szerződés hozta létre ezt a támogatást, eredetileg arra korlátozva, hogy az Unió bizonyos tagállamokhoz történelmi kapoccsal kötődő afrikai országok számára technikai és pénzügyi segítséget nyújtson.

Az EFA-t nem az uniós költségvetésből, hanem a tagállamok közvetlen – kormányközi szintű tárgyalások során megállapított – hozzájárulásából finanszírozzák. Az EFA forrásait a Bizottság és az EBB kezeli. Általában minden EFA megközelítőleg öt évre szól. Az első partnerségi egyezmény 1964-es megkötése óta az EFA programozási ciklusok általában a partnerségi megállapodások/egyezmények ciklusának felelnek meg.

Az EFA-ra saját pénzügyi szabályzata vonatkozik (HL L 78., 2008.3.19., 1. o.), amely előírja saját pénzügyi kimutatásainak az Uniótól elkülönítetten történő bemutatását. Az EFA éves beszámolója és forrásokkal való gazdálkodása a Számvevőszék és a Parlament külső vizsgálatainak tárgyát képezik. Tájékoztatási céllal alább bemutatásra kerül a 8., 9. és 10. EFA mérlege és gazdasági eredménykimutatása:

Mérleg – 8., 9. és 10. EFA

Mérleg – 8., 9. és 10. EFA

| millió EUR |
| --- |
| | 2009.12.31. | 2008.12.31. |
| BEFEKTETETT ESZKÖZÖK | 196 | 269 |
| FORGÓESZKÖZÖK | 1 389 | 957 |
| Eszközök összesen | 1 585 | 1 226 |
| RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK | (860) | (709) |
| Kötelezettségek összesen | (860) | (709) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | 725 | 517 |
| FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK |
| Lehívott tőke | 20 381 | 17 079 |
| Egyéb tartalékok | 2 252 | 2 252 |
| Előző évek áthozott eredménye | (18 814) | (15 784) |
| Éves gazdasági eredmény | (3 094) | (3 030) |
| Nettó eszközök | 725 | 517 |

millió EUR

2009.12.31.

2008.12.31.

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

196

269

FORGÓESZKÖZÖK

1 389

957

Eszközök összesen

Eszközök összesen

1 585

1 585

1 226

1 226

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

(860)

(709)

Kötelezettségek összesen

Kötelezettségek összesen

(860)

(860)

(709)

(709)

NETTÓ ESZKÖZÖK

725

517

FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK

Lehívott tőke

20 381

17 079

Egyéb tartalékok

2 252

2 252

Előző évek áthozott eredménye

(18 814)

(15 784)

Éves gazdasági eredmény

(3 094)

(3 030)

Nettó eszközök

Nettó eszközök

725

725

517

517

Eredménykimutatás – 8., 9. és 10. EFA

Eredménykimutatás – 8., 9. és 10. EFA

| millió EUR |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK | 49 | 23 |
| MŰKÖDÉSI KIADÁSOK | (3 192) | (3 066) |
| MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK VESZTESÉGE | (3 143) | (3 043) |
| PÉNZÜGYI TEVÉKENYSÉGEK | 49 | 13 |
| A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | (3 094) | (3 030) |

millió EUR

2009

2008

MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK

49

23

MŰKÖDÉSI KIADÁSOK

(3 192)

(3 066)

MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK VESZTESÉGE

(3 143)

(3 043)

PÉNZÜGYI TEVÉKENYSÉGEK

49

13

A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

(3 094)

(3 094)

(3 030)

(3 030)

11.2   A BETEGBIZTOSÍTÁSI RENDSZER

A BETEGBIZTOSÍTÁSI RENDSZER

A betegbiztosítási rendszer betegbiztosítást nyújt az Európai Unió különböző szervei személyzetének. A rendszer forrásai a rendszer saját tulajdonában vannak, és bár pénzügyi eszközeit a Bizottság kezeli, forrásait nem ellenőrzi az Európai Unió. A rendszert a tagoktól (személyzet) és a munkaadóktól (az intézmények/ügynökségek/szervek) érkező hozzájárulások finanszírozzák. A keletkezett többlet a rendszerben marad.

A rendszer négy különálló intézményből áll: az Európai Unió intézményeinek és ügynökségeinek személyzetét biztosító fő rendszerből, valamint három kisebb, a firenzei Európai Egyetemi Intézet és az Európai Iskolák személyzetét, továbbá az EU-n kívül, például az uniós küldöttségeken dolgozó személyzetet biztosító rendszerből. A rendszer összes eszköze 2009. december 31-én 297 millió EUR-t tett ki (2008: 288 millió EUR).

11.3   A RÉSZTVEVŐI GARANCIAALAP

A RÉSZTVEVŐI GARANCIAALAP

A 7. kutatási keretprogram (FP7) keretében kutatásra és technológiafejlesztésre kifizetett bizonyos előfinanszírozási összegeket hatékonyan fedezi a résztvevői garanciaalap. Ezen kölcsönösségi eszköz célja a 7. kutatási és technológiafejlesztési keretprogram közvetett tevékenységeinek végrehajtása során az Uniónál és a résztvevőknél felmerült pénzügyi kockázatok fedezése; az alap tőkéje és kamatai teljesítési biztosítékot jelentenek. A támogatott közvetett tevékenységek valamennyi résztvevője a tevékenység időtartama alatt az alap tőkéjéhez nyújtott teljes uniós hozzájárulás 5 %-ának megfelelő támogatási hozzájárulás formájában hozzájárul az alap tőkéjéhez. Ilyen értelemben a résztvevők a résztvevői garanciaalap tulajdonosai, a (Bizottság által képviselt) Unió pedig kizárólag azok végrehajtó ügynökeként jár el. 2009. december 31-én a résztvevői garanciaalap eszközei összesen 580 millió EUR-t tettek ki (2008: 283 millió EUR). A résztvevői garanciaalap forrásai a rendszer saját tulajdonában vannak, és bár pénzügyi eszközeit a Bizottság kezeli, forrásait nem ellenőrzi az Európai Unió.

II. RÉSZ

AZ EURÓPAI UNIÓ KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ ÖSSZEVONT JELENTÉSEK ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK

AZ EURÓPAI UNIÓ KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ ÖSSZEVONT JELENTÉSEK ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK

TARTALOMJEGYZÉK

| A. | A költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések |
| --- | --- |

A.

A költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések

| 1. | Költségvetési eredmény |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kimutatás a költségvetési tervszámok és a tényleges összegek összehasonlításáról |
| --- | --- |

2.

Bevételek:

Bevételek:

| 3. | Összevont áttekintő a költségvetési bevételek végrehajtásáról |
| --- | --- |

3.

Kiadások:

Kiadások:

| 4. | A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok összetétele és változása |
| --- | --- |

4.

| 5. | A kötelezettségvállalási előirányzatok végrehajtása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban |
| --- | --- |

5.

| 6. | A kifizetési előirányzatok végrehajtása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fennálló kötelezettségvállalások változása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban |
| --- | --- |

7.

| 8. | A fennálló kötelezettségvállalások keletkezési év szerinti megoszlása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban |
| --- | --- |

8.

| 9. | A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok összetétele és változása szakpolitikai területek szerinti bontásban |
| --- | --- |

9.

| 10. | A kötelezettségvállalási előirányzatok végrehajtása szakpolitikai területek szerinti bontásban |
| --- | --- |

10.

| 11. | A kifizetési előirányzatok végrehajtása szakpolitikai területek szerinti bontásban |
| --- | --- |

11.

| 12. | Fennálló kötelezettségvállalások változása szakpolitikai területek szerinti bontásban |
| --- | --- |

12.

| 13. | A fennálló kötelezettségvállalások keletkezési év szerinti megoszlása szakpolitikai területek szerinti bontásban |
| --- | --- |

13.

Intézmények:

Intézmények:

| 14. | Összevont áttekintő a költségvetési bevételek végrehajtásáról – intézmények szerinti bontásban |
| --- | --- |

14.

| 15. | A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok végrehajtása intézmények szerinti bontásban |
| --- | --- |

15.

Ügynökségek:

Ügynökségek:

| 16. | Az ügynökségek bevételei: költségvetési előrejelzések, jogosultságok és befolyt összegek |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok ügynökségek szerinti bontásban |
| --- | --- |

17.

| 18. | Költségvetési eredmény az ügynökségekkel együtt |
| --- | --- |

18.

| B. | Magyarázó Megjegyzések A Költségvetés Végrehajtásáról Szóló Összevont Jelentésekhez |
| --- | --- |

B.

Magyarázó Megjegyzések A Költségvetés Végrehajtásáról Szóló Összevont Jelentésekhez

| 1. | Költségvetési alapelvek, szerkezet és előirányzatok |
| --- | --- |

1.

| 2. | Magyarázat a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekhez |
| --- | --- |

2.

A. SZAKASZ   A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ ÖSSZEVONT JELENTÉSEK (10)

10

A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁNAK EREDMÉNYE

1:   2009. Évi költségvetési eredmény

2009. Évi költségvetési eredmény

| millió EUR |
| --- |
| | Összesen 2009 | Összesen 2008 |
| A pénzügyi év bevétele | 117 626 | 121 584 |
| A folyó év előirányzataiból eszközölt kifizetések | (116 579) | (115 550) |
| Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok | (1 759) | (3 914) |
| Az N-1. évről áthozott, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése | 2 791 | 188 |
| Az évre elszámolt árfolyamkülönbségek | 185 | (498) |
| Költségvetési eredmény
   (11) | 2 264 | 1 810 |

millió EUR

Összesen 2009

Összesen 2008

A pénzügyi év bevétele

117 626

117 626

121 584

121 584

A folyó év előirányzataiból eszközölt kifizetések

(116 579)

(116 579)

(115 550)

(115 550)

Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok

(1 759)

(1 759)

(3 914)

(3 914)

Az N-1. évről áthozott, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése

2 791

2 791

188

188

Az évre elszámolt árfolyamkülönbségek

185

185

(498)

(498)

Költségvetési eredmény
   (11)

Költségvetési eredmény

11

2 264

2 264

1 810

1 810

Az Európai Unió költségvetésének többletét a következő évben az arra az évre esedékes hozzájárulások csökkentése révén juttatják vissza a tagállamokhoz.

2.   Kimutatás a költségvetési tervszámok és a tényleges összegek összehasonlításáról

Kimutatás a költségvetési tervszámok és a tényleges összegek összehasonlításáról

Bevételek

Bevételek

| millió EUR |
| --- |
| Cím | Eredeti költségvetés | Végleges költségvetés | Megállapított jogosultságok | Bevételek | Különbözet Végleges-tényleges | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kintlévőségek |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2-4 | 6=4/2 | 7=3-4 |
| 1. | Saját források |

millió EUR

Cím

Eredeti költségvetés

Végleges költségvetés

Megállapított jogosultságok

Bevételek

Különbözet Végleges-tényleges

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kintlévőségek

1

2

3

4

5=2-4

6=4/2

7=3-4

1.

Saját források

114 736

110 238

110 462

110 373

– 135

100,12 %

89

| 3. | Többletek, egyenlegek és kiigazítások |
| --- | --- |

3.

Többletek, egyenlegek és kiigazítások

0

410

330

330

80

80,56 %

0

| 4. | Az intézményeknél és egyéb közösségi szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek |
| --- | --- |

4.

Az intézményeknél és egyéb közösségi szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek

1 120

1 120

1 033

1 025

94

91,59 %

7

| 5. | Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek |
| --- | --- |

5.

Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek

77

85

436

335

– 250

394,05 %

101

| 6. | Hozzájárulások és visszatérítések a közösségi megállapodások és programok keretében |
| --- | --- |

6.

Hozzájárulások és visszatérítések a közösségi megállapodások és programok keretében

10

368

4 834

4 559

–4 191

1 238,97 %

275

| 7. | Késedelmi kamatok és pénzbírságok |
| --- | --- |

7.

Késedelmi kamatok és pénzbírságok

123

757

12 774

933

– 176

123,25 %

11 841

| 8. | Hitelfelvételi és hitelfolyósítási műveletek |
| --- | --- |

8.

Hitelfelvételi és hitelfolyósítási műveletek

0

0

80

4

–4

—

76

| 9. | Egyéb bevételek |
| --- | --- |

9.

Egyéb bevételek

30

58

85

66

–8

114,11 %

19

Összesen

Összesen

116 096

116 096

113 035

113 035

130 032

130 032

117 626

117 626

–4 590

–4 590

104,06 %

104,06 %

12 407

12 407

Kiadások – a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

Kiadások – a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

| millió EUR |
| --- |
| A pénzügyi keret fejezetei | Eredeti költségvetés | Végleges költségvetés (12) | Kifizetések | Különbözet Végleges-tényleges | % | Átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| 1 | 2 | 3 | 4=2-3 | 5=3/2 | 6 | 7=2-3-6 |
| 1. | Fenntartható növekedés |

millió EUR

A pénzügyi keret fejezetei

Eredeti költségvetés

Végleges költségvetés (12)

12

Kifizetések

Különbözet Végleges-tényleges

%

Átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

1

2

3

4=2-3

5=3/2

6

7=2-3-6

1.

Fenntartható növekedés

46 000

47 520

44 684

2 837

94,03 %

2 381

456

| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése |
| --- | --- |

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

52 566

57 107

55 877

1 230

97,85 %

986

244

| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

1 296

2 174

1 993

181

91,66 %

75

106

| 4. | Az EU mint globális szereplő |
| --- | --- |

4.

Az EU mint globális szereplő

8 324

8 804

7 983

821

90,67 %

220

601

| 5. | Igazgatás |
| --- | --- |

5.

Igazgatás

7 701

8 754

7 615

1 139

86,99 %

857

281

| 6. | Ellentételezések |
| --- | --- |

6.

Ellentételezések

209

209

209

0

100,00 %

0

0

Összesen

Összesen

116 096

116 096

124 569

124 569

118 361

118 361

6 208

6 208

95,02 %

95,02 %

4 519

4 519

1 688

1 688

Kiadások – szakpolitikai területek szerinti bontásban

Kiadások – szakpolitikai területek szerinti bontásban

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | Eredeti költségvetés | Végleges költségvetés (13) | Kifizetések | Különbözet Végleges-tényleges | % | Átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| 1 | 2 | 3 | 4=2-3 | 5=3/2 | 6 | 7=2-3-6 |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek |

millió EUR

Szakpolitikai terület

Eredeti költségvetés

Végleges költségvetés (13)

13

Kifizetések

Különbözet Végleges-tényleges

%

Átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

1

2

3

4=2-3

5=3/2

6

7=2-3-6

01

Gazdasági és pénzügyek

487

345

327

18

94,82 %

14

4

| 02 | Vállalkozáspolitika |
| --- | --- |

02

Vállalkozáspolitika

601

705

558

147

79,21 %

89

58

| 03 | Versenypolitika |
| --- | --- |

03

Versenypolitika

90

107

95

12

88,32 %

10

2

| 04 | Foglalkoztatás és szociális ügyek |
| --- | --- |

04

Foglalkoztatás és szociális ügyek

11 203

9 929

8 906

1 023

89,70 %

755

268

| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés |
| --- | --- |

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

51 478

56 413

55 209

1 204

97,87 %

954

249

| 06 | Energiaügy és közlekedés |
| --- | --- |

06

Energiaügy és közlekedés

2 481

2 480

2 253

227

90,84 %

177

51

| 07 | Környezetvédelem |
| --- | --- |

07

Környezetvédelem

496

409

356

52

87,17 %

30

22

| 08 | Kutatás |
| --- | --- |

08

Kutatás

4 960

5 644

4 826

818

85,50 %

789

30

| 09 | Információs társadalom és média |
| --- | --- |

09

Információs társadalom és média

1 356

1 552

1 375

177

88,58 %

173

5

| 10 | Közvetlen kutatás |
| --- | --- |

10

Közvetlen kutatás

366

735

411

324

55,87 %

314

10

| 11 | Tengerügyek és halászat |
| --- | --- |

11

Tengerügyek és halászat

927

715

592

122

82,87 %

19

103

| 12 | Belső piac |
| --- | --- |

12

Belső piac

66

76

66

10

86,89 %

7

3

| 13 | Regionális politika |
| --- | --- |

13

Regionális politika

24 570

26 793

26 740

53

99,80 %

15

38

| 14 | Adóügyek és vámunió |
| --- | --- |

14

Adóügyek és vámunió

106

131

120

11

91,54 %

9

3

| 15 | Oktatás és kultúra |
| --- | --- |

15

Oktatás és kultúra

1 363

1 654

1 495

159

90,38 %

153

6

| 16 | Kommunikáció |
| --- | --- |

16

Kommunikáció

211

229

204

25

89,22 %

16

8

| 17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem |
| --- | --- |

17

Egészségügy és fogyasztóvédelem

582

632

526

106

83,25 %

35

71

| 18 | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség |
| --- | --- |

18

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

678

830

744

86

89,64 %

16

70

| 19 | Külkapcsolatok |
| --- | --- |

19

Külkapcsolatok

3 579

3 805

3 673

131

96,55 %

72

59

| 20 | Kereskedelem |
| --- | --- |

20

Kereskedelem

79

88

77

10

88,09 %

8

3

| 21 | Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal |
| --- | --- |

21

Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal

1 680

1 872

1 698

174

90,68 %

138

37

| 22 | Bővítés |
| --- | --- |

22

Bővítés

1 661

1 437

1 308

128

91,08 %

18

110

| 23 | Humanitárius segély |
| --- | --- |

23

Humanitárius segély

797

859

800

59

93,13 %

47

12

| 24 | A csalás elleni küzdelem |
| --- | --- |

24

A csalás elleni küzdelem

74

80

71

9

88,65 %

7

2

| 25 | A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás |
| --- | --- |

25

A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás

188

212

185

27

87,27 %

20

7

| 26 | A Bizottság igazgatása |
| --- | --- |

26

A Bizottság igazgatása

986

1 226

1 034

192

84,34 %

164

28

| 27 | Költségvetés |
| --- | --- |

27

Költségvetés

278

285

271

14

95,19 %

12

1

| 28 | Ellenőrzés |
| --- | --- |

28

Ellenőrzés

11

12

10

1

90,05 %

1

0

| 29 | Statisztika |
| --- | --- |

29

Statisztika

101

138

120

18

87,27 %

15

3

| 30 | Ellátások és járulékos költségek |
| --- | --- |

30

Ellátások és járulékos költségek

1 160

1 136

1 117

19

98,36 %

0

19

| 31 | Nyelvi szolgálatok |
| --- | --- |

31

Nyelvi szolgálatok

389

479

422

58

87,91 %

53

5

| 40 | Tartalékok |
| --- | --- |

40

Tartalékok

244

229

0

229

0,00 %

0

229

| 90 | Egyéb intézmények |
| --- | --- |

90

Egyéb intézmények

2 848

3 334

2 771

563

83,12 %

392

171

Összesen

Összesen

116 096

116 096

124 569

124 569

118 361

118 361

6 208

6 208

95,02 %

95,02

4 519

4 519

1 688

1 688

3.   Áttekintő a 2009. évi költségvetési bevételek végrehajtásáról

Áttekintő a 2009. évi költségvetési bevételek végrehajtásáról

| millió EUR |
| --- |
| Cím | Bevételi előirányzatok | Megállapított jogosultságok | Bevételek | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kintlévőségek |
| Eredeti | Végleges | Tárgyév | Áthozott | Összesen | Tárgyévi jogosultságokból | Áthozott jogosultságokból | Összesen |
| 1. | Saját források |

millió EUR

Cím

Bevételi előirányzatok

Megállapított jogosultságok

Bevételek

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kintlévőségek

Eredeti

Végleges

Tárgyév

Áthozott

Összesen

Tárgyévi jogosultságokból

Áthozott jogosultságokból

Összesen

1.

Saját források

114 736

110 238

109 103

1 358

110 462

109 098

1 275

110 373

100,12 %

89

| 3. | Többletek, egyenlegek és kiigazítások |
| --- | --- |

3.

Többletek, egyenlegek és kiigazítások

0

410

330

0

330

330

0

330

80,56 %

0

| 4. | Az intézményeknél és egyéb közösségi szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek |
| --- | --- |

4.

Az intézményeknél és egyéb közösségi szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek

1 120

1 120

1 026

7

1 033

1 020

6

1 025

91,59 %

7

| 5. | Az intézmények igazgatási tevékenységből származó bevételek |
| --- | --- |

5.

Az intézmények igazgatási tevékenységből származó bevételek

77

85

345

90

436

309

26

335

394,05 %

101

| 6. | Hozzájárulások és visszatérítések a közösségi megállapodások és programok keretében |
| --- | --- |

6.

Hozzájárulások és visszatérítések a közösségi megállapodások és programok keretében

10

368

4 430

404

4 834

4 277

282

4 559

1 238,97 %

275

| 7. | Késedelmi kamatok és pénzbírságok |
| --- | --- |

7.

Késedelmi kamatok és pénzbírságok

123

757

2 836

9 938

12 774

193

740

933

123,25 %

11 841

| 8. | Hitelfelvételi és hitelfolyósítási műveletek |
| --- | --- |

8.

Hitelfelvételi és hitelfolyósítási műveletek

0

0

53

27

80

1

3

4

76

| 9. | Egyéb bevételek |
| --- | --- |

9.

Egyéb bevételek

30

58

53

32

85

47

20

66

114,11 %

19

Összesen

Összesen

116 096

116 096

113 035

113 035

118 175

118 175

11 857

11 857

130 032

130 032

115 274

115 274

2 351

2 351

117 626

117 626

104,06 %

104,06 %

12 407

12 407

| Az 1. cím: Saját források részletezése |
| --- |
| Fejezet | Bevételi előirányzatok | Megállapított jogosultságok | Bevételek | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kintlévőségek |
| Eredeti | Végleges | Tárgyév | Áthozott | Összesen | Tárgyévi jogosultságokból | Áthozott jogosultságokból | Összesen |
| 10. | Mezőgazdasági lefölözések |

Az 1. cím: Saját források részletezése

Fejezet

Bevételi előirányzatok

Megállapított jogosultságok

Bevételek

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kintlévőségek

Eredeti

Végleges

Tárgyév

Áthozott

Összesen

Tárgyévi jogosultságokból

Áthozott jogosultságokból

Összesen

10.

Mezőgazdasági lefölözések

1 404

0

– 350

350

0

– 350

350

0

—

0

| 11. | Cukorilleték |
| --- | --- |

11.

Cukorilleték

147

139

104

28

132

104

28

132

94,40 %

0

| 12. | Vámok |
| --- | --- |

12.

Vámok

17 656

14 441

13 505

980

14 485

13 499

897

14 397

99,69 %

89

| 13. | Héa |
| --- | --- |

13.

Héa

19 616

13 668

13 743

0

13 743

13 743

0

13 743

100,54 %

0

| 14. | GNI |
| --- | --- |

14.

GNI

75 914

81 989

82 413

0

82 413

82 413

0

82 413

100,52 %

0

| 15. | Költségvetési egyensúlyhiányok megszüntetése |
| --- | --- |

15.

Költségvetési egyensúlyhiányok megszüntetése

0

0

– 315

0

– 315

– 315

0

– 315

—

0

| 16. | Hollandia és Svédország GNI-alapú hozzájárulásainak csökkentése |
| --- | --- |

16.

Hollandia és Svédország GNI-alapú hozzájárulásainak csökkentése

0

0

4

0

4

4

0

4

—

0

Összesen

Összesen

114 736

114 736

110 238

110 238

109 103

109 103

1 358

1 358

110 462

110 462

109 098

109 098

1 275

1 275

110 373

110 373

100,12 %

100,12 %

89

89

| A 3. cím: Többletek, egyenlegek és kiigazítások részletezése |
| --- |
| Fejezet | Bevételi előirányzatok | Megállapított jogosultságok | Bevételek | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kintlévőségek |
| Eredeti | Végleges | Tárgyév | Áthozott | Összesen | Tárgyévi jogosultságokból | Áthozott jogosultságokból | Összesen |
| 30. | Előző évről áthozott többlet |

A 3. cím: Többletek, egyenlegek és kiigazítások részletezése

Fejezet

Bevételi előirányzatok

Megállapított jogosultságok

Bevételek

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kintlévőségek

Eredeti

Végleges

Tárgyév

Áthozott

Összesen

Tárgyévi jogosultságokból

Áthozott jogosultságokból

Összesen

30.

Előző évről áthozott többlet

0

1 796

1 796

0

1 796

1 796

0

1 796

100,00 %

0

| 31. | Héa-egyenlegek |
| --- | --- |

31.

Héa-egyenlegek

0

– 954

– 946

0

– 946

– 946

0

– 946

99,17 %

0

| 32. | GNI-egyenlegek |
| --- | --- |

32.

GNI-egyenlegek

0

– 432

– 431

0

– 431

– 431

0

– 431

99,70 %

0

| 34. | Kiigazítás a bel- és igazságügyi politikából való kimaradás miatt |
| --- | --- |

34.

Kiigazítás a bel- és igazságügyi politikából való kimaradás miatt

0

0

6

0

6

6

0

6

—

0

| 35. | Brit korrekció – kiigazítások |
| --- | --- |

35.

Brit korrekció – kiigazítások

0

0

–6

0

–6

–6

0

–6

—

0

| 37. | Kiigazítás – saját forrásokról szóló 2007/436/EK határozat |
| --- | --- |

37.

Kiigazítás – saját forrásokról szóló 2007/436/EK határozat

0

0

–89

0

–89

–89

0

–89

—

0

Összesen

Összesen

0

0

410

410

330

330

0

0

330

330

330

330

0

0

330

330

80,56 %

80,56 %

0

0

4.   A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok összetétele és változása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok összetétele és változása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

| millió EUR |
| --- |
| | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| A pénzügyi keret fejezetei | Elfogadott előirányzatok | Módosítások (átcsoportosítások és költségvetés-módosítások) | Áthozott | Címzett bevétel | Pótlólagos összesen | Engedélyezett összesen | Elfogadott előirányzatok | Módosítások (átcsoportosítások és költségvetés-módosítások) | Áthozott | Címzett bevétel | Pótlólagos összesen | Engedélyezett összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 1 | Fenntartható növekedés |

millió EUR

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

A pénzügyi keret fejezetei

Elfogadott előirányzatok

Módosítások (átcsoportosítások és költségvetés-módosítások)

Áthozott

Címzett bevétel

Pótlólagos összesen

Engedélyezett összesen

Elfogadott előirányzatok

Módosítások (átcsoportosítások és költségvetés-módosítások)

Áthozott

Címzett bevétel

Pótlólagos összesen

Engedélyezett összesen

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

1

Fenntartható növekedés

60 196

2 003

19

1 705

1 724

63 923

46 000

– 795

176

2 139

2 315

47 520

| 2 | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése |
| --- | --- |

2

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

56 121

585

0

6 011

6 012

62 718

52 566

–2 290

829

6 002

6 831

57 107

| 3 | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

3

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

1 515

617

83

113

196

2 328

1 296

725

23

131

153

2 174

| 4 | Az EU mint globális szereplő |
| --- | --- |

4

Az EU mint globális szereplő

8 104

0

271

339

610

8 714

8 324

– 224

378

326

704

8 804

| 5 | Igazgatás |
| --- | --- |

5

Igazgatás

7 701

– 100

8

416

424

8 025

7 701

– 101

725

429

1 154

8 754

| 6 | Ellentételezések |
| --- | --- |

6

Ellentételezések

209

0

0

0

0

209

209

0

0

0

0

209

Összesen

Összesen

133 846

133 846

3 105

3 105

381

381

8 585

8 585

8 966

8 966

145 917

145 917

116 096

116 096

–2 686

–2 686

2 132

2 132

9 026

9 026

11 158

11 158

124 569

124 569

5.   A kötelezettségvállalási előirányzatok végrehajtása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

A kötelezettségvállalási előirányzatok végrehajtása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

| millió EUR |
| --- |
| A pénzügyi keret fejezetei | Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok | Kötelezettségvállalások | 2010-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevételekből | Összesen | % | Címzett bevétel | Határozattal átvitt összegek | Összesen | % | Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel (EFTA) | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 1 | Fenntartható növekedés |

millió EUR

A pénzügyi keret fejezetei

Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok

Kötelezettségvállalások

2010-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevételekből

Összesen

%

Címzett bevétel

Határozattal átvitt összegek

Összesen

%

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel (EFTA)

Összesen

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

1

Fenntartható növekedés

63 923

61 630

19

796

62 444

97,69 %

908

64

972

1,52 %

505

0

1

507

0,79 %

| 2 | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése |
| --- | --- |

2

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

62 718

56 413

0

5 072

61 484

98,03 %

940

253

1 193

1,90 %

41

0

0

41

0,07 %

| 3 | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

3

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

2 328

2 118

83

63

2 264

97,27 %

50

0

50

2,15 %

14

0

0

14

0,59 %

| 4 | Az EU mint globális szereplő |
| --- | --- |

4

Az EU mint globális szereplő

8 714

8 038

271

173

8 481

97,34 %

166

0

166

1,91 %

66

0

0

66

0,76 %

| 5 | Igazgatás |
| --- | --- |

5

Igazgatás

8 025

7 398

8

255

7 662

95,48 %

161

11

172

2,14 %

191

0

0

191

2,38 %

| 6 | Ellentételezések |
| --- | --- |

6

Ellentételezések

209

209

0

0

209

100,00 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Összesen

Összesen

145 917

145 917

135 806

135 806

381

381

6 358

6 358

142 545

142 545

97,69 %

97,69 %

2 225

2 225

328

328

2 553

2 553

1,75 %

1,75 %

817

817

0

0

2

2

819

819

0,56 %

0,56 %

6.   A kifizetési előirányzatok végrehajtása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

A kifizetési előirányzatok végrehajtása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

| millió EUR |
| --- |
| A pénzügyi keret fejezetei | Engedélyezett kifizetési előirányzatok | Kifizetések | 2010-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevételekből | Összesen | % | Automatikusan átvitt összegek | Határozattal átvitt összegek | Címzett bevétel | Összesen | % | Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel (EFTA) | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| 1 | Fenntartható növekedés |

millió EUR

A pénzügyi keret fejezetei

Engedélyezett kifizetési előirányzatok

Kifizetések

2010-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevételekből

Összesen

%

Automatikusan átvitt összegek

Határozattal átvitt összegek

Címzett bevétel

Összesen

%

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel (EFTA)

Összesen

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

1

Fenntartható növekedés

47 520

43 866

133

684

44 684

94,03 %

129

808

1 443

2 381

5,01 %

401

43

12

456

0,96 %

| 2 | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése |
| --- | --- |

2

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

57 107

50 026

773

5 078

55 877

97,85 %

47

15

924

986

1,73 %

188

56

0

244

0,43 %

| 3 | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

3

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

2 174

1 915

15

63

1 993

91,66 %

7

2

67

75

3,46 %

98

7

1

106

4,88 %

| 4 | Az EU mint globális szereplő |
| --- | --- |

4

Az EU mint globális szereplő

8 804

7 564

224

195

7 983

90,67 %

43

46

131

220

2,50 %

447

154

0

601

6,83 %

| 5 | Igazgatás |
| --- | --- |

5

Igazgatás

8 754

6 745

637

233

7 615

86,99 %

651

11

196

857

9,79 %

193

88

0

281

3,21 %

| 6 | Ellentételezések |
| --- | --- |

6

Ellentételezések

209

209

0

0

209

100,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Összesen

Összesen

124 569

124 569

110 325

110 325

1 782

1 782

6 253

6 253

118 361

118 361

95,02 %

95,02 %

877

877

882

882

2 760

2 760

4 519

4 519

3,63 %

3,63 %

1 326

1 326

350

350

13

13

1 688

1 688

1,36 %

1,36 %

7.   Fennálló kötelezettségvállalások változása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

Fennálló kötelezettségvállalások változása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

| millió EUR |
| --- |
| | Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén | Az adott év kötelezettségvállalásai | |
| A pénzügyi keret fejezetei | Előző évekről áthozott kötelezettségvállalások | Kötelezettségvállalások visszavonása/Újraértékelések/Megszüntetések | Kifizetések | Év végén fennálló kötelezettségvállalások | Évközi kötelezettségvállalások | Kifizetések | Az át nem vihető kötelezettségvállalások visszavonása | Év végén fennálló kötelezettségvállalások | Év végén fennálló kötelezettségvállalások összesen |
| 1 | Fenntartható növekedés |

millió EUR

Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén

Az adott év kötelezettségvállalásai

A pénzügyi keret fejezetei

Előző évekről áthozott kötelezettségvállalások

Kötelezettségvállalások visszavonása/Újraértékelések/Megszüntetések

Kifizetések

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

Évközi kötelezettségvállalások

Kifizetések

Az át nem vihető kötelezettségvállalások visszavonása

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

Év végén fennálló kötelezettségvállalások összesen

1

Fenntartható növekedés

119 797

– 647

–39 892

79 259

62 444

–4 792

–10

57 642

136 901

| 2 | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése |
| --- | --- |

2

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

14 123

– 189

–7 370

6 564

61 484

–48 507

–0

12 977

19 541

| 3 | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

3

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

1 535

– 144

– 560

830

2 264

–1 433

0

832

1 662

| 4 | Az EU mint globális szereplő |
| --- | --- |

4

Az EU mint globális szereplő

18 840

– 876

–5 455

12 509

8 481

–2 528

–1

5 953

18 462

| 5 | Igazgatás |
| --- | --- |

5

Igazgatás

750

–90

– 646

15

7 662

–6 970

–1

692

706

| 6 | Ellentételezések |
| --- | --- |

6

Ellentételezések

0

0

0

0

209

– 209

0

0

0

Összesen

Összesen

155 045

155 045

–1 946

–1 946

–53 923

–53 923

99 177

99 177

142 545

142 545

–64 438

–64 438

–12

–12

78 095

78 095

177 272

177 272

8.   A fennálló kötelezettségvállalások keletkezési év szerinti megoszlása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

A fennálló kötelezettségvállalások keletkezési év szerinti megoszlása a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban

| millió EUR |
| --- |
| A pénzügyi keret fejezetei | < 2003 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Összesen |
| 1 | Fenntartható növekedés |

millió EUR

A pénzügyi keret fejezetei

< 2003

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Összesen

1

Fenntartható növekedés

626

624

1 268

2 814

18 348

11 584

43 995

57 642

136 901

| 2 | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése |
| --- | --- |

2

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

73

23

27

98

1 912

167

4 264

12 977

19 541

| 3 | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

3

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

18

15

36

45

86

257

373

832

1 662

| 4 | Az EU mint globális szereplő |
| --- | --- |

4

Az EU mint globális szereplő

991

431

711

1 020

2 632

2 455

4 270

5 953

18 462

| 5 | Igazgatás |
| --- | --- |

5

Igazgatás

0

0

0

0

0

1

14

692

706

Összesen

Összesen

1 709

1 709

1 093

1 093

2 042

2 042

3 977

3 977

22 978

22 978

14 463

14 463

52 915

52 915

78 095

78 095

177 272

177 272

9.   A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok összetétele és változása szakpolitikai területek szerinti bontásban

A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok összetétele és változása szakpolitikai területek szerinti bontásban

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Elfogadott előirányzatok | Módosítások (átcsoportosítások, költségvetés-módosítás) | Áthozott | Címzett bevétel | Pótlólagos összesen | Engedélyezett összesen | Elfogadott előirányzatok | Módosítások (átcsoportosítások, költségvetés-módosítás) | Áthozott | Címzett bevétel | Pótlólagos összesen | Engedélyezett összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 3 + 4 | 6 = 1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 = 9 + 10 | 12 = 7 + 8 + 11 |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek |

millió EUR

Szakpolitikai terület

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Elfogadott előirányzatok

Módosítások (átcsoportosítások, költségvetés-módosítás)

Áthozott

Címzett bevétel

Pótlólagos összesen

Engedélyezett összesen

Elfogadott előirányzatok

Módosítások (átcsoportosítások, költségvetés-módosítás)

Áthozott

Címzett bevétel

Pótlólagos összesen

Engedélyezett összesen

1

2

3

4

5 = 3 + 4

6 = 1 + 2 + 5

7

8

9

10

11 = 9 + 10

12 = 7 + 8 + 11

01

Gazdasági és pénzügyek

442

–17

0

20

20

445

487

– 179

16

21

37

345

| 02 | Vállalkozáspolitika |
| --- | --- |

02

Vállalkozáspolitika

663

–2

0

96

96

757

601

–22

20

105

125

705

| 03 | Versenypolitika |
| --- | --- |

03

Versenypolitika

90

–0

0

4

4

94

90

–0

13

4

17

107

| 04 | Foglalkoztatás és szociális ügyek |
| --- | --- |

04

Foglalkoztatás és szociális ügyek

11 188

51

2

14

16

11 255

11 203

–1 305

18

13

31

9 929

| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés |
| --- | --- |

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

54 682

586

0

5 993

5 993

61 260

51 478

–2 030

972

5 993

6 964

56 413

| 06 | Energiaügy és közlekedés |
| --- | --- |

06

Energiaügy és közlekedés

2 740

1 998

1

120

121

4 859

2 481

– 171

21

150

171

2 480

| 07 | Környezetvédelem |
| --- | --- |

07

Környezetvédelem

483

–23

0

27

27

488

496

– 126

20

19

39

409

| 08 | Kutatás |
| --- | --- |

08

Kutatás

4 665

70

0

654

654

5 388

4 960

– 411

46

1 049

1 095

5 644

| 09 | Információs társadalom és média |
| --- | --- |

09

Információs társadalom és média

1 512

–71

0

168

168

1 609

1 356

–71

16

252

267

1 552

| 10 | Közvetlen kutatás |
| --- | --- |

10

Közvetlen kutatás

371

0

0

424

424

795

366

–5

38

337

374

735

| 11 | Tengerügyek és halászat |
| --- | --- |

11

Tengerügyek és halászat

1 014

–35

0

6

6

985

927

– 222

4

6

10

715

| 12 | Belső piac |
| --- | --- |

12

Belső piac

66

–0

0

2

2

68

66

–0

7

2

10

76

| 13 | Regionális politika |
| --- | --- |

13

Regionális politika

37 901

629

24

6

30

38 560

24 570

2 027

192

3

195

26 793

| 14 | Adóügyek és vámunió |
| --- | --- |

14

Adóügyek és vámunió

131

–1

0

3

3

134

106

13

9

3

12

131

| 15 | Oktatás és kultúra |
| --- | --- |

15

Oktatás és kultúra

1 401

–2

0

292

292

1 691

1 363

–38

17

312

328

1 654

| 16 | Kommunikáció |
| --- | --- |

16

Kommunikáció

214

–0

0

4

4

217

211

–3

17

3

20

229

| 17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem |
| --- | --- |

17

Egészségügy és fogyasztóvédelem

624

49

0

22

22

695

582

–1

30

22

52

632

| 18 | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség |
| --- | --- |

18

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

924

1

75

31

107

1 032

678

110

14

28

43

830

| 19 | Külkapcsolatok |
| --- | --- |

19

Külkapcsolatok

4 072

–12

0

107

107

4 168

3 579

91

50

84

134

3 805

| 20 | Kereskedelem |
| --- | --- |

20

Kereskedelem

80

–2

0

2

2

81

79

1

6

2

9

88

| 21 | Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal |
| --- | --- |

21

Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal

1 894

93

265

178

443

2 430

1 680

–21

32

180

213

1 872

| 22 | Bővítés |
| --- | --- |

22

Bővítés

1 081

0

6

45

51

1 132

1 661

– 296

16

56

72

1 437

| 23 | Humanitárius segély |
| --- | --- |

23

Humanitárius segély

797

110

0

8

8

915

797

49

6

7

13

859

| 24 | A csalás elleni küzdelem |
| --- | --- |

24

A csalás elleni küzdelem

78

0

0

0

0

78

74

0

6

0

6

80

| 25 | A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás |
| --- | --- |

25

A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás

188

–2

0

8

8

194

188

–2

18

8

25

212

| 26 | A Bizottság igazgatása |
| --- | --- |

26

A Bizottság igazgatása

981

12

0

99

99

1 093

986

13

126

101

227

1 226

| 27 | Költségvetés |
| --- | --- |

27

Költségvetés

278

–9

0

5

5

274

278

–9

10

5

16

285

| 28 | Ellenőrzés |
| --- | --- |

28

Ellenőrzés

11

–0

0

1

1

11

11

–0

1

1

1

12

| 29 | Statisztika |
| --- | --- |

29

Statisztika

133

–1

0

11

11

143

101

14

7

16

23

138

| 30 | Ellátások és járulékos költségek |
| --- | --- |

30

Ellátások és járulékos költségek

1 160

–24

0

0

0

1 136

1 160

–24

0

0

0

1 136

| 31 | Nyelvi szolgálatok |
| --- | --- |

31

Nyelvi szolgálatok

389

–10

0

77

77

456

389

–10

24

77

101

479

| 40 | Tartalékok |
| --- | --- |

40

Tartalékok

744

– 241

0

0

0

503

244

–15

0

0

0

229

| 90 | Egyéb intézmények |
| --- | --- |

90

Egyéb intézmények

2 848

–43

8

156

164

2 970

2 848

–43

361

167

528

3 334

Összesen

Összesen

133 846

133 846

3 105

3 105

381

381

8 585

8 585

8 966

8 966

145 917

145 917

116 096

116 096

–2 686

–2 686

2 132

2 132

9 026

9 026

11 158

11 158

124 569

124 569

10.   A kötelezettségvállalási előirányzatok végrehajtása szakpolitikai területek szerinti bontásban

A kötelezettségvállalási előirányzatok végrehajtása szakpolitikai területek szerinti bontásban

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok | Kötelezettségvállalások | 2010-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel | Összesen | % | Címzett bevétel | Átvitt összegek határozat | Összesen | % | Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel (EFTA) | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek |

millió EUR

Szakpolitikai terület

Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok

Kötelezettségvállalások

2010-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel

Összesen

%

Címzett bevétel

Átvitt összegek határozat

Összesen

%

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel (EFTA)

Összesen

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

= 11 + 12 + 13

15 = 14/1

01

Gazdasági és pénzügyek

445

421

0

19

440

98,90 %

2

0

2

0,35 %

3

0

0

3

0,76 %

| 02 | Vállalkozáspolitika |
| --- | --- |

02

Vállalkozáspolitika

757

657

0

41

698

92,12 %

55

0

55

7,32 %

4

0

0

4

0,56 %

| 03 | Versenypolitika |
| --- | --- |

03

Versenypolitika

94

90

0

2

92

97,29 %

2

0

2

1,96 %

1

0

0

1

0,75 %

| 04 | Foglalkoztatás és szociális ügyek |
| --- | --- |

04

Foglalkoztatás és szociális ügyek

11 255

11 186

2

8

11 196

99,47 %

6

40

46

0,41 %

13

0

0

13

0,12 %

| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés |
| --- | --- |

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

61 260

54 989

0

5 065

60 054

98,03 %

928

252

1 180

1,93 %

26

0

0

26

0,04 %

| 06 | Energiaügy és közlekedés |
| --- | --- |

06

Energiaügy és közlekedés

4 859

4 727

1

76

4 803

98,86 %

44

0

44

0,91 %

11

0

0

12

0,24 %

| 07 | Környezetvédelem |
| --- | --- |

07

Környezetvédelem

488

451

0

9

460

94,25 %

19

0

19

3,83 %

9

0

0

9

1,92 %

| 08 | Kutatás |
| --- | --- |

08

Kutatás

5 388

4 732

0

352

5 084

94,35 %

301

0

301

5,59 %

3

0

0

3

0,06 %

| 09 | Információs társadalom és média |
| --- | --- |

09

Információs társadalom és média

1 609

1 440

0

115

1 556

96,68 %

52

0

52

3,25 %

1

0

0

1

0,07 %

| 10 | Közvetlen kutatás |
| --- | --- |

10

Közvetlen kutatás

795

365

0

67

433

54,39 %

357

4

361

45,37 %

2

0

0

2

0,24 %

| 11 | Tengerügyek és halászat |
| --- | --- |

11

Tengerügyek és halászat

985

974

0

2

976

99,07 %

4

1

4

0,45 %

5

0

0

5

0,48 %

| 12 | Belső piac |
| --- | --- |

12

Belső piac

68

65

0

1

66

96,60 %

1

0

1

1,62 %

1

0

0

1

1,78 %

| 13 | Regionális politika |
| --- | --- |

13

Regionális politika

38 560

38 495

24

5

38 523

99,90 %

2

20

22

0,06 %

15

0

0

15

0,04 %

| 14 | Adóügyek és vámunió |
| --- | --- |

14

Adóügyek és vámunió

134

125

0

1

126

94,45 %

2

0

2

1,22 %

6

0

0

6

4,33 %

| 15 | Oktatás és kultúra |
| --- | --- |

15

Oktatás és kultúra

1 691

1 397

0

169

1 566

92,61 %

123

0

124

7,30 %

1

0

0

1

0,08 %

| 16 | Kommunikáció |
| --- | --- |

16

Kommunikáció

217

212

0

2

214

98,32 %

1

0

1

0,64 %

2

0

0

2

1,04 %

| 17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem |
| --- | --- |

17

Egészségügy és fogyasztóvédelem

695

665

0

11

675

97,17 %

11

0

11

1,59 %

9

0

0

9

1,24 %

| 18 | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség |
| --- | --- |

18

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

1 032

916

75

17

1 008

97,67 %

15

0

15

1,42 %

9

0

0

9

0,91 %

| 19 | Külkapcsolatok |
| --- | --- |

19

Külkapcsolatok

4 168

4 052

0

53

4 105

98,51 %

54

0

54

1,29 %

8

0

0

8

0,20 %

| 20 | Kereskedelem |
| --- | --- |

20

Kereskedelem

81

76

0

1

78

96,18 %

1

0

1

1,63 %

2

0

0

2

2,20 %

| 21 | Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal |
| --- | --- |

21

Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal

2 430

1 982

265

78

2 325

95,68 %

100

0

100

4,11 %

5

0

0

5

0,21 %

| 22 | Bővítés |
| --- | --- |

22

Bővítés

1 132

1 079

6

35

1 120

98,96 %

10

1

10

0,91 %

1

0

0

1

0,12 %

| 23 | Humanitárius segély |
| --- | --- |

23

Humanitárius segély

915

906

0

7

913

99,79 %

1

0

1

0,11 %

1

0

0

1

0,10 %

| 24 | A csalás elleni küzdelem |
| --- | --- |

24

A csalás elleni küzdelem

78

77

0

0

77

98,64 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

1,36 %

| 25 | A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás |
| --- | --- |

25

A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás

194

183

0

4

187

96,65 %

4

0

4

1,97 %

3

0

0

3

1,38 %

| 26 | A Bizottság igazgatása |
| --- | --- |

26

A Bizottság igazgatása

1 093

985

0

63

1 048

95,92 %

36

0

36

3,34 %

8

0

0

8

0,74 %

| 27 | Költségvetés |
| --- | --- |

27

Költségvetés

274

268

0

3

272

99,07 %

2

0

2

0,74 %

1

0

0

1

0,19 %

| 28 | Ellenőrzés |
| --- | --- |

28

Ellenőrzés

11

10

0

0

11

96,77 %

0

0

0

1,93 %

0

0

0

0

1,30 %

| 29 | Statisztika |
| --- | --- |

29

Statisztika

143

129

0

4

133

92,73 %

7

0

7

4,94 %

3

0

0

3

2,33 %

| 30 | Ellátások és járulékos költségek |
| --- | --- |

30

Ellátások és járulékos költségek

1 136

1 117

0

0

1 117

98,36 %

0

0

0

0,00 %

19

0

0

19

1,64 %

| 31 | Nyelvi szolgálatok |
| --- | --- |

31

Nyelvi szolgálatok

456

375

0

49

424

93,01 %

28

0

28

6,25 %

3

0

0

3

0,74 %

| 40 | Tartalékok |
| --- | --- |

40

Tartalékok

503

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

503

0

0

503

100,00 %

| 90 | Egyéb intézmények |
| --- | --- |

90

Egyéb intézmények

2 970

2 659

8

100

2 767

93,16 %

56

10

66

2,22 %

137

0

0

137

4,62 %

Összesen

Összesen

145 917

145 917

135 806

135 806

381

381

6 358

6 358

142 545

142 545

97,69 %

97,69 %

2 225

2 225

328

328

2 553

2 553

1,75 %

1,75 %

817

817

0

0

2

2

819

819

0,56 %

0,56 %

11.   A kifizetési előirányzatok végrehajtása szakpolitikai területek szerinti bontásban

A kifizetési előirányzatok végrehajtása szakpolitikai területek szerinti bontásban

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | Engedélyezett kifizetési előirányzatok | Kifizetések | 2010-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel | Összesen | % | Automatikusan átvitt összegek | Határozattal átvitt összegek | Címzett bevétel | Összesen | % | Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel (EFTA) | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek |

millió EUR

Szakpolitikai terület

Engedélyezett kifizetési előirányzatok

Kifizetések

2010-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel

Összesen

%

Automatikusan átvitt összegek

Határozattal átvitt összegek

Címzett bevétel

Összesen

%

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel (EFTA)

Összesen

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

01

Gazdasági és pénzügyek

345

300

15

13

327

94,82 %

6

0

9

14

4,10 %

3

1

0

4

1,08 %

| 02 | Vállalkozáspolitika |
| --- | --- |

02

Vállalkozáspolitika

705

514

16

28

558

79,21 %

13

0

76

89

12,57 %

52

4

2

58

8,22 %

| 03 | Versenypolitika |
| --- | --- |

03

Versenypolitika

107

82

11

2

95

88,32 %

8

0

2

10

9,40 %

1

2

0

2

2,28 %

| 04 | Foglalkoztatás és szociális ügyek |
| --- | --- |

04

Foglalkoztatás és szociális ügyek

9 929

8 886

13

7

8 906

89,70 %

17

732

6

755

7,60 %

263

5

0

268

2,70 %

| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés |
| --- | --- |

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

56 413

49 365

780

5 064

55 209

97,87 %

26

0

929

954

1,69 %

58

192

0

249

0,44 %

| 06 | Energiaügy és közlekedés |
| --- | --- |

06

Energiaügy és közlekedés

2 480

2 177

16

61

2 253

90,84 %

17

75

85

177

7,12 %

41

5

4

51

2,04 %

| 07 | Környezetvédelem |
| --- | --- |

07

Környezetvédelem

409

328

16

12

356

87,17 %

18

6

7

30

7,40 %

19

3

0

22

5,44 %

| 08 | Kutatás |
| --- | --- |

08

Kutatás

5 644

4 490

36

300

4 826

85,50 %

44

0

745

789

13,97 %

16

10

4

30

0,53 %

| 09 | Információs társadalom és média |
| --- | --- |

09

Információs társadalom és média

1 552

1 268

13

94

1 375

88,58 %

15

0

158

173

11,13 %

2

2

0

5

0,30 %

| 10 | Közvetlen kutatás |
| --- | --- |

10

Közvetlen kutatás

735

321

34

56

411

55,87 %

32

2

280

314

42,73 %

6

4

0

10

1,40 %

| 11 | Tengerügyek és halászat |
| --- | --- |

11

Tengerügyek és halászat

715

588

3

2

592

82,87 %

4

11

4

19

2,69 %

102

1

0

103

14,45 %

| 12 | Belső piac |
| --- | --- |

12

Belső piac

76

59

6

1

66

86,89 %

6

0

1

7

9,47 %

1

1

0

3

3,64 %

| 13 | Regionális politika |
| --- | --- |

13

Regionális politika

26 793

26 564

174

1

26 740

99,80 %

13

0

2

15

0,06 %

20

18

0

38

0,14 %

| 14 | Adóügyek és vámunió |
| --- | --- |

14

Adóügyek és vámunió

131

111

8

1

120

91,54 %

7

0

2

9

6,53 %

1

1

0

3

1,92 %

| 15 | Oktatás és kultúra |
| --- | --- |

15

Oktatás és kultúra

1 654

1 310

15

171

1 495

90,38 %

14

0

140

153

9,27 %

3

2

1

6

0,35 %

| 16 | Kommunikáció |
| --- | --- |

16

Kommunikáció

229

189

13

2

204

89,22 %

15

0

2

16

7,17 %

5

4

0

8

3,61 %

| 17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem |
| --- | --- |

17

Egészségügy és fogyasztóvédelem

632

484

28

14

526

83,25 %

28

0

7

35

5,58 %

68

2

0

71

11,16 %

| 18 | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség |
| --- | --- |

18

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

830

718

7

19

744

89,64 %

6

0

9

16

1,89 %

63

7

0

70

8,47 %

| 19 | Külkapcsolatok |
| --- | --- |

19

Külkapcsolatok

3 805

3 576

38

59

3 673

96,55 %

43

6

24

72

1,90 %

46

12

0

59

1,54 %

| 20 | Kereskedelem |
| --- | --- |

20

Kereskedelem

88

71

5

1

77

88,09 %

6

0

1

8

8,56 %

2

1

0

3

3,35 %

| 21 | Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal |
| --- | --- |

21

Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal

1 872

1 588

27

83

1 698

90,68 %

40

0

98

138

7,37 %

31

5

0

37

1,95 %

| 22 | Bővítés |
| --- | --- |

22

Bővítés

1 437

1 250

11

48

1 308

91,08 %

9

1

8

18

1,25 %

106

5

0

110

7,67 %

| 23 | Humanitárius segély |
| --- | --- |

23

Humanitárius segély

859

788

5

7

800

93,13 %

6

40

1

47

5,42 %

12

0

0

12

1,45 %

| 24 | A csalás elleni küzdelem |
| --- | --- |

24

A csalás elleni küzdelem

80

67

4

0

71

88,65 %

7

0

0

7

8,51 %

1

2

0

2

2,84 %

| 25 | A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás |
| --- | --- |

25

A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás

212

167

14

3

185

87,27 %

15

0

4

20

9,32 %

3

4

0

7

3,42 %

| 26 | A Bizottság igazgatása |
| --- | --- |

26

A Bizottság igazgatása

1 226

875

108

50

1 034

84,34 %

113

0

51

164

13,35 %

10

18

0

28

2,30 %

| 27 | Költségvetés |
| --- | --- |

27

Költségvetés

285

259

9

2

271

95,19 %

9

0

3

12

4,29 %

1

1

0

1

0,52 %

| 28 | Ellenőrzés |
| --- | --- |

28

Ellenőrzés

12

10

0

0

10

90,05 %

1

0

0

1

7,43 %

0

0

0

0

2,52 %

| 29 | Statisztika |
| --- | --- |

29

Statisztika

138

107

6

7

120

87,27 %

6

0

8

15

10,63 %

2

1

0

3

2,09 %

| 30 | Ellátások és járulékos költségek |
| --- | --- |

30

Ellátások és járulékos költségek

1 136

1 117

0

0

1 117

98,36 %

0

0

0

0

0,00 %

19

0

0

19

1,64 %

| 31 | Nyelvi szolgálatok |
| --- | --- |

31

Nyelvi szolgálatok

479

354

22

45

422

87,91 %

21

0

32

53

11,02 %

3

2

0

5

1,07 %

| 40 | Tartalékok |
| --- | --- |

40

Tartalékok

229

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

229

0

0

229

100,00 %

| 90 | Egyéb intézmények |
| --- | --- |

90

Egyéb intézmények

3 334

2 344

327

100

2 771

83,12 %

315

10

67

392

11,75 %

137

34

0

171

5,13 %

Összesen

Összesen

124 569

124 569

110 325

110 325

1 782

1 782

6 253

6 253

118 361

118 361

95,02 %

95,02 %

877

877

882

882

2 760

2 760

4 519

4 519

3,63 %

3,63 %

1 326

1 326

350

350

13

13

1 688

1 688

1,36 %

1,36 %

12.   Fennálló kötelezettségvállalások változása szakpolitikai területek szerinti bontásban

Fennálló kötelezettségvállalások változása szakpolitikai területek szerinti bontásban

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén | Az adott év kötelezettségvállalásai | Év végén fennálló kötelezettségvállalások összesen |
| Előző évekről áthozott kötelezettségvállalások | Kötelezettségvállalások visszavonása/Újraértékelések/Megszüntetések | Kifizetések | Év végén fennálló kötelezettségvállalások | Évközi kötelezettségvállalások | Kifizetések | Az át nem vihető kötelezettségvállalások visszavonása | Év végén fennálló kötelezettségvállalások |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek |

millió EUR

Szakpolitikai terület

Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén

Az adott év kötelezettségvállalásai

Év végén fennálló kötelezettségvállalások összesen

Előző évekről áthozott kötelezettségvállalások

Kötelezettségvállalások visszavonása/Újraértékelések/Megszüntetések

Kifizetések

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

Évközi kötelezettségvállalások

Kifizetések

Az át nem vihető kötelezettségvállalások visszavonása

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

01

Gazdasági és pénzügyek

329

–17

– 129

183

440

– 199

–0

241

424

| 02 | Vállalkozáspolitika |
| --- | --- |

02

Vállalkozáspolitika

653

–25

– 238

390

698

– 321

–0

377

767

| 03 | Versenypolitika |
| --- | --- |

03

Versenypolitika

13

–1

–11

1

92

–83

–0

8

9

| 04 | Foglalkoztatás és szociális ügyek |
| --- | --- |

04

Foglalkoztatás és szociális ügyek

24 080

–90

–8 675

15 315

11 196

– 231

–0

10 964

26 279

| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés |
| --- | --- |

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

12 408

–98

–6 854

5 457

60 054

–48 355

–0

11 699

17 155

| 06 | Energiaügy és közlekedés |
| --- | --- |

06

Energiaügy és közlekedés

4 302

– 139

–1 471

2 692

4 803

– 782

–0

4 021

6 714

| 07 | Környezetvédelem |
| --- | --- |

07

Környezetvédelem

682

–36

– 225

421

460

– 131

–0

329

750

| 08 | Kutatás |
| --- | --- |

08

Kutatás

8 253

– 103

–3 319

4 831

5 084

–1 507

–7

3 569

8 400

| 09 | Információs társadalom és média |
| --- | --- |

09

Információs társadalom és média

2 255

–24

– 947

1 283

1 556

– 428

–1

1 127

2 411

| 10 | Közvetlen kutatás |
| --- | --- |

10

Közvetlen kutatás

146

–10

–87

49

433

– 324

–0

109

158

| 11 | Tengerügyek és halászat |
| --- | --- |

11

Tengerügyek és halászat

1 347

–99

– 364

884

976

– 229

–1

747

1 631

| 12 | Belső piac |
| --- | --- |

12

Belső piac

17

–2

–13

2

66

–53

–0

13

15

| 13 | Regionális politika |
| --- | --- |

13

Regionális politika

81 674

– 225

–25 542

55 907

38 523

–1 198

–0

37 325

93 232

| 14 | Adóügyek és vámunió |
| --- | --- |

14

Adóügyek és vámunió

90

–13

–54

23

126

–67

–1

59

82

| 15 | Oktatás és kultúra |
| --- | --- |

15

Oktatás és kultúra

563

–48

– 232

283

1 566

–1 263

–0

303

586

| 16 | Kommunikáció |
| --- | --- |

16

Kommunikáció

88

–8

–68

13

214

– 136

–0

77

90

| 17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem |
| --- | --- |

17

Egészségügy és fogyasztóvédelem

614

–58

– 289

268

675

– 237

–0

438

706

| 18 | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség |
| --- | --- |

18

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

866

–81

– 308

477

1 008

– 436

–0

572

1 049

| 19 | Külkapcsolatok |
| --- | --- |

19

Külkapcsolatok

8 785

– 183

–2 492

6 110

4 105

–1 181

–0

2 924

9 034

| 20 | Kereskedelem |
| --- | --- |

20

Kereskedelem

21

–2

–14

5

78

–63

–0

14

19

| 21 | Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal |
| --- | --- |

21

Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal

2 818

–54

– 790

1 974

2 325

– 908

–0

1 417

3 391

| 22 | Bővítés |
| --- | --- |

22

Bővítés

3 905

– 543

– 989

2 373

1 120

– 320

–0

800

3 173

| 23 | Humanitárius segély |
| --- | --- |

23

Humanitárius segély

422

–23

– 248

151

913

– 551

–0

362

513

| 24 | A csalás elleni küzdelem |
| --- | --- |

24

A csalás elleni küzdelem

29

–3

–16

10

77

–55

0

22

32

| 25 | A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás |
| --- | --- |

25

A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás

21

–4

–16

1

187

– 169

–0

19

19

| 26 | A Bizottság igazgatása |
| --- | --- |

26

A Bizottság igazgatása

173

–18

– 136

19

1 048

– 898

–1

149

168

| 27 | Költségvetés |
| --- | --- |

27

Költségvetés

10

–1

–9

0

272

– 262

–0

10

10

| 28 | Ellenőrzés |
| --- | --- |

28

Ellenőrzés

1

–0

–0

0

11

–10

–0

1

1

| 29 | Statisztika |
| --- | --- |

29

Statisztika

92

–4

–44

45

133

–77

–0

56

101

| 30 | Ellátások és járulékos költségek |
| --- | --- |

30

Ellátások és járulékos költségek

0

0

0

0

1 117

–1 117

0

0

0

| 31 | Nyelvi szolgálatok |
| --- | --- |

31

Nyelvi szolgálatok

24

–2

–22

0

424

– 400

–0

24

24

| 90 | Egyéb intézmények |
| --- | --- |

90

Egyéb intézmények

366

–34

– 321

11

2 767

–2 450

0

317

328

Összesen

Összesen

155 045

155 045

–1 946

–1 946

–53 923

–53 923

99 177

99 177

142 545

142 545

–64 438

–64 438

–12

–12

78 095

78 095

177 272

177 272

13.   A fennálló kötelezettségvállalások keletkezési év szerinti megoszlása szakpolitikai területek szerinti bontásban

A fennálló kötelezettségvállalások keletkezési év szerinti megoszlása szakpolitikai területek szerinti bontásban

| millió EUR |
| --- |
| Szakpolitikai terület | <2003 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Összesen |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek |

millió EUR

Szakpolitikai terület

<2003

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Összesen

01

Gazdasági és pénzügyek

0

0

0

17

93

32

41

241

424

| 02 | Vállalkozáspolitika |
| --- | --- |

02

Vállalkozáspolitika

12

8

7

19

37

88

219

377

767

| 03 | Versenypolitika |
| --- | --- |

03

Versenypolitika

0

0

0

0

0

0

1

8

9

| 04 | Foglalkoztatás és szociális ügyek |
| --- | --- |

04

Foglalkoztatás és szociális ügyek

133

17

28

466

4 283

1 363

9 024

10 964

26 279

| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés |
| --- | --- |

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

35

0

2

26

1 737

4

3 653

11 699

17 155

| 06 | Energiaügy és közlekedés |
| --- | --- |

06

Energiaügy és közlekedés

80

31

100

172

302

743

1 264

4 021

6 714

| 07 | Környezetvédelem |
| --- | --- |

07

Környezetvédelem

1

7

17

43

66

112

175

329

750

| 08 | Kutatás |
| --- | --- |

08

Kutatás

84

235

238

440

841

1 232

1 761

3 569

8 400

| 09 | Információs társadalom és média |
| --- | --- |

09

Információs társadalom és média

3

16

29

113

195

329

598

1 127

2 411

| 10 | Közvetlen kutatás |
| --- | --- |

10

Közvetlen kutatás

1

1

0

5

8

8

26

109

158

| 11 | Tengerügyek és halászat |
| --- | --- |

11

Tengerügyek és halászat

39

17

9

34

301

32

451

747

1 631

| 12 | Belső piac |
| --- | --- |

12

Belső piac

0

0

0

0

0

0

2

13

15

| 13 | Regionális politika |
| --- | --- |

13

Regionális politika

412

476

1 085

1 825

13 108

7 765

31 235

37 325

93 232

| 14 | Adóügyek és vámunió |
| --- | --- |

14

Adóügyek és vámunió

0

0

0

0

1

6

16

59

82

| 15 | Oktatás és kultúra |
| --- | --- |

15

Oktatás és kultúra

12

8

7

23

43

54

136

303

586

| 16 | Kommunikáció |
| --- | --- |

16

Kommunikáció

0

0

0

0

0

2

11

77

90

| 17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem |
| --- | --- |

17

Egészségügy és fogyasztóvédelem

4

9

14

8

23

45

164

438

706

| 18 | A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség |
| --- | --- |

18

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

5

1

9

19

32

156

256

572

1 049

| 19 | Külkapcsolatok |
| --- | --- |

19

Külkapcsolatok

579

166

330

386

987

1 439

2 222

2 924

9 034

| 20 | Kereskedelem |
| --- | --- |

20

Kereskedelem

0

0

0

0

0

2

3

14

19

| 21 | Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal |
| --- | --- |

21

Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal

131

56

103

215

346

442

682

1 417

3 391

| 22 | Bővítés |
| --- | --- |

22

Bővítés

174

45

62

164

561

566

801

800

3 173

| 23 | Humanitárius segély |
| --- | --- |

23

Humanitárius segély

2

0

0

0

4

25

120

362

513

| 24 | A csalás elleni küzdelem |
| --- | --- |

24

A csalás elleni küzdelem

0

0

0

0

0

4

5

22

32

| 25 | A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás |
| --- | --- |

25

A bizottsági szakpolitikák koordinálása és jogi tanácsadás

0

0

0

0

0

0

0

19

19

| 26 | A Bizottság igazgatása |
| --- | --- |

26

A Bizottság igazgatása

0

0

0

0

0

5

13

149

168

| 27 | Költségvetés |
| --- | --- |

27

Költségvetés

0

0

0

0

0

0

0

10

10

| 28 | Ellenőrzés |
| --- | --- |

28

Ellenőrzés

0

0

0

0

0

0

0

1

1

| 29 | Statisztika |
| --- | --- |

29

Statisztika

1

0

0

3

7

9

25

56

101

| 30 | Ellátások és járulékos költségek |
| --- | --- |

30

Ellátások és járulékos költségek

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 31 | Nyelvi szolgálatok |
| --- | --- |

31

Nyelvi szolgálatok

0

0

0

0

0

0

–0

24

24

| 90 | Egyéb intézmények |
| --- | --- |

90

Egyéb intézmények

0

0

0

0

0

0

11

317

328

Összesen

Összesen

1 709

1 709

1 093

1 093

2 042

2 042

3 977

3 977

22 978

22 978

14 463

14 463

52 915

52 915

78 095

78 095

177 272

177 272

14.   Áttekintő a költségvetési bevételek végrehajtásáról – intézmények szerinti bontásban

Áttekintő a költségvetési bevételek végrehajtásáról – intézmények szerinti bontásban

| millió EUR |
| --- |
| Intézmény | Bevételi előirányzatok | Megállapított jogosultságok | Bevételek | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kintlévőségek |
| Eredeti | Végleges | Tárgyév | Áthozatal | Összesen | Tárgyévi jogosultságokból | Áthozott jogosultságokból | Összesen |
| Európai Parlament | 99 | 99 | 164 | 86 | 250 | 137 | 4 | 141 | 142,54 % | 109 |
| Tanács | 53 | 53 | 96 | 12 | 108 | 90 | 12 | 102 | 192,94 % | 6 |
| Bizottság | 115 869 | 112 808 | 117 818 | 11 758 | 129 576 | 114 950 | 2 335 | 117 285 | 103,97 % | 12 291 |
| Bíróság | 38 | 38 | 41 | 0 | 41 | 41 | 0 | 41 | 106,26 % | 0 |
| Számvevőszék | 19 | 19 | 19 | 1 | 19 | 18 | 0 | 19 | 98,50 % | 0 |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 10 | 10 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 164,23 % | 0 |
| Régiók Bizottsága | 7 | 7 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 309,74 % | 0 |
| Ombudsman | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 112,93 % | 0 |
| Európai adatvédelmi biztos | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 78,73 % | 0 |
| Összesen | 116 096 | 113 035 | 118 175 | 11 857 | 130 032 | 115 274 | 2 351 | 117 626 | 104,06 % | 12 407 |

millió EUR

Intézmény

Bevételi előirányzatok

Megállapított jogosultságok

Bevételek

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kintlévőségek

Eredeti

Végleges

Tárgyév

Áthozatal

Összesen

Tárgyévi jogosultságokból

Áthozott jogosultságokból

Összesen

Európai Parlament

99

99

164

86

250

137

4

141

142,54 %

109

Tanács

53

53

96

12

108

90

12

102

192,94 %

6

Bizottság

115 869

112 808

117 818

11 758

129 576

114 950

2 335

117 285

103,97 %

12 291

Bíróság

38

38

41

0

41

41

0

41

106,26 %

0

Számvevőszék

19

19

19

1

19

18

0

19

98,50 %

0

Gazdasági és Szociális Bizottság

10

10

16

0

16

16

0

16

164,23 %

0

Régiók Bizottsága

7

7

20

0

20

20

0

20

309,74 %

0

Ombudsman

1

1

1

0

1

1

0

1

112,93 %

0

Európai adatvédelmi biztos

1

1

1

0

1

1

0

1

78,73 %

0

Összesen

Összesen

116 096

116 096

113 035

113 035

118 175

118 175

11 857

11 857

130 032

130 032

115 274

115 274

2 351

2 351

117 626

117 626

104,06 %

104,06 %

12 407

12 407

15.   A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok végrehajtása intézmények szerinti bontásban

A kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok végrehajtása intézmények szerinti bontásban

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kötelezettségvállalási előirányzatok

| millió EUR |
| --- |
| Intézmény | Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok | Kötelezettségvállalások | 2010-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevételekből | Összesen | % | Címzett bevételekből | Határozattal átvitt összegek | Összesen | % | Az adott év előirányzataiból | Átvitt előirányzatok | Címzett bevétel (EFTA) | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| Európai Parlament | 1 596 | 1 418 | 8 | 42 | 1 467 | 91,94 % | 16 | 10 | 26 | 1,65 % | 102 | 0 | 0 | 102 | 6,42 % |
| Tanács | 642 | 551 | 0 | 41 | 593 | 92,33 % | 38 | 0 | 38 | 5,88 % | 12 | 0 | 0 | 12 | 1,80 % |
| Bizottság | 142 947 | 133 147 | 373 | 6 258 | 139 779 | 97,78 % | 2 169 | 318 | 2 487 | 1,74 % | 680 | 0 | 2 | 682 | 0,48 % |
| Bíróság | 318 | 311 | 0 | 1 | 313 | 98,50 % | 1 | 0 | 1 | 0,37 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 1,14 % |
| Számvevőszék | 188 | 173 | 0 | 0 | 173 | 92,19 % | 0 | 0 | 0 | 0,21 % | 14 | 0 | 0 | 14 | 7,59 % |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 122 | 117 | 0 | 3 | 120 | 98,02 % | 0 | 0 | 0 | 0,33 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,65 % |
| Régiók Bizottsága | 88 | 75 | 0 | 12 | 87 | 98,37 % | 0 | 0 | 0 | 0,08 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,56 % |
| Ombudsman | 9 | 8 | 0 | 0 | 8 | 91,98 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 8,02 % |
| Európai adatvédelmi biztos | 7 | 5 | 0 | 0 | 5 | 81,44 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 18,56 % |
| Összesen | 145 917 | 135 806 | 381 | 6 358 | 142 545 | 97,69 % | 2 225 | 328 | 2 553 | 1,75 % | 817 | 0 | 2 | 819 | 0,56 % |

millió EUR

Intézmény

Engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatok

Kötelezettségvállalások

2010-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevételekből

Összesen

%

Címzett bevételekből

Határozattal átvitt összegek

Összesen

%

Az adott év előirányzataiból

Átvitt előirányzatok

Címzett bevétel (EFTA)

Összesen

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

Európai Parlament

1 596

1 418

8

42

1 467

91,94 %

16

10

26

1,65 %

102

0

0

102

6,42 %

Tanács

642

551

0

41

593

92,33 %

38

0

38

5,88 %

12

0

0

12

1,80 %

Bizottság

142 947

133 147

373

6 258

139 779

97,78 %

2 169

318

2 487

1,74 %

680

0

2

682

0,48 %

Bíróság

318

311

0

1

313

98,50 %

1

0

1

0,37 %

4

0

0

4

1,14 %

Számvevőszék

188

173

0

0

173

92,19 %

0

0

0

0,21 %

14

0

0

14

7,59 %

Gazdasági és Szociális Bizottság

122

117

0

3

120

98,02 %

0

0

0

0,33 %

2

0

0

2

1,65 %

Régiók Bizottsága

88

75

0

12

87

98,37 %

0

0

0

0,08 %

1

0

0

1

1,56 %

Ombudsman

9

8

0

0

8

91,98 %

0

0

0

1

0

0

1

8,02 %

Európai adatvédelmi biztos

7

5

0

0

5

81,44 %

0

0

0

1

0

0

1

18,56 %

Összesen

Összesen

145 917

145 917

135 806

135 806

381

381

6 358

6 358

142 545

142 545

97,69 %

97,69 %

2 225

2 225

328

328

2 553

2 553

1,75 %

1,75 %

817

817

0

0

2

2

819

819

0,56 %

0,56 %

Kifizetési előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

| millió EUR |
| --- |
| Intézmény | Engedélyezett kifizetési előirányzatok | Kifizetések | 2010-re átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevételekből | Összesen | % | Automatikusan átvitt összegek | Határozattal átvitt összegek | Címzett bevételekből | Összesen | % | Az adott év előirányzataiból | Áthozott összegekből | Címzett bevétel (EFTA) | Összesen | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| Európai Parlament | 1 799 | 1 237 | 186 | 43 | 1 466 | 81,50 % | 180 | 10 | 22 | 212 | 11,78 % | 102 | 19 | 0 | 121 | 6,72 % |
| Tanács | 762 | 510 | 108 | 41 | 659 | 86,44 % | 41 | 0 | 42 | 83 | 10,86 % | 12 | 9 | 0 | 21 | 2,70 % |
| Bizottság | 121 235 | 107 981 | 1 455 | 6 154 | 115 590 | 95,34 % | 562 | 872 | 2 693 | 4 127 | 3,40 % | 1 189 | 316 | 13 | 1 517 | 1,25 % |
| Bíróság | 332 | 293 | 13 | 1 | 307 | 92,47 % | 18 | 0 | 1 | 19 | 5,84 % | 4 | 2 | 0 | 6 | 1,69 % |
| Számvevőszék | 200 | 112 | 11 | 0 | 123 | 61,35 % | 61 | 0 | 0 | 62 | 30,76 % | 14 | 2 | 0 | 16 | 7,89 % |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 128 | 110 | 4 | 3 | 117 | 91,69 % | 6 | 0 | 1 | 8 | 5,95 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 2,37 % |
| Régiók Bizottsága | 95 | 69 | 5 | 12 | 86 | 90,09 % | 6 | 0 | 1 | 6 | 6,75 % | 1 | 2 | 0 | 3 | 3,17 % |
| Ombudsman | 10 | 8 | 1 | 0 | 8 | 84,57 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,57 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,86 % |
| Európai adatvédelmi biztos | 8 | 4 | 1 | 0 | 5 | 64,24 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 15,02 % | 1 | 0 | 0 | 2 | 20,75 % |
| Összesen | 124 569 | 110 325 | 1 782 | 6 253 | 118 361 | 95,02 % | 877 | 882 | 2 760 | 4 519 | 3,63 % | 1 326 | 350 | 13 | 1 688 | 1,36 % |

millió EUR

Intézmény

Engedélyezett kifizetési előirányzatok

Kifizetések

2010-re átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevételekből

Összesen

%

Automatikusan átvitt összegek

Határozattal átvitt összegek

Címzett bevételekből

Összesen

%

Az adott év előirányzataiból

Áthozott összegekből

Címzett bevétel (EFTA)

Összesen

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

Európai Parlament

1 799

1 237

186

43

1 466

81,50 %

180

10

22

212

11,78 %

102

19

0

121

6,72 %

Tanács

762

510

108

41

659

86,44 %

41

0

42

83

10,86 %

12

9

0

21

2,70 %

Bizottság

121 235

107 981

1 455

6 154

115 590

95,34 %

562

872

2 693

4 127

3,40 %

1 189

316

13

1 517

1,25 %

Bíróság

332

293

13

1

307

92,47 %

18

0

1

19

5,84 %

4

2

0

6

1,69 %

Számvevőszék

200

112

11

0

123

61,35 %

61

0

0

62

30,76 %

14

2

0

16

7,89 %

Gazdasági és Szociális Bizottság

128

110

4

3

117

91,69 %

6

0

1

8

5,95 %

2

1

0

3

2,37 %

Régiók Bizottsága

95

69

5

12

86

90,09 %

6

0

1

6

6,75 %

1

2

0

3

3,17 %

Ombudsman

10

8

1

0

8

84,57 %

1

0

0

1

7,57 %

1

0

0

1

7,86 %

Európai adatvédelmi biztos

8

4

1

0

5

64,24 %

1

0

0

1

15,02 %

1

0

0

2

20,75 %

Összesen

Összesen

124 569

124 569

110 325

110 325

1 782

1 782

6 253

6 253

118 361

118 361

95,02 %

95,02 %

877

877

882

882

2 760

2 760

4 519

4 519

3,63 %

3,63 %

1 326

1 326

350

350

13

13

1 688

1 688

1,36 %

1,36 %

16.   Az ügynökségek bevételei: költségvetési előrejelzések, jogosultságok és befolyt összegek

Az ügynökségek bevételei: költségvetési előrejelzések, jogosultságok és befolyt összegek

| millió EUR |
| --- |
| Ügynökség | Előre jelzett bevételi költségvetés | Megállapított jogosultságok | Befolyt összegek | Kintlévőségek | A finanszírozott bizottsági szakpolitikai terület |
| Európai Repülésbiztonsági Ügynökség | 122 | 102 | 92 | 10 | 06 |
| Frontex | 89 | 80 | 80 | 0 | 18 |
| Európai Szakképzés-fejlesztési Központ | 19 | 18 | 17 | 1 | 15 |
| Európai Rendőrakadémia | 9 | 7 | 7 | 0 | 18 |
| Európai Vegyianyag-ügynökség | 70 | 71 | 71 | 0 | 02 |
| Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ | 51 | 49 | 49 | 0 | 17 |
| Kábítószer és Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja | 15 | 16 | 15 | 0 | 18 |
| Európai Környezetvédelmi Ügynökség | 40 | 42 | 42 | 0 | 07 |
| Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal | 10 | 10 | 10 | 0 | 11 |
| Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság | 69 | 65 | 65 | 0 | 17 |
| Európai GNSS Felügyelő Hatóság | 44 | 41 | 41 | 0 | 06 |
| A Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás | 174 | 174 | 143 | 31 | 08 |
| Eurojust | 28 | 28 | 28 | 0 | 18 |
| Európai Tengerbiztonsági Ügynökség | 53 | 51 | 51 | 0 | 06 |
| Belső Piaci Harmonizációs Hivatal | 225 | 194 | 194 | 0 | 12 |
| Európai Gyógyszerügynökség | 194 | 198 | 196 | 1 | 02 |
| Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége | 17 | 13 | 13 | 0 | 18 |
| Európai Vasúti Ügynökség | 21 | 21 | 21 | 0 | 06 |
| Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség | 14 | 13 | 13 | 0 | 04 |
| Az EU Szerveinek Fordítási Központja | 63 | 52 | 45 | 7 | 31 |
| Európai Képzési Alapítvány | 20 | 19 | 19 | 0 | 15 |
| Közösségi Növényfajta-hivatal | 13 | 12 | 12 | 0 | 17 |
| Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért | 20 | 20 | 20 | 0 | 04 |
| Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség | 48 | 48 | 48 | 0 | 15 |
| Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal | 13 | 13 | 13 | 0 | 06 |
| Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége | 14 | 13 | 13 | 0 | 08 |
| Kutatási Végrehajtó Ügynökség | 22 | 22 | 21 | 0 | 08 |
| Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség | 6 | 6 | 6 | 0 | 17 |
| A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala | 9 | 9 | 9 | 0 | 06 |
| Összesen | 1 501 | 1 415 | 1 363 | 52 | |

millió EUR

Ügynökség

Előre jelzett bevételi költségvetés

Megállapított jogosultságok

Befolyt összegek

Kintlévőségek

A finanszírozott bizottsági szakpolitikai terület

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

122

102

92

10

06

Frontex

89

80

80

0

18

Európai Szakképzés-fejlesztési Központ

19

18

17

1

15

Európai Rendőrakadémia

9

7

7

0

18

Európai Vegyianyag-ügynökség

70

71

71

0

02

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

51

49

49

0

17

Kábítószer és Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja

15

16

15

0

18

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

40

42

42

0

07

Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal

10

10

10

0

11

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

69

65

65

0

17

Európai GNSS Felügyelő Hatóság

44

41

41

0

06

A Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás

174

174

143

31

08

Eurojust

28

28

28

0

18

Európai Tengerbiztonsági Ügynökség

53

51

51

0

06

Belső Piaci Harmonizációs Hivatal

225

194

194

0

12

Európai Gyógyszerügynökség

194

198

196

1

02

Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség

8

8

8

0

09

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

17

13

13

0

18

Európai Vasúti Ügynökség

21

21

21

0

06

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

14

13

13

0

04

Az EU Szerveinek Fordítási Központja

63

52

45

7

31

Európai Képzési Alapítvány

20

19

19

0

15

Közösségi Növényfajta-hivatal

13

12

12

0

17

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

20

20

20

0

04

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

48

48

48

0

15

Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal

13

13

13

0

06

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége

14

13

13

0

08

Kutatási Végrehajtó Ügynökség

22

22

21

0

08

Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség

6

6

6

0

17

A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala

9

9

9

0

06

Összesen

Összesen

1 501

1 501

1 415

1 415

1 363

1 363

52

52

| millió EUR |
| --- |
| A bevétel típusa | Előre jelzett bevételi költségvetés | Megállapított jogosultságok | Befolyt összegek | Kintlévőségek |
| Bizottság általi támogatás | 824 | 796 | 796 | –0 |
| Díjakból származó jövedelem | 415 | 399 | 388 | 11 |
| Egyéb bevételek | 262 | 220 | 179 | 41 |
| Összesen | 1 501 | 1 415 | 1 363 | 52 |

millió EUR

A bevétel típusa

Előre jelzett bevételi költségvetés

Megállapított jogosultságok

Befolyt összegek

Kintlévőségek

Bizottság általi támogatás

824

796

796

–0

Díjakból származó jövedelem

415

399

388

11

Egyéb bevételek

262

220

179

41

Összesen

Összesen

1 501

1 501

1 415

1 415

1 363

1 363

52

52

17.   Ügynökségek: kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok ügynökségek szerinti bontásban

Ügynökségek: kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok ügynökségek szerinti bontásban

| millió EUR |
| --- |
| Ügynökség | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Előirányzatok | Kötelezettségvállalások | 2010-re átvitt | Előirányzatok | Kifizetések | 2010-re átvitt |
| Európai Repülésbiztonsági Ügynökség | 136 | 107 | 27 | 150 | 96 | 52 |
| Frontex | 90 | 82 | 2 | 119 | 77 | 25 |
| Európai Szakképzés-fejlesztési Központ | 21 | 19 | 1 | 22 | 18 | 2 |
| Európai Rendőrakadémia | 13 | 10 | 2 | 14 | 6 | 5 |
| Európai Vegyianyag-ügynökség | 70 | 67 | 0 | 83 | 57 | 20 |
| Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ | 51 | 48 | 0 | 67 | 44 | 18 |
| Kábítószer és Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja | 16 | 16 | 0 | 17 | 15 | 1 |
| Európai Környezetvédelmi Ügynökség | 42 | 42 | 0 | 48 | 40 | 7 |
| Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal | 10 | 10 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság | 71 | 69 | 0 | 87 | 67 | 10 |
| Európai GNSS Felügyelő Hatóság | 145 | 119 | 26 | 120 | 68 | 52 |
| A Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás | 404 | 400 | 4 | 206 | 133 | 60 |
| Eurojust | 28 | 26 | 1 | 31 | 23 | 6 |
| Európai Tengerbiztonsági Ügynökség | 49 | 46 | 0 | 57 | 46 | 2 |
| Belső Piaci Harmonizációs Hivatal | 338 | 146 | 0 | 367 | 140 | 31 |
| Európai Gyógyszerügynökség | 194 | 185 | 0 | 230 | 181 | 40 |
| Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség | 8 | 8 | 0 | 10 | 8 | 2 |
| Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége | 17 | 17 | 0 | 24 | 17 | 7 |
| Európai Vasúti Ügynökség | 21 | 21 | 0 | 25 | 20 | 5 |
| Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség | 15 | 13 | 1 | 19 | 13 | 5 |
| Az EU Szerveinek Fordítási Központja | 63 | 36 | 0 | 66 | 36 | 4 |
| Európai Képzési Alapítvány | 21 | 20 | 2 | 23 | 20 | 2 |
| Közösségi Növényfajta-hivatal | 14 | 12 | 0 | 14 | 12 | 0 |
| Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért | 21 | 21 | 1 | 26 | 20 | 6 |
| Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség | 48 | 46 | 0 | 54 | 46 | 6 |
| Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal | 13 | 12 | 0 | 15 | 12 | 1 |
| Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége | 14 | 13 | 0 | 21 | 17 | 2 |
| Kutatási Végrehajtó Ügynökség | 22 | 23 | 0 | 22 | 18 | 4 |
| Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség | 6 | 6 | 0 | 7 | 5 | 1 |
| A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala | 9 | 8 | 0 | 10 | 8 | 1 |
| Összesen | 1 972 | 1 647 | 68 | 1 964 | 1 272 | 377 |

millió EUR

Ügynökség

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Előirányzatok

Kötelezettségvállalások

2010-re átvitt

Előirányzatok

Kifizetések

2010-re átvitt

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

136

107

27

150

96

52

Frontex

90

82

2

119

77

25

Európai Szakképzés-fejlesztési Központ

21

19

1

22

18

2

Európai Rendőrakadémia

13

10

2

14

6

5

Európai Vegyianyag-ügynökség

70

67

0

83

57

20

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

51

48

0

67

44

18

Kábítószer és Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja

16

16

0

17

15

1

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

42

42

0

48

40

7

Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal

10

10

0

11

10

1

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

71

69

0

87

67

10

Európai GNSS Felügyelő Hatóság

145

119

26

120

68

52

A Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás

404

400

4

206

133

60

Eurojust

28

26

1

31

23

6

Európai Tengerbiztonsági Ügynökség

49

46

0

57

46

2

Belső Piaci Harmonizációs Hivatal

338

146

0

367

140

31

Európai Gyógyszerügynökség

194

185

0

230

181

40

Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség

8

8

0

10

8

2

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

17

17

0

24

17

7

Európai Vasúti Ügynökség

21

21

0

25

20

5

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

15

13

1

19

13

5

Az EU Szerveinek Fordítási Központja

63

36

0

66

36

4

Európai Képzési Alapítvány

21

20

2

23

20

2

Közösségi Növényfajta-hivatal

14

12

0

14

12

0

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

21

21

1

26

20

6

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

48

46

0

54

46

6

Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal

13

12

0

15

12

1

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége

14

13

0

21

17

2

Kutatási Végrehajtó Ügynökség

22

23

0

22

18

4

Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség

6

6

0

7

5

1

A Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala

9

8

0

10

8

1

Összesen

Összesen

1 972

1 972

1 647

1 647

68

68

1 964

1 964

1 272

1 272

377

377

| millió EUR |
| --- |
| Kiadás típusa | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Előirányzatok | Kötelezettségvállalások | 2010-re átvitt | Előirányzatok | Kifizetések | 2010-re átvitt |
| Személyzet | 547 | 508 | 0 | 561 | 500 | 15 |
| Igazgatási kiadások | 246 | 238 | 0 | 331 | 232 | 83 |
| Működési kiadások | 1 179 | 901 | 67 | 1 072 | 540 | 279 |
| Összesen | 1 972 | 1 647 | 68 | 1 964 | 1 272 | 377 |

millió EUR

Kiadás típusa

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Előirányzatok

Kötelezettségvállalások

2010-re átvitt

Előirányzatok

Kifizetések

2010-re átvitt

Személyzet

547

508

0

561

500

15

Igazgatási kiadások

246

238

0

331

232

83

Működési kiadások

1 179

901

67

1 072

540

279

Összesen

Összesen

1 972

1 972

1 647

1 647

68

68

1 964

1 964

1 272

1 272

377

377

18.   Költségvetési eredmény az ügynökségekkel együtt

Költségvetési eredmény az ügynökségekkel együtt

| millió EUR |
| --- |
| | EURÓPAI UNIÓ | ÜGYNÖKSÉGEK | Az ügynökségeknek nyújtott támogatások kiszűrése | Összesen |
| A pénzügyi év bevétele | 117 626 | 1 363 | (796) | 118 193 |
| A folyó év előirányzataiból eszközölt kifizetések | (116 579) | (1 082) | 796 | (116 865) |
| Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok | (1 759) | (377) | 0 | (2 136) |
| Az N-1. évről áthozott, fel nem használt előirányzatok megszüntetése | 2 791 | 188 | 0 | 2 979 |
| Az évre elszámolt árfolyamkülönbségek | 185 | (5) | 0 | 180 |
| Költségvetési eredmény | 2 264 | 87 | 0 | 2 351 |

millió EUR

EURÓPAI UNIÓ

ÜGYNÖKSÉGEK

Az ügynökségeknek nyújtott támogatások kiszűrése

Összesen

A pénzügyi év bevétele

117 626

1 363

(796)

118 193

118 193

A folyó év előirányzataiból eszközölt kifizetések

(116 579)

(1 082)

796

(116 865)

116 865

Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok

(1 759)

(377)

0

(2 136)

2 136

Az N-1. évről áthozott, fel nem használt előirányzatok megszüntetése

2 791

188

0

2 979

2 979

Az évre elszámolt árfolyamkülönbségek

185

(5)

0

180

180

Költségvetési eredmény

Költségvetési eredmény

2 264

2 264

87

87

0

0

2 351

2 351

B. SZAKASZ   MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ ÖSSZEVONT JELENTÉSEKHEZ

1.   KÖLTSÉGVETÉSI ALAPELVEK, SZERKEZET ÉS ELŐIRÁNYZATOK

1.1   JOGALAP ÉS A KÖLTSÉGVETÉSI RENDELET

JOGALAP ÉS A KÖLTSÉGVETÉSI RENDELET

A költségvetési beszámoló vezetése az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 248., 2002.9.16.), valamint az e költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel összhangban történik. Az általános költségvetés, az uniós pénzügypolitika fő eszköze az a jogi aktus, amelynek révén az Unió bevételei és kiadásai minden évben engedélyezésre kerülnek.

A Bizottság minden évben becslést készít valamennyi intézmény adott évi bevételeiről és kiadásairól, és összeállítja az előzetes költségvetési tervezetet, amelyet megküld a költségvetési hatóságnak. Ezen előzetes költségvetési tervezet alapján a Tanács költségvetés-tervezetet készít, amelyet a költségvetési hatóság két ága megtárgyal. A költségvetés végleges elfogadását a Parlament elnöke mondja ki, ezzel a költségvetés végrehajthatóvá válik. A költségvetés végrehajtása jórészt a Bizottság felelősségi körébe tartozik.

1.2   KÖLTSÉGVETÉSI ALAPELVEK

KÖLTSÉGVETÉSI ALAPELVEK

Az Európai Unió általános költségvetése a következő alapelveken nyugszik:

—   Egységesség és teljesség: valamennyi kiadást és bevételt egyetlen költségvetésbe kell foglalni, költségvetési tételre könyvelve, és a kiadások nem haladhatják meg az engedélyezett előirányzatokat;

—   globális fedezet: ez az elv két szabályból áll:

a célhoz nem kötöttség szabálya, ami azt jelenti, hogy a költségvetési bevételeket nem szabad meghatározott kiadásokhoz rendelni (az összes bevételnek kell fedeznie az összes kiadást);

a bruttó elszámolás elve, amely szerint a bevételeket és kiadásokat teljes összeggel, egymással szembeni elszámolásuk nélkül kell szerepeltetni a költségvetésben;

—   évenkéntiség: az előirányzatokat mindig egy adott évre engedélyezik, ezért azon év folyamán kell felhasználni őket;

—   egyensúly: a költségvetésben szereplő bevételeknek és kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük (a becsült bevételeknek meg kell egyezniük a kifizetési előirányzatokkal);

—   egyediség: minden előirányzat meghatározott célhoz és meghatározott célkitűzéshez van rendelve;

—   elszámolási egység: a költségvetés euróban kerül összeállításra és végrehajtásra, és a beszámolókészítés is euróban történik,

—   hatékony és eredményes pénzgazdálkodás: a költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban kell felhasználni, nevezetesen a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveivel összhangban;

—   átláthatóság: a költségvetést, a költségvetés-módosításokat és a végleges beszámolót az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszik közzé.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1.3   A KÖLTSÉGVETÉS SZERKEZETE

A KÖLTSÉGVETÉS SZERKEZETE

A költségvetés a következőkből áll:

| (a) | általános bevételkimutatás; |
| --- | --- |

(a)

általános bevételkimutatás;

| (b) | az egyes intézmények kiadás- és bevételkimutatásaira felbontott szakaszok: I. szakasz: Parlament; II. szakasz: Tanács; III. szakasz: Bizottság, IV. szakasz: Bíróság; V. szakasz: Számvevőszék; VI. szakasz: Gazdasági és Szociális Bizottság; VII. szakasz: Régiók Bizottsága; VIII. szakasz: ombudsman; IX. szakasz: európai adatvédelmi biztos. |
| --- | --- |

(b)

az egyes intézmények kiadás- és bevételkimutatásaira felbontott szakaszok: I. szakasz: Parlament; II. szakasz: Tanács; III. szakasz: Bizottság, IV. szakasz: Bíróság; V. szakasz: Számvevőszék; VI. szakasz: Gazdasági és Szociális Bizottság; VII. szakasz: Régiók Bizottsága; VIII. szakasz: ombudsman; IX. szakasz: európai adatvédelmi biztos.

Valamennyi intézmény bevételi és kiadási tételei típusuk, vagy a cél alapján, amelyhez rendelték őket, cím, alcím, jogcímcsoport és jogcím szerint kerülnek besorolásra. A felszámolás alatt álló ESZAK forrásainak egy részét a felszámolás alatt álló ESZAK működési költségvetéséhez rendelték hozzá. Ezt a működési költségvetést a Tanáccsal és a Parlamenttel folytatott konzultációt követően a Bizottság fogadta el évente. Az utolsó költségvetést a 2002. január 1. és július 23. közötti időszakra állították fel. 2002. július 24-től a működési költségvetéshez kapcsolódó bevételek és kiadások a felszámolás alatt álló ESZAK eredménykimutatásának részét képezik. A fennmaradó, még teljesítendő kötelezettségvállalások a mérleg forrásoldalán jelennek meg.

1.4   A KÖLTSÉGVETÉSI SZÁMLÁK SZERKEZETE

A KÖLTSÉGVETÉSI SZÁMLÁK SZERKEZETE

1.4.1   
  Általános áttekintés

Általános áttekintés

Csak a Bizottság költségvetése tartalmaz igazgatási előirányzatokat és működési előirányzatokat. A többi intézménynek csak igazgatási előirányzatai vannak. A költségvetés ezenfelül az előirányzatok két fajtáját különbözteti meg: a nem differenciált és a differenciált előirányzatokat. A nem differenciált előirányzatokat az éves jellegű (az évenkéntiség elvének megfelelő) műveletek finanszírozására használják. A nem differenciált előirányzatok fedezik a bizottsági szakasz valamennyi igazgatási alcímét és valamennyi egyéb szakaszt teljes egészében, az éves jellegű EMGA-előirányzatokat és bizonyos technikai előirányzatokat (visszafizetések, hitelfelvételi és -nyújtási garanciákat stb.). A nem differenciált előirányzatok esetében a kötelezettségvállalási előirányzatok összege megegyezik a kifizetési előirányzatokéval.

A differenciált előirányzatokat annak érdekében vezették be, hogy az évenkéntiség elve összeegyeztethető legyen a többéves műveletek finanszírozása iránti szükséglettel. A differenciált előirányzatok a többéves műveletek fedezésére szolgálnak, és magukban foglalják valamennyi alcím valamennyi egyéb előirányzatát, a bizottsági szakasz 1. alcíme kivételével.

A differenciált előirányzatok kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokra oszlanak:

—   kötelezettségvállalási előirányzatok: az adott költségvetési évben azon tevékenységekkel kapcsolatban felmerült jogi kötelezettségekből eredő valamennyi költséget fedezik, amelyek végrehajtása több év alatt történik. Mindazonáltal az egy pénzügyi évet meghaladó fellépésekre vállalt költségvetési kötelezettségeket – a költségvetési rendelet 76. cikkének (3) bekezdésével összhangban – több évre vonatkozó éves részletekre lehet lebontani, ha az alap-jogiaktus így rendelkezik.

—   kifizetési előirányzatok: az adott és/vagy korábbi pénzügyi években vállalt kötelezettségvállalásokból eredő kiadásokat fedezik.

1.4.2   
  Az előirányzatok eredete

Az előirányzatok eredete

Az előirányzatok fő forrása az Unió adott évi költségvetése. Mindazonáltal léteznek más típusú előirányzatok is, amelyek a költségvetési rendelet rendelkezéseiből erednek. Ezek az előző költségvetési évekből, vagy külső forrásból származnak:

| — | Az adott évre elfogadott eredeti költségvetési előirányzatok kiegészíthetők a költségvetési tételek közötti átcsoportosítással a költségvetési rendelet (2002. június 25-i 1605/2002/EK Euratom rendelet) 22–24. cikkében meghatározott szabályoknak megfelelően, valamint költségvetés-módosításokkal (a költségvetési rendelet 37. és 38. cikke). |
| --- | --- |

—

Az adott évre elfogadott eredeti költségvetési előirányzatok kiegészíthetők a költségvetési tételek közötti átcsoportosítással a költségvetési rendelet (2002. június 25-i 1605/2002/EK Euratom rendelet) 22–24. cikkében meghatározott szabályoknak megfelelően, valamint költségvetés-módosításokkal (a költségvetési rendelet 37. és 38. cikke).

átcsoportosítás

| — | Az előző évről áthozott vagy újból rendelkezésre bocsátott előirányzatok ugyancsak kiegészítik az adott évi költségvetést. Ezek az előirányzatok a következők:






  — | nem differenciált kifizetési előirányzatok, amelyek a költségvetési rendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban automatikusan átvihetők, de kizárólag a következő költségvetési évre; |
| --- | --- | --- |

—

Az előző évről áthozott vagy újból rendelkezésre bocsátott előirányzatok ugyancsak kiegészítik az adott évi költségvetést. Ezek az előirányzatok a következők:

áthozott

előirányzatok

—

nem differenciált kifizetési előirányzatok, amelyek a költségvetési rendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban automatikusan átvihetők, de kizárólag a következő költségvetési évre;

| — | intézményi határozattal átvitt előirányzatok a következő két eset egyikében: ha az előkészítő szakasz befejeződött (költségvetési rendelet, 9. cikk (2) bekezdés a) pont), vagy ha a jogalapot megteremtő jogi aktust későn fogadták el (9. cikk (2) bekezdés b) pont). Mind a kötelezettségvállalási, mind a kifizetési előirányzatok átvihetők (9. cikk (3) bekezdés); valamint |
| --- | --- |

—

intézményi határozattal átvitt előirányzatok a következő két eset egyikében: ha az előkészítő szakasz befejeződött (költségvetési rendelet, 9. cikk (2) bekezdés a) pont), vagy ha a jogalapot megteremtő jogi aktust későn fogadták el (9. cikk (2) bekezdés b) pont). Mind a kötelezettségvállalási, mind a kifizetési előirányzatok átvihetők (9. cikk (3) bekezdés); valamint

| — | a kötelezettségvállalás visszavonásának eredményeként ismét rendelkezésre bocsátott előirányzatok: Itt a strukturális alapokra vonatkozó, visszavont kötelezettségvállalási előirányzatok újbóli rendelkezésre bocsátásáról van szó. Az újbóli rendelkezésre bocsátásra csak kivételes esetben kerülhet sor, a Bizottságnak tulajdonítható hiba esetén, vagy ha az elengedhetetlenül szükséges a program befejezéséhez (a költségvetési rendelet 157. cikke). |
| --- | --- |

—

a kötelezettségvállalás visszavonásának eredményeként ismét rendelkezésre bocsátott előirányzatok: Itt a strukturális alapokra vonatkozó, visszavont kötelezettségvállalási előirányzatok újbóli rendelkezésre bocsátásáról van szó. Az újbóli rendelkezésre bocsátásra csak kivételes esetben kerülhet sor, a Bizottságnak tulajdonítható hiba esetén, vagy ha az elengedhetetlenül szükséges a program befejezéséhez (a költségvetési rendelet 157. cikke).

| — | Címzett bevétel, amely a következőkből áll:






  — | Visszatérítések, ahol az összegeket azon költségvetési tételekhez rendelik, amelyekhez az eredeti kiadások kapcsolódnak és amelyek korlátozás nélkül átvihetők, |
| --- | --- | --- |

—

Címzett bevétel, amely a következőkből áll:

—

Visszatérítések, ahol az összegeket azon költségvetési tételekhez rendelik, amelyekhez az eredeti kiadások kapcsolódnak és amelyek korlátozás nélkül átvihetők,

| — | EFTA-előirányzatok: Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás előírja tagjainak az uniós költségvetés egyes tevékenységeihez való pénzügyi hozzájárulást. Az érintett költségvetési tételeket és az előirányzott összegeket az uniós költségvetés III. mellékletében teszik közzé. Az EFTA-hozzájárulások növelik az érintett tételeket. A fel nem használt előirányzatokat év végén megszüntetik és visszatérítik az EGT-országoknak; |
| --- | --- |

—

EFTA-előirányzatok: Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás előírja tagjainak az uniós költségvetés egyes tevékenységeihez való pénzügyi hozzájárulást. Az érintett költségvetési tételeket és az előirányzott összegeket az uniós költségvetés III. mellékletében teszik közzé. Az EFTA-hozzájárulások növelik az érintett tételeket. A fel nem használt előirányzatokat év végén megszüntetik és visszatérítik az EGT-országoknak;

| — | Olyan harmadik féltől/ más országoktól származó bevételek, amelyek uniós tevékenységekhez való pénzügyi hozzájárulást magukban foglaló megállapodásokat kötöttek az Európai Unióval. A kapott összegek harmadik féltől származó bevételnek minősülnek, az érintett költségvetési tételhez rendelik őket (gyakran a kutatás területén), és korlátozás nélkül átvihetők (a költségvetési rendelet 10. cikke és 18. cikke (1) bekezdésének a) és d) pontja). |
| --- | --- |

—

Olyan harmadik féltől/ más országoktól származó bevételek, amelyek uniós tevékenységekhez való pénzügyi hozzájárulást magukban foglaló megállapodásokat kötöttek az Európai Unióval. A kapott összegek harmadik féltől származó bevételnek minősülnek, az érintett költségvetési tételhez rendelik őket (gyakran a kutatás területén), és korlátozás nélkül átvihetők (a költségvetési rendelet 10. cikke és 18. cikke (1) bekezdésének a) és d) pontja).

| — | Harmadik félnek végzett munka: Kutatási tevékenységeik részeként az Unió kutatóközpontjai külső szervezeteknek is dolgozhatnak (a költségvetési rendelet 161. cikkének (2) bekezdése). Akárcsak a harmadik féltől származó bevételek, a harmadik félnek végzett munka is meghatározott költségvetési tételhez rendelt, és korlátozás nélkül átvihető (a költségvetési rendelet 10. cikke és 18. cikke (1) bekezdésének d) pontja); valamint |
| --- | --- |

—

Harmadik félnek végzett munka: Kutatási tevékenységeik részeként az Unió kutatóközpontjai külső szervezeteknek is dolgozhatnak (a költségvetési rendelet 161. cikkének (2) bekezdése). Akárcsak a harmadik féltől származó bevételek, a harmadik félnek végzett munka is meghatározott költségvetési tételhez rendelt, és korlátozás nélkül átvihető (a költségvetési rendelet 10. cikke és 18. cikke (1) bekezdésének d) pontja); valamint

| — | Az előlegek visszafizetésének eredményeként ismét rendelkezésre bocsátott előirányzatok: Ezek olyan uniós források, amelyeket a kedvezményezettek visszafizettek és korlátozás nélkül átvihetők. A strukturális alapok területén az újbóli rendelkezésre bocsátás bizottsági határozat alapján történik (a költségvetési rendelet 18. cikkének (2) bekezdése és a végrehajtási szabályok 228. cikke). |
| --- | --- |

—

Az előlegek visszafizetésének eredményeként ismét rendelkezésre bocsátott előirányzatok: Ezek olyan uniós források, amelyeket a kedvezményezettek visszafizettek és korlátozás nélkül átvihetők. A strukturális alapok területén az újbóli rendelkezésre bocsátás bizottsági határozat alapján történik (a költségvetési rendelet 18. cikkének (2) bekezdése és a végrehajtási szabályok 228. cikke).

1.4.3   
  A rendelkezésre álló előirányzatok összetétele

A rendelkezésre álló előirányzatok összetétele

| — | Végleges költségvetési előirányzatok = eredetileg elfogadott költségvetési előirányzatok + költségvetés-módosítási előirányzatok + átcsoportosítások; |
| --- | --- |

—

Végleges költségvetési előirányzatok = eredetileg elfogadott költségvetési előirányzatok + költségvetés-módosítási előirányzatok + átcsoportosítások;

Végleges költségvetési előirányzatok

| — | További előirányzatok = címzett bevételek (lásd fent) + előző költségvetési évről áthozott, vagy kötelezettségvállalások visszavonását követően ismét rendelkezésre bocsátott előirányzatok; |
| --- | --- |

—

További előirányzatok = címzett bevételek (lásd fent) + előző költségvetési évről áthozott, vagy kötelezettségvállalások visszavonását követően ismét rendelkezésre bocsátott előirányzatok;

További előirányzatok

| — | Összes engedélyezett előirányzat = végleges költségvetési előirányzatok + további előirányzatok; |
| --- | --- |

—

Összes engedélyezett előirányzat = végleges költségvetési előirányzatok + további előirányzatok;

Összes engedélyezett előirányzat

| — | Adott év előirányzatai (a költségvetési eredmény kiszámításához) = végleges költségvetési előirányzatok + címzett bevételek. |
| --- | --- |

—

Adott év előirányzatai (a költségvetési eredmény kiszámításához) = végleges költségvetési előirányzatok + címzett bevételek.

Adott év előirányzatai

1.5   A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA

A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA

A költségvetés végrehajtását a költségvetési rendelet szabályozza, amelynek 48. cikke (1) bekezdése értelmében: „A Bizottság a költségvetés bevételeit és kiadásait e rendelettel összhangban, saját felelősségére és az engedélyezett előirányzatok határain belül hajtja végre.” Az 50. cikk értelmében a Bizottság átruházza a többi intézményre a költségvetés rájuk vonatkozó szakaszának végrehajtásához szükséges hatásköröket.

1.6   FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

A differenciált előirányzatok bevezetésével különbség keletkezett a rögzített kötelezettségvállalások és a végrehajtott kifizetések között: a fennálló kötelezettségvállalásoknak megfelelő eltérés a kötelezettségvállalások megtétele és a megfelelő kifizetések tényleges teljesítése közötti időeltolódásból ered.

2.   MAGYARÁZAT A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEKHEZ

2.1   A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE (

  1. táblázat
  )

A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE (

1. táblázat

2.1.1   
  Általános

Általános

Saját forrásként azok az összegek kerülnek könyvelésre, amelyeket az év során a tagállamok kormányai a Bizottság nevében nyitott számlákon jóváírtak. Többlet esetén a bevétel az előző pénzügyi év költségvetési eredményét is tartalmazza. Egyéb bevételek címén az év során ténylegesen beérkezett összegek kerülnek könyvelésre.

Az adott év költségvetési eredményének kiszámítása során kiadásnak minősülnek az év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év minden, következő évre átvitt kifizetési előirányzata. Az adott év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések azon kifizetéseket jelentik, amelyeket a számvitelért felelős tisztviselő a költségvetési év december 31-ig teljesített. Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap esetében azon kifizetések kerülnek figyelembevételre, amelyeket a tagállamok 2008. október 16. és 2009. október 15. között teljesítettek, feltéve, hogy a számvitelért felelős tisztviselőt legkésőbb 2010. január 31-ig értesítették a kötelezettségvállalásról és a kifizetés engedélyezéséről. Az EMGA-kiadások a tagállamokban végrehajtott ellenőrzéseket követően megfelelőségi határozat tárgyát képezhetik.

A költségvetési eredmény két részből áll: az Európai Unió eredményéből és az EGT-hez tartozó EFTA-államok hozzájárulásából. A saját forrásokról szóló 1150/2000/EK Euratom rendelet 15. cikkével összhangban ez az eredmény a következők közötti különbözetet tükrözi:

| — | az adott évben befolyt összes bevétel; |
| --- | --- |

—

az adott évben befolyt összes bevétel;

| — | és az adott év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év következő évre átvitt kifizetési előirányzatainak összege. |
| --- | --- |

—

és az adott év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év következő évre átvitt kifizetési előirányzatainak összege.

Az így kapott adathoz az alábbiak adódnak hozzá, illetve kerülnek levonásra belőle:

| — | egyrészről az előző évekről áthozott és megszüntetett kifizetési előirányzatok, másrészről pedig az előző évről áthozott nem differenciált előirányzatokat az euro-árfolyam ingadozása miatt meghaladó kifizetések nettó egyenlege; |
| --- | --- |

—

egyrészről az előző évekről áthozott és megszüntetett kifizetési előirányzatok, másrészről pedig az előző évről áthozott nem differenciált előirányzatokat az euro-árfolyam ingadozása miatt meghaladó kifizetések nettó egyenlege;

| — | az év során realizált árfolyamnyereségek és -veszteségek egyenlege. |
| --- | --- |

—

az év során realizált árfolyamnyereségek és -veszteségek egyenlege.

Az Európai Unió költségvetésének eredményét a következő évben az abban a költségvetési évben esedékes hozzájárulások csökkentése révén juttatják vissza a tagállamokhoz.

Az Európai Unió költségvetésének eredményét a következő évben az abban a költségvetési évben esedékes hozzájárulások csökkentése révén juttatják vissza a tagállamokhoz

A harmadik fél hozzájárulásához, illetve harmadik félnek végzett munkához kapcsolódó, az előző költségvetési évről áthozott előirányzatok – amelyek jellegüknél fogva sosem kerülnek megszüntetésre – a költségvetési év további előirányzatai között szerepelnek. Ezzel magyarázható a 2009. évi költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben szereplő, előző évről átvitt összegek és a 2008. évi költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben szereplő, következő évre átvitt összegek közötti különbség. Az újrafelhasználható kifizetési előirányzatokat és az előlegek visszafizetését követően újból rendelkezésre bocsátott előirányzatokat nem veszik figyelembe az adott év eredményének kiszámításakor.

Az átvitt kifizetési előirányzatok tartalmazzák az automatikus átvitelt és a határozat alapján történő átvitelt. Az előző évről átvitt, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése az automatikusan és a határozat alapján átvitt előirányzatok megszüntetését foglalja magában. Magában foglalja továbbá a következő évre átvitt címzett bevételi előirányzatok 2008-hoz viszonyított csökkenését.

2.1.2   
  A költségvetési eredmény egyeztetése a gazdasági eredménnyel

A költségvetési eredmény egyeztetése a gazdasági eredménnyel

Az éves gazdasági eredményt az eredményszemléletű elszámolás alapelveinek megfelelően számították ki. A költségvetési eredmény azonban – a költségvetési rendelettel összhangban – a módosított pénzforgalmi elszámolás szabályain alapul. Mivel mindkettő ugyanazoknak az alapul szolgáló műveleteknek az eredménye, egymással történő összeegyeztetésük hasznos ellenőrzési eszköz. Az alábbi táblázat ezt az összeegyeztetést mutatja be, kiemelve a főbb összeegyeztetett összegeket, amelyek a bevételi és kiadási tételek között oszlanak meg.

Egyeztetés: gazdasági eredmény – 2009. évi költségvetési eredmény

Egyeztetés: gazdasági eredmény – 2009. évi költségvetési eredmény

| millió EUR |
| --- |
| | 2009 | 2008 |
| A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | 4 457 | 12 686 |
| Bevételek |
| A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követelések | (2 806) | (4 685) |
| A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követelések | 2 563 | 3 485 |
| Elhatárolt bevételek (nettó) | 436 | (724) |
| Kiadások |
| Elhatárolt kiadások (nettó) | 5 381 | 6 353 |
| Korábbi évek tárgyévben kifizetett kiadásai | (432) | (219) |
| Előfinanszírozás nettó hatása | (9 458) | (16 446) |
| A következő évre átvitt kifizetési előirányzatok | (1 759) | (3 914) |
| Áthozatalból teljesített kifizetések és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok törlése | 4 573 | 1 182 |
| Céltartalékok változása | (329) | 4 316 |
| Egyéb | (153) | (88) |
| Ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredménye | (209) | (136) |
| A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE | 2 264 | 1 810 |

millió EUR

2009

2008

A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

4 457

4 457

12 686

12 686

Bevételek

Bevételek

A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követelések

(2 806)

(4 685)

A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követelések

2 563

3 485

Elhatárolt bevételek (nettó)

436

(724)

Kiadások

Kiadások

Elhatárolt kiadások (nettó)

5 381

6 353

Korábbi évek tárgyévben kifizetett kiadásai

(432)

(219)

Előfinanszírozás nettó hatása

(9 458)

(16 446)

A következő évre átvitt kifizetési előirányzatok

(1 759)

(3 914)

Áthozatalból teljesített kifizetések és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok törlése

4 573

1 182

Céltartalékok változása

(329)

4 316

Egyéb

(153)

(88)

Ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredménye

Ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredménye

(209)

(136)

A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

A KÖLTSÉGVETÉSI ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

2 264

2 264

1 810

1 810

Összeegyeztetett tételek – Bevételek

Összeegyeztetett tételek – Bevételek

A költségvetési év tényleges költségvetési bevétele megfelel az év során megállapított követelésekből befolyt bevételek és a korábbi években megállapított követelésekből befolyt bevételek összegének. Ezért a tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követeléseket az összeegyeztetés céljából le kell vonni a gazdasági eredményből, mivel nem képezik a költségvetési bevétel részét. Ezzel szemben a korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követeléseket az összeegyeztetés céljából hozzá kell adni a gazdasági eredményhez.

tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követeléseket

korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követeléseket

A nettó elhatárolt bevétel főként a mezőgazdasági illetékekre, a saját forrásokra, valamint a kamatokra és osztalékokra elhatárolt bevételekből áll. Csak a nettó hatást – vagyis a korábbi évekből származó elhatárolt bevétel visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt bevételt – kell figyelembe venni.

nettó elhatárolt bevétel

Összeegyeztetett tételek – Kiadások

Összeegyeztetett tételek – Kiadások

A nettó elhatárolt kiadások főként az év végi elhatárolási célokra képzett elhatárolásokból állnak, vagyis olyan támogatható kiadásokból, amelyek az uniós források kedvezményezettjeinél merültek fel, de amelyeket még nem jelentettek az Európai Uniónak.

nettó elhatárolt kiadások

Míg az elhatárolt kiadások nem minősülnek költségvetési kiadásnak, a korábbi években rögzített számlákhoz kapcsolódó, tárgyévben teljesített kifizetések a tárgyév költségvetési kiadásának részét képezik.

korábbi években rögzített számlákhoz kapcsolódó, tárgyévben

Az előfinanszírozás nettó hatása a következők kombinációja: (1) a tárgyévben kifizetett és éves költségvetési kiadásként rögzített új előfinanszírozási összegek, valamint (2) a tárgyévben vagy a korábbi években a támogatható költségek elfogadása során kifizetett előfinanszírozás elszámolása. Ez utóbbi elhatárolási szempontból kiadásnak minősül, de a költségvetési számlákon nem akként jelenik meg, mivel a kezdeti előfinanszírozás kifizetését már figyelembe vették költségvetési kiadásként annak kifizetése idején.

előfinanszírozás nettó hatása

Az éves előirányzatok alapján teljesített kifizetések mellett az éves költségvetési eredmény kiszámításakor a következő évre átvitt éves előirányzatokat is figyelembe kell venni (az 1150/2000/EK Euratom rendelet 15. cikkével összhangban). Ugyanez vonatkozik a tárgyévben az áthozatalokból teljesített költségvetési kifizetésekre és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetésére.

következő évre átvitt

áthozatalokból

és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetésére

A céltartalékok változása az elhatárolási számlákon tett év végi becslésekhez kapcsolódik (főleg munkavállalói juttatások), és nincs hatással a költségvetési számlákra. Az egyéb összeegyeztetett összegek olyan különböző elemekből állnak, mint az eszköz-értékcsökkenés, eszközbeszerzés, tőkelízing-kifizetések és pénzügyi hozzájárulások, amelyekre eltérő költségvetési és eredményszemléletű elszámolási módszerek alkalmazandóak.

céltartalékok változása

egyéb összeegyeztetett összegek

Végül az ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredményét – amelyeket az összevont gazdasági eredmény tartalmaz – ki kell szűrni, mivel költségvetésük végrehajtása nem része az összevont költségvetési eredménynek.

ügynökségek és az ESZAK

2.2   ÉVI KÖLTSÉGVETÉSI TERVSZÁMOK ÉS TÉNYLEGES ÖSSZEGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA (

  2. táblázat
  )

ÉVI KÖLTSÉGVETÉSI TERVSZÁMOK ÉS TÉNYLEGES ÖSSZEGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA (

2. táblázat

Az Európai Parlament elnöke által 2008. december 18-án aláírt, eredetileg elfogadott költségvetésben a kifizetési előirányzatok összegét 116 096 millió EUR-ban rögzítették, amelyet a 114 736 millió EUR összegű saját forrásokból kell finanszírozni. Meg kell jegyezni, hogy a kezdeti költségvetésben szereplő bevételi és kiadási becslések a költségvetési év során kiigazítás tárgyát képezik, és az ilyen jellegű módosításokat a költségvetés-módosítások tartalmazzák. A tagállamok GNI-alapú saját forrásainak kifizetéseiben történő kiigazítások biztosítják, hogy a költségvetésbe bevitt bevételek pontosan egyezzenek a költségvetésbe bevitt kiadásokkal. Az egyensúly elvével összhangban a költségvetési bevételeknek és kiadásoknak (kifizetési előirányzatok) egyensúlyban kell lenniük.

Bevételek:

Bevételek:

2009 során tíz költségvetés-módosítást fogadtak el. A 2009. évi költségvetés bevételi oldalára gyakorolt hatásuk 113 035 millió EUR végleges bevételt eredményezett. Ezt az összesen 110 238 millió EUR-t (az eredetileg jelzetthez képest így 4 498 millió EUR-val kevesebbet) kitevő saját forrásokból, a fennmaradó részt pedig más bevételekből finanszírozták. A saját források iránti alacsonyabb igény főleg annak volt köszönhető, hogy bevontak 1 796 millió EUR-t az előző év többletéhez kapcsolódóan, valamint annak a kombinált hatásnak, amely a 10/2009. számú költségvetés-módosításban a kifizetési előirányzatok csökkenéséből és a bevétel-előrejelzések emelkedéséből származott. Ez utóbbi a saját források további 2 888 millió EUR-s csökkentését eredményezte.

A saját források tekintetében meg kell jegyezni, hogy a tradicionális saját források beszedése nagyon közel volt az előre jelzett összegekhez. Ez azzal magyarázható, hogy a költségvetési becsléseket a 6/2009. számú költségvetés-módosítás készítésekor módosították (5 226 millió EUR-val csökkentették), majd a 10/2009. számú költségvetés-módosítás készítésekor szintén módosították (a becsléseket ekkor 600 millió EUR-val növelték). A módosításokat egyrészt az új, a korábbiaknál kevésbé optimista 2009. tavaszi makrogazdasági előrejelzések alapján, másrészt a hozzájárulások tényleges beszedésének alakulása alapján határozták meg.

A tagállamok végleges héa- és GNI-befizetései is majdnem pontosan megfeleltek a végleges költségvetési becsléseknek. Az előre jelzett összegek és a ténylegesen befizetett összegek közötti különbségek a költségvetési célokra használt euro-árfolyam és a GMU-n kívüli tagállamok által tett befizetések időpontjában érvényes árfolyam közötti különbségekkel magyarázható.

Kiadások:

Kiadások:

A 2009. évi uniós költségvetés még mindig az egyik pénzügyi keretről a következőre történő átmenet állapotát tükrözte. A kötelezettségvállalási előirányzatok már a 2007–2013-as új programozási időszak vonatkozásában megfogalmazott kiadási iránymutatásokat tükrözték, miközben a korábbi 2000–2006-os pénzügyi kerethez kapcsolódó fizetési igények még mindig megközelítették a 12 %-ot.

A kötelezettségvállalások vonatkozásában a kezdeti költségvetés és így a meghatározott politikai célok megvalósítására gyakorlatilag a tervezettek szerint került sor. A fel nem használt tartalékokat (447 millió EUR a globalizációs alap és 56 millió EUR a sürgősségi segély vonatkozásában) nem tartalmazó végrehajtási arány elérte a költségvetés 99,6 %-át, és az év folyamán kismértékben kiigazításra került. A 2. fejezet (Természeti erőforrások) esetében a kötelezettségvállalások 259 millió EUR-val emelkedtek (ami a vidékfejlesztés vonatkozásában a helyreállítási terv 600 millió EUR-s emelkedéséből, egy év végi 390 millió EUR-s csökkentésből, valamint a kéknyelv-betegséggel kapcsolatos intézkedések 49 millió EUR-s növeléséből tevődik össze). Az 5. fejezet (Igazgatás) kerete 55 millió EUR-val csökkent.

Ezek együttesen a kezdeti költségvetéshez képest csak 0,15 %-os emelkedést jelentenek, ha nem vesszük figyelembe az Európai Szolidaritási Alap 615 millió EUR-s emelkedését (mivel az alap előre nem látható kiadásokat tartalmazó tartaléknak minősül). A fel nem használt sürgősségisegély-tartalékot kivéve a kifizetések végrehajtási aránya elérte a kezdeti költségvetés 95 %-át és a végleges költségvetés 97 %-át. A kifizetési előirányzatok főbb csökkentéseit költségvetés-módosítások révén hajtották végre az 1a. alfejezetben (Versenyképesség) összesen 738 millió EUR összegben (amelyből a Kutatás 448 millió EUR-t tett ki), a 2. fejezetben (Természeti erőforrások) 2 632 millió EUR összegben (Vidékfejlesztés: 2 192 millió EUR) és a Bővítésben 244 millió EUR összegben.

A fel nem használt elfogadott előirányzatok – a tartalékok kivételével – összesen 2 395 millió EUR-t tettek ki és főleg a következőkből állnak: az Európai Szociális Alap (Konvergencia 674 millió EUR és Regionális versenyképesség 248 millió EUR), az előcsatlakozási támogatási eszköz (142 millió EUR), bizottsági igazgatás (394 millió EUR) és Versenyképesség (377 millió EUR az 1a. alfejezeten belüli elosztásban).

A költségvetési kiigazítások részletesebb elemzését, a releváns háttér-információkat, a kiigazítások indokolását és hatásukat a Bizottság költségvetési és pénzgazdálkodásra vonatkozó, 2009. évi éves jelentése mutatja be, az A rész költségvetési szinten, míg a B rész külön sorra véve a pénzügyi keret egyes fejezeteit.

2.3   BEVÉTELEK (

  3. táblázat
  )

BEVÉTELEK (

3. táblázat

Az Európai Unió általános költségvetésének bevételei két nagy csoportba sorolhatók: saját források és egyéb bevételek. Ezt az Európai Unió működéséről szóló szerződés 311. cikke rögzíti, amely szerint: „Az egyéb bevételek sérelme nélkül, a költségvetést teljes egészében saját forrásokból kell finanszírozni.” A költségvetési kiadások túlnyomó részét saját forrásokból finanszírozzák. Az egyéb bevételek a teljes finanszírozásnak csupán csekély részét képezik.

A saját forrásoknak három kategóriája van: tradicionális saját források, héa-alapú források és GNI-alapú források. A tradicionális saját forrásokon belül megkülönböztethetünk cukorilletéket és vámokat. Az Egyesült Királyság javára szolgáló korrekciós mechanizmus, valamint Hollandia és Svédország éves GNI-alapú hozzájárulásának bruttó csökkentése is része a saját források rendszerének.

A saját források felosztása az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2000/436/EK, Euratom tanácsi határozat (saját forrásokról szóló 2007. évi határozat) szabályaival összhangban történik. A saját forrásokról szóló 2007. évi határozat 2009. március 1-jén lépett hatályba, azonban már 2007. január 1-jétől alkalmazandó. Ebből következően a visszamenőleges hatásokat figyelembe vették a 2009-es költségvetési évben.

2.3.1   
  Tradicionális saját források

Tradicionális saját források

Tradicionális saját források: A tradicionális saját források valamennyi összegét az illetékes hatóságok alábbi számláinak egyikén kell lekönyvelni.

—   Az 1150/2000/EK Euratom rendelet 6. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített rendes számlán: valamennyi beszedett vagy biztosítékkal fedezett összeget.

—   Az 1150/2000/EK Euratom rendelet 6. cikke (3) bekezdésének b) pontjában rögzített elkülönített számlán: valamennyi még be nem szedett, és/vagy biztosítékkal nem fedezett összeget; ugyancsak e számlára könyvelhetik azokat a biztosítékkal fedezett összegeket, amelyekkel kapcsolatban kifogással éltek.

Az elkülönített számláról a tagállamok negyedéves jelentést küldenek a Bizottságnak, amely a következőket tartalmazza:

| — | az előző negyedévben esedékes egyenleg, |
| --- | --- |

—

az előző negyedévben esedékes egyenleg,

| — | az adott negyedévben beszedett összegek, |
| --- | --- |

—

az adott negyedévben beszedett összegek,

| — | az adott negyedévben a számítási alap helyesbítése (korrekciók/megszüntetések), |
| --- | --- |

—

az adott negyedévben a számítási alap helyesbítése (korrekciók/megszüntetések),

| — | leírt összegek, |
| --- | --- |

—

leírt összegek,

| — | az adott negyedév végén behajtandó egyenleg. |
| --- | --- |

—

az adott negyedév végén behajtandó egyenleg.

A tradicionális saját forrásokat legkésőbb a jogosultság megállapításának hónapját követő második hónap 19. napját követő első munkanapon jóvá kell írni (vagy be kell szedni az elkülönített számlán) a Bizottság érintett tagállam államkincstáránál vagy erre kinevezett szervezeténél vezetett számláján. A tagállamok beszedési költségként a tradicionális saját források 25 %-át tartják vissza. A saját forrásokra vonatkozó függő követeléseket beszedésük valószínűségének alapján kiigazítják.

2.3.2   
  Héa- és GNI-alapú saját források

Héa- és GNI-alapú saját források

A héa-alapú saját források egy valamennyi tagállam számára egységes kulcsnak a – saját forrásokról szóló 2007. évi határozat 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának szabályaival összhangban meghatározott – harmonizált héa-alapra történő alkalmazásából erednek. Az egységes kulcsot 0,30 %-on rögzítették, kivéve a 2007–2013 közötti időszakban, amikor a lehívási kulcs Ausztria esetében 0,225 %, Németország esetében 0,15 %, valamint Hollandia és Svédország esetében 0,10 %. A héa-alap felső korlátja minden tagállam esetében a GNI 50 %-a.

A héa-alapú saját források egy valamennyi tagállam számára egységes kulcsnak a – 2000. szeptember 29-i tanácsi határozat 2. cikke (1) bekezdése c) pontjának szabályaival összhangban meghatározott – harmonizált héa-alapra történő alkalmazásából erednek. A héa-alap felső korlátja minden tagállam esetében a GNI 50 %-a.

A GNI-alapú forrás változó bevétel, amelynek feladata, hogy az adott évben fedezze a befolyt tradicionális saját források, héa-alapú források és egyéb bevételek együttes összegét meghaladó kiadásokat. A bevétel kiszámítása során egységes kulcsot alkalmaznak valamennyi tagállam aggregált GNI-jére. A héa- és GNI-alapú saját források meghatározásának alapjául az előzetes költségvetési tervezet készítése során összeállított, héa- és GNI-alapokra vonatkozó előrejelzések szolgálnak. Ezen előrejelzéseket a későbbiekben felülvizsgálják; az adatokat az adott év során költségvetés-módosítások révén aktualizálják.

A héa- és GNI-alapok tényleges adatai az adott költségvetési évet követő év során állnak rendelkezésre. A Bizottság kiszámítja a tagállamok által a tényleges alapok alapján fizetendő és a (felülvizsgált) előrejelzés alapján ténylegesen fizetett összegek közötti különbözetet. E héa- és GNI-egyenlegeket, akár pozitívak, akár negatívak, a Bizottság az adott költségvetési évet követő év december első munkanapjáig hívja le a tagállamoktól. A következő négy évben a tényleges héa- és GNI-alapok még korrigálhatók, amennyiben nem jegyeztek be ezekre fenntartást. A korábban számított egyenlegeket kiigazítják, a különbözetet pedig az előző költségvetési év héa- és GNI-egyenlegeivel egy időben hívják le.

A héa-bevallások és GNI-adatok ellenőrzése során a Bizottság jelezheti fenntartásait a tagállamok felé bizonyos pontokat illetően, amelyek következményekkel járhatnak a tagállamok saját forrásokhoz nyújtott hozzájárulásaira. E pontok például az elfogadható adatok hiányából vagy a megfelelő módszertan kidolgozásának szükségességéből eredhetnek. E fenntartásokat a tagállamokkal szembeni, bizonytalan összegekre vonatkozó lehetséges követelésnek kell tekinteni, mivel pénzügyi hatásuk nem becsülhető meg pontosan. Amennyiben meghatározható a pontos összeg, a megfelelő héa- és GNI-alapú forrásokat vagy a héa- és GNI-egyenlegekhez kapcsolódóan, vagy egyedi forráslehívásként hívják le.

2.3.3   
  2009. évi brit korrekció

2009. évi brit korrekció

Ez a mechanizmus az Egyesült Királyság által fizetendő saját forrásokat csökkenti az úgynevezett „költségvetési egyensúlyhiány” arányában, és ennek megfelelően növeli a más tagállamok által fizetendő saját források összegét. A költségvetési egyensúlyhiány Egyesült Királyság javára történő megszüntetésére szolgáló mechanizmust az Európai Tanács fontainebleau-i ülésén (1984 júniusában) intézményesítették, és az ebből eredő, saját forrásokról szóló, 1985. május 7-i határozattal vezették be. E mechanizmus célja az Egyesült Királyság költségvetési egyensúlyhiányának csökkentése volt, uniós fizetési kötelezettségeinek mérséklése révén. Németország, Ausztria, Svédország és Hollandia csökkentett mértékben (normál részesedésük egynegyedére korlátozva) finanszírozzák ezt a korrekciót.

2.3.4   
  Bruttó csökkentés Hollandia és Svédország javára

Bruttó csökkentés Hollandia és Svédország javára

A saját forrásokról szóló 2007. évi határozat értelmében Hollandia és Svédország az éves GNI-alapú források bruttó csökkentésében részesül a 2007–2013-as időszakban. A bruttó csökkentést – amely (2004-es árakon) Hollandia vonatkozásában 605 millió EUR, Svédország esetében pedig 150 millió EUR – az EUR-ban kifejezett uniós GDP-deflátor alkalmazásával a folyó árakhoz igazítják, és az Egyesült Királyság javára nyújtott korrekció és annak finanszírozása kiszámítását követően biztosítják.

2.3.5   
  A saját forrásokról szóló 2007. évi határozat végrehajtásához kapcsolódó kiigazítás 2007-re és 2008-ra

A saját forrásokról szóló 2007. évi határozat végrehajtásához kapcsolódó kiigazítás 2007-re és 2008-ra

A saját forrásokról szóló 2007. évi határozat 11. cikke előírja, hogy amint a határozat hatályba lép, azt 2007. január 1-jétől kell alkalmazni. Ez azt jelenti, hogy a 2007-re és 2008-ra vonatkozó finanszírozást az új szabályoknak megfelelően újra ki kellett számítani. A kiigazítást (a saját forrásokról szóló régi és új határozat közötti különbözetet 2007-re és 2008-ra) a 3/2009. számú költségvetés-módosítás tartalmazta és egyetlen kifizetéssel hajtották végre 2009. június 1-jén.

A bevételek végrehajtását illetően részletes információk olvashatók az „Éves jelentés a költségvetés teljesítéséről és a pénzügyi gazdálkodásról 2009” című dokumentumban.

2.4   KIADÁSOK (

  4–13. táblázat
  )

KIADÁSOK (

4–13. táblázat

2.4.1   
  Pénzügyi keret 2007–2013

Pénzügyi keret 2007–2013

Ez a szakasz az uniós kiadások fő kategóriáit írja le, a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban. A 2009-es pénzügyi év volt a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret harmadik éve. A 2009. évi kötelezettségvállalási előirányzatok összesített felső korlátja 134 722 millió EUR, ami a GNI 1,13 %-ának felel meg. A megfelelő kifizetési előirányzatok összesített felső korlátja 120 445 millió EUR, azaz a GNI 1,01 %-a. Az alábbi táblázat a pénzügyi keretet tartalmazza folyó árakon, 2013-ig becsült összegekben.

| millió EUR |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Fenntartható növekedés |

millió EUR

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Fenntartható növekedés

53 979

57 653

61 696

63 555

63 974

66 964

69 957

| 2. | A természeti erőforrások megőrzése és kezelése |
| --- | --- |

2.

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

55 143

59 193

56 333

59 955

60 338

60 810

61 289

| 3. | Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |
| --- | --- |

3.

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

1 273

1 362

1 518

1 693

1 889

2 105

2 376

| 4. | Az EU mint globális szereplő |
| --- | --- |

4.

Az EU mint globális szereplő

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

| 5. | Igazgatás |
| --- | --- |

5.

Igazgatás

7 039

7 380

7 525

7 882

8 334

8 670

9 095

| 6. | Ellentételezések |
| --- | --- |

6.

Ellentételezések

445

207

210

0

0

0

0

Kötelezettségvállalási előirányzatok:

Kötelezettségvállalási előirányzatok:

124 457

124 457

132 797

132 797

134 722

134 722

140 978

140 978

142 965

142 965

147 546

147 546

152 312

152 312

Kifizetési előirányzatok összesen:

Kifizetési előirányzatok összesen:

122 190

122 190

129 681

129 681

120 445

120 445

134 289

134 289

134 280

134 280

141 360

141 360

143 331

143 331

1. fejezet –   Fenntartható növekedés

1. fejezet –

Fenntartható növekedés

E fejezet két különálló, de egymáshoz kapcsolódó elemből áll:

| — | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért, amely a kutatásra és innovációra, oktatásra és képzésre, a transzeurópai hálózatokra, a szociális politikára, a belső piacra és az ezekhez kapcsolódó szakpolitikákra fordított kiadásokat öleli fel. |
| --- | --- |

—

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért, amely a kutatásra és innovációra, oktatásra és képzésre, a transzeurópai hálózatokra, a szociális politikára, a belső piacra és az ezekhez kapcsolódó szakpolitikákra fordított kiadásokat öleli fel.

| — | 1b. Kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért, amelynek célja a legkevésbé fejlett tagállamok és területek konvergenciájának erősítése, a kevésbé fejlődő területeken kívül a fenntartható fejlődés uniós stratégiájának kiegészítése, valamint a régiók közötti együttműködés támogatása. |
| --- | --- |

—

1b. Kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért, amelynek célja a legkevésbé fejlett tagállamok és területek konvergenciájának erősítése, a kevésbé fejlődő területeken kívül a fenntartható fejlődés uniós stratégiájának kiegészítése, valamint a régiók közötti együttműködés támogatása.

2. fejezet –   A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

2. fejezet –

A természeti erőforrások megőrzése és kezelése

A 2. fejezet a közös mezőgazdasági és halászati politikát, valamint a vidékfejlesztést és környezetvédelmet – különösen a Natura 2000 hálózatot – foglalja magában. A közös mezőgazdasági politika céljához kötött összeg a 2002. októberi brüsszeli Európai Tanács ülésén elfogadott megállapodást tükrözi.

3. fejezet –   Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

3. fejezet –

Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

Az új 3. fejezet (Uniós polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése) bizonyos területek növekvő jelentőségét tükrözi, ahol az Unió feladatköre kibővült – így a bel- és igazságügy, a határvédelem, a bevándorlás- és menekültpolitika, az egészségügy és fogyasztóvédelem, a kultúra, az ifjúságpolitika, a tájékoztatás és a polgárokkal folytatott párbeszéd. Két elemre bontható: 3a. Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése és 3b. Uniós polgárság.

4. fejezet –   Az EU mint globális szereplő

4. fejezet –

Az EU mint globális szereplő

A 4. fejezet alá tartozik valamennyi külső fellépés, az előcsatlakozási eszközöket is ideértve. Jóllehet a Bizottság javasolta az EFA pénzügyi keretbe történő bevonását, az Európai Tanács és az Európai Parlament a költségvetésen kívül tartás mellett döntött.

5. fejezet –   Igazgatás

5. fejezet –

Igazgatás

E fejezetbe tartoznak az összes intézményt, a nyugdíjakat és az Európai Iskolákat érintő igazgatási kiadások. A Bizottság kivételével az intézmények esetében ezek a költségek teszik ki kiadásaik egészét, az ügynökségeknek és egyéb szerveknek azonban igazgatási és operatív kiadásaik egyaránt vannak.

6. fejezet –   Ellentételezések

6. fejezet –

Ellentételezések

Annak a politikai megállapodásnak megfelelően, miszerint az új tagállamok tagságuk kezdetén nem válhatnak nettó költségvetési befizetővé, ez a fejezet kompenzációt irányzott elő. Ez az összeg az új tagállamok számára költségvetési bevételeik és hozzájárulásaik egyensúlyozását célzó átutalások formájában állt rendelkezésre.

2.4.2   
  Szakpolitikai területek

Szakpolitikai területek

A tevékenységalapú irányítás részeként a Bizottság tervezési és irányítási folyamataiban a tevékenységalapú költségvetés-tervezést alkalmazza. A tevékenységalapú költségvetés-tervezés olyan költségvetési szerkezetet von maga után, amelyben a költségvetési címek szakpolitikai területeknek, a költségvetési alcímek pedig tevékenységeknek felelnek meg. A tevékenységalapú költségvetés-tervezés célja, hogy világos keretet nyújtson a Bizottság szakpolitikai célkitűzéseinek tevékenységekbe történő átültetéséhez, jogalkotási, pénzügyi vagy bármely más szakpolitikai eszköz segítségével. Azáltal, hogy a Bizottság munkáját tevékenységek szerint strukturálják, pontos kép alakul ki a Bizottság által vállalt kötelezettségekről, és ezzel egyidejűleg közös keretet teremt a prioritások megállapításához. A prioritásokhoz a költségvetési eljárás során rendelik hozzá az erőforrásokat, a tevékenységeket a költségvetési célok építőelemeként használva. A tevékenységek és az azokhoz rendelt források közötti kapcsolat létrehozásával a tevékenységalapú költségvetés-tervezés célja, hogy növelje a Bizottságnál a források felhasználásának hatékonyságát és eredményességét.

A szakpolitikai terület a Bizottság munkájának részét képező, a döntéshozatali folyamat szempontjából lényeges tevékenységek homogén csoportjának tekinthető. Az egyes szakpolitikák általában egy főigazgatóságnak felelnek meg, és átlagosan mintegy 6-7 egyedi tevékenységet ölelnek fel. A szakpolitikai területek főként működési jellegűek, mivel alaptevékenységeik a saját tevékenységi körükhöz kapcsolódó kedvezményezett harmadik fél támogatását célozzák. A működési költségvetés minden egyes szakpolitikai terület esetében tartalmazza a szükséges igazgatási kiadásokat.

A kiadások végrehajtását illetően részletes információk olvashatók az „Éves jelentés a költségvetés teljesítéséről és a pénzügyi gazdálkodásról 2009” című bizottsági dokumentumban.

2.5   INTÉZMÉNYEK ÉS ÜGYNÖKSÉGEK

  (14–18. táblázat)

INTÉZMÉNYEK ÉS ÜGYNÖKSÉGEK

(14–18. táblázat)

Az Európai Unió általános költségvetésének végrehajtásáról szóló összevont jelentések – akárcsak a korábbi években – valamennyi intézmény költségvetésének végrehajtását magukban foglalják, mivel az uniós költségvetésen belül minden intézmény számára külön költségvetést hoztak létre. Az ügynökségeknek nincsen az uniós költségvetésen belül különálló költségvetésük, részben a Bizottság költségvetési támogatásából finanszírozzák őket.

Annak érdekében, hogy az ügynökségek minden lényeges költségvetési információját bemutassák, az összevont éves beszámolók költségvetési része különálló jelentéseket tartalmaz a konszolidálásba hagyományosan bevont ügynökségek egyedi költségvetéseinek végrehajtásáról.

---

(1)  A személyzeti szabályzat (a módosított, 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet) 83. cikkének megfelelően a tagállamok együttesen garantálják a nyugdíjkötelezettségeket.

1

(2)  Az Európai Parlament 2009. december 17-én elfogadta a költségvetést, amely az Unió rövid lejáratú kötelezettségeinek saját forrásokból történő kifizetéséről rendelkezik. A saját forrásokat 2010-ben a tagállamoknak kell beszedniük vagy a tagállamoktól kell lehívni.

2

(3)  A 2008. évi beszámoló a garanciaalap pénzeszközeit pénzeszközként, és nem befektetésként tüntette fel.

3

(4)  a magasabb érték a kamatswapügylettel fedezett fix kamatozású hitelkihelyezéshez kapcsolódik

4

(5)  a magasabb érték a kamatswapügylettel fedezett fix kamatozású hitelkihelyezéshez kapcsolódik

5

(6)  korrekciós koefficiens (kk) alkalmazásával

6

(7)  a távozást követő első három évre fizetik

7

(8)  Az Európai Unió decentralizált szerve, amely a korábbi „büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés” pillérbe tartozik.

8

(9)  A konszolidálásba első alkalommal 2009-ben került bevonásra

9

(10)  Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt e költségvetési táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

10

(11)  Amelyből az EFTA 2009-ben összesen 11 millió EUR-t, 2008-ban pedig összesen 14 millió EUR-t tesz ki.

11

(12)  az átvitt előirányzatokkal és címzett bevételekkel együtt

12

(13)  az átvitt előirányzatokkal és címzett bevételekkel együtt

13

---

| 12.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 308/129 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 308/129

---

A SZÁMVEVŐSZÉK MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATA AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK – A FÜGGETLEN KÖNYVVIZSGÁLÓ JELENTÉSE

2010/C 308/02

| I. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 287. cikkének rendelkezései alapján a Számvevőszék a következőket ellenőrizte:






  a) | „az Európai Unió éves beszámolóját”, amely a 2009. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó „összevont pénzügyi kimutatásokból” (1) és „a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekből” (2) áll; |
| --- | --- | --- |

I.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 287. cikkének rendelkezései alapján a Számvevőszék a következőket ellenőrizte:

a)

„az Európai Unió éves beszámolóját”, amely a 2009. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó „összevont pénzügyi kimutatásokból” (1) és „a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekből” (2) áll;

| b) | azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e. |
| --- | --- |

b)

azt, hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek voltak-e.

A vezetés felelőssége

| II. | Az EUMSz. 310–325. cikkével és a költségvetési rendelettel összhangban a vezetés (3) felel „az Európai Unió éves beszámolójának” elkészítéséért és valósághű bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért:






  a) | A vezetésnek „az Európai Unió éves beszámolójára” vonatkozó felelőssége magában foglalja az akár csalásból, akár hibából eredő, lényegi hibáktól mentes pénzügyi kimutatások elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-mechanizmusok kialakítását, bevezetését, fenntartását; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (4) alapján megfelelő számviteli politika kiválasztását és alkalmazását; valamint az adott körülmények között ésszerű számviteli becslések elkészítését. A költségvetési rendelet 129. cikkének értelmében az „Európai Unió végleges éves beszámolóját” a Bizottság hagyja jóvá, miután a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a többi intézmény (5) és szerv (6) által benyújtott információ alapján konszolidálta azt, és miután a konszolidált beszámolóhoz csatolt kísérő feljegyzésében nyilatkozott többek között arról, hogy ésszerű bizonyosságra tett szert arra nézve, hogy ez a beszámoló az Európai Unió pénzügyi helyzetéről minden lényegi szempontból megbízható és valós képet ad. |
| --- | --- | --- |

II.

Az EUMSz. 310–325. cikkével és a költségvetési rendelettel összhangban a vezetés (3) felel „az Európai Unió éves beszámolójának” elkészítéséért és valósághű bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért:

a)

A vezetésnek „az Európai Unió éves beszámolójára” vonatkozó felelőssége magában foglalja az akár csalásból, akár hibából eredő, lényegi hibáktól mentes pénzügyi kimutatások elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belsőkontroll-mechanizmusok kialakítását, bevezetését, fenntartását; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (4) alapján megfelelő számviteli politika kiválasztását és alkalmazását; valamint az adott körülmények között ésszerű számviteli becslések elkészítését. A költségvetési rendelet 129. cikkének értelmében az „Európai Unió végleges éves beszámolóját” a Bizottság hagyja jóvá, miután a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a többi intézmény (5) és szerv (6) által benyújtott információ alapján konszolidálta azt, és miután a konszolidált beszámolóhoz csatolt kísérő feljegyzésében nyilatkozott többek között arról, hogy ésszerű bizonyosságra tett szert arra nézve, hogy ez a beszámoló az Európai Unió pénzügyi helyzetéről minden lényegi szempontból megbízható és valós képet ad.

| b) | Az, hogy a vezetés milyen módon látja el az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó felelősségét, attól függ, hogy milyen költségvetés-végrehajtási módról van szó. Közvetlen centralizált irányítás esetén a végrehajtási feladatokat a bizottsági részlegek végzik el. Megosztott irányításnál a végrehajtási feladatokat a tagállamokra, decentralizált irányítás esetén harmadik országokra, közvetett centralizált irányítás esetén pedig egyéb szervekre ruházzák. Közös irányítás esetén a végrehajtási feladatokat a Bizottság és a nemzetközi szervezetek megosztva végzik (a költségvetési rendelet 53–57. cikke). A végrehajtási feladatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás követelményeinek megfelelően kell elvégezni, eredményes és hatékony belsőkontroll-mechanizmusok tervezésével, működtetésével és fenntartásával, beleértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzése érdekében folytatott megfelelő felügyelet gyakorlását és az ezek megelőzésére tett megfelelő intézkedéseket, valamint szükség esetén a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzeszközök visszatérítését célzó bírósági eljárásokat. Az alkalmazott végrehajtási módtól függetlenül az Európai Unió beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Bizottság viseli (az EUMSz. 317. cikke). |
| --- | --- |

b)

Az, hogy a vezetés milyen módon látja el az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó felelősségét, attól függ, hogy milyen költségvetés-végrehajtási módról van szó. Közvetlen centralizált irányítás esetén a végrehajtási feladatokat a bizottsági részlegek végzik el. Megosztott irányításnál a végrehajtási feladatokat a tagállamokra, decentralizált irányítás esetén harmadik országokra, közvetett centralizált irányítás esetén pedig egyéb szervekre ruházzák. Közös irányítás esetén a végrehajtási feladatokat a Bizottság és a nemzetközi szervezetek megosztva végzik (a költségvetési rendelet 53–57. cikke). A végrehajtási feladatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás követelményeinek megfelelően kell elvégezni, eredményes és hatékony belsőkontroll-mechanizmusok tervezésével, működtetésével és fenntartásával, beleértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzése érdekében folytatott megfelelő felügyelet gyakorlását és az ezek megelőzésére tett megfelelő intézkedéseket, valamint szükség esetén a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzeszközök visszatérítését célzó bírósági eljárásokat. Az alkalmazott végrehajtási módtól függetlenül az Európai Unió beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Bizottság viseli (az EUMSz. 317. cikke).

Az ellenőrök felelőssége

| III. | A Számvevőszék feladata, hogy az ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint a tranzakciók szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével, valamint a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjaival (INTOSAI) összhangban végezte ellenőrzését, amennyire azok az európai közösségi környezetben alkalmazhatók. Ezen standardok értelmében a Számvevőszéknek úgy kell megterveznie és végrehajtania az ellenőrzést, hogy ésszerű bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy „az Európai Unió éves beszámolója” mentes a lényeges hibáktól, valamint hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

III.

A Számvevőszék feladata, hogy az ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint a tranzakciók szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjaival és etikai kódexével, valamint a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjaival (INTOSAI) összhangban végezte ellenőrzését, amennyire azok az európai közösségi környezetben alkalmazhatók. Ezen standardok értelmében a Számvevőszéknek úgy kell megterveznie és végrehajtania az ellenőrzést, hogy ésszerű bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy „az Európai Unió éves beszámolója” mentes a lényeges hibáktól, valamint hogy a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| IV. | Az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető az összevont beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az ellenőr megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaz; ide tartozik például annak értékelése, hogy mekkora a lényeges hibák kockázata az összevont beszámolóban, illetve hogy fennáll-e az alapul szolgáló tranzakciók – akár csalás, akár hiba okozta – lényeges szabályszerűtlensége az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményekhez képest. Kockázatértékelése során az ellenőr tekintetbe veszi az összevont beszámoló elkészítése és valósághű volta szempontjából releváns belsőkontroll-mechanizmusokat, valamint az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott felügyeleti és kontrollrendszereket, azért, hogy a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat tervezzen meg. Az ellenőrzés értékeli továbbá, hogy az alkalmazott számviteli alapelvek megfelelőek és a számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed az összevont beszámoló és az éves tevékenységi jelentések általános bemutatásának értékelésére is. |
| --- | --- |

IV.

Az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető az összevont beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az ellenőr megítélésén múlik, hogy milyen eljárásokat alkalmaz; ide tartozik például annak értékelése, hogy mekkora a lényeges hibák kockázata az összevont beszámolóban, illetve hogy fennáll-e az alapul szolgáló tranzakciók – akár csalás, akár hiba okozta – lényeges szabályszerűtlensége az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményekhez képest. Kockázatértékelése során az ellenőr tekintetbe veszi az összevont beszámoló elkészítése és valósághű volta szempontjából releváns belsőkontroll-mechanizmusokat, valamint az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott felügyeleti és kontrollrendszereket, azért, hogy a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat tervezzen meg. Az ellenőrzés értékeli továbbá, hogy az alkalmazott számviteli alapelvek megfelelőek és a számviteli becslések ésszerűek-e, valamint kiterjed az összevont beszámoló és az éves tevékenységi jelentések általános bemutatásának értékelésére is.

| V. | A „Bevételek” tekintetében a hozzáadottértékadó- (héa-) és bruttó nemzeti jövedelem (GNI-) alapú saját források számvevőszéki ellenőrzésének kiinduló pontja az, hogy a Bizottság fogadja a tagállamok által elkészített makrogazdasági összesítő adatokat. Ezt követően a Számvevőszék megvizsgálja, hogy a Bizottság milyen rendszereket alkalmaz az adatok feldolgozására az adatoknak a végleges beszámolóba való bekerüléséig, illetve a tagállami hozzájárulások beérkezéséig. A hagyományos saját források esetében a Számvevőszék a vámhatóságok számláit vizsgálja és elemzi a vámfelügyeletnél a vámkötelezettségek befolyását egészen addig, amíg az összegek a végleges beszámolóban meg nem jelennek, és a Bizottság azokat meg nem kapja. |
| --- | --- |

V.

A „Bevételek” tekintetében a hozzáadottértékadó- (héa-) és bruttó nemzeti jövedelem (GNI-) alapú saját források számvevőszéki ellenőrzésének kiinduló pontja az, hogy a Bizottság fogadja a tagállamok által elkészített makrogazdasági összesítő adatokat. Ezt követően a Számvevőszék megvizsgálja, hogy a Bizottság milyen rendszereket alkalmaz az adatok feldolgozására az adatoknak a végleges beszámolóba való bekerüléséig, illetve a tagállami hozzájárulások beérkezéséig. A hagyományos saját források esetében a Számvevőszék a vámhatóságok számláit vizsgálja és elemzi a vámfelügyeletnél a vámkötelezettségek befolyását egészen addig, amíg az összegek a végleges beszámolóban meg nem jelennek, és a Bizottság azokat meg nem kapja.

| VI. | A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak a megbízhatósági nyilatkozat megadásához. |
| --- | --- |

VI.

A Számvevőszék meggyőződése, hogy a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak a megbízhatósági nyilatkozat megadásához.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| VII. | A Számvevőszék véleménye szerint „az Európai Unió éves beszámolója” minden lényegi szempontból híven tükrözi (7) az Unió 2009. december 31-i pénzügyi helyzetét, illetve az akkor véget ért évben lezajlott műveletei és pénzáramlásai eredményét, a költségvetési rendelet előírásaival és a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályokkal összhangban. |
| --- | --- |

VII.

A Számvevőszék véleménye szerint „az Európai Unió éves beszámolója” minden lényegi szempontból híven tükrözi (7) az Unió 2009. december 31-i pénzügyi helyzetét, illetve az akkor véget ért évben lezajlott műveletei és pénzáramlásai eredményét, a költségvetési rendelet előírásaival és a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályokkal összhangban.

| VIII. | A VII. pontban kifejtett véleményének fenntartásával a Számvevőszék megjegyzi, hogy egyes bizottsági főigazgatóságokon a számviteli rendszerek hiányosságai továbbra is kezelésre szorulnak (különösen az előfinanszírozások könyvelése és a kapcsolódó időbeli elhatárolások, illetve a számlák/költségigénylések könyvelése tekintetében). |
| --- | --- |

VIII.

A VII. pontban kifejtett véleményének fenntartásával a Számvevőszék megjegyzi, hogy egyes bizottsági főigazgatóságokon a számviteli rendszerek hiányosságai továbbra is kezelésre szorulnak (különösen az előfinanszírozások könyvelése és a kapcsolódó időbeli elhatárolások, illetve a számlák/költségigénylések könyvelése tekintetében).

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| IX. | A Számvevőszék véleménye szerint a „Bevételek”, az egyes szakpolitika-csoportok kötelezettségvállalásai, valamint a „Gazdasági és pénzügyek”, továbbá az „Igazgatási és egyéb kiadások” szakpolitika-csoport 2009. december 31-én véget ért évről szóló beszámolójának alapját képező kifizetései minden lényeges vonatkozásban jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

IX.

A Számvevőszék véleménye szerint a „Bevételek”, az egyes szakpolitika-csoportok kötelezettségvállalásai, valamint a „Gazdasági és pénzügyek”, továbbá az „Igazgatási és egyéb kiadások” szakpolitika-csoport 2009. december 31-én véget ért évről szóló beszámolójának alapját képező kifizetései minden lényeges vonatkozásban jogszerűek és szabályszerűek.

| X. | A Számvevőszék véleménye szerint a „Mezőgazdaság és természeti erőforrások”, a „Kohézió, a Kutatás, energia és közlekedés”, a „Külső támogatás, fejlesztés és bővítés” és az „Oktatás és állampolgárság” szakpolitikai csoportok 2009. december 31-én véget ért évről szóló beszámolójának alapját képező kifizetéseket lényeges hibaszint jellemzi. A felügyeleti és kontrollrendszerek csak részben eredményesek abban a tekintetben, hogy megelőzik, illetve kiszűrik és javítják-e a túligényelt vagy nem támogatható kiadások megtérítését. |
| --- | --- |

X.

A Számvevőszék véleménye szerint a „Mezőgazdaság és természeti erőforrások”, a „Kohézió, a Kutatás, energia és közlekedés”, a „Külső támogatás, fejlesztés és bővítés” és az „Oktatás és állampolgárság” szakpolitikai csoportok 2009. december 31-én véget ért évről szóló beszámolójának alapját képező kifizetéseket lényeges hibaszint jellemzi. A felügyeleti és kontrollrendszerek csak részben eredményesek abban a tekintetben, hogy megelőzik, illetve kiszűrik és javítják-e a túligényelt vagy nem támogatható kiadások megtérítését.

2010. szeptember 9.

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

Európai Számvevőszék

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg

---

(1)  Az „összevont pénzügyi kimutatások” a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash flow-kimutatás, a nettó eszközökben bekövetkezett változásokat feltüntető kimutatás, valamint a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és egyéb magyarázatok (beleértve a szegmensenkénti jelentéseket).

1

(2)  A „költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések” a következőkből állnak: a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések, a költségvetési alapelvek összefoglalása és egyéb magyarázó jegyzetek.

2

(3)  Az európai intézmények és szervek szintjén vezetés alatt a következők értendők: az intézmények tagjai, az ügynökségek igazgatói, a felhatalmazás által vagy továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők, a számvitelért felelős tisztviselők, valamint a pénzügyi, ellenőrzési és kontrollrészlegek vezetősége. A tagállamok, illetve a kedvezményezett államok szintjén vezetésnek tekintendők az engedélyezésre jogosult tisztviselők, a számvitelért felelős tisztviselők, valamint a kifizető hatóságoknak, az igazoló szerveknek és a végrehajtó ügynökségeknek a vezetősége.

3

(4)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve ezek hiányában a Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak, amelyeket a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) bocsátott ki. A költségvetési rendeletnek megfelelően a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó „összevont pénzügyi kimutatások” (a 2005-ös pénzügyi év óta) a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott ezen számviteli szabályok alapján készültek, amelyek az eredményszemléletű számvitel elveit a sajátos uniós környezethez igazítják, míg „a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések” továbbra is elsősorban a készpénzmozgásokon alapulnak.

4

(5)  Mielőtt az intézmények elfogadják éves beszámolójukat, a számvitelért felelős tisztviselőjük záradékkal látja el azt, tanúsítva, hogy ésszerű bizonyosságra tett szert arra nézve, hogy az híven tükrözi az intézmény pénzügyi helyzetét (a költségvetési rendelet 61. cikke).

5

(6)  Az egyes szervek éves beszámolóit azok igazgatói készítik el és küldik meg – az érintett igazgatótanács véleményével együtt – a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének. Az egyes szervek számvitelért felelős tisztviselői ellenjegyzéssel is ellátják a beszámolót, tanúsítva, hogy ésszerű bizonyosságra tettek szert arra nézve, hogy az megbízható és valós képet ad az érintett szerv pénzügyi helyzetéről (a költségvetési rendelet 61. cikke).

6

(7)  A 700-as nemzetközi könyvvizsgálati standard szerint („A pénzügyi kimutatásokra vonatkozó vélemény kialakítása és jelentéskészítés”, 700. ISA-standard, 35. bekezdés) a „minden lényeges szempontból valósan mutatják be”, illetve a „megbízható és valós képet adnak” kifejezések egyenértékűek.

7

---