# Europos Sąjungos C 308/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2010.308.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 308 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 53 tomas2010m. lapkričio 12d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2010.308.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 308

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

53 tomas2010m. lapkričio 12d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 308/01 | Komisijos Komunikatas Europos Parlamentui, tarybai ir Audito Rūmams – Europos Sąjungos metinės ataskaitos – 2009 Finansiniai metai – Konsoliduotosios finansinės ataskaitos ir konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos | 1 |
| 2010/C 308/02 | Audito Rūmų patikinimo pareiškimas, teikiamas Europos Parlamentui ir Tarybai – nepriklausomo auditoriaus ataskaita | 129 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2010/C 308/01

Komisijos Komunikatas Europos Parlamentui, tarybai ir Audito Rūmams – Europos Sąjungos metinės ataskaitos – 2009 Finansiniai metai – Konsoliduotosios finansinės ataskaitos ir konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos

1

2010/C 308/02

Audito Rūmų patikinimo pareiškimas, teikiamas Europos Parlamentui ir Tarybai – nepriklausomo auditoriaus ataskaita

129

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 12.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 308/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 308/1

---

KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR AUDITO RŪMAMS

EUROPOS SĄJUNGOS METINĖS ATASKAITOS

2009 Finansiniai metai

Konsoliduotosios finansinės ataskaitos ir konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos

2010/C 308/01

TURINYS

Konsoliduotųjų ataskaitų pastaba

ES biudžeto vykdymas ir apskaita

| I DALIS: | Europos sąjungos konsoliduotosios finansinės ataskaitos ir aiškinamosios pastabos |
| --- | --- |

I DALIS:

| A. | Balansas |
| --- | --- |

A.

| B. | Ekonominės veiklos rezultatų ataskaita |
| --- | --- |

B.

| C. | Pinigų srautų lentelė |
| --- | --- |

C.

| D. | Grynojo turto pokyčių ataskaita |
| --- | --- |

D.

| E. | Finansinių ataskaitų pastabos |
| --- | --- |

E.

| II DALIS: | Europos Sąjungos konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos ir aiškinamosios pastabos |
| --- | --- |

II DALIS:

| A SKIRSNIS: | Konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos |
| --- | --- |

A SKIRSNIS:

| B SKIRSNIS: | Konsoliduotųjų biudžeto vykdymo ataskaitų aiškinamosios pastabos |
| --- | --- |

B SKIRSNIS:

KONSOLIDUOTŲJŲ ATASKAITŲ PASTABA

Europos Sąjungos 2009 m. konsoliduotosios metinės ataskaitos parengtos remiantis informacija, kurią pateikė kitos institucijos ir įstaigos pagal Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 129 straipsnio 2 dalį. Pareiškiu, kad šios ataskaitos parengtos pagal šio Finansinio reglamento VII antraštinę dalį, laikantis apskaitos principų, taisyklių ir metodų, nurodytų finansinių ataskaitų aiškinamuosiuose raštuose.

Iš šių institucijų ir įstaigų apskaitos pareigūnų gavau visą informaciją, kurios patikimumą patvirtino minėtieji pareigūnai ir kuri būtina ataskaitoms, kuriose nurodyti Europos Sąjungos turtas, įsipareigojimai ir biudžeto vykdymas, parengti.

Remdamasis šia informacija ir tokiomis patikromis, kurios, mano manymu, būtinos Europos Komisijos ataskaitoms pasirašyti, tvirtinu, kad esu pagrįstai įsitikinęs, jog ataskaitose visais reikšmingais aspektais parodyta tikra ir teisinga Europos Sąjungos finansinė būklė.

Philippe TAVERNE

Komisijos apskaitos pareigūnas

ES BIUDŽETO VYKDYMAS IR APSKAITA

ES BIUDŽETO VYKDYMAS IR APSKAITA

1.   METINIO BIUDŽETO RENGIMAS

Iš Europos Sąjungos (ES) biudžeto finansuojama įvairių sričių politika ir programos visoje ES. Remdamasi valstybių narių nustatytais prioritetais, Komisija vykdo specialias konkrečios srities programas, veiklą ir projektus. Galima parama įvairiausiems projektams: tiek švietimo projektams, susijusiems su studentų ir mokytojų judumu, tiek projektams, kurių paskirtis – gerinti ES darbuotojų darbo aplinką, stiprinti išorės sienų kontrolę.

Per 90 % ES biudžeto skiriama finansuoti tokioms ES politikos ir veiklos sritims, dėl kurių susitarė visos valstybės narės. Veikla grindžiamu biudžeto sudarymu (ABB) užtikrinamas tiesioginis metinio biudžeto ir ES politikos sričių ryšys. Biudžeto nomenklatūroje pagal veiklos rūšis, kuri pirmą kartą įtraukta į 2004 m. biudžetą, aiškiai nurodomos Europos Sąjungos politikos sritys ir bendra kiekvienai iš šių sričių skiriamų išteklių suma.

Politikos sritys yra suskirstytos į maždaug 200 veiklos rūšių, iš kurių daugiau nei 110 apima veiklos biudžeto išlaidų kategorijas ir todėl biudžeto nomenklatūroje atitinka biudžeto skyrius. Šios politikos sritys daugiausia yra susijusios su veikla, nes pagrindine pagal jas vykdoma veikla siekiama padėti trečiųjų šalių paramos gavėjams atitinkamose veiklos srityse. Tačiau kitos politikos sritys, pvz., „Koordinavimas ir teisinės konsultacijos“ ir „Biudžetas“, yra horizontalios ir jomis užtikrinamas tinkamas Komisijos funkcionavimas. Veiklos struktūra numatoma bendra konceptuali prioritetų nustatymo, planavimo, biudžeto sudarymo, kontrolės ir atskaitomybės sistema, kurios pagrindinis tikslas – skatinti veiksmingą, ekonomišką ir efektyvų išteklių naudojimą.

Biudžeto projekto priėmimo vidaus procedūra prasideda tuomet, kai Komisija pradeda rengti biudžeto projektą, kuris po to pateikiamas Tarybai, kuri gali atlikti reikiamus pakeitimus. Vėliau atnaujintas biudžetas teikiamas Europos Parlamentui, kuris gali siūlyti pakeitimus arba patvirtinti ar atmesti esamą projektą. Kai sutariama dėl visų pakeitimų ir atnaujinimų (prireikus įskaitant visiškai naują Komisijos pasiūlytą projektą), gruodžio mėn. viduryje Parlamentas patvirtina biudžetą. Parlamento pirmininkas paskelbia, kad biudžetas yra patvirtintas, ir tada jį galima vykdyti.

2.   KAIP FINANSUOJAMA ES?

ES finansavimas yra dviejų pagrindinių kategorijų: nuosavų išteklių įplaukos ir įvairios įplaukos.

2.1.   Nuosavų išteklių įplaukos ir gautinos sumos

Nuosavų išteklių įplaukos ir gautinos sumos

ES automatiškai gauna nuosavų išteklių įplaukas, kad galėtų finansuoti savo biudžetą be tolesnio nacionalinių valdžios institucijų sprendimo. Visa biudžetui finansuoti reikalingų nuosavų išteklių suma nustatoma iš visų išlaidų atėmus kitas įplaukas. Bendra nuosavų išteklių suma negali viršyti 1,24 % (nuo 2010 m. – 1,23 %) ES bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP). Nuosavus išteklius galima suskirstyti į šias kategorijas:

| 1) | Tradicinius nuosavus išteklius (TNI) sudaro muitai ir cukraus mokesčiai. Šiuos nuosavus išteklius iš ūkinės veiklos vykdytojų renka valstybės narės ES vardu. Tačiau valstybės narės pasilieka 25 % kaip atlygį už surinkimo išlaidas. Muitai renkami už produktus, importuojamus iš trečiųjų šalių, taikant muitų normas pagal Bendrąjį muitų tarifą. Cukraus mokesčius moka cukraus gamintojai, kad būtų finansuojamos eksporto grąžinamosios išmokos už cukrų. TNI paprastai sudaro apie 13 % nuosavų išteklių įplaukų. |
| --- | --- |

1)

Tradicinius nuosavus išteklius (TNI) sudaro muitai ir cukraus mokesčiai. Šiuos nuosavus išteklius iš ūkinės veiklos vykdytojų renka valstybės narės ES vardu. Tačiau valstybės narės pasilieka 25 % kaip atlygį už surinkimo išlaidas. Muitai renkami už produktus, importuojamus iš trečiųjų šalių, taikant muitų normas pagal Bendrąjį muitų tarifą. Cukraus mokesčius moka cukraus gamintojai, kad būtų finansuojamos eksporto grąžinamosios išmokos už cukrų. TNI paprastai sudaro apie 13 % nuosavų išteklių įplaukų.

| 2) | Nuosavi ištekliai iš pridėtinės vertės mokesčio (PVM) renkami iš valstybių narių PVM bazių, kurios šiuo tikslu suderintos pagal Bendrijos taisykles. Tokia pati procentinė dalis taikoma suderintai kiekvienos valstybės narės bazei. Tačiau PVM bazei, į kurią atsižvelgiama, taikomas 50 % kiekvienos valstybės narės BNP apribojimas. PVM ištekliai paprastai sudaro apie 12 % nuosavų išteklių įplaukų. |
| --- | --- |

2)

Nuosavi ištekliai iš pridėtinės vertės mokesčio (PVM) renkami iš valstybių narių PVM bazių, kurios šiuo tikslu suderintos pagal Bendrijos taisykles. Tokia pati procentinė dalis taikoma suderintai kiekvienos valstybės narės bazei. Tačiau PVM bazei, į kurią atsižvelgiama, taikomas 50 % kiekvienos valstybės narės BNP apribojimas. PVM ištekliai paprastai sudaro apie 12 % nuosavų išteklių įplaukų.

| 3) | Ištekliai iš bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) naudojami biudžeto įplaukoms ir išlaidoms subalansuoti, t. y. tai biudžeto daliai, kuri nepriklauso jokiems kitiems įplaukų šaltiniams, finansuoti. Kiekvienos valstybės narės BNP taikomas toks pat procentinis dydis, nustatomas pagal ES taisykles. BNP ištekliai paprastai sudaro apie 75 % nuosavų išteklių įplaukų. |
| --- | --- |

3)

Ištekliai iš bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) naudojami biudžeto įplaukoms ir išlaidoms subalansuoti, t. y. tai biudžeto daliai, kuri nepriklauso jokiems kitiems įplaukų šaltiniams, finansuoti. Kiekvienos valstybės narės BNP taikomas toks pat procentinis dydis, nustatomas pagal ES taisykles. BNP ištekliai paprastai sudaro apie 75 % nuosavų išteklių įplaukų.

Kalbant apie šių sumų mokėjimą, atskirose sąskaitose pateikiami tradiciniai nuosavi ištekliai, kuriuos pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies b punktą nustatė valstybės narės, bet kuriais ES negali disponuoti, nes jie dar nėra susigrąžinti ar garantuoti arba dėl to, kad jie yra užginčyti. Kiekviena valstybė narė Komisijai siunčia šių sąskaitų ketvirčio ataskaitą ir konkrečiai nurodo kiekvienos išteklių rūšies:

| — | praėjusio ketvirčio nesumokėtą likutį, |
| --- | --- |

—

praėjusio ketvirčio nesumokėtą likutį,

| — | per atitinkamą ketvirtį susigrąžintas sumas, |
| --- | --- |

—

per atitinkamą ketvirtį susigrąžintas sumas,

| — | bazės patikslinimą (korekcijas ir (arba) panaikinimus) per atitinkamą ketvirtį, |
| --- | --- |

—

bazės patikslinimą (korekcijas ir (arba) panaikinimus) per atitinkamą ketvirtį,

| — | nurašytas sumas, |
| --- | --- |

—

nurašytas sumas,

| — | atitinkamo ketvirčio pabaigoje susigrąžintiną likutį. |
| --- | --- |

—

atitinkamo ketvirčio pabaigoje susigrąžintiną likutį.

Susigrąžinus atskiros sąskaitos tradicinius nuosavus išteklius, jie turi būti pervesti Komisijai ne vėliau kaip pirmą darbo dieną po 19-tos antro mėnesio, einančio po mėnesio, per kurį buvo susigrąžintos teisės į gautinas sumas, dienos.

Teisių į gautinas sumas vertės sumažinimas atskiroje sąskaitoje turi būti atliekamas, siekiant parodyti padėtį, kai faktinis šių sumų grąžinimas neįtikimas. Šis vertės sumažinimas pagrįstas pačių valstybių narių atliktu vertinimu, remiantis Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 6 straipsnio 4 dalies b punktu, kuriame teigiama, kad „kartu su galutine atitinkamų metų ketvirčio ataskaita valstybės narės siunčia teisių į gautinas sumas, nurodytų atskiroje sąskaitoje tų metų gruodžio 31 d., kurių grąžinimas neįtikimas, bendros sumos sąmatą“.

Remiantis valstybių narių atsiųstais įvertinimais, iš sumų, gautinų iš valstybių narių, punkto balanso turto pusėje atimama sumažinta vertė. Tačiau tai nereiškia, kad Komisija atsisako teisės susigrąžinti sumas, kurioms taikomas šis vertės koregavimas. Net jei lėšų susigrąžinimas labai neįtikimas ar beveik neįmanomas, tai nebūtinai reiškia, kad ES biudžetas prarado atitinkamas sumas kaip tradicinius nuosavus išteklius. Taip yra todėl, kad nesusigrąžintos teisės į gautinas sumas yra prarandamos tik tuo atveju, jei valstybė narė išnaudoja visus būdus, reikiamus jų susigrąžinimui užtikrinti. Jei valstybė narė to nepadaro, ji laikoma finansiškai atsakinga ir privalo tą sumą sumokėti į ES biudžetą pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 17 straipsnio 2 dalį.

2.2.   Įvairios įplaukos

Įvairios įplaukos

Įvairios įplaukos, gaunamos iš Europos Sąjungos veiklos, paprastai sudaro mažiau nei 10 % visų įplaukų. Tai yra, pavyzdžiui, konkurencijos bylų baudos ir vykdomieji raštai sumoms išieškoti, skirti privačiojo ir viešojo sektoriaus skolininkams, kiek tai susiję su ES projektų valdymu. Šiai kategorijai taip pat priklauso Teisingumo Teismo paskirti baudų mokėjimai valstybėms narėms, nevykdančioms priimto sprendimo. Kiekvienais metais Komisija valdo šimtus tūkstančių projektų ir per metus turi išduoti apie 13 000 vykdomųjų raštų sumoms išieškoti. Už bet kokią laiku nesumokėtą skolą skaičiuojami delspinigiai. Kai trečiųjų šalių, išskyrus valstybes nares, skolos lieka nesumokėtos, Komisijos (ir Tarybos) sprendimai, kuriais nustatoma mokėjimo prievolė, yra tiesiogiai vykdytini pagal vykdymo teritorijoje galiojančio civilinio proceso taisykles. Įsipareigojimų nevykdantiems skolininkams taikomos skolų išieškojimo procedūros, kurias pradeda Teisės tarnyba, padedama išorės teisės firmų.

3.   KAIP VALDOMAS IR NAUDOJAMAS ES BIUDŽETAS

3.1.   Pirminės veiklos išlaidos

Pirminės veiklos išlaidos

Europos Sąjungos veiklos išlaidos priskiriamos įvairioms finansinės programos išlaidų kategorijoms ir gali būti įvairių rūšių, atsižvelgiant į tai, kaip pinigai išmokami ir tvarkomi. Remdamasi Finansiniu reglamentu, Komisija vykdo bendrąjį biudžetą taikydama šiuos metodus:

Tiesioginis centralizuotas valdymas: taikomas tais atvejais, kai biudžetą tiesiogiai vykdo Komisijos tarnybos.

Netiesioginis centralizuotas valdymas: taikomas tais atvejais, kai Komisija biudžeto vykdymo užduotis paveda ES arba nacionalinės teisės subjektams, kaip antai ES viešosios teisės įstaigoms arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms.

Decentralizuotas valdymas: taikomas tais atvejais, kai Komisija tam tikras biudžeto vykdymo užduotis perduoda trečiosioms šalims.

Pasidalijamasis valdymas: pagal šį valdymo metodą biudžeto vykdymo užduotys perduodamos valstybėms narėms. Didžioji išlaidų dalis priskiriama pasidalijamojo valdymo kategorijai, kai užduotys perduodamos valstybėms narėms, ir apima tokias sritis kaip žemės ūkio išlaidos ir struktūriniai veiksmai.

Jungtinis valdymas: pagal šį metodą Komisija tam tikras biudžeto vykdymo užduotis paveda tarptautinei organizacijai.

3.2.   Įvairūs finansų pareigūnai

Įvairūs finansų pareigūnai

Komisijos narių kolegija prisiima bendrą politinę atsakomybę, tačiau praktiškai nevykdo jai suteiktų biudžeto vykdymo įgaliojimų. Kiekvienais metais ji šias užduotis paveda atskiriems valstybės tarnautojams, kurie atsiskaito Kolegijai ir kuriems taikomi Finansinis reglamentas ir Tarnybos nuostatai. Šie darbuotojai – paprastai generaliniai direktoriai ir tarnybų vadovai – yra vadinami įgaliotais leidimus duodančiais pareigūnais. Jie savo ruožtu biudžeto vykdymo užduotis gali pavesti perįgaliotiems leidimus duodantiems pareigūnams.

Komisijos narių kolegija

Leidimus duodančių pareigūnų atsakomybė apima visą valdymo procesą, pradedant tuo, ką reikia padaryti, norint įvykdyti institucijos nustatytus politikos tikslus, ir baigiant veiklos valdymu tiek pačios veiklos, tiek biudžeto požiūriu, įskaitant teisinių įsipareigojimų pasirašymą, veiklos rezultatų kontrolę, lėšų išmokėjimą ir prireikus net lėšų susigrąžinimą. Leidimus duodantys pareigūnai taip pat turi organizuoti vertinimus, kad būtų išanalizuotas jų pasiūlymų įgyvendinamumas (ex ante vertinimas) ir nustatyta, ar jau įgyvendinamos programos vykdomos sėkmingai ir ar jos yra ekonomiškai veiksmingos (tarpinis ir ex post vertinimai). Šių vertinimų rezultatai naudojami siekiant pagerinti sprendimų priėmimo procesą ir padidinti skaidrumą, atskaitomybę ir ES intervencijos ekonominį veiksmingumą.

Leidimus duodančių pareigūnų

ex ante

ex post

Patikimas finansų valdymas ir tinkama atskaitomybė kiekviename generaliniame direktorate užtikrinama valdymo kontrolę (už kurią atsakingi leidimus duodantys pareigūnai) atskiriant nuo vidaus audito ir reikalavimų laikymosi kontrolės, taikant aiškius vidaus kontrolės standartus (parengtus pagal tarptautinius COSO standartus), vykdant ex ante ir ex post patikrinimus, nepriklausomą vidaus auditą, remiantis rizikos įvertinimu, bei už veiklą reguliariai atsiskaitant atskiriems Komisijos nariams.

ex ante

ex post

Apskaitos pareigūnas vykdo leidimus duodančių pareigūnų parengtus mokėjimo pavedimus ir vykdomuosius raštus sumoms išieškoti. Jis taip pat yra atsakingas už iždo valdymą, apskaitos taisyklių ir metodų nustatymą, apskaitos sistemų tvirtinimą, apskaitos tvarkymą ir institucijos metinių ataskaitų rengimą. Be to, apskaitos pareigūnas turi pasirašyti ataskaitas, pareikšdamas, kad jose parodyta tikra ir teisinga finansinė būklė.

Apskaitos pareigūnas

Vidaus auditorių, kuris, tiksliąja termino prasme, nėra finansų pareigūnas, skiria institucija, arba įstaiga, kad jis tikrintų, ar tinkamai veikia biudžeto vykdymo sistemos ir procedūros, bei patartų rizikos valdymo klausimais. Jis pateikia nepriklausomą nuomonę apie valdymo ir kontrolės sistemų kokybę bei rekomendacijų, kaip pagerinti veiklos procedūras ir skatinti patikimą finansų valdymą.

Vidaus auditorių

3.3.   Įsipareigojimas naudoti ES biudžetą

Įsipareigojimas naudoti ES biudžetą

Kai biudžetas patvirtinamas, Biudžeto generalinis direktoratas per Komisijos apskaitos sistemą paskirsto lėšas įvairioms Komisijos tarnyboms ir institucijoms bei kitoms įstaigoms pagal jų politinę atsakomybę, remdamasis veikla grindžiamo biudžeto sudarymo sistema. Pavyzdžiui, su aplinka susijusių biudžeto eilučių valdymo atsakomybę Komisija paprastai paveda Aplinkos generalinio direktorato vadovui, generaliniam direktoriui (kuris šiuo atveju yra įgaliotasis leidimus duodantis pareigūnas, atsakingas už atitinkamas biudžeto eilutes).

Prieš sudarant teisinį įsipareigojimą (pavyzdžiui, sutartį arba dotacijos susitarimą) su trečiąja šalimi, metiniame biudžete turi būti įtraukta biudžeto eilutė, pagal kurią būtų galima vykdyti atitinkamą veiklą. Atitinkamoje biudžeto eilutėje taip pat turi būti pakankamai lėšų išlaidoms padengti. Jeigu tenkinamos šios sąlygos, reikiamos lėšos turi būti rezervuojamos biudžete kaip apskaitos sistemos biudžetinis įsipareigojimas.

Kol Komisija arba kita ES įstaiga ir galimas ES lėšų gavėjas nesudaro rašytinio teisinio įsipareigojimo, iš ES biudžeto negalima išleisti jokių pinigų. Pagal tiesioginį centralizuotą valdymą šis teisinis įsipareigojimas tampa arba sutartimi su rangovu, arba dotacijos susitarimu su gavėju.

Patvirtinus biudžetinį įsipareigojimą, jis įtraukiamas į biudžeto apskaitos sistemą ir atitinkamai paskirstomi asignavimai. Tačiau tai neturi poveikio bendrosioms sąskaitoms (arba didžiajai knygai), nes dar nėra išlaidų. Taip yra todėl, kad Europos Sąjungos apskaitos sistemą sudaro du atskiri, bet susiję elementai:

| a) | biudžeto sąskaitos, kuriose pateikiama išsami biudžeto vykdymo informacija; |
| --- | --- |

a)

biudžeto sąskaitos, kuriose pateikiama išsami biudžeto vykdymo informacija;

| b) | bendrosios sąskaitos, kurių pagrindu rengiamas balansas ir ekonominių rezultatų ataskaita. |
| --- | --- |

b)

bendrosios sąskaitos, kurių pagrindu rengiamas balansas ir ekonominių rezultatų ataskaita.

3.4.   Mokėjimų vykdymas

Mokėjimų vykdymas

3.4.1.   Bendrosios taisyklės

Bendrosios taisyklės

Kol už atitinkamą operaciją atsakingas leidimus duodantis pareigūnas nepatvirtina biudžetinio įsipareigojimo, mokėjimų atlikti negalima.

Kai mokėjimas patvirtinamas apskaitos sistemoje, atliekamas pervedimas į gavėjo sąskaitą.

Per metus Komisija atlieka daugiau nei 1,7 mln. mokėjimų. Komisija yra SWIFT (Pasaulinės tarpbankinių finansinių telekomunikacijų organizacijos) dalyvė.

3.4.2.   Išankstinis finansavimas, išlaidų ataskaitos ir išlaidų atitiktis reikalavimams

Išankstinis finansavimas, išlaidų ataskaitos ir išlaidų atitiktis reikalavimams

Išankstinis finansavimas – tai mokėjimas, kuriuo gavėjui suteikiamas pinigų avansas, t. y. pradinės lėšos. Šios lėšos gali būti padalytos į kelis mokėjimus per konkrečiame išankstinio finansavimo susitarime nustatytą laikotarpį. Pradinės lėšos arba avansas yra naudojami tuo tikslu, kuriam buvo suteikti susitarime nustatytu laikotarpiu, arba turi būti grąžinti, vadinasi, jei gavėjas nepatiria reikalavimus atitinkančių išlaidų, jis išankstinio finansavimo sumą privalo grąžinti Europos Sąjungai. Todėl sumokėta išankstinio finansavimo suma nėra laikoma galutinėmis išlaidomis tol, kol nėra laikomasi atitinkamų sutarties sąlygų, ir atliekant pradinį mokėjimą ES balanse priskiriama turtui. Kai patvirtinamos reikalavimus atitinkančios išlaidos ir gaunamos grąžinamos sumos, išankstinio finansavimo suma sumažinama (visiškai arba iš dalies).

Išankstinis finansavimas vertinamas numatoma atsiperkamąja verte, atsižvelgiant į tai, ar išankstiniam finansavimui suteikta atitinkama garantija. Numatoma neatgautina išankstinio finansavimo suma ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje pripažįstama kaip sąnaudos, o balanse – kaip išankstinio finansavimo apskaitinės vertės sumažėjimas. Už išmokėtą išankstinio finansavimo sumą paprastai yra gaunamos palūkanos (atkreiptinas dėmesys į tokias išimtis, kaip valstybėms narėms išmokėtos sumos arba pasirengimo narystei pagalba).

Praėjus tam tikram laikui po išankstinio finansavimo mokėjimo, atitinkama ES įstaiga gauna prašymą kompensuoti išlaidas, kad būtų pateisinta, kaip gavėjas, remdamasis sutartimi, išleido išankstinio finansavimo sumą. Kaip dažnai per metus siunčiami prašymai kompensuoti šias išlaidas priklauso nuo finansuotos veiklos rūšies ir sutarties sąlygų; jos nebūtinai gaunamos metų pabaigoje.

Tinkamumo kriterijai apibrėžiami pagrindiniame teisės akte, kvietimuose teikti paraiškas, kituose dotacijų gavėjams skirtuose informaciniuose dokumentuose ir (arba) dotacijos susitarimo sąlygose. Išanalizavus reikalavimus atitinkančias išlaidas, jos perkeliamos į sąnaudas, o gavėjui pranešama, jei yra kokių nors reikalavimų neatitinkančių sumų. Sumos, kurių atitiktis reikalavimams turi būti patikrinta – tai sumos pagal gautus prašymus kompensuoti išlaidas, kurių atitiktis reikalavimams dar nebuvo patikrinta, todėl jų atveju įvykis, dėl kurio turi būti padarytos išlaidos, dar neįvyko.

3.4.3.   Apskaita metų pabaigoje (ataskaitinių laikotarpių atskyrimas)

Apskaita metų pabaigoje (ataskaitinių laikotarpių atskyrimas)

Metų pabaigoje nepadengtos išankstinio finansavimo sumos yra lygios iš pradžių išmokėtai (-oms) sumai (-oms), atėmus: grąžintas sumas, padengtas reikalavimus atitinkančias sumas, metų pabaigoje dar nepadengtas apskaičiuotas reikalavimus atitinkančias sumas ir vertės sumažėjimą.

Metų pabaigoje atliekant ataskaitinių laikotarpių apskaitos atskyrimo procedūras, atsižvelgiama į metų pabaigoje dar negautus prašymus kompensuoti išlaidas. Ypač svarbu įvertinti, kokias reikalavimus atitinkančias išlaidas ES lėšų gavėjai patyrė, bet ES apie jas dar nepranešė. Siekiant nustatyti tiksliausią šių sumų įvertį, taikomi skirtingi metodai, atsižvelgiant į veiklos rūšį ir turimą informaciją. Remiantis šiais ataskaitinių laikotarpių atskyrimo įrašais, numatomos reikalavimus atitinkančios sumos registruojamos kaip sukauptos sąnaudos, o reikalavimų neatitinkanti išlaidų dalis lieka sumų, kurių atitiktis reikalavimams turi būti patikrinta, sąskaitose. Šios sumos parodomos prie trumpalaikių įsipareigojimų, kad nebūtų pervertinamas turtas ir įsipareigojimai.

3.5.   Po nustatytų pažeidimų susigrąžinamos sumos

Po nustatytų pažeidimų susigrąžinamos sumos

Finansiniame reglamente ir kituose galiojančiuose teisės aktuose, visų pirma susijusiuose su žemės ūkio ir sanglaudos politika, nustatyta teisė patikrinti išlaidas praėjus keleriems metams nuo to, kai jos buvo patirtos. Nustačius pažeidimus, lėšos susigrąžinamos arba taikomos finansinės korekcijos. Pažeidimų nustatymas ir jų ištaisymas yra paskutinis kontrolės sistemų veiklos etapas ir esminis dalykas, parodantis, kad finansų valdymas yra patikimas.

Biudžeto išlaidų atitiktį reikalavimams tikrina atitinkamos ES tarnybos arba, pasidalijamojo valdymo atveju, valstybės narės, remdamosi galiojančiuose teisės aktuose arba kiekvienos dotacijos sąlygose numatytais patvirtinamaisiais dokumentais. Siekiant optimizuoti kontrolės sistemų sąnaudų ir naudos santykį, paskutinių prašymų kompensuoti išlaidas patvirtinamųjų dokumentų patikros paprastai yra daug nuodugnesnės nei tarpinių prašymų, todėl gali padėti aptikti klaidas tarpiniuose mokėjimuose, kurios ištaisomos koreguojant galutinį mokėjimą. Be to, ES ir (arba) valstybė narė turi teisę patikrinti patvirtinamųjų dokumentų teisingumą atlikdamos patikras pareiškėjo patalpose finansuojamos veiklos vykdymo metu ir (arba) vėliau (ex post). Galiojančiuose teisės aktuose numatyta įvairių procedūrų, kurios taikomos Komisijai ir valstybėms narėms nustačius pažeidimus, išsamesnės informacijos pateikta 6 pastaboje.

ex post

4.   ATSKAITOMYBĖ METŲ PABAIGOJE

4.1.   Metinės ataskaitos

Metinės ataskaitos

Komisijos apskaitos pareigūnas atsakingas už metinių ataskaitų parengimą ir užtikrinimą, kad jose būtų parodyta tikra ir teisinga ES finansinė būklė. Metines ataskaitas sudaro finansinės ataskaitos ir biudžeto vykdymo ataskaitos. Komisija jas tvirtina ir teikia Audito Rūmams, kad jie atliktų auditą. Galiausiai jos pateikiamos Tarybai ir Parlamentui, kad jie patvirtintų biudžeto įvykdymą.

4.2.   Metinės veiklos ataskaitos

Metinės veiklos ataskaitos

Kiekvienas leidimus duodantis pareigūnas turi parengti veiklos, už kurią jis atsakingas, metinę veiklos ataskaitą (MVA). Šioje MVA jis atsiskaito už politikos srities rezultatus ir pateikia pagrįstą patikinimą, kokį jis gali pateikti, kad jo ataskaitoje apibūdintai veiklai priskirti ištekliai buvo panaudoti pagal paskirtį ir laikantis patikimo finansų valdymo principų ir kad esamos kontrolės procedūros teikia reikiamas garantijas, užtikrinančias susijusių operacijų teisėtumą ir tvarkingumą.

5.   AUDITAS IR BIUDŽETO ĮVYKDYMO PATVIRTINIMAS

5.1.   Auditas

Auditas

ES metines ataskaitas ir išteklių valdymą tikrina jos išorės auditorius, Europos Audito Rūmai, kurie parengia metinę ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui. Audito Rūmų pagrindinis uždavinys – atlikti nepriklausomą išorės Europos Sąjungos metinių ataskaitų auditą. Vykdydami veiklą, Audito Rūmai pateikia:

| 1) | veiklos, finansuojamos iš bendrojo biudžeto, metinę ataskaitą, kurioje pateikia išsamias pastabas apie metines ataskaitas ir susijusias operacijas; |
| --- | --- |

1)

veiklos, finansuojamos iš bendrojo biudžeto, metinę ataskaitą, kurioje pateikia išsamias pastabas apie metines ataskaitas ir susijusias operacijas;

| 2) | nuomonę, pagrįstą atliktais auditais ir pateiktą metinėje ataskaitoje kaip patikinimo pareiškimas, apie i) ataskaitų patikimumą ir ii) susijusių operacijų, įskaitant įplaukas, surinktas iš apmokestinamų subjektų, ir išmokas galutiniams gavėjams, teisėtumą ir tvarkingumą; |
| --- | --- |

2)

nuomonę, pagrįstą atliktais auditais ir pateiktą metinėje ataskaitoje kaip patikinimo pareiškimas, apie i) ataskaitų patikimumą ir ii) susijusių operacijų, įskaitant įplaukas, surinktas iš apmokestinamų subjektų, ir išmokas galutiniams gavėjams, teisėtumą ir tvarkingumą;

| 3) | specialiąsias ataskaitas, kuriose pateikiami audito metu nustatyti faktai, susiję su konkrečiomis valdymo sritimis. |
| --- | --- |

3)

specialiąsias ataskaitas, kuriose pateikiami audito metu nustatyti faktai, susiję su konkrečiomis valdymo sritimis.

Audito Rūmai turi teisę gauti visus dokumentus, kurių reikia jų vykdomo audito metu. Audito Rūmai vykdo visų rūšių ES veiklos auditą, įskaitant atskirų operacijų ir mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo patikrinimą. Jie taip pat vykdo pačių metinių ataskaitų auditą, prireikus peržiūrėdami atskirus balansus ir, kai reikia, ekonominės veiklos rezultatų ataskaitas bei bendrą finansinių ataskaitų pateikimą. Taigi Audito Rūmai gali pateikti savo nuomonę ne tik apie pateiktus duomenis, bet ir apie įdiegtą sistemą bei vykdomą kontrolę.

5.2.   Biudžeto įvykdymo patvirtinimas

Biudžeto įvykdymo patvirtinimas

Galutinė kontrolė – tai atitinkamų finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimas. ES sprendimą dėl biudžeto įvykdymo priima Europos Parlamentas. Tai reiškia, kad atlikus auditą ir pabaigus rengti metines ataskaitas, Taryba turi pateikti rekomendacijas, o Parlamentas paskui turi nuspręsti, ar suteikti Komisijai ir kitoms EB įstaigoms ES biudžeto įvykdymo patvirtinimą už praėjusius finansinius metus. Šis sprendimas grindžiamas ataskaitų peržiūra ir Audito Rūmų metine ataskaita (į kurią įtrauktas oficialus patikinimo pareiškimas) su Komisijos atsakymais, taip pat remiantis Komisijai skirtais klausimais ir prašymais pateikti papildomos informacijos.

Biudžeto įvykdymo patvirtinimas rodo politinį biudžeto vykdymo išorės kontrolės aspektą ir yra sprendimas, kuriuo Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos rekomendacija, atleidžia Komisiją nuo atsakomybės už konkretaus biudžeto valdymą ir taip pažymi to biudžeto egzistavimo pabaigą. Biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros rezultatas gali būti vienas iš dviejų: biudžeto įvykdymas patvirtinamas arba biudžeto įvykdymo patvirtinimas atidedamas. Patvirtindamas biudžeto įvykdymą Parlamentas gali pateikti jo nuomone svarbias pastabas, dažnai gali nurodyti rekomenduojamus veiksmus, kurių turi imtis Komisija dėl tų dalykų. Komisija priemones, kurių imtasi, nurodo tolesnės veiklos ataskaitoje ir veiksmų plane, kurios siunčia ir Parlamentui ir Tarybai.

I DALIS

EUROPOS SĄJUNGOS KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS

EUROPOS SĄJUNGOS KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS

TURINYS

| A. | Balansas |
| --- | --- |

A.

| B. | Ekonominės veiklos rezultatų ataskaita |
| --- | --- |

B.

| C. | Pinigų srautų lentelė |
| --- | --- |

C.

| D. | Grynojo turto pokyčių ataskaita |
| --- | --- |

D.

| E. | Finansinių ataskaitų pastabos |
| --- | --- |

E.

| 1. | Svarbiausi apskaitos principai |
| --- | --- |

1.

| 2. | Balanso pastabos |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ekonominės veiklos rezultatų ataskaitos pastabos |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pinigų srautų lentelės pastabos |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nebalansiniai straipsniai |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Finansinės rizikos valdymas |
| --- | --- |

7.

| 8. | Susijusių šalių atskleidimas |
| --- | --- |

8.

| 9. | Įvykiai po balanso datos |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konsoliduoti subjektai |
| --- | --- |

10.

| 11. | Nekonsoliduoti subjektai |
| --- | --- |

11.

A.   BALANSAS

BALANSAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| ILGALAIKIS TURTAS: |
| Nematerialusis turtas | 2.1 | 72 | 56 |
| Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai | 2.2 | 4 859 | 4 881 |
| Ilgalaikės investicijos | 2.3 | 2 379 | 2 078 |
| Paskolos | 2.4 | 10 764 | 3 565 |
| Ilgalaikis išankstinis finansavimas | 2.5 | 39 750 | 29 023 |
| Ilgalaikės gautinos sumos | 2.6 | 55 | 45 |
| | | 57 879 | 39 648 |
| TRUMPALAIKIS TURTAS: |
| Atsargos | 2.7 | 77 | 85 |
| Trumpalaikės investicijos | 2.8 | 1 791 | 1 553 |
| Trumpalaikis išankstinis finansavimas | 2.9 | 9 077 | 10 262 |
| Trumpalaikės gautinos sumos | 2.10 | 8 663 | 11 920 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai | 2.11 | 23 372 | 23 724 |
| | | 42 980 | 47 544 |
| Iš viso turto | | 100 859 | 87 192 |
| ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI: |
| Išmokos darbuotojams | 2.12 | (37 242) | (37 556) |
| Ilgalaikiai atidėjiniai | 2.13 | (1 469) | (1 341) |
| Ilgalaikiai finansiniai įsipareigojimai | 2.14 | (10 559) | (3 349) |
| Kiti ilgalaikiai įsipareigojimai | 2.15 | (2 178) | (2 226) |
| | | (51 448) | (44 472) |
| TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI: |
| Trumpalaikiai atidėjiniai | 2.16 | (213) | (348) |
| Trumpalaikiai finansiniai įsipareigojimai | 2.17 | (40) | (119) |
| Mokėtinos sumos | 2.18 | (93 884) | (89 677) |
| | | (94 137) | (90 144) |
| Iš viso įsipareigojimų | | (145 585) | (134 616) |
| GRYNASIS TURTAS | | (44 726) | (47 424) |
| Rezervai | 2.19 | 3 323 | 3 115 |
| Iš valstybių narių pareikalautinos sumos: | 2.20 | | |
| Išmokos darbuotojams
   (1) | | (37 242) | (37 556) |
| Kitos sumos
   (2) | | (10 807) | (12 983) |
| GRYNASIS TURTAS | | (44 726) | (47 424) |

Mln. EUR

Pastaba

2009 12 31

2008 12 31

ILGALAIKIS TURTAS:

Nematerialusis turtas

2.1

2.1

72

56

Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai

2.2

2.2

4 859

4 881

Ilgalaikės investicijos

2.3

2.3

2 379

2 078

Paskolos

2.4

2.4

10 764

3 565

Ilgalaikis išankstinis finansavimas

2.5

2.5

39 750

29 023

Ilgalaikės gautinos sumos

2.6

2.6

55

45

57 879

57 879

39 648

39 648

TRUMPALAIKIS TURTAS:

Atsargos

2.7

2.7

77

85

Trumpalaikės investicijos

2.8

2.8

1 791

1 553

Trumpalaikis išankstinis finansavimas

2.9

2.9

9 077

10 262

Trumpalaikės gautinos sumos

2.10

2.10

8 663

11 920

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

2.11

2.11

23 372

23 724

42 980

42 980

47 544

47 544

Iš viso turto

Iš viso turto

100 859

100 859

87 192

87 192

ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI:

Išmokos darbuotojams

2.12

2.12

(37 242)

(37 556)

Ilgalaikiai atidėjiniai

2.13

2.13

(1 469)

(1 341)

Ilgalaikiai finansiniai įsipareigojimai

2.14

2.14

(10 559)

(3 349)

Kiti ilgalaikiai įsipareigojimai

2.15

2.15

(2 178)

(2 226)

(51 448)

(51 448)

(44 472)

(44 472)

TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI:

Trumpalaikiai atidėjiniai

2.16

2.16

(213)

(348)

Trumpalaikiai finansiniai įsipareigojimai

2.17

2.17

(40)

(119)

Mokėtinos sumos

2.18

2.18

(93 884)

(89 677)

(94 137)

(94 137)

(90 144)

(90 144)

Iš viso įsipareigojimų

Iš viso įsipareigojimų

(145 585)

(145 585)

(134 616)

(134 616)

GRYNASIS TURTAS

(44 726)

(44 726

(47 424)

(47 424)

Rezervai

2.19

2.19

3 323

3 115

Iš valstybių narių pareikalautinos sumos:

2.20

2.20

Išmokos darbuotojams
   (1)

Išmokos darbuotojams

1

(37 242)

(37 242)

(37 556)

(37 556)

Kitos sumos
   (2)

Kitos sumos

2

(10 807)

(10 807)

(12 983)

(12 983)

GRYNASIS TURTAS

(44 726)

(44 726)

(47 424)

(47 424)

B.   EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ ATASKAITA

EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ ATASKAITA

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2009 m. | 2008 m. |
| VEIKLOS ĮPLAUKOS |
| Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų | 3.1 | 110 537 | 112 713 |
| Kitos veiklos įplaukos | 3.2 | 7 532 | 9 731 |
| | | 118 069 | 122 444 |
| VEIKLOS IŠLAIDOS |
| Administracinės išlaidos | 3.3 | (8 133) | (7 720) |
| Veiklos išlaidos | 3.4 | (104 934) | (97 214) |
| | | (113 067) | (104 934) |
| PAGRINDINĖS VEIKLOS PERTEKLIUS | | 5 002 | 17 510 |
| Finansinės įplaukos | 3.5 | 835 | 698 |
| Finansinės išlaidos | 3.6 | (594) | (467) |
| Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai | 2.12 | (683) | (5 009) |
| Asocijuotosioms ir bendrosioms įmonėms tenkanti grynojo deficito dalis | 3.7 | (103) | (46) |
| METINIAI EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATAI | | 4 457 | 12 686 |

Mln. EUR

Pastaba

2009 m.

2008 m.

VEIKLOS ĮPLAUKOS

Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų

3.1

3.1

110 537

112 713

Kitos veiklos įplaukos

3.2

3.2

7 532

9 731

118 069

118 069

122 444

122 444

VEIKLOS IŠLAIDOS

Administracinės išlaidos

3.3

3.3

(8 133)

(7 720)

Veiklos išlaidos

3.4

3.4

(104 934)

(97 214)

(113 067)

(113 067)

(104 934)

(104 934)

PAGRINDINĖS VEIKLOS PERTEKLIUS

5 002

5 002

17 510

17 510

Finansinės įplaukos

3.5

3.5

835

698

Finansinės išlaidos

3.6

3.6

(594)

(467)

Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai

2.12

2.12

(683)

(5 009)

Asocijuotosioms ir bendrosioms įmonėms tenkanti grynojo deficito dalis

3.7

3.7

(103)

(46)

METINIAI EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATAI

METINIAI EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATAI

4 457

4 457

12 686

12 686

C.   PINIGŲ SRAUTŲ LENTELĖ

PINIGŲ SRAUTŲ LENTELĖ

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2009 m. | 2008 m. (3) |
| Metinis ekonominės veiklos rezultatas | | 4 457 | 12 686 |
| Pagrindinė veikla | 4.2 | | |
| Amortizacija | | 22 | 19 |
| Nusidėvėjimas | | 447 | 302 |
| Investicijų vertės sumažėjimo nuostoliai (atstatymas) | | (16) | 3 |
| Paskolų (padidėjimas) sumažėjimas | | (7 199) | (1 759) |
| Ilgalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas | | (10 727) | (15 008) |
| Ilgalaikių gautinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas | | (10) | 82 |
| Atsargų (padidėjimas) sumažėjimas | | 8 | 3 |
| Trumpalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas | | 1 185 | 10 321 |
| Trumpalaikių gautinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas | | 3 257 | 131 |
| Ilgalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas) | | 128 | 262 |
| Ilgalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) | | 7 210 | 1 775 |
| Kitų ilgalaikių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) | | (48) | 237 |
| Trumpalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas) | | (135) | (21) |
| Trumpalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) | | (79) | (16) |
| Mokėtinų sumų padidėjimas (sumažėjimas) | | 4 207 | (5 703) |
| Ankstesnių metų biudžeto perteklius, įtrauktas kaip nepiniginės įplaukos | | (1 796) | (1 529) |
| Kiti nepiniginiai pokyčiai | | 37 | 37 |
| Išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) | | (314) | 4 076 |
| Investicinė veikla | 4.3 | | |
| Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų vertės (padidėjimas) sumažėjimas | | (463) | (689) |
| Ilgalaikių investicijų (padidėjimas) sumažėjimas | | (284) | (108) |
| Trumpalaikių investicijų (padidėjimas) sumažėjimas | | (239) | (133) |
| GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI | | (352) | 4 968 |
| Pinigų ir pinigų ekvivalentų grynasis padidėjimas | | (352) | 4 968 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pradžioje | 2.11 | 23 724 | 18 756 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pabaigoje | 2.11 | 23 372 | 23 724 |

Mln. EUR

Pastaba

2009 m.

2008 m. (3)

3

Metinis ekonominės veiklos rezultatas

Metinis ekonominės veiklos rezultatas

4 457

12 686

Pagrindinė veikla

Pagrindinė veikla

4.2

4.2

Amortizacija

22

19

Nusidėvėjimas

447

302

Investicijų vertės sumažėjimo nuostoliai (atstatymas)

(16)

3

Paskolų (padidėjimas) sumažėjimas

(7 199)

(1 759)

Ilgalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas

(10 727)

(15 008)

Ilgalaikių gautinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas

(10)

82

Atsargų (padidėjimas) sumažėjimas

8

3

Trumpalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas

1 185

10 321

Trumpalaikių gautinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas

3 257

131

Ilgalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas)

128

262

Ilgalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

7 210

1 775

Kitų ilgalaikių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

(48)

237

Trumpalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas)

(135)

(21)

Trumpalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

(79)

(16)

Mokėtinų sumų padidėjimas (sumažėjimas)

4 207

(5 703)

Ankstesnių metų biudžeto perteklius, įtrauktas kaip nepiniginės įplaukos

(1 796)

(1 529)

Kiti nepiniginiai pokyčiai

37

37

Išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

Išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

(314)

4 076

Investicinė veikla

Investicinė veikla

4.3

4.3

Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų vertės (padidėjimas) sumažėjimas

(463)

(689)

Ilgalaikių investicijų (padidėjimas) sumažėjimas

(284)

(108)

Trumpalaikių investicijų (padidėjimas) sumažėjimas

(239)

(133)

GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI

GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI

(352)

(352)

4 968

4 968

Pinigų ir pinigų ekvivalentų grynasis padidėjimas

(352)

4 968

Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pradžioje

2.11

2.11

23 724

18 756

Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pabaigoje

2.11

2.11

23 372

23 724

D.   GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA

GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA

| Mln. EUR |
| --- |
| | Rezervai (A) | Iš valstybių narių pareikalautinos sumos (B) | Grynasis turtas = (A) + (B) |
| Tikrosios vertės rezervas | Kiti rezervai | Sukauptas perteklius (deficitas) | Ekonominės veiklos metinis rezultatas |
| LIKUTIS 2007 M. GRUODŽIO 31 D. | 7 | 2 799 | (68 888) | 7 462 | (58 620) |
| Garantijų fondo rezervo pokytis | | 158 | (158) | | 0 |
| Tikrosios vertės pokyčiai | 34 | | | | 34 |
| Kiti | | 113 | (108) | | 5 |
| 2007 m. ekonominės veiklos rezultato paskirstymas | | 4 | 7 458 | (7 462) | 0 |
| 2007 m. biudžeto rezultatas, pervestas valstybėms narėms | | | (1 529) | | (1 529) |
| Metinis ekonominės veiklos rezultatas | | | | 12 686 | 12 686 |
| LIKUTIS 2008 M. GRUODŽIO 31 D. | 41 | 3 074 | (63 225) | 12 686 | (47 424) |
| Garantijų fondo rezervo pokytis | | 196 | (196) | | 0 |
| Tikrosios vertės pokyčiai | 28 | | | | 28 |
| Kiti | | (1) | 10 | | 9 |
| 2008 m. ekonominės veiklos rezultato paskirstymas | | (15) | 12 701 | (12 686) | 0 |
| 2008 m. biudžeto rezultatas, pervestas valstybėms narėms | | | (1 796) | | (1 796) |
| Metinis ekonominės veiklos rezultatas | | | | 4 457 | 4 457 |
| LIKUTIS 2009 M. GRUODŽIO 31 D. | 69 | 3 254 | (52 506) | 4 457 | (44 726) |

Mln. EUR

Rezervai (A)

Iš valstybių narių pareikalautinos sumos (B)

Grynasis turtas = (A) + (B)

Tikrosios vertės rezervas

Kiti rezervai

Sukauptas perteklius (deficitas)

Ekonominės veiklos metinis rezultatas

LIKUTIS 2007 M. GRUODŽIO 31 D.

LIKUTIS 2007 M. GRUODŽIO 31 D.

7

7

2 799

2 799

(68 888)

(68 888)

7 462

7 462

(58 620)

(58 620)

Garantijų fondo rezervo pokytis

158

(158)

0

Tikrosios vertės pokyčiai

34

34

Kiti

113

(108)

5

2007 m. ekonominės veiklos rezultato paskirstymas

4

7 458

(7 462)

0

2007 m. biudžeto rezultatas, pervestas valstybėms narėms

(1 529)

(1 529)

Metinis ekonominės veiklos rezultatas

12 686

12 686

LIKUTIS 2008 M. GRUODŽIO 31 D.

LIKUTIS 2008 M. GRUODŽIO 31 D.

41

41

3 074

3 074

(63 225)

(63 225)

12 686

12 686

(47 424)

(47 424)

Garantijų fondo rezervo pokytis

196

(196)

0

Tikrosios vertės pokyčiai

28

28

Kiti

(1)

10

9

2008 m. ekonominės veiklos rezultato paskirstymas

(15)

12 701

(12 686)

0

2008 m. biudžeto rezultatas, pervestas valstybėms narėms

(1 796)

(1 796)

Metinis ekonominės veiklos rezultatas

4 457

4 457

LIKUTIS 2009 M. GRUODŽIO 31 D.

LIKUTIS 2009 M. GRUODŽIO 31 D.

69

69

3 254

3 254

(52 506)

(52 506)

4 457

4 457

(44 726)

(44 726)

E.   FINANSINIŲ ATASKAITŲ PASTABOS

FINANSINIŲ ATASKAITŲ PASTABOS

1.   SVARBIAUSI APSKAITOS PRINCIPAI

1.1.   TEISINIS PAGRINDAS IR APSKAITOS TAISYKLĖS

TEISINIS PAGRINDAS IR APSKAITOS TAISYKLĖS

Europos Sąjungos konsoliduotosios ataskaitos apima Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos ir Europos anglių ir plieno bendrijos (likviduojamos) ataskaitas. Šios ataskaitos rengiamos pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 248, 2002 16 9) dėl Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias šio Finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles.

Pagal Finansinio reglamento 133 straipsnį Europos Sąjungos 2009 m. konsoliduotosios finansinės ataskaitos parengtos remiantis kaupiamosios apskaitos taisyklėmis, kurios grindžiamos tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS) arba netiesiogiai – tarptautiniais finansinės atskaitomybės standartais (TFAS). Siekiant nustatyti vienodas apskaitos, vertinimo ir ataskaitų pateikimo taisykles ir taip suderinti finansinių ataskaitų parengimo ir konsolidavimo procesą, visos ES įstaigos, kurių atskaitomybė konsoliduojama, taiko šias Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles. Apskaitoje sumos nurodomos eurais pagal kalendorinius metus.

1.2.   APSKAITOS PRINCIPAI

APSKAITOS PRINCIPAI

Finansinių ataskaitų tikslas – teikti informaciją apie subjekto finansinę būklę, veiklos rezultatus ir pinigų srautus, kuri yra naudinga daugeliui šios informacijos vartotojų. ES, kaip viešojo sektoriaus, konkretesni tikslai – teikti informaciją, naudingą priimant sprendimus, ir parodyti subjekto atskaitomybę už jam patikėtus išteklius. Šis dokumentas parengtas atsižvelgiant į šiuos tikslus. Finansinio reglamento 124 straipsnyje išdėstyti šie apskaitos principai, taikytini rengiant finansines ataskaitas:

| — | veiklos tęstinumo, |
| --- | --- |

—

veiklos tęstinumo,

| — | atsargumo, |
| --- | --- |

—

atsargumo,

| — | apskaitos metodų nuoseklumo, |
| --- | --- |

—

apskaitos metodų nuoseklumo,

| — | informacijos palyginamumo, |
| --- | --- |

—

informacijos palyginamumo,

| — | reikšmingumo, |
| --- | --- |

—

reikšmingumo,

| — | tarpuskaitos netaikymo, |
| --- | --- |

—

tarpuskaitos netaikymo,

| — | turinio viršenybės prieš formą, |
| --- | --- |

—

turinio viršenybės prieš formą,

| — | kaupiamosios apskaitos. |
| --- | --- |

—

kaupiamosios apskaitos.

Rengdama konsoliduotąsias finansines ataskaitas pagal pirmiau minėtas taisykles ir principus vadovybė turi parengti įverčius, turinčius poveikio tam tikrų konsoliduoto balanso ir konsoliduotos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitos punktų sumoms, taip pat susijusiai informacijai apie neapibrėžtąjį turtą ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus.

1.3.   KONSOLIDAVIMAS

KONSOLIDAVIMAS

Lisabonos sutarties poveikis

Lisabonos sutarties poveikis

2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, metinės ataskaitos vadinamos „Europos Sąjungos metinės ataskaitos“. Konsolidavimo apimčiai šis pokytis poveikio neturi. Pagal buvusiąją ES antrojo ramsčio politiką įsteigtos agentūros neatitinka konsolidavimo kriterijų, kaip ir Europos centrinis bankas (ECB), nors pastarasis Lisabonos sutartyje traktuojamas kaip Europos institucija. Kaip ir ankstesniais metais, visi šie subjektai neįtraukiami į konsoliduotąją atskaitomybę.

Dviejų pagal buvusiąją Europos Sąjungos trečiojo ramsčio politiką įsteigtų agentūrų, gaunančių Europos Sąjungos bendrojo biudžeto subsidiją, atskaitomybė konsoliduojama, kaip ir ankstesniais metais (taip pat žr. 10 pastabą). Likusi šios politikos srities agentūra, Europolas, ES įstaiga taps 2010 m.

Konsolidavimo apimtis

Konsolidavimo apimtis

ES konsoliduotosios finansinės ataskaitos apima visus svarbius kontroliuojamus subjektus (institucijas ir agentūras), asocijuotąsias ir bendrąsias įmones, tai yra 40 kontroliuojamų subjektų, 3 asocijuotąsias ir 4 bendrąsias įmones. Visą konsoliduotų subjektų sąrašą galima rasti 10 pastaboje. Palyginti su 2008 m., į konsoliduotąją atskaitomybę įtrauktos dar dvi vykdomosios įstaigos, dvi asocijuotosios įmonės ir viena bendroji įmonė, o viena agentūra likviduota 2008 m. gruodžio 31 d. Papildomų subjektų įtraukimas į konsoliduotąsias finansines ataskaitas nereikšmingas.

Kontroliuojami subjektai

Kontroliuojami subjektai

Sprendimas konsoliduoti subjekto atskaitomybę grindžiamas kontrolės sąvoka. Kontroliuojami subjektai yra visi subjektai, kuriems Europos Sąjunga turi teisę tiesiogiai ar netiesiogiai nustatyti finansinę ir veiklos politiką, siekdama gauti naudos iš šių subjketų veiklos. Šia teise turi būti galima pasinaudoti iš karto. Kontroliuojamų subjektų atskaitomybė yra visiškai konsoliduota. Konsolidavimas pradedamas pirmąją kontrolės dieną ir baigiamas, kai tokia kontrolė baigiasi.

Dažniausiai taikomi bendri kontrolės kriterijai Europos Sąjungoje yra šie: sukūrimas remiantis sutartimis arba antrinės teisės aktais, finansavimas iš bendrojo biudžeto, balsavimo teisių valdymo organuose turėjimas, Europos Audito rūmų atliekamas auditas ir Europos Parlamento biudžeto įvykdymo patvirtinimas. Akivaizdu, kad siekiant pradėti kontrolę, subjekto lygmeniu reikia įvertinti, ar užtenka vieno pirmiau nurodyto kriterijaus, ar jų visų.

Pagal šį požiūrį laikoma, kad ES turi išskirtinę ES institucijų (išskyrus ECB) ir agentūrų (išskyrus įsteigtąsias pagal buvusią antrojo ramsčio politiką ir Europolą) kontrolę, todėl jos yra įtrauktos į konsoliduotąsias ataskaitas. Be to, likviduojama Europos anglių ir plieno bendrija (EAPB) taip pat laikoma kontroliuojamu subjektu.

Visos ES kontroliuojamų subjektų tarpusavio operacijos ir likučiai yra eliminuojami, o nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš subjektų tarpusavio operacijų nėra reikšmingi ir todėl nėra eliminuoti.

Asocijuotosios įmonės

Asocijuotosios įmonės

Asocijuotosios įmonės – tai visi subjektai, kuriems Europos Sąjunga tiesiogiai ar netiesiogiai turi reikšmingos įtakos, bet nekontroliuoja finansinių ir veiklos politikos sprendimų. Jeigu Europos Komisija tiesiogiai ar netiesiogiai turi 20 % ar daugiau balsavimo teisių, laikoma, kad turima reikšmingos įtakos.

Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės apskaitos metodą ir iš pradžių pripažįstamas savikaina. Europos Sąjungai tenkanti jos asocijuotųjų įmonių rezultatų dalis pripažįstama ES ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, o rezervų pokyčių dalis pripažįstama ES rezervuose. Pradinė savikaina ir visi pokyčiai (tolesni įnašai, rezultatų ir rezervų pokyčių dalis, vertės sumažėjimas ir dividendai) atitinka asocijuotosios įmonės buhalterinę vertę ES sąskaitose balanso sudarymo dieną. Paskirstytas asocijuotosios įmonės pelnas sumažina turto apskaitinę vertę. Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš Europos Sąjungos ir jos asocijuotųjų įmonių operacijų nėra reikšmingi ir todėl neeliminuoti.

Panašioms operacijoms ir panašiomis aplinkybėmis įvykusiems įvykiams asocijuotosios įmonės gali taikyti apskaitos metodus, kurie skiriasi nuo Europos Sąjungos priimtų metodų. Tais atvejais, kai Europos Sąjunga turi 20 % arba daugiau rizikos kapitalo fondo, ES nesiekia turėti reikšmingos įtakos. Todėl tokie fondai vertinami kaip finansinės priemonės, priskiriamos parduoti laikomam finansiniam turtui, ir nuosavybės metodas jiems nėra taikomas.

Bendrosios įmonės

Bendrosios įmonės

Bendroji įmonė – tai subjektas, kurio ūkinę veiklą pagal sutartį bendrai kontroliuoja Europos Sąjunga ir viena ar daugiau šalių (toliau – dalininkai). Bendra kontrolė – sutartimi įteisintas tiesioginis ar netiesioginis ūkinės veiklos, suteikiančios naudojimo galimybių, kontrolės pasidalijimas.

Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės apskaitos metodą ir iš pradžių pripažįstamas savikaina. Europos Sąjungai tenkanti jos bendrai kontroliuojamų subjektų rezultatų dalis pripažįstama ES ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, o rezervų pokyčių dalis pripažįstama ES rezervuose. Pradinė savikaina ir visi pokyčiai (tolesni įnašai, rezultatų ir rezervų pokyčių dalis, vertės sumažėjimas ir dividendai) atitinka bendrosios įmonės buhalterinę vertę ES sąskaitose balanso sudarymo dieną.

Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš Europos Sąjungos ir jos bendrai kontroliuojamų subjektų operacijų nėra reikšmingi ir todėl neeliminuoti. Panašioms operacijoms ir panašiomis aplinkybėmis įvykusiems įvykiams bendrosios įmonės gali taikyti apskaitos metodus, kurie skiriasi nuo Europos Sąjungos priimtų metodų.

Nekonsoliduoti subjektai, kurių lėšas valdo Komisija

Nekonsoliduoti subjektai, kurių lėšas valdo Komisija

Europos Sąjungos darbuotojų sveikatos draudimo sistemos, Europos plėtros fondo ir Dalyvių garantijų fondo lėšas jų vardu valdo Komisija, tačiau Europos Sąjunga šių subjektų nekontroliuoja, todėl jie neįtraukiami į jos konsoliduotąsias ataskaitas (dėl išsamesnės informacijos apie atitinkamas sumas žr. 11 pastabą).

1.4.   ATASKAITŲ RENGIMO PAGRINDAS

ATASKAITŲ RENGIMO PAGRINDAS

1.4.1.   
  Valiuta ir perskaičiavimo pagrindas

Valiuta ir perskaičiavimo pagrindas

Funkcinė ir ataskaitose nurodoma valiuta

Funkcinė ir ataskaitose nurodoma valiuta

Euras yra Europos Sąjungos funkcinė ir ataskaitose nurodoma valiuta, o finansinių ataskaitų duomenys nurodomi milijonais eurų.

Operacijos ir likučiai

Operacijos ir likučiai

Operacijos užsienio valiuta yra perskaičiuojamos eurais taikant operacijų dieną galiojančius valiutų kursus. Valiutos keitimo pelnas ir nuostoliai, patirti vykdant operacijas užsienio valiuta ir perskaičiuojant piniginį turtą ir įsipareigojimus užsienio valiuta, taikant metų pabaigoje galiojančius valiutos kursus, yra pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Šioms kategorijoms taikomi kitokie perskaičiavimo metodai:

| — | nekilnojamajam turtui, įrangai ir įrengimams bei nematerialiajam turtui, kuris išlaiko savo vertę eurais tokiu keitimo kursu, kuris galiojo to turto įsigijimo dieną, ir |
| --- | --- |

—

nekilnojamajam turtui, įrangai ir įrengimams bei nematerialiajam turtui, kuris išlaiko savo vertę eurais tokiu keitimo kursu, kuris galiojo to turto įsigijimo dieną, ir

| — | išankstinio finansavimo sumoms, išmokėtoms pagal Europos žemės ūkio garantijų fondą, kurios perskaičiuojamos pagal keitimo kursus, galiojančius kito mėnesio po jų suteikimo 10-tą dieną. |
| --- | --- |

—

išankstinio finansavimo sumoms, išmokėtoms pagal Europos žemės ūkio garantijų fondą, kurios perskaičiuojamos pagal keitimo kursus, galiojančius kito mėnesio po jų suteikimo 10-tą dieną.

Piniginio turto ir įsipareigojimų užsienio valiuta likučiai metų pabaigoje perskaičiuojami į eurus taikant šiuos gruodžio 31 d. valiutų kursus:

EURO keitimo kursai

EURO keitimo kursai

| Valiuta | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 26,4730 | 26,8750 |
| DKK | 7,4418 | 7,4506 |
| EEK | 15,6466 | 15,6466 |
| GBP | 0,8881 | 0,9525 |
| HUF | 270,4200 | 266,7000 |
| LVL | 0,7093 | 0,7083 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,1045 | 4,1535 |
| RON | 4,2363 | 4,0225 |
| SEK | 10,2520 | 10,8700 |
| CHF | 1,4836 | 1,4850 |
| JPY | 133,1600 | 126,1400 |
| USD | 1,4406 | 1,3917 |

Valiuta

2009 12 31

2008 12 31

BGN

1,9558

1,9558

CZK

26,4730

26,8750

DKK

7,4418

7,4506

EEK

15,6466

15,6466

GBP

0,8881

0,9525

HUF

270,4200

266,7000

LVL

0,7093

0,7083

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,1045

4,1535

RON

4,2363

4,0225

SEK

10,2520

10,8700

CHF

1,4836

1,4850

JPY

133,1600

126,1400

USD

1,4406

1,3917

Piniginių vertybinių popierių užsienio valiuta, klasifikuojamų kaip parduoti laikomi vertybiniai popieriai, tikrosios vertės pokyčiai, susiję su perskaičiavimo skirtumu, pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Nepiniginio finansinio turto ir įsipareigojimų tikrąja verte, įskaitant pelną arba nuostolį, perskaičiavimo skirtumai pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Nepiniginio turto, klasifikuojamo kaip parduoti laikomas finansinis turtas, konvertavimo skirtumai įtraukiami į tikrosios vertės rezervą.

1.4.2.   
  Įverčių taikymas

Įverčių taikymas

Pagal TVSAS ir visuotinai priimtus apskaitos principus finansinėse ataskaitose nurodomos sumos privalo būti pagrįstos vadovybės įverčiais ir prielaidomis, pagrįstais patikimiausia turima informacija. Svarbūs įverčiai turi apimti bent jau šiuos elementus: išmokų darbuotojams įsipareigojimų sumas, atidėjinius, finansinę riziką, susijusią su atsargomis ir gautinomis sumomis, sukauptas pajamas ir sąnaudas, neapibrėžtąjį turtą ir įsipareigojimus, taip pat nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų vertės sumažėjimo laipsnį. Faktiniai rezultatai gali skirtis nuo šių įverčių. Įverčių pokyčiai parodomi tuo laikotarpiu, kuriuo jie tampa žinomi.

1.5.   BALANSAS

BALANSAS

1.5.1.   
  Nematerialusis turtas

Nematerialusis turtas

Įsigytos kompiuterinės programinės įrangos licencijos nurodomos įsigijimo savikaina, atėmus sukauptus amortizacijos ir vertės sumažėjimo nuostolius. Turtas amortizuojamas tiesiniu metodu per nustatytą jo naudingo tarnavimo laikotarpį – 4 metus. Pačių sukurtas nematerialusis turtas šiuo metu įtrauktas į išlaidas ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Sąnaudos, susijusios su kompiuterinės programinės įrangos kūrimu ir priežiūra, pripažįstamos išlaidomis tada, kai patiriamos, kaip ir su moksliniais tyrimais arba plėtra susijusios sąnaudos.

1.5.2.   
  Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai

Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai

Visas nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai parodomi įsigijimo savikaina, atėmus sukauptus nusidėvėjimo ir vertės sumažėjimo nuostolius. Į įsigijimo savikainą įtraukiamos išlaidos, tiesiogiai susijusios su turto įsigijimu arba statyba.

Paskesnės sąnaudos pridedamos prie turto apskaitinės vertės arba prireikus pripažįstamos kaip atskiras turtas tik tais atvejais, kai yra tikėtina, kad Europos Sąjunga ateityje gaus su tuo turtu susijusios ekonominės naudos arba naudojimo galimybių ir kad galima patikimai įvertinti tokio turto savikainą. Remonto ir eksploatavimo sąnaudos parodomos finansinio laikotarpio, kuriuo jos buvo patirtos, ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Kadangi Europos Sąjunga nesiskolina pinigų, kad finansuotų nekilnojamojo turto, įrangos ir įrengimų įsigijimą, su tokiais pirkimais susijusių skolinimosi sąnaudų nėra.

Žemės ir meno kūrinių nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes laikoma, kad jų naudojimo trukmė neribota. Statomo turto nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes šiuo turtu dar negalima naudotis. Siekiant nustatyti kito turto nusidėvėjimą ir likutinę vertę, nusidėvėjimas skaičiuojamas pagal tiesinį metodą, atsižvelgiant į to turto nustatytą naudojimo trukmę, taikant šias nusidėvėjimo normas:

Nusidėvėjimo normos

Nusidėvėjimo normos

| Turto rūšis | Tiesinio nusidėvėjimo normos |
| --- | --- |
| Pastatai | 4 % |
| Įranga, mechanizmai ir įrengimai | 10 %–25 % |
| Baldai | 10 %–25 % |
| Įrenginiai ir įtaisai | 10 %–33 % |
| Transporto priemonės | 25 % |
| Kompiuterinė techninė įranga | 25 % |
| Kitas materialusis turtas | 10 %–33 % |

Turto rūšis

Tiesinio nusidėvėjimo normos

Pastatai

4 %

Įranga, mechanizmai ir įrengimai

10 %–25 %

Baldai

10 %–25 %

Įrenginiai ir įtaisai

10 %–33 %

Transporto priemonės

25 %

Kompiuterinė techninė įranga

25 %

Kitas materialusis turtas

10 %–33 %

Perleidimo pelnas ir nuostoliai apskaičiuojami lyginant įplaukas, atėmus pardavimo išlaidas, su perleisto turto apskaitine verte. Šis pelnas arba nuostoliai parodomi ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Nuoma

Nuoma

Materialiojo turto nuoma, kai Europos Sąjungai iš esmės tenka visa su nuosavybe susijusi rizika ir nauda, klasifikuojama kaip finansinė nuoma. Nuomos laikotarpio pradžioje finansinė nuoma kapitalizuojama nuomojamo turto tikrąja verte arba dabartine minimalių nuomos įmokų verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Kiekviena nuomos įmoka paskirstoma tarp įsipareigojimų bei finansavimo sąnaudų taip, kad sudarytų pastovią palūkanų normą finansavimo įsipareigojimų likučiui. Nuomos įsipareigojimai, atskaičiavus finansavimo sąnaudas, įtraukiami į kitus įsipareigojimus (ilgalaikius ir trumpalaikius). Palūkanos, tenkančios finansavimo sąnaudoms, parodomos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje per nuomos laikotarpį, kad būtų galima nustatyti pastovią palūkanų normą kiekvieno laikotarpio įsipareigojimų likutinei vertei padengti. Turto, nuomojamo finansinės nuomos būdu, nusidėvėjimas skaičiuojamas per turto naudojimo laikotarpį arba nuomos laikotarpį, atsižvelgiant į tai, kuris iš jų trumpesnis.

Nuomos rūšis, kai nuomotojas išsaugo didžiąją dalį su nuosavybe susijusios rizikos ir naudos, klasifikuojama kaip veiklos nuoma. Veiklos nuomos įmokos tiesiniu metodu paskirstomos per nuomos laikotarpį ir pripažįstamos sąnaudomis ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

1.5.3.   
  Nefinansinio turto vertės sumažėjimas

Nefinansinio turto vertės sumažėjimas

Turtas, kurio naudojimo trukmė yra neribota, nėra amortizuojamas ir kasmet tikrinama, ar nesumažėjo jo vertė. Tikrinama, ar nesumažėjo turto, kuris yra amortizuojamas, vertė, kai tam tikri įvykiai arba aplinkybės rodo, kad apskaitinė turto vertė gali būti nepadengta. Vertės sumažėjimo nuostolis pripažįstamas kaip suma, kuria turto apskaitinė vertė viršija jo atsiperkamąją vertę. Atsiperkamoji vertė yra lygi turto tikrajai vertei, atėmus pardavimo išlaidas, arba naudojimo vertei, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų didesnė.

Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų likutinės vertės ir naudojimo trukmė peržiūrimos ir prireikus koreguojamos bent kartą per metus. Jeigu turto apskaitinė vertė viršija jo apskaičiuotą atsiperkamąją vertę, turto apskaitinė vertė yra iš karto sumažinama iki atsiperkamosios vertės. Jeigu ankstesniais metais pripažintos vertės sumažinimo priežastys nebeaktualios, vertės sumažėjimo nuostoliai atitinkamai panaikinami.

1.5.4.   
  Investicijos

Investicijos

Dalyvavimas asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių kapitale

Dalyvavimas asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių kapitale

Dalyvavimas asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių kapitale apskaitomas taikant nuosavybės metodą. Jeigu esama vertės sumažėjimo požymių, kapitalo sąnaudos koreguojamos siekiant parodyti asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių grynojo turto padidėjimą arba sumažėjimą, priskiriamą Europos Sąjungai po pirminio turto pripažinimo, ir prireikus sumažinamos iki mažesnės atsiperkamosios vertės. Atsiperkamoji vertė nustatoma, kaip aprašyta 1.5.3 pastaboje. Jeigu vėliau vertės sumažinimo priežastys tampa nebeaktualios, vertės sumažinimo nuostolis pakeičiamas apskaitine verte, kuri būtų buvusi nustatyta, jeigu nebūtų buvęs pripažintas vertės sumažėjimo nuostolis.

Investicijos į rizikos kapitalo fondus

Investicijos į rizikos kapitalo fondus

Klasifikavimas ir vertinimas

Klasifikavimas ir vertinimas

Investicijos į rizikos kapitalo fondus klasifikuojamos kaip parduoti laikomas turtas (žr. 1.5.5 pastabą) ir atitinkamai apskaitomos tikrąja verte, įskaitant pelną ir nuostolius, atsirandančius dėl tikrosios vertės pokyčių (įskaitant perskaičiavimo skirtumus), pripažįstamus tikrosios vertės rezerve.

Tikrosios vertės nustatymas

Tikrosios vertės nustatymas

Kadangi investicijos į rizikos kapitalo fondus neturi nustatytos rinkos kainos aktyviojoje rinkoje, šios investicijos kiekvienoje balanso eilutėje yra vertinamos žemesniąja iš šių dviejų verčių: savikaina arba priskirtina grynąja turto verte (GTV), nurodyta fondo valdytojo iki balanso datos, taip atmetant bet kokį priskirtiną nerealizuotą pelną, kuris gali būti atitinkamame investicijų portfelyje. Investicijos į rizikos kapitalo fondus ankstyvame veiklos etape vertinamos remiantis tais pačiais principais, išskyrus nerealizuotų nuostolių, atsiradusių tik dėl administracinių išlaidų, atvejus, kai į tokius nerealizuotus nuostolius nėra atsižvelgiama.

Nerealizuotas pelnas, atsiradęs apskaičiuojant tikrąją vertę, pripažįstamas rezervuose, o nerealizuoti vertės sumažėjimo nuostoliai yra vertinami siekiant nustatyti, ar jie turi būti pripažinti kaip vertės sumažėjimo nuostoliai ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, ar kaip pokyčiai tikrosios vertės rezerve. Grynoji turto vertė, naudojama tikrosios vertės skaičiavimuose, nustatoma remiantis naujausioje ataskaitoje nurodyta fondo, kuriam skaičiuojama GTV, Europos Sąjungos nuosavybės dalimi, arba, kiek tai įmanoma, atitinkamo fondo valdytojo pateikta tikslia vienos akcijos kaina tą pačią dieną.

1.5.5.   
  Finansinis turtas

Finansinis turtas

Klasifikavimas

Klasifikavimas

Europos Sąjunga savo finansinį turtą priskiria šioms kategorijoms: tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis, paskolos ir gautinos sumos, investicijos, laikomos iki išpirkimo termino ir parduoti laikomas finansinis turtas. Dėl finansinių priemonių klasifikavimo nusprendžiama pirminio pripažinimo metu ir jis peržiūrimas kiekvieno balanso sudarymo dieną.

i)   Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis

Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis

Finansinis turtas priskiriamas šiai kategorijai, jeigu yra įsigytas turint pagrindinį tikslą jį greitai parduoti arba jeigu taip nusprendė Europos Sąjunga. Išvestinės priemonės taip pat priskiriamos šiai kategorijai. Šios kategorijos turtas yra priskiriamas trumpalaikiam turtui, jeigu jį tikimasi realizuoti per 12 mėnesių nuo balanso datos.

ii)   Paskolos ir gautinos sumos

Paskolos ir gautinos sumos

Paskolos ir gautinos sumos yra neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais, nekotiruojamas aktyviojoje rinkoje. Šios sumos atsiranda, kai ES tiesiogiai skolininkui suteikia pinigų, prekių arba paslaugų be ketinimo prekiauti gautinomis sumomis. Jos įtraukiamos į ilgalaikį turtą, išskyrus sumas, kurios turi būti sumokėtos per 12 mėnesių nuo balanso datos.

iii)   Investicijos, laikomos iki išpirkimo termino

Investicijos, laikomos iki išpirkimo termino

Investicijos, laikomos iki išpirkimo termino, yra neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais bei nustatytais išpirkimo terminais, kurių Europos Sąjunga ketina ir gali laikytis. Šiais finansiniais metais Europos Sąjunga neturėjo jokių šiai kategorijai priskiriamų investicijų.

iv)   Parduoti laikomas finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas yra neišvestinė priemonė, kuri arba priskiriama šiai kategorijai, arba nepatenka į jokią kitą kategoriją. Jis priskiriamas arba trumpalaikiam, arba ilgalaikiam turtui, priklausomai nuo laikotarpio, per kurį ES ketina jį realizuoti. Investicijos į nekonsoliduotus subjektus ir kitos kapitalo investicijos (pvz., rizikos kapitalo operacijos), kurios neapskaitomos naudojant nuosavybės metodą, taip pat priskiriamos parduoti laikomam finansiniam turtui.

Pirminis pripažinimas ir vertinimas

Pirminis pripažinimas ir vertinimas

Finansinio turto, vertinamo tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, laikomo iki išpirkimo termino ir turimo parduoti, pirkimas ir pardavimas pripažįstamas prekybos dieną – tą dieną, kai Europos Sąjunga įsipareigoja pirkti arba parduoti turtą. Paskolos pripažįstamos tada, kai pinigai yra iš anksto sumokami skolininkams. Finansinės priemonės iš pradžių pripažįstamos tikrąja verte, įskaitant sandorio sąnaudas, susijusias su visu finansiniu turtu, kuris neapskaitomas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis. Finansinis turtas, apskaitomas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, iš pradžių pripažįstamas tikrąja verte, o sandorio sąnaudos pripažįstamos išlaidomis ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Finansinio turto tikroji vertė pirminio pripažinimo metu paprastai yra sandorio kaina (t. y. gauto atlygio tikroji vertė). Tačiau kai suteikiama ilgalaikė paskola, kuriai neskaičiuojamos palūkanos arba palūkanos yra mažesnės nei rinkos, jos tikroji vertė gali būti vertinama kaip visų būsimų piniginių įplaukų, diskontuotų vyraujančia rinkos palūkanų norma, taikoma panašiai priemonei su panašiu kredito reitingu, dabartinė vertė.

Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų (kompensacinių operacijų) atveju paskolų ir skolinimosi sąlygų bei sumų skirtumai nėra reikšmingi, o alternatyviųjų sąnaudų principas nėra taikomas, nes ES neleidžiama investuoti pinigų kapitalo rinkose. Dėl šių priežasčių šios paskolos vertinamos nominaliąja verte. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Finansinių priemonių pripažinimas panaikinamas, kai teisių į pinigų srautus iš investicijų galiojimas baigiasi arba šios teisės yra perleidžiamos, kai Europos Sąjunga perleidžia iš esmės visą su nuosavybe susijusią riziką ir atlygį.

Tolesnis vertinimas

Tolesnis vertinimas

Finansinis turtas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis vėlesniais laikotarpiais apskaitomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsiradę dėl kategorijai „finansinis turtas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis“ priskiriamo turto tikrosios vertės pasikeitimo, įtraukiami į laikotarpio, kada jie buvo patirti, ekonominės veiklos rezultatų ataskaitą.

Paskolos ir gautinos sumos bei iki išpirkimo termino laikomos investicijos apskaitomos amortizuota savikaina, taikant faktinių palūkanų metodą. Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų atveju ta pati palūkanų norma taikoma ir paskoloms, ir pasiskolintoms lėšoms, nes šios paskolos turi kompensacinių operacijų ypatybių, todėl paskolų ir skolinimosi sąlygų bei sumų skirtumai nėra reikšmingi. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Parduoti laikomas finansinis turtas vėliau apskaitomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsirandantys dėl parduoti laikomo turto tikrosios vertės pokyčių, pripažįstami tikrosios vertės rezerve. Kai turtas, klasifikuojamas kaip parduoti laikomas turtas, yra parduodamas arba nuvertėja, sukaupti tikrosios vertės koregavimai, anksčiau pripažinti tikrosios vertės rezerve, pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Parduoti laikomo finansinio turto palūkanos, apskaičiuojamos taikant faktinių palūkanų metodą, pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Dividendai už parduoti laikomas nuosavybės priemones yra pripažįstami, kai nustatoma ES teisė gauti tokį mokėjimą.

Aktyviosiose rinkose kotiruojamų investicijų tikroji vertė yra pagrįsta tuo metu siūlomomis kainomis. Jeigu finansinis turtas neturi aktyviosios rinkos (taip pat į biržų sąrašus neįtrauktų vertybinių popierių atveju), Europos Sąjunga tikrąją vertę nustato taikydama vertinimo metodus. Jie apima pastarojo meto sandorių tarp nesusijusių šalių naudojimą, sąsajas su kitomis iš esmės tokiomis pačiomis priemonėmis, diskontuotų pinigų srautų analizę, pasirenkamųjų sandorių kainų nustatymo modelius ir kitus vertinimo metodus, kuriuos paprastai naudoja rinkos dalyviai.

Tais atvejais, kai investicijų į nuosavybės priemones, kurios neturi aktyviojoje rinkoje nustatytos kainos, tikroji vertė negali būti patikimai įvertinta, šios investicijos vertinamos savikaina, atėmus vertės sumažėjimo nuostolius.

Finansinio turto vertės sumažėjimas

Finansinio turto vertės sumažėjimas

Europos Sąjunga kiekvieno balanso sudarymo dieną įvertina, ar yra objektyvių įrodymų, kad sumažėjo finansinio turto vertė. Finansinio turto vertė sumažėja ir vertės sumažėjimo nuostoliai patiriami tada ir tik tada, jeigu yra objektyvių įrodymų, kad turto vertė sumažėjo dėl vieno arba kelių įvykių po turto pirminio pripažinimo ir toks įvykis (arba įvykiai), dėl kurio (-ių) atsirado nuostolis, veikia finansinio turto, kuris gali būti patikimai apskaičiuotas, apskaičiuotus būsimuosius pinigų srautus.

i)   Amortizuota savikaina apskaitomas turtas

Amortizuota savikaina apskaitomas turtas

Jeigu yra objektyvių įrodymų, kad sumažėjo paskolų, gautinų sumų arba iki išpirkimo termino laikomų investicijų, apskaitomų amortizuota savikaina, vertė, tuomet nuostolio suma skaičiuojama kaip turto apskaitinės vertės ir apskaičiuotų būsimųjų pinigų srautų (neįtraukiant būsimų kredito nuostolių, kol jie nepatirti), diskontuotų taikant pradinę šio finansinio turto faktinių palūkanų normą, dabartinės vertės skirtumas. Turto apskaitinė vertė sumažinama, o nuostolio suma pripažįstama ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Jeigu paskolai arba iki išpirkimo termino laikomai investicijai taikoma kintama palūkanų norma, tuomet diskonto norma bet kokiam vertės sumažėjimo nuostoliui vertinti lygi sutartyje nustatytai dabartinei faktinių palūkanų normai. Įkeisto finansinio turto įvertintų būsimųjų pinigų srautų dabartinės vertės skaičiavimas parodo pinigų srautus, kurie gali atsirasti dėl prarastos teisės į šį turtą, atėmus įkeisto turto įsigijimo ir pardavimo sąnaudas, neatsižvelgiant į tai, ar teisės į šį turtą praradimas yra tikėtinas, ar ne. Jeigu vertės sumažėjimo nuostolio suma per kitą laikotarpį sumažėja, ir šis sumažėjimas gali būti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus vertės sumažėjimą, pirmiau pripažintas vertės sumažėjimo nuostolis ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje panaikinamas.

ii)   Tikrąja verte apskaitomas turtas

Tikrąja verte apskaitomas turtas

Kapitalo investicijų, klasifikuojamų kaip parduoti laikomas turtas, atveju reikšmingas arba nuolatinis (ilgalaikis) vertybinio popieriaus vertės sumažėjimas žemiau jo savikainos rodo, kad jis yra nuvertėjęs. Jeigu yra tokių įrodymų apie parduoti laikomą finansinį turtą, sukaupti nuostoliai, skaičiuojami kaip įsigijimo savikainos ir dabartinės tikrosios vertės skirtumas, atėmus bet kokius nuostolius dėl šio finansinio turto vertės sumažėjimo, anksčiau pripažintus ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, yra pašalinami iš rezervų ir pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje pripažinti nuosavybės priemonių vertės sumažėjimo nuostoliai ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje nėra panaikinami. Jeigu vėliau parduoti laikomos skolos priemonės tikroji vertė padidėja, o toks padidėjimas gali būti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus vertės sumažėjimo nuostolį, vertės sumažėjimo nuostolis ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje panaikinamas.

1.5.6.   
  Atsargos

Atsargos

Atsargos parodomos savikaina arba grynąja galimo realizavimo verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Savikaina nustatoma pagal FIFO metodą (pirmiausiai sunaudojamos anksčiausiai įsigytos ar pagamintos atsargos). Į pagamintos produkcijos ir nebaigtos gamybos savikainą įtraukiamos žaliavos, tiesioginės darbo, kitos tiesiogiai priskiriamos sąnaudos ir susijusios gamybos pridėtinės išlaidos (remiantis įprastu veiklos pajėgumu). Grynoji galimo realizavimo vertė – įvertinta pardavimo kaina esant įprastoms verslo sąlygoms, atėmus gamybos užbaigimo sąnaudas ir pardavimo išlaidas. Kai atsargos laikomos realizavimui be mokesčio arba už nedidelį mokestį, jos įvertinamos savikaina arba dabartine atsargų atkuriamąja verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Dabartinė atkuriamoji vertė – tai sąnaudos, kurias Europos Sąjunga patirtų, jeigu įsigytų turtą atskaitomybės dieną.

1.5.7.   
  Išankstinio finansavimo sumos

Išankstinio finansavimo sumos

Išankstinis finansavimas – tai mokėjimas, kuriuo gavėjui suteikiamas pinigų avansas, t. y. pradinės lėšos. Šios lėšos gali būti padalytos į kelis mokėjimus per konkrečiame išankstinio finansavimo susitarime nustatytą laikotarpį. Pradinės lėšos arba avansas yra grąžinami arba naudojami tuo tikslu, kuriuo buvo išmokėti, per susitarime nustatytą laikotarpį. Jeigu gavėjas nepatiria reikalavimus atitinkančių išlaidų, jis privalo išankstinio finansavimo avansą grąžinti Europos Sąjungai. Patvirtinus reikalavimus atitinkančias išlaidas ir gavus grąžinamas sumas, išankstinio finansavimo suma sumažinama (visiškai arba iš dalies), o ši suma pripažįstama kaip išlaidos.

Metų pabaigoje likusios išankstinio finansavimo sumos nustatomos iš pirminės (-ių) išmokėtos (-ų) sumos (-ų) atėmus: grąžintas sumas, išlaidoms priskirtas reikalavimus atitinkančias sumas, metų pabaigoje dar nepadengtas apskaičiuotas reikalavimus atitinkančias sumas ir vertės sumažėjimą.

Palūkanos už išankstinį finansavimą pripažįstamos jų priskaičiavimo metu pagal atitinkamo susitarimo nuostatas. Metų pabaigoje sukauptų palūkanų įplaukos įvertinamos remiantis patikimiausia informacija ir šis įvertis įtraukiamas į balansą.

1.5.8.   
  Gautinos sumos

Gautinos sumos

Gautinos sumos apskaitomos pradine suma, atėmus vertės sumažinimą. Gautinų sumų vertė sumažinama tada, kai yra objektyvių įrodymų, kad Europos Sąjunga negalės surinkti visų pradinio dydžio gautinų sumų. Vertės sumažinimo suma lygi turto apskaitinės vertės ir atsiperkamosios vertės, įvertintos būsimųjų pinigų srautų dabartine verte, diskontuota panašiems skolininkams taikoma rinkos palūkanų norma, skirtumui. Vertės sumažinimo suma pripažįstama ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Taip pat pripažįstamas neįvykdytų vykdomųjų raštų sumoms išieškoti, kuriems dar nebuvo taikomas specialus vertės sumažinimas, bendras vertės sumažinimas. Dėl informacijos apie metų pabaigoje pripažintų sukauptų pajamų tvarkymą žr. 1.5.14 pastabą.

1.5.9.   
  Pinigai ir pinigų ekvivalentai

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

Pinigai ir pinigų ekvivalentai yra finansinės priemonės, apibrėžiamos kaip trumpalaikis turtas. Jie apima pinigus kasoje, bankuose laikomus indėlius iki pareikalavimo, kitas trumpalaikes itin likvidžias investicijas, kurių pradinis terminas ne ilgesnis kaip trys mėnesiai, ir banko sąskaitų pereikvojimus.

1.5.10.   
  Išmokos darbuotojams

Išmokos darbuotojams

Pensijų įsipareigojimai

Pensijų įsipareigojimai

Europos Sąjunga tvarko nustatytų išmokų pensijų planus. Nepaisant to, kad vienas trečdalis tikėtinų šių išmokų sąnaudų dengiamas iš darbuotojų atlyginimų, šie įsipareigojimai nefinansuojami. Balanse pripažintas įsipareigojimas, susijęs su nustatytų išmokų pensijų planais, yra lygus dabartinei nustatytų išmokų įsipareigojimo vertei balanso sudarymo dieną. Nustatytų išmokų įsipareigojimą apskaičiuoja nepriklausomi aktuarai, taikydami prognozuojamo sąlyginio vieneto metodą. Nustatytų išmokų įsipareigojimo dabartinė vertė nustatoma diskontuojant įvertintus būsimuosius pinigų srautus, taikant vyriausybės obligacijų, kurios išreikštos valiuta, kuria bus mokamos išmokos, ir kurių išpirkimo terminas panašus į susijusio pensijų įsipareigojimo terminą, palūkanų normas.

Aktuarinis pelnas ir nuostoliai, atsiradę dėl praktinių koregavimų ir aktuarinių prielaidų pokyčių, iš karto pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Ankstesnės tarnybos sąnaudos iš karto nurodomos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, išskyrus tuos atvejus, kai pensijų plano pokyčiai priklauso nuo darbuotojų, likusių tarnyboje tam tikram laikotarpiui (teisių suteikimo laikotarpiui). Tokiu atveju ankstesnės tarnybos sąnaudos yra amortizuojamos pagal tiesinį metodą per teisių suteikimo laikotarpį.

Ligos išmokos pasibaigus tarnybos laikotarpiui

Ligos išmokos pasibaigus tarnybos laikotarpiui

Europos Sąjunga rūpinasi savo darbuotojų sveikata, kompensuodama medicinines išlaidas. Kasdienei veiklai administruoti sukurtas atskiras fondas (RCAM). Šia sistema naudojasi tiek dabartiniai darbuotojai, pensininkai, našliai ir našlės, tiek jų naudos gavėjai. Išmokos, mokamos nedirbantiems asmenims (pensininkams, našlaičiams ir t. t.), klasifikuojamos kaip išmokos darbuotojams pasibaigus tarnybos laikotarpiui. Atsižvelgiant į šių išmokų pobūdį, reikia atlikti aktuarinius skaičiavimus. Įsipareigojimas balanse nustatomas panašiu principu kaip ir pensijų įsipareigojimai (žr. pirmiau).

1.5.11.   
  Atidėjiniai

Atidėjiniai

Atidėjiniai pripažįstami tuomet, kai Europos Sąjunga turi dabartinį teisinį arba konstruktyvų įsipareigojimą trečiosioms šalims, susijusį su praeities įvykiais, ir labai tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingos išteklių išmokos, o suma gali būti patikimai įvertinta. Atidėjiniai būsimiems veiklos nuostoliams nepripažįstami. Atidėjinio suma yra tiksliausias išlaidų, kurios, kaip numatoma, gali būti reikalingos atskaitomybės dieną turimam įsipareigojimui padengti, įvertis. Kai atidėjinys susijęs su daug punktų, įsipareigojimas vertinamas apskaičiuojant visus galimus rezultatus pagal jų tikimybes (tikėtinos vertės metodas).

1.5.12.   
  Finansiniai įsipareigojimai

Finansiniai įsipareigojimai

Finansiniai įsipareigojimai klasifikuojami kaip finansiniai įsipareigojimai, vertinami tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, arba kaip finansiniai įsipareigojimai, vertinami amortizuota savikaina (pasiskolintos lėšos). Pasiskolintas lėšas sudaro iš kredito įstaigų pasiskolintos sumos ir skolos lakštais patvirtintos skolos. Pasiskolintos lėšos iš pradžių pripažįstamos tikrąja verte, lygia jų emisijos įplaukoms (gauto atlygio tikrajai vertei), atėmus sandorio sąnaudas, o vėlesniais laikotarpiais apskaitomos amortizuota savikaina, naudojant faktinių palūkanų metodą; bet koks įplaukų, atėmus sandorio sąnaudas, ir išpirkimo vertės skirtumas pripažįstamas ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje įsiskolinimo laikotarpiu, taikant faktinių palūkanų metodą.

Pasiskolintos lėšos klasifikuojamos kaip ilgalaikiai įsipareigojimai, išskyrus sumas, kurių išpirkimo terminas trumpesnis kaip 12 mėnesių nuo balanso datos. Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų atveju faktinių palūkanų metodas gali būti netaikomas paskoloms ir pasiskolintoms sumoms reikšmingumo sumetimais. Europos Sąjungos patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Finansiniai įsipareigojimai, klasifikuojami pagal tikrąją vertę kaip pelnas arba nuostolis, apima išvestines priemones, kai jų tikroji vertė neigiama. Jų apskaita yra tokia pati kaip ir finansinio turto, vertinamo tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, žr. 1.5.5 pastabą.

1.5.13.   
  Mokėtinos sumos

Mokėtinos sumos

Didžioji ES mokėtinų sumų dalis nėra susijusi su prekių arba paslaugų pirkimu, o yra neapmokėti dotacijų arba kitokio ES finansavimo gavėjų prašymai kompensuoti išlaidas. Jos registruojamos kaip mokėtinos sumos, lygios prašomai sumai, kai gaunamas prašymas kompensuoti išlaidas, o atlikus patikrinimą atsakingų finansų pareigūnų pripažįstamos atitinkančiomis reikalavimus. Šiame etape jos įvertinamos patvirtinta reikalavimus atitinkančia suma.

Mokėtinos sumos, susijusios su prekių ir paslaugų pirkimu, pripažįstamos gavus pradinės sumos sąskaitą, o susijusios išlaidos registruojamos apskaitoje, kai prekės yra pristatytos arba paslaugos suteiktos ir kai jas priima Europos Sąjunga.

1.5.14.   
  Sukauptos ir būsimųjų laikotarpių pajamos bei sąnaudos

Sukauptos ir būsimųjų laikotarpių pajamos bei sąnaudos

Pagal Europos Sąjungos apskaitos taisykles operacijos ir įvykiai pripažįstami to laikotarpio, su kuriuo jie susiję, finansinėse ataskaitose. Sukauptos išlaidos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje pripažįstamos remiantis įvertinta pervedimo įsipareigojimo, kuris turi būti atliktas per tam tikrą laikotarpį, suma. Sukauptos išlaidos skaičiuojamos pagal išsamias Komisijos parengtas veiklos ir praktines gaires, kurių tikslas – užtikrinti, kad finansinėse ataskaitose būtų parodyta tikra ir teisinga padėtis.

Įplaukos taip pat apskaitomos tuo laikotarpiu, su kuriuo jos susijusios. Metų pabaigoje, jeigu paslauga buvo suteikta, ES pristatė prekes arba yra sudarytas sutartinis susitarimas (t. y. remiantis sutartimi), bet sąskaita dar neišrašyta, finansinėse atskaitose bus pripažintos sukauptos pajamos.

Be to, metų pabaigoje, jeigu sąskaita išrašyta, o paslaugos dar nesuteiktos arba prekės dar nepristatytos, įplaukos bus atidėtos ir pripažintos kitą ataskaitinį laikotarpį.

1.6.   EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ ATASKAITA

EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ ATASKAITA

1.6.1.   
  Įplaukos

Įplaukos

Su pardavimais nesusijusios įplaukos

Su pardavimais nesusijusios įplaukos

Jos sudaro didžiąją ES įplaukų dalį ir apima daugiausia tiesioginius bei netiesioginius mokesčius ir nuosavų išteklių sumas. Be mokesčių, Europos Sąjunga taip pat gali gauti kitų šalių mokėjimus, kaip antai muitus, baudas ir dovanojamas lėšas.

BNP pagrįsti ištekliai ir PVM ištekliai

BNP pagrįsti ištekliai ir PVM ištekliai

Gautinos sumos yra pripažįstamos, kai Europos Sąjunga išsiunčia valstybėms narėms pareikalavimą įmokėti įnašus. Šios sumos vertinamos „pareikalauta suma“. Kadangi PVM ir BNP ištekliai pagrįsti atitinkamų biudžetinių metų duomenų įverčiais, jie gali būti pakoreguoti, nes prieš valstybėms narėms paskelbiant galutinius duomenis sumos gali keistis. Įverčių pokyčio poveikis yra įtraukiamas nustatant laikotarpio, kai įvyko pokytis, grynąjį perteklių arba deficitą.

Tradiciniai nuosavi ištekliai

Tradiciniai nuosavi ištekliai

Gautinos sumos ir susijusios įplaukos pripažįstamos, kai iš valstybių narių gaunamos atitinkamos mėnesinės A ataskaitos (apimančios surinktus muitus ir mokėtinas sumas, kurios yra garantuotos ir neužginčytos). Atskaitomybės dieną valstybių narių surinktos, bet Europos Sąjungai dar nesumokėtos laikotarpio įplaukos yra įvertinamos ir pripažįstamos kaip sukauptos įplaukos. Sumos, nurodytos ketvirtinėse B ataskaitose (apimančios muitus, kurie nėra nei surinkti, nei garantuoti, taip pat garantuotas sumas, užginčytas skolininko), gautose iš valstybių narių, yra pripažįstamos kaip įplaukos, atėmus su jomis susijusias surinkimo sąnaudas (25 %). Be to, ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje pripažįstamas vertės sumažėjimas, lygus įvertintam susigrąžinimo skirtumui.

Baudos

Baudos

Įplaukos iš baudų pripažįstamos, kai ES priima sprendimą skirti baudą ir apie tai oficialiai praneša adresatui. Jeigu kyla abejonių dėl įmonės mokumo, pripažįstamas teisės į gautinas sumas vertės sumažėjimas. Priėmus sprendimą skirti baudą, skolininkai per du mėnesius nuo pranešimo dienos turi:

| — | arba pritarti sprendimui (tokiu atveju jie privalo per nustatytą laikotarpį sumokėti baudą, ir suma laikoma ES galutinai surinkta), |
| --- | --- |

—

arba pritarti sprendimui (tokiu atveju jie privalo per nustatytą laikotarpį sumokėti baudą, ir suma laikoma ES galutinai surinkta),

| — | arba nepritarti sprendimui (tokiu atveju jie pateikia apeliacinį skundą pagal ES teisę). |
| --- | --- |

—

arba nepritarti sprendimui (tokiu atveju jie pateikia apeliacinį skundą pagal ES teisę).

Tačiau net pateikus apeliacinį skundą, pagrindinė baudos suma turi būti sumokėta per nustatytą trijų mėnesių laikotarpį, nes apeliacinis skundas nesustabdo sprendimo galiojimo (ES sutarties 278 straipsnis), arba, tam tikromis aplinkybėmis, pritarus Komisijos apskaitos pareigūnui, galima pateikti banko garantiją tai sumai.

Jeigu įmonė sprendimą apskundė ir jau laikinai sumokėjo baudą, suma parodoma kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas. Tačiau, kadangi adresato apeliacinis skundas dėl ES sprendimo nesustabdo sprendimo galiojimo, gauti pinigai naudojami gautinai sumą padengti. Jeigu vietoj mokėjimo gaunama garantija, bauda lieka kaip gautina suma. Jeigu tikėtina, kad Bendrasis Teismas gali priimti ES nepalankų sprendimą, tokiai rizikai daromas atidėjinys. Jeigu pateikta garantija, neapmokėtos gautinos sumos vertė sumažinama laikantis reikalavimų. Banko sąskaitose, kuriose laikomos gautos sumos, sukauptos Europos Sąjungos gautos palūkanos pripažįstamos įplaukomis ir atitinkama suma padidinamas neapibrėžtasis įsipareigojimas.

Pardavimų įplaukos

Pardavimų įplaukos

Prekių ir paslaugų pardavimo įplaukos pripažįstamos, kai didžioji su prekių nuosavybe susijusios rizikos ir naudos dalis perduodama pirkėjui. Su paslaugų teikimu susijusio sandorio įplaukos pripažįstamos atsižvelgiant į sandorio baigtumo laipsnį atskaitomybės dieną.

Palūkanų pajamos ir išlaidos

Palūkanų pajamos ir išlaidos

Palūkanų pajamos ir išlaidos pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, taikant faktinių palūkanų metodą. Šis metodas taikomas finansinio turto arba finansinio įsipareigojimo amortizuotai savikainai apskaičiuoti ir palūkanų pajamoms arba palūkanų išlaidoms per atitinkamą laikotarpį paskirstyti. Apskaičiuodama faktinę palūkanų normą, Europos Sąjunga įvertina pinigų srautus, atsižvelgdama į visas finansinės priemonės sutartines nuostatas (pavyzdžiui, išankstinio mokėjimo pasirinkimą), tačiau neatsižvelgia į būsimus kredito nuostolius. Į šį apskaičiavimą įtraukiami visi mokesčiai ir kitos sumos, kurias sutarties šalys sumokėjo arba gavo viena iš kitos ir kurios yra neatskiriama faktinės palūkanų normos dalis, taip pat sandorio sąnaudos ir visi kiti priedai arba nuolaidos.

Kai finansinis turtas arba panašaus finansinio turto grupė yra nurašyta dėl vertės sumažėjimo nuostolių, vertinant vertės sumažėjimo nuostolį palūkanų pajamos pripažįstamos taikant palūkanų normą, naudojamą diskontuojant būsimus pinigų srautus.

Dividendų pajamos

Dividendų pajamos

Dividendų pajamos pripažįstamos tada, kai nustatoma teisė gauti mokėjimą.

1.6.2.   
  Išlaidos

Išlaidos

Su pardavimais susijusios išlaidos, patiriamos perkant prekes ir paslaugas, yra pripažįstamos, kai prekės pristatomos ir jas priima Europos Sąjunga. Jos vertinamos pradine sąskaitoje nurodyta suma. Europos Sąjungai yra būdingos su pardavimais nesusijusios išlaidos, kurios sudaro didžiąją visų išlaidų dalį. Jos susijusios su pervedimais gavėjams ir gali būti trijų rūšių: teisės į gautinas sumas, pervedimai pagal susitarimą ir atskiros dotacijos, įnašai ir dovanojamos lėšos.

Pervedimai pripažįstami išlaidomis tą laikotarpį, kurį įvyko įvykiai, dėl kurių buvo atliktas pervedimas, jeigu tik pervedimo pobūdis yra leidžiamas pagal teisės aktus (Finansinį reglamentą, Tarnybos nuostatus arba kitus teisės aktus) arba yra pasirašyta sutartis, pagal kurią leidžiama atlikti pervedimą, jeigu gavėjas atitiko visus tinkamumo kriterijus ir galima pagrįstai apskaičiuoti sumą.

Kai gaunamas bet koks pripažinimo kriterijus atitinkantis prašymas atlikti mokėjimą arba kompensuoti išlaidas, jis pripažįstamas išlaidomis, lygiomis reikalavimus atitinkančiai sumai. Reikalavimus atitinkančios išlaidos, kurios turi būti kompensuotos gavėjams, tačiau apie kurias dar nėra pranešta, metų pabaigoje yra įvertinamos ir įrašomos kaip sukauptos išlaidos.

1.7.   NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS IR ĮSIPAREIGOJIMAI

NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS IR ĮSIPAREIGOJIMAI

1.7.1.   
  Neapibrėžtasis turtas

Neapibrėžtasis turtas

Neapibrėžtasis turtas – dėl praeities įvykių galintis atsirasti turtas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau Europos Sąjungos nevisiškai kontroliuojamų neapibrėžtų būsimų įvykių. Neapibrėžtasis turtas parodomas, kai tikimasi gauti ekonominės naudos arba turėti naudojimo galimybių.

1.7.2.   
  Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Neapibrėžtasis įsipareigojimas – dėl praeities įvykių galintis atsirasti įsipareigojimas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau Europos Sąjungos nevisiškai kontroliuojamų neapibrėžtų būsimų įvykių, arba esamas įsipareigojimas, atsiradęs dėl praeities įvykių, kuris dar nėra pripažintas, nes nėra tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingi ekonominę naudą teikiantys ištekliai arba naudojimo galimybės, arba, retais atvejais, kai įsipareigojimo suma negali būti pakankamai patikimai nustatyta.

2.   BALANSO PASTABOS

ILGALAIKIS TURTAS

ILGALAIKIS TURTAS

2.1.   NEMATERIALUSIS TURTAS

NEMATERIALUSIS TURTAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Suma |
| Bendroji apskaitinė vertė 2008 m. gruodžio 31 d. | 134 |
| Papildomas įsigijimas | 39 |
| Perleidimas | (3) |
| Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą | 0 |
| Kiti pokyčiai | 1 |
| Bendroji apskaitinė vertė 2009 m. gruodžio 31 d. | 171 |
| Sukaupta amortizacija 2008 m. gruodžio 31 d. | 78 |
| Amortizacijos sąnaudos per metus | 22 |
| Perleidimas | (1) |
| Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą | 0 |
| Kiti pokyčiai | 0 |
| Sukaupta amortizacija 2009 m. gruodžio 31 d. | 99 |
| GRYNOJI APSKAITINĖ VERTĖ 2009 M. GRUODŽIO 31 D. | 72 |
| Grynoji apskaitinė vertė 2008 m. gruodžio 31 d. | 56 |

Mln. EUR

Suma

Bendroji apskaitinė vertė 2008 m. gruodžio 31 d.

134

Papildomas įsigijimas

39

Perleidimas

(3)

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

0

Kiti pokyčiai

1

Bendroji apskaitinė vertė 2009 m. gruodžio 31 d.

Bendroji apskaitinė vertė 2009 m. gruodžio 31 d.

171

171

Sukaupta amortizacija 2008 m. gruodžio 31 d.

78

Amortizacijos sąnaudos per metus

22

Perleidimas

(1)

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

0

Kiti pokyčiai

0

Sukaupta amortizacija 2009 m. gruodžio 31 d.

Sukaupta amortizacija 2009 m. gruodžio 31 d.

99

99

GRYNOJI APSKAITINĖ VERTĖ 2009 M. GRUODŽIO 31 D.

GRYNOJI APSKAITINĖ VERTĖ 2009 M. GRUODŽIO 31 D.

72

72

Grynoji apskaitinė vertė 2008 m. gruodžio 31 d.

Grynoji apskaitinė vertė 2008 m. gruodžio 31 d.

56

56

Šios sumos pirmiausia susijusios su kompiuterine programine įranga.

2.2.   NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGINIAI

NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGINIAI

Kai kuriose šalyse negalima atskirti žemės vertės nuo pastato vertės, nes tiek žemė, tiek pastatas buvo nupirkti kaip visuma. Žemės, kurios nusidėvėjimas neskaičiuojamas, vertė nebus vertinama atskirai, jeigu nebus būtina, t. y. dėl tolesnių išlaidų, pvz., naujo nekilnojamojo turto statybos arba dalinio pardavimo.

Su Europos geostacionarine navigacine tinklo sistema (EGNOS) susijusi turtą 2009 m. perdavus Komisijai, jis 2009 m. gruodžio 31 d. priskirtas įrangai ir įrengimams. Šio turto grynoji buhalterinė vertė tą dieną – 11 mln. EUR (bendroji 40 mln. EUR vertė, atėmus 29 mln. EUR sukauptą nusidėvėjimą).

NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGINIAI

NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGINIAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Žemė ir pastatai | Įranga ir įrengimai | Baldai ir transporto priemonės | Kompiuterinė įranga | Kitas materialusis turtas | Finansinė nuoma | Statomas turtas | Iš viso |
| Bendroji apskaitinė vertė 2008 m. gruodžio 31 d. | 3 902 | 368 | 205 | 466 | 151 | 2 621 | 122 | 7 835 |
| Papildomas įsigijimas | 39 | 89 | 20 | 57 | 17 | 29 | 141 | 392 |
| Perleidimas | (1) | (15) | (20) | (56) | (6) | 0 | 0 | (98) |
| Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą | 31 | (2) | 0 | 0 | 3 | 0 | (32) | 0 |
| Kiti pokyčiai | 1 | 20 | 10 | 8 | 17 | 5 | 0 | 61 |
| Bendroji apskaitinė vertė 2009 m. gruodžio 31 d. | 3 972 | 460 | 215 | 475 | 182 | 2 655 | 231 | 8 190 |
| Sukauptas nusidėvėjimas 2008 m. gruodžio 31 d. | 1 616 | 300 | 149 | 349 | 92 | 448 | | 2 954 |
| Nusidėvėjimo sąnaudos per metus | 127 | 66 | 16 | 60 | 17 | 163 | | 449 |
| Atkurtas nusidėvėjimas | 0 | 0 | 0 | (2) | 0 | 0 | | (2) |
| Perleidimas | (1) | (13) | (14) | (52) | (5) | 0 | | (85) |
| Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą | 0 | (1) | 0 | 0 | 1 | 0 | | 0 |
| Kiti pokyčiai | 0 | 3 | 4 | 4 | 3 | 1 | | 15 |
| Sukauptas nusidėvėjimas 2009 m. gruodžio 31 d. | 1 742 | 355 | 155 | 359 | 108 | 612 | | 3 331 |
| GRYNOJI APSKAITINĖ VERTĖ 2009 M. GRUODŽIO 31 D. | 2 230 | 105 | 60 | 116 | 74 | 2 043 | 231 | 4 859 |
| Grynoji apskaitinė vertė 2008 m. gruodžio 31 d. | 2 286 | 68 | 56 | 117 | 59 | 2 173 | 122 | 4 881 |

Mln. EUR

Žemė ir pastatai

Įranga ir įrengimai

Baldai ir transporto priemonės

Kompiuterinė įranga

Kitas materialusis turtas

Finansinė nuoma

Statomas turtas

Iš viso

Bendroji apskaitinė vertė 2008 m. gruodžio 31 d.

3 902

368

205

466

151

2 621

122

7 835

Papildomas įsigijimas

39

89

20

57

17

29

141

392

Perleidimas

(1)

(15)

(20)

(56)

(6)

0

0

(98)

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

31

(2)

0

0

3

0

(32)

0

Kiti pokyčiai

1

20

10

8

17

5

0

61

Bendroji apskaitinė vertė 2009 m. gruodžio 31 d.

Bendroji apskaitinė vertė 2009 m. gruodžio 31 d.

3 972

3 972

460

460

215

215

475

475

182

182

2 655

2 655

231

231

8 190

8 190

Sukauptas nusidėvėjimas 2008 m. gruodžio 31 d.

1 616

300

149

349

92

448

2 954

Nusidėvėjimo sąnaudos per metus

127

66

16

60

17

163

449

Atkurtas nusidėvėjimas

0

0

0

(2)

0

0

(2)

Perleidimas

(1)

(13)

(14)

(52)

(5)

0

(85)

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

0

(1)

0

0

1

0

0

Kiti pokyčiai

0

3

4

4

3

1

15

Sukauptas nusidėvėjimas 2009 m. gruodžio 31 d.

Sukauptas nusidėvėjimas 2009 m. gruodžio 31 d.

1 742

1 742

355

355

155

155

359

359

108

108

612

612

3 331

3 331

GRYNOJI APSKAITINĖ VERTĖ 2009 M. GRUODŽIO 31 D.

GRYNOJI APSKAITINĖ VERTĖ 2009 M. GRUODŽIO 31 D.

2 230

2 230

105

105

60

60

116

116

74

74

2 043

2 043

231

231

4 859

4 859

Grynoji apskaitinė vertė 2008 m. gruodžio 31 d.

Grynoji apskaitinė vertė 2008 m. gruodžio 31 d.

2 286

68

56

117

59

2 173

122

4 881

Mokėtinos įmokos, susijusios su finansine nuoma ir panašiomis teisėmis į gautinas sumas, balanse parodomos kaip ilgalaikiai ir trumpalaikiai įsipareigojimai (taip pat žr. 2.15 ir 2.18.1 pastabas). Jie išskaidomi toliau pateikiamoje lentelėje.

FINANSINĖ NUOMA

FINANSINĖ NUOMA

| Mln. EUR |
| --- |
| Aprašymas | Sukauptos sąnaudos (A) | Būsimos mokėtinos sumos | Vertė iš viso | Paskesnės turto išlaidos | Turto vertė | nusidėvėjimas | Grynoji apskaitinė vertė |
| < 1 metai | > 1 metai | > 5 metai | Iš viso įsipareigojimų (B) | A + B | (C) | A + B + C | (E) | = A + B + C + E |
| Žemė ir pastatai | 785 | 51 | 257 | 1 465 | 1 773 | 2 558 | 61 | 2 619 | (598) | 2 021 |
| Kitas materialusis turtas | 14 | 8 | 13 | 1 | 22 | 36 | 0 | 36 | (14) | 22 |
| Iš viso 2009 12 31 | 799 | 59 | 270 | 1 466 | 1 795 | 2 594 | 61 | 2 655 | (612) | 2 043 |
| Iš viso 2008 12 31 | 738 | 52 | 250 | 1 520 | 1 822 | 2 560 | 61 | 2 621 | (448) | 2 173 |

Mln. EUR

Aprašymas

Sukauptos sąnaudos (A)

Būsimos mokėtinos sumos

Vertė iš viso

Paskesnės turto išlaidos

Turto vertė

nusidėvėjimas

Grynoji apskaitinė vertė

< 1 metai

> 1 metai

> 5 metai

Iš viso įsipareigojimų (B)

A + B

(C)

A + B + C

(E)

= A + B + C + E

Žemė ir pastatai

785

51

257

1 465

1 773

2 558

61

2 619

(598)

2 021

2 021

Kitas materialusis turtas

14

8

13

1

22

36

0

36

(14)

22

22

Iš viso 2009 12 31

Iš viso 2009 12 31

799

799

59

59

270

270

1 466

1 466

1 795

1 795

2 594

2 594

61

61

2 655

2 655

(612)

(612)

2 043

2 043

Iš viso 2008 12 31

Iš viso 2008 12 31

738

738

52

52

250

250

1 520

1 520

1 822

1 822

2 560

2 560

61

61

2 621

2 621

(448)

(448)

2 173

2 173

2.3.   ILGALAIKĖS INVESTICIJOS

ILGALAIKĖS INVESTICIJOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale | 2.3.1 | 382 | 278 |
| Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale | 2.3.2 | 196 | 145 |
| Garantijų fondas | 2.3.3 | 1 240 | 1 091 |
| Parduoti laikomas turtas | 2.3.4 | 561 | 564 |
| Iš viso investicijų | | 2 379 | 2 078 |

Mln. EUR

Pastaba

2009 12 31

2008 12 31

Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale

2.3.1

2.3.1

382

278

Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale

2.3.2

2.3.2

196

145

Garantijų fondas

2.3.3

2.3.3

1 240

1 091

Parduoti laikomas turtas

2.3.4

2.3.4

561

564

Iš viso investicijų

Iš viso investicijų

2 379

2 379

2 078

2 078

Šiai kategorijai priskiriamos investicijos, kuriomis remiama ES veikla. Jai taip pat priskiriamas Garantijų fondo grynasis turtas.

2.3.1.   
  Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale

Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale

| Mln. EUR |
| --- |
| | EIF | ARTEMIS | „Švarus dangus“ | Iš viso |
| Suma 2008 m. gruodžio 31 d. | 278 | 0 | 0 | 278 |
| Įsigijimas | 26 | 10 | 75 | 111 |
| Grynojo pertekliaus (deficito) dalis | (2) | (3) | (1) | (6) |
| Kiti nuosavybės pokyčiai | (1) | 0 | 0 | (1) |
| Suma 2009 m. gruodžio 31 d. | 301 | 7 | 74 | 382 |

Mln. EUR

EIF

ARTEMIS

„Švarus dangus“

Iš viso

Suma 2008 m. gruodžio 31 d.

278

0

0

278

Įsigijimas

26

10

75

111

Grynojo pertekliaus (deficito) dalis

(2)

(3)

(1)

(6)

Kiti nuosavybės pokyčiai

(1)

0

0

(1)

Suma 2009 m. gruodžio 31 d.

Suma 2009 m. gruodžio 31 d.

301

301

7

7

74

74

382

382

Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės apskaitos metodą, dėl daugiau informacijos žr. 1.3 pastabą. Toliau nurodytos apskaitinės sumos priskiriamos ES pagal jai tenkančią asocijuotųjų įmonių kapitalo procentinę dalį.

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Turtas | 420 | 295 |
| Įsipareigojimai | (38) | (17) |
| Įplaukos | 17 | 23 |
| Sukauptas perteklius (deficitas) | (6) | 10 |

Mln. EUR

2009 12 31

2008 12 31

Turtas

420

295

Įsipareigojimai

(38)

(17)

Įplaukos

17

23

Sukauptas perteklius (deficitas)

(6)

10

Europos investicijų fondas (EIF)

Europos investicijų fondas (EIF)

Europos investicijų fondas (EIF) yra Europos Sąjungos finansų įstaiga, kurios specializacija – teikti rizikos kapitalą ir garantijas mažosioms ir vidutinėms įmonėms. 2009 m. gruodžio 31 d. Komisija buvo pasirašiusi iš viso 861 mln. EUR (iš 2 940 mln. EUR) EIF akcinio kapitalo. Tai sudaro 29,29 % viso EIF akcinio kapitalo. Komisija apmokėjo 20 %, nepareikalautas likutis sudaro 689 mln. EUR, taip pat žr. 5.13.2 pastabą. Pagal 2005 m. Komisijos ir Europos investicijų banko (EIB) pasirašytą susitarimą Komisija turi teisę bet kuriuo metu parduoti savo akcijas EIB tokia kaina, kuri atitinka EIF įvertinimą, padalytą iš viso išleistų akcijų skaičiaus. Pardavimo pasirinkimo sandorio vertė beveik lygi nuliui, nes formulė, taikoma akcijų pardavimo kainai nustatyti, panaši į EIF grynojo akcinio kapitalo nustatymo formulę. ES akcijų paketas vertinamas 29,29 % EIF grynojo turto, kuris 2009 m. gruodžio 31 d. sudarė 301 mln. EUR (2008 m. – 278 mln. EUR), iš kurių 2 mln. EUR susiję su 2009 m. rezultatu (nuostoliu). 2009 m. buvo gauta 4 mln. EUR dividendų už 2008 finansinius metus.

Jungtinės technologijų iniciatyvos

Jungtinės technologijų iniciatyvos

Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė jungtinių technologijų iniciatyvų forma plėtojama steigiant bendrąsias įmones pagal Sutarties 171 straipsnį, siekiant įgyvendinti Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkėje nustatytus tikslus. Europos lygmeniu plėtojamos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės programos – jungtinės technologijų iniciatyvos – įgyvendinamos strateginėse srityse, kuriose moksliniai tyrimai ir inovacijos yra esminis Europos konkurencingumo veiksnys. Nauju Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos elementu, jungtinėmis technologijų iniciatyvomis, remiama didelio masto daugianacionalinė mokslinių tyrimų veikla. Jomis suburiami privačiojo ir viešojo sektorių partneriai, kad nustatytų bendrus visuomenei itin aktualius tikslus ir jų siekdami sutelktų finansavimą ir žinias. Jungtinės technologijų iniciatyvos – tai nauja bendradarbiavimo forma siekiant ES lyderių Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijoje nustatytų tikslų. 2009 m. veiklą pradėjo pirmosios trys jungtinės technologijų iniciatyvos: bendroji įmonė ARTEMIS ir bendroji įmonė „Švarus dangus“ (aprašytos toliau) ir NVI bendroji įmonė, priskiriama bendrosioms įmonėms ir aprašyta 2.3.2 pastaboje. Nors bendrosios įmonės ARTEMIS ir „Švarus dangus“ teisiškai vadinamos bendrosiomis įmonėmis, apskaitos požiūriu jos turi būti laikomos asocijuotosiomis įmonėmis, nes Komisija šiems subjektams turi reikšmingos įtakos.

Bendroji įmonė ARTEMIS

Bendroji įmonė ARTEMIS

Ši įmonė sukurta siekiant kartu su privačiojo sektoriaus partneriais įgyvendinti jungtinę technologijų iniciatyvą įterptųjų kompiuterinių sistemų srityje. Komisijos atstovaujamos Europos Sąjungos nuosavybės dalis 2009 m. gruodžio 31 d. buvo 100 % arba 7 mln. EUR. Didžiausias orientacinis ES įnašas yra 420 mln. EUR.

Bendroji įmonė „Švarus dangus“

Bendroji įmonė „Švarus dangus“

Šios įmonės paskirtis – paspartinti švarių oro transporto technologijų ES kūrimą, tvirtinimą ir demonstravimą, visų pirma sukurti visiškai naujovišką oro transporto sistemą, kuria siekiama sumažinti oro transporto poveikį aplinkai. Komisijos atstovaujamos Europos Sąjungos nuosavybės dalis 2009 m. gruodžio 31 d. buvo 99,41 % arba 74 mln. EUR. Didžiausias orientacinis ES įnašas į šią įmonę yra 800 mln. EUR.

2.3.2.   
  Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale

Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale

| Mln. EUR |
| --- |
| | GJU | SESAR | ITER | IMI | Iš viso |
| Suma 2008 12 31 | 0 | 103 | 42 | 0 | 145 |
| Įsigijimas | 0 | 28 | 39 | 81 | 148 |
| Grynojo rezultato dalis | 0 | (51) | (46) | 0 | (97) |
| Suma 2009 12 31 | 0 | 80 | 35 | 81 | 196 |

Mln. EUR

GJU

SESAR

ITER

IMI

Iš viso

Suma 2008 12 31

0

103

42

0

145

Įsigijimas

0

28

39

81

148

Grynojo rezultato dalis

0

(51)

(46)

0

(97)

Suma 2009 12 31

Suma 2009 12 31

0

0

80

80

35

35

81

81

196

196

Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės apskaitos metodą, dėl daugiau paaiškinimų žr. 1.3 pastabą. Toliau nurodytos apskaitinės sumos priskiriamos ES pagal jai tenkančią bendrųjų įmonių kapitalo procentinę dalį.

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Ilgalaikis turtas | 48 | 0 |
| Trumpalaikis turtas | 192 | 154 |
| Ilgalaikiai įsipareigojimai | 0 | 0 |
| Trumpalaikiai įsipareigojimai | (44) | (9) |
| Įplaukos | 72 | 37 |
| Išlaidos | (169) | (93) |

Mln. EUR

2009 12 31

2008 12 31

Ilgalaikis turtas

48

0

Trumpalaikis turtas

192

154

Ilgalaikiai įsipareigojimai

0

0

Trumpalaikiai įsipareigojimai

(44)

(9)

Įplaukos

72

37

Išlaidos

(169)

(93)

Bendroji įmonė „Galileo“ (BĮG)

Bendroji įmonė „Galileo“ (BĮG)

Bendroji įmonė „Galileo“ (BĮG) pradėta likviduoti 2006 m. pabaigoje ir šis procesas tebevyksta. Likviduojamos BĮG grynasis turtas metų pabaigoje buvo 0 EUR. Kadangi 2009 m. įmonė veiklos nevykdė ir tebebuvo likviduojama, įplaukų ir išlaidų nebuvo. Taigi investicijos vertė 2009 m. gruodžio 31 d. (ir 2008 m. gruodžio 31 d.) buvo 0 EUR, tai yra lygi 585 mln. EUR investicijai atėmus 585 mln. EUR sukauptų nuostolių dalį.

Europos GNSS priežiūros institucija, 2004 m. įkurta ES agentūra, įtraukiama į konsoliduotąsias ES ataskaitas, 2007 m. sausio 1 d. oficialiai perėmė BĮG atsakomybę. Įsigaliojus Reglamentui (EB) Nr. 683/2008, Komisija iš GNSS priežiūros institucijos perėmė Europos GNSS programų vadovo funkcijas. Ši veikla ir užduotys iš GNSS priežiūros institucijos Komisijai perduotos 2009 m. sausio 1 d.

Bendroji įmonė SESAR

Bendroji įmonė SESAR

Šios bendrosios įmonės tikslas – užtikrinti Europos oro eismo vadybos sistemos modernizavimą ir spartų pagrindinio oro eismo vadybos Europoje plano įgyvendinimą koordinuojant ir sutelkiant visas atitinkamas ES mokslinių tyrimų ir plėtros pastangas. 2009 m. gruodžio 31 d. Komisijai priklausė 87,4 % arba 80 mln. EUR (2008 m. – 103 mln. EUR) SESAR kapitalo dalies. Visas (orientacinis) ES įnašas, numatytas SESAR (2007–2013 m.), yra 700 mln. EUR.

Tarptautinė ITER branduolio sintezės energijos organizacija (Tarptautinė ITER organizacija)

Tarptautinė ITER branduolio sintezės energijos organizacija (Tarptautinė ITER organizacija)

Tarptautinės ITER organizacijos darbe dalyvauja ES, Kinija, Indija, Rusija, Korėja, Japonija ir JAV. ITER įkurta, kad valdytų ITER įrenginius, skatintų laboratorijas, kitas institucijas ir darbuotojus, dalyvaujančius šios organizacijos narių branduolio sintezės energijos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programose, eksploatuoti ITER įrenginius, plėstų visuomenės supratimą apie branduolio sintezės energiją ir skatintų jos priimtinumą visuomenei ir vykdytų bet kokią veiklą, būtiną jos tikslui pasiekti.

ES (Euratomo) įnašas į Tarptautinę ITER organizaciją teikiamas per Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūrą, ir be kita ko, apima valstybių narių ir Šveicarijos įnašus. Visas įnašas teisiškai laikomas Euratomo įnašu į ITER, o valstybės narės ir Šveicarija ITER nuosavybės teisių neturi. Kadangi teisiškai ES priklauso bendrosios įmonės Tartpautinės ITER organizacijos kapitalo dalis, ES privalo ją nurodyti savo konsoliduotose ataskaitose.

2009 m. gruodžio 31 d. Euratomui priklausė 47 % arba 35 mln. EUR (2008 m. – 42 mln. EUR) ITER kapitalo dalies. Visas (orientacinis) Euratomo įnašas, numatytas ITER (2007–2041 m.), yra 7 649 mln. EUR.

Jungtinė naujoviškų vaistų technologijų iniciatyva

Jungtinė naujoviškų vaistų technologijų iniciatyva

2009 m. pradėjusi veikti trečioji jungtinė technologijų iniciatyva, NVI bendroji įmonė, remia ikikonkurencinius farmacinius mokslinius tyrimus ir plėtrą valstybėse narėse ir asocijuotose šalyse, siekiant padidinti investicijas į mokslinius tyrimus biofarmacijos sektoriuje ir skatinti jos veikloje dalyvauti mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ). Komisijos atstovaujamos Europos Sąjungos nuosavybės teisės 2009 m. gruodžio 31 d. buvo 99,1 % arba 81 mln. EUR. Didžiausias orientacinis ES įnašas į iki 2017 12 31 yra 1 mlrd. EUR.

2.3.3.   
  Garantijų fondas

Garantijų fondas

Garantijų fondo grynasis turtas

Garantijų fondo grynasis turtas

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Parduoti laikomas turtas | 1 050 | 887 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai | 191 | 205 |
| Iš viso turto | 1 241 | 1 092 |
| Iš viso įsipareigojimų | (1) | (1) |
| Grynasis turtas | 1 240 | 1 091 |

Mln. EUR

2009 12 31

2008 12 31

Parduoti laikomas turtas

1 050

887

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

191

205

Iš viso turto

Iš viso turto

1 241

1 241

1 092

1 092

Iš viso įsipareigojimų

Iš viso įsipareigojimų

(1)

(1)

(1)

(1)

Grynasis turtas

Grynasis turtas

1 240

1 240

1 091

1 091

Išorės veiksmų garantijų fondas pagal Tarybos sprendimą apima ES garantijomis užtikrintas paskolas, visų pirma Europos investicijų banko (EIB) skolinimo operacijas už Europos Sąjungos ribų ir makrofinansinės pagalbos paskolas (MFP paskolas) bei Euratomo paskolas už Europos Sąjungos ribų. Tai ilgalaikė priemonė, skirta bet kokioms ES garantuotoms įsipareigojimų nevykdančių skolininkų skoloms padengti, todėl gali būti laikoma ilgalaike investicija. Tai patvirtina faktas, kad beveik 76 % parduoti laikomo turto išpirkimo terminas 1–10 metų. Fondą sudaro ES bendrojo biudžeto įmokos, kurios sudaro 9 % operacijų kapitalo vertės, už investuotą Fondo turtą gautos palūkanos ir sumos, susigrąžintos iš įsipareigojimų nevykdančių skolininkų, kurių atžvilgiu Fondas turėjo panaudoti savo garantiją. Bet koks susidaręs metinis perteklius grąžinamas į ES bendrąjį biudžetą ir įrašomas į įplaukų suvestinės specialią kategoriją.

ES turi įtraukti garantijų rezervą, kad padengtų trečiosioms šalims suteiktas paskolas. Šio rezervo paskirtis – padengti Garantijų fondo reikalavimus ir, jei reikia, panaudotas garantijas, kurios viršija Fondo sumas, kad tos sumos galėtų būti apmokėtos iš biudžeto. Šis 1 472 mln. EUR rezervas atitinka numatytą sumą, t. y. 9 % 2009 m. gruodžio 31 d. paskolų likučio. Grynasis Fondo turtas 2009 m. gruodžio 31 d. iš viso sudarė 1 240 mln. EUR. Grynojo turto ir rezervo sumos skirtumas atitinka iš ES biudžeto Fondui mokėtiną sumą, t. y. 232 mln. EUR. Parduoti laikomų skolos vertybinių popierių portfelio tikrosios vertės pokyčiai 2009 m. iš viso sudarė 16 mln. EUR ir pripažinti nuosavybėje (2008 m. – 15 mln. EUR).

2.3.4.   
  Parduoti laikomas turtas

Parduoti laikomas turtas

Į šią kategoriją įtrauktos investicijos ir akcijos, įsigytos siekiant padėti gavėjams plėtoti veiklą.

Ilgalaikis parduoti laikomas turtas

Ilgalaikis parduoti laikomas turtas

| Mln. EUR |
| --- |
| | ERPB | Rizikos kapitalo operacijos | ETP steigimo programa | EFPE | Kiti | Iš viso |
| Sumos 2008 12 31 | 157 | 204 | 133 | 67 | 3 | 564 |
| Įsigijimas | 0 | 11 | 52 | 26 | 19 | 108 |
| Perleidimas ir (arba) panaikinimas | 0 | (26) | (4) | 0 | 0 | (30) |
| Perkainojimo pertekliaus (deficito) perkėlimas į nuosavybę | 0 | (14) | (14) | 3 | 0 | (25) |
| Valiutos keitimo nuostoliai | 0 | (42) | 0 | 0 | 0 | (42) |
| Vertės sumažėjimo nuostolis | 0 | (1) | (13) | 0 | 0 | (14) |
| Sumos 2009 12 31 | 157 | 132 | 154 | 96 | 22 | 561 |

Mln. EUR

ERPB

Rizikos kapitalo operacijos

ETP steigimo programa

EFPE

Kiti

Iš viso

Sumos 2008 12 31

157

204

133

67

3

564

Įsigijimas

0

11

52

26

19

108

Perleidimas ir (arba) panaikinimas

0

(26)

(4)

0

0

(30)

Perkainojimo pertekliaus (deficito) perkėlimas į nuosavybę

0

(14)

(14)

3

0

(25)

Valiutos keitimo nuostoliai

0

(42)

0

0

0

(42)

Vertės sumažėjimo nuostolis

0

(1)

(13)

0

0

(14)

Sumos 2009 12 31

Sumos 2009 12 31

157

157

132

132

154

154

96

96

22

22

561

561

Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB)

Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB)

Komisija yra pasirašiusi 3 % viso ERPB 20 mlrd. EUR kapitalo. Balanso sudarymo dieną pareikalauta suma buvo 157 mln. EUR, kuri visa buvo apmokėta. Neapmokėta nepareikalauto kapitalo dalis yra 443 mln. EUR (taip pat žr. 5.13.1 pastabą). Kadangi ERPB nėra kotiruojamas jokioje akcijų biržoje, taip pat atsižvelgiant į ERPB įstatuose numatytus sutartinius akcijų pardavimui taikomus apribojimus (be kita ko, akcijos gali būti parduotos tik esamiems akcininkams, o pardavimo kaina ribojama įsigijimo savikaina), Komisijos akcijų paketas vertinamas savikaina, atėmus bet kokį vertės sumažėjimą.

Rizikos kapitalo operacijos

Rizikos kapitalo operacijos

Vykdant rizikos kapitalo operacijas, finansų tarpininkams suteikiamos sumos kapitalo investicijoms finansuoti. Jas valdo Europos investicijų bankas, ir jos yra finansuojamos pagal Europos kaimynystės politiką.

Kitos investicijos

Kitos investicijos

Didžiausios sumos susijusios su Augimo ir užimtumo programa, daugiamete programa ir Konkurencingumo ir inovacijų programa, kurias patikos principu valdo EIF ir kuriomis remiamas MVĮ steigimas ir finansavimas jų veiklos pradžioje, investuojant į tinkamus specialius rizikos kapitalo fondus (154 mln. EUR). Šiai investicijų kategorijai taip pat priskiriama 96 mln. EUR suma, susijusi su Europos fondu Pietryčių Europai (EFPE) – kintamojo akcinio kapitalo investicine bendrove (SICAV). Bendras EFPE tikslas – skatinti ekonomikos vystymąsi ir gerovę Pietryčių Europoje, teikiant papildomą finansavimą vystymuisi skatinti per vietos finansų tarpininkus. Į 2009 m. ataskaitas įtraukta nauja 19 mln. EUR investicija, susijusi su Pietryčių Europos Energijos vartojimo efektyvumo fondu (SE4F).

2.4.   PASKOLOS

PASKOLOS

Šioje kategorijoje parodytos Europos Sąjungai mokėtinos paskolos, kurių terminas ilgesnis nei vieneri metai.

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Paskolos, suteiktos iš ES biudžeto ir EAPB | 2.4.1 | 169 | 179 |
| Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos | 2.4.2 | 10 595 | 3 386 |
| Iš viso paskolų | | 10 764 | 3 565 |

Mln. EUR

Pastaba

2009 12 31

2008 12 31

Paskolos, suteiktos iš ES biudžeto ir EAPB

2.4.1

2.4.1

169

179

Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos

2.4.2

2.4.2

10 595

3 386

Iš viso paskolų

Iš viso paskolų

10 764

10 764

3 565

3 565

2.4.1.   
  Paskolos, suteiktos iš Europos Sąjungos biudžeto ir likviduojamos EAPB

Paskolos, suteiktos iš Europos Sąjungos biudžeto ir likviduojamos EAPB

| Mln. EUR |
| --- |
| | Paskolos su specialiomis sąlygomis | Likviduojama EAPB | Iš viso |
| Iš viso 2008 12 31 | 150 | 29 | 179 |
| Grąžintos lėšos | (19) | (5) | (24) |
| Apskaitinės vertės pokyčiai | 12 | 2 | 14 |
| Iš viso 2009 12 31 | 143 | 26 | 169 |

Mln. EUR

Paskolos su specialiomis sąlygomis

Likviduojama EAPB

Iš viso

Iš viso 2008 12 31

150

29

179

Grąžintos lėšos

(19)

(5)

(24)

Apskaitinės vertės pokyčiai

12

2

14

Iš viso 2009 12 31

Iš viso 2009 12 31

143

143

26

26

169

169

Paskolos su specialiomis sąlygomis

Paskolos su specialiomis sąlygomis

Šis punktas apima paskolas su specialiomis sąlygomis, suteiktas lengvatinėmis palūkanų normomis, bendradarbiaujant su ES nepriklausančiomis šalimis. Visos sumos turi būti grąžintos praėjus daugiau kaip 12 mėnesių po metų pabaigos. Faktinės šių paskolų palūkanų normos svyruoja nuo 7,73 % iki 12,36 %.

Likviduojamos EAPB būsto paskolos

Likviduojamos EAPB būsto paskolos

Būsto paskolos – tai iš EAPB nuosavų lėšų suteiktos paskolos, remiantis EAPB sutarties 54 ir 54.2 straipsniais. Šios paskolos suteiktos su 1 % fiksuota palūkanų norma, todėl laikomos paskolomis lengvatinėmis palūkanų normomis. Faktinės šių paskolų palūkanų normos yra 2,806–22,643 %. Praktiniais ir reikšmingumo sumetimais šių paskolų sandorio vertė yra naudojama kaip pirminė tikroji vertė, neatsižvelgiant į suteiktas lengvatines palūkanų normas.

2.4.2.   
  Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos

Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos

| Mln. EUR |
| --- |
| | MFP paskolos | Euratomas paskolos | Mokėjimų balanso priemonė | Likviduojama EAPB | Iš viso |
| Iš viso 2008 12 31 | 663 | 494 | 2 004 | 338 | 3 499 |
| Naujos paskolos | 25 | 7 | 7 200 | 0 | 7 232 |
| Grąžintos lėšos | (95) | (11) | 0 | (88) | (194) |
| Valiutos keitimo kurso skirtumai | 0 | (1) | 0 | 16 | 15 |
| Apskaitinės vertės pokytis | (6) | (5) | 99 | (5) | 83 |
| Iš viso 2009 12 31 | 587 | 484 | 9 303 | 261 | 10 635 |
| Mokėtina suma per < 1 metus | 40 | 0 | 0 | 0 | 40 |
| Mokėtina suma per > 1 metus | 547 | 484 | 9 303 | 261 | 10 595 |

Mln. EUR

MFP paskolos

Euratomas paskolos

Mokėjimų balanso priemonė

Likviduojama EAPB

Iš viso

Iš viso 2008 12 31

663

494

2 004

338

3 499

Naujos paskolos

25

7

7 200

0

7 232

Grąžintos lėšos

(95)

(11)

0

(88)

(194)

Valiutos keitimo kurso skirtumai

0

(1)

0

16

15

Apskaitinės vertės pokytis

(6)

(5)

99

(5)

83

Iš viso 2009 12 31

587

484

9 303

261

10 635

Mokėtina suma per < 1 metus

Mokėtina suma per < 1 metus

40

40

0

0

0

0

0

0

40

40

Mokėtina suma per > 1 metus

Mokėtina suma per > 1 metus

547

547

484

484

9 303

9 303

261

261

10 595

10 595

Makrofinansinės pagalbos (MFP) paskolos

Makrofinansinės pagalbos (MFP) paskolos

MFP yra nepriklausomo mokėjimų balanso ir (arba) biudžetinės paramos trečiosioms šalims partnerėms, kurios geografiniu požiūriu yra arti ES teritorijos, politikos finansinė priemonė. Paprastai ji teikiama vidutinės trukmės ir (arba) ilgalaikių paskolų ar dotacijų arba tinkamo jų derinio forma ir iš esmės papildo pagal TVF remiamą koregavimo procesą ir reformų programą suteiktą finansavimą. Komisija nėra gavusi trečiųjų šalių garantijų šioms paskoloms, tačiau jos yra Garantijų fondo garantuotos (žr. 2.3.3 pastabą).

Euratomo paskolos

Euratomo paskolos

Euratomas yra Europos Komisijos atstovaujamas ES juridinis asmuo. Jis teikia paskolas valstybėms narėms siekiant finansuoti valstybių narių investicinius projektus, susijusius su pramonine elektros energijos gamyba atominėse elektrinėse ir su pramoniniais kuro ciklo įrenginiais. Jis taip pat teikia paskolas ES nepriklausančioms valstybėms siekiant pagerinti atominių elektrinių ir veikiančių arba statomų branduolinės energetikos ciklo įrenginių saugumą ir veiksmingumą.

Šioms paskoloms Komisija gavo 481 mln. EUR (2008 m. – 486 mln. EUR) garantijų iš trečiųjų šalių garantų.

Mokėjimų balanso (MB) paskolos

Mokėjimų balanso (MB) paskolos

MB paskolos – tai politika grindžiama finansinė priemonė, kurią vėl pasinaudota siekiant suteikti vidutinės trukmės finansinę paramą ES valstybėms narėms dabartinės ekonomikos ir finansų krizės sąlygomis. Naudojant šią priemonę galima suteikti paskolas valstybėms narėms, kurios susiduria su mokėjimų balanso arba kapitalo judėjimo sunkumais arba kurioms kyla tokių rimtų sunkumų grėsmė. Ši priemonė gali būti taikoma tik euro neįsivedusioms valstybėms narėms. Didžiausia bendra leistina paskolų suma yra 50 mlrd. EUR, ir šios paskolos garantuojamos ES bendrojo biudžeto lėšomis.

Nuo 2008 m. lapkričio mėn. iki 2009 m. pabaigos suteikta 14,6 mlrd. EUR vertės paskolų. Vengrijai suteikta 6,5 mlrd. EUR MB finansinė parama, iš kurių 2 mlrd. EUR išmokėta 2008 m., o grąžinimo terminas 2011 m. gruodžio mėn. Kiti 3,5 mlrd. EUR buvo išmokėti 2009 m. (grąžinimo terminai: 2014 m. lapkričio mėn. ir 2016 m. balandžio mėn.). Latvijai suteikta 3,1 mlrd. EUR MB parama: 2009 m. išmokėta 2,2 mlrd. EUR, kurių gražinimo terminas 2014 m. balandžio mėn. ir 2015 m. sausio mėn.; 0,5 mlrd. EUR išmokėta 2010 m. kovo mėn. (grąžinimo terminas – 2019 m. gegužės mėn.). 5 mlrd. EUR suma suteikta Rumunijai, iš kurių 1,5 mlrd. EUR išmokėta 2009 m., grąžinimo terminas – 2015 m. sausio mėn., dar 1 mlrd. EUR išmokėtas 2010 m. kovo mėn. (grąžinimo terminas – 2019 m. gegužės mėn.).

Likviduojamos EAPB paskolos

Likviduojamos EAPB paskolos

Šis straipsnis daugiausia apima likviduojamos EAPB iš skolintų lėšų suteiktas paskolas remiantis EAPB sutarties 54 ir 56 straipsniais bei tris Europos investicijų banko (EIB) išleistas nekotiruojamų skolos vertybinių popierių emisijas, siekiant pakeisti įsipareigojimų nevykdantį skolininką. Šie skolos vertybiniai popieriai bus laikomi iki jų galutinio išpirkimo termino (2017 m. ir 2019 m.), siekiant padengti susijusių pasiskolintų sumų aptarnavimą. Apskaitinės vertės pokyčiai atitinka sukauptų palūkanų pokyčius, pridėjus išmokėtų priedų amortizaciją per metus ir sandorių sąnaudas jų atsiradimo metu, apskaičiuotas remiantis faktinės palūkanų normos metodu.

Faktinės palūkanų normos (pateikiamos kaip palūkanų normų intervalas) nurodytos toliau.

| Paskolos | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansinė pagalba (MFP) | 0,9625 %–4,54 % | 3,022 %–5,29 % |
| Euratomas | 1,071 %–5,76 % | 3,428 %–5,76 % |
| Mokėjimų balanso priemonė | 3,125 %–3,625 % | 3,25 % |
| Likviduojama EAPB | 0,346%–5,8103% | 3,072%–5,8103% (4) |

Paskolos

2009 12 31

2008 12 31

Makrofinansinė pagalba (MFP)

0,9625 %–4,54 %

3,022 %–5,29 %

Euratomas

1,071 %–5,76 %

3,428 %–5,76 %

Mokėjimų balanso priemonė

3,125 %–3,625 %

3,25 %

Likviduojama EAPB

0,346%–5,8103%

3,072%–5,8103% (4)

4

2.5.   ILGALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

ILGALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

Pagal išankstinio finansavimo galimo susigrąžinimo arba panaudojimo laiką nustatoma, ar išankstinis finansavimas bus parodomas kaip trumpalaikis, ar kaip ilgalaikis turtas. Panaudojimo laikas nustatytas su projektu susijusiame susitarime. Visos sumos, grąžintinos arba panaudotinos per trumpesnį nei dvylikos mėnesių terminą nuo atskaitomybės dienos, parodomos kaip trumpalaikis išankstinis finansavimas, t. y. trumpalaikis turtas, o likutis – kaip ilgalaikis turtas.

Išankstinis finansavimas, iš viso

Išankstinis finansavimas, iš viso

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Ilgalaikis išankstinis finansavimas (žr. toliau) | 39 750 | 29 023 |
| Trumpalaikis išankstinis finansavimas (žr. 2.9 pastabą) | 9 077 | 10 262 |
| Išankstinis finansavimas, iš viso | 48 827 | 39 285 |

Mln. EUR

2009 12 31

2008 12 31

Ilgalaikis išankstinis finansavimas (žr. toliau)

39 750

29 023

Trumpalaikis išankstinis finansavimas (žr. 2.9 pastabą)

9 077

10 262

Išankstinis finansavimas, iš viso

Išankstinis finansavimas, iš viso

48 827

48 827

39 285

39 285

Garantijos, gautos dėl išankstinio finansavimo

Garantijos, gautos dėl išankstinio finansavimo

Tai yra garantijos, kurių Europos Sąjungos tam tikrais atvejais reikalauja iš gavėjų, kai jiems išmoka avansus (išankstinį finansavimą). Šios rūšies garantijų atveju turi būti parodytos dvi vertės: „nominalioji“ ir „einamoji“. Nominaliosios vertės atsiradimas siejamas su garantijos buvimu. Einamosios vertės atveju garantija suteikiama, jeigu yra išankstinio finansavimo mokėjimas ir (arba) tolesnių mokėjimų patvirtinimai. 2009 m. gruodžio 31 d. išankstinio finansavimo garantijų nominalioji vertė buvo 936 mln. EUR. Šių garantijų einamoji vertė buvo 724 mln. EUR. 2008 m. gruodžio 31 d. šios vertės buvo atitinkamai 968 ir 769 mln. EUR Šis skirtumas iš tiesų naudojamas patvirtintam ir išlaidoms priskirtam išankstiniam finansavimui, kurį gali tekti susigrąžinti ateityje, padengti.

Tam tikras išankstinio finansavimo sumas, išmokėtas įgyvendinant Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros septintąją bendrąją programą (7BP), iš esmės garantuoja Dalyvių garantijų fondas (DGF) – 2009 m. gruodžio 31 d. bendra išmokėta išankstinio finansavimo suma buvo 2,7 mlrd. EUR. Tai savitarpio paramos priemonė, kuria padengiama ES ir dalyvių finansinė rizika, patiriama įgyvendinant netiesioginius 7BP veiksmus, o įgyvendinimas užtikrinamas fondo kapitalu ir palūkanomis. Visi netiesioginių veiksmų, kuriems skiriama dotacija (taigi Komisijos apskaitoje registruojamas išankstinis finansavimas), dalyviai DGF kapitalui skiria 5 % viso ES įnašo, kol įgyvendinamas konkretus veiksmas. Kadangi dalyviai yra DGF savininkai, ES (atstovaujama Komisijos) veikia kaip vykdomasis jų įgaliotinis. Pabaigus įgyvendinti netiesioginį veiksmą, dalyviai atgauna visą savo įnašą į kapitalą, išskyrus tuos atvejus, kai dėl įsipareigojimų nevykdančių gavėjų DGF patiria nuostolių – tokiu atveju dalyviai atgauna mažiausiai 80 % savo įnašo. Dalyvių garantijų fondas garantuoja tiek ES, tiek dalyvių finansinius interesus. 2009 m. gruodžio 31 d. dalyvių įnašai į DGF iš viso sudarė 561 mln. EUR (2008 m. – 274 mln. EUR), taip pat žr. 11 pastabą.

Ilgalaikis išankstinis finansavimas

Ilgalaikis išankstinis finansavimas

| Mln. EUR |
| --- |
| Valdymo rūšis | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | 1 148 | 1 351 |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | 486 | 275 |
| Decentralizuotas valdymas | 347 | 90 |
| Pasidalijamasis valdymas | 37 199 | 26 764 |
| Jungtinis valdymas | 568 | 543 |
| Vykdomas kitų institucijų ir agentūrų | 2 | 0 |
| Ilgalaikis išankstinis finansavimas, iš viso | 39 750 | 29 023 |

Mln. EUR

Valdymo rūšis

2009 12 31

2008 12 31

Tiesioginis centralizuotas valdymas

1 148

1 351

Netiesioginis centralizuotas valdymas

486

275

Decentralizuotas valdymas

347

90

Pasidalijamasis valdymas

37 199

26 764

Jungtinis valdymas

568

543

Vykdomas kitų institucijų ir agentūrų

2

0

Ilgalaikis išankstinis finansavimas, iš viso

Ilgalaikis išankstinis finansavimas, iš viso

39 750

39 750

29 023

29 023

Didžiausios ilgalaikio išankstinio finansavimo sumos susijusios su 2007–2013 m. programavimo laikotarpio struktūrinės politikos veiksmais, kuriuos vykdo: Regioninės plėtros fondas (ERPF), Socialinis fondas (ESF), Žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP), Sanglaudos fondas (SF) ir Žuvininkystės fondas. Kadangi dauguma šių projektų yra ilgalaikiai, reikia, kad jiems skiriamus išankstinius mokėjimus jie galėtų gauti ilgiau nei vienerius metus. Todėl šios išankstinio finansavimo sumos parodomos kaip ilgalaikis turtas. Ilgalaikio išankstinio finansavimo suma, už kurią ES turi teisę gauti palūkanas iš gavėjų, yra 1 607 mln. EUR.

2009 m. padidėjimą daugiausia nulėmė tai, kad valstybėms narėms išmokėta trečioji išankstinio finansavimo dalis, 5 mlrd. EUR: 2,6 mlrd. EUR – SF, 1,8 mlrd. EUR – ERPF ir 0,6 mlrd. EUR – ESF. Be to, dėl ekonomikos krizės kiekvienai programai suteiktas papildomas finansinis paketas ekonomikai gaivinti: 3,9 mlrd. EUR – SF ir ERPF, 2,3 mlrd. EUR – ESF. Su decentralizuotu valdymu susijusios sumos padidėjo daugiausia dėl to, kad šalims kandidatėms išmokėtos išankstinio finansavimo sumos pagal PNPP programas.

2.6.   ILGALAIKĖS GAUTINOS SUMOS

ILGALAIKĖS GAUTINOS SUMOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Iš valstybių narių gautinos sumos | 26 | 24 |
| EAPB paskolos darbuotojams | 10 | 13 |
| Kiti | 2 | 2 |
| Garantijos ir indėliai | 17 | 6 |
| Iš viso | 55 | 45 |

Mln. EUR

2009 12 31

2008 12 31

Iš valstybių narių gautinos sumos

26

24

EAPB paskolos darbuotojams

10

13

Kiti

2

2

Garantijos ir indėliai

17

6

Iš viso

Iš viso

55

55

45

45

Iš valstybių narių gautinos sumos – tai anksčiau į ES įstojusių šalių likviduojamai EAPB mokėtinos sumos.

TRUMPALAIKIS TURTAS

TRUMPALAIKIS TURTAS

2.7.   ATSARGOS

ATSARGOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Mokslinės veiklos medžiagos | 62 | 73 |
| Kiti | 15 | 12 |
| Iš viso | 77 | 85 |

Mln. EUR

2009 12 31

2008 12 31

Mokslinės veiklos medžiagos

62

73

Kiti

15

12

Iš viso

Iš viso

77

77

85

85

Mokslinę įrangą saugo ir valdo Jungtinis tyrimų centras (JTC). Didžiąją atsargų dalį sudaro etaloninės medžiagos, tiek branduolinės, tiek nebranduolinės, saugomos Gelyje. Šios atsargos yra strategiškai svarbios ir yra laikomos, kad būtų galima reaguoti į nenumatytus būsimus poreikius kilus krizei. Kitos atsargos apima EGNOS projekto atsargas, Leidinių biuro turimų ir (arba) valdomų leidinių atsargas ir vakcinų atsargas.

2.8.   TRUMPALAIKĖS INVESTICIJOS

TRUMPALAIKĖS INVESTICIJOS

Trumpalaikes investicijas sudaro parduoti laikomas finansinis turtas, įsigytas dėl jo investicijų grąžos arba pelningumo, arba laikomas siekiant tam tikros turto struktūros arba antrinio likvidumo šaltinio ir todėl gali būti parduotas, atsižvelgiant į likvidumo poreikius arba palūkanų normų pokyčius. Be to, 2008 m. prekybai laikomas turtas sudarė 7 mln. EUR, kaip parodyta šioje kategorijoje.

Parduoti laikomas turtas

Parduoti laikomas turtas

| Mln. EUR |
| --- |
| | Likviduojama EAPB | Kiti | Iš viso |
| Sumos 2008 12 31 | 1 464 | 82 | 1 546 |
| Įsigijimas | 560 | 255 | 815 |
| Perleidimas ir panaikinimas | (573) | (32) | (605) |
| Amortizuotos savikainos koregavimas | (1) | 0 | (1) |
| Apskaitinės vertės pokytis | 8 | 3 | 11 |
| Perkainojimo pertekliaus perkėlimas į nuosavybę | 25 | 0 | 25 |
| Sumos 2009 12 31 | 1 483 | 308 | 1 791 |

Mln. EUR

Likviduojama EAPB

Kiti

Iš viso

Sumos 2008 12 31

1 464

82

1 546

Įsigijimas

560

255

815

Perleidimas ir panaikinimas

(573)

(32)

(605)

Amortizuotos savikainos koregavimas

(1)

0

(1)

Apskaitinės vertės pokytis

8

3

11

Perkainojimo pertekliaus perkėlimas į nuosavybę

25

0

25

Sumos 2009 12 31

Sumos 2009 12 31

1 483

1 483

308

308

1 791

1 791

Likviduojamos EAPB atveju visos parduoti laikomo turto investicijos yra skolos vertybiniai popieriai eurais, kotiruojami aktyviojoje rinkoje. 2009 m. gruodžio 31 d. skolos vertybinių popierių (išreikštų tikrąja verte), kurių galutinio išpirkimo terminas 2010 m., vertė yra 242 mln. EUR (2008 m. – 126 mln. EUR).

Kitos sumos padidėjo dėl naujų įsigijimų pagal rizikos pasidalijimo finansinę priemonę (RPFP, 195 mln. EUR) ir Paskolų garantijų priemonę TEN-T projektams (60 mln. EUR).

2.9.   TRUMPALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

TRUMPALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

| Mln. EUR |
| --- |
| Valdymo rūšis | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | 2 924 | 3 055 |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | 1 990 | 930 |
| Decentralizuotas valdymas | 700 | 326 |
| Pasidalijamasis valdymas | 2 550 | 5 304 |
| Jungtinis valdymas | 832 | 608 |
| Vykdomas kitų institucijų ir agentūrų | 81 | 39 |
| Trumpalaikis išankstinis finansavimas, iš viso | 9 077 | 10 262 |

Mln. EUR

Valdymo rūšis

2009 12 31

2008 12 31

Tiesioginis centralizuotas valdymas

2 924

3 055

Netiesioginis centralizuotas valdymas

1 990

930

Decentralizuotas valdymas

700

326

Pasidalijamasis valdymas

2 550

5 304

Jungtinis valdymas

832

608

Vykdomas kitų institucijų ir agentūrų

81

39

Trumpalaikis išankstinis finansavimas, iš viso

Trumpalaikis išankstinis finansavimas, iš viso

9 077

9 077

10 262

10 262

Trumpalaikis išankstinis finansavimas sumažėjo dėl to, kad kai kurie pasidalijamojo valdymo principu valdomų struktūrinių priemonių finansuojami projektai baigiami (su 2000–2006 m. laikotarpiu susijusios programos), o trečioji išankstinio finansavimo dalis naujiems projektams (su 2007–2013 m. laikotarpiu susijusios programos) išmokėta 2009 m., tačiau priskirta ilgalaikiam turtui, kaip paaiškinta 2.5 pastaboje. Trumpalaikis išankstinis finansavimas, teikiamas pagal netiesioginio centralizuoto valdymo principą, padidėjo dėl to, kad veikla iš Komisijos perduota naujosioms vykdomosioms agentūroms, daugiausia mokslinių tyrimų ir plėtros srityse. Trumpalaikio išankstinio finansavimo suma, už kurią Europos Sąjunga turi teisę gauti palūkanas iš gavėjų, yra 4 629 mln. EUR.

2.10.   TRUMPALAIKĖS GAUTINOS SUMOS

TRUMPALAIKĖS GAUTINOS SUMOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Trumpalaikės paskolos | 216 | 114 |
| Trumpalaikės gautinos sumos | 4 519 | 6 128 |
| Įvairios gautinos sumos | 16 | 23 |
| Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos | 3 912 | 5 655 |
| Iš viso | 8 663 | 11 920 |

Mln. EUR

2009 12 31

2008 12 31

Trumpalaikės paskolos

216

114

Trumpalaikės gautinos sumos

4 519

6 128

Įvairios gautinos sumos

16

23

Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos

3 912

5 655

Iš viso

Iš viso

8 663

8 663

11 920

11 920

2.10.1.   
  Trumpalaikės paskolos

Trumpalaikės paskolos

Šios sumos – tai 41 mln. EUR vertės paskolos, kurių likęs galutinis terminas trumpesnis kaip 12 mėnesių nuo balanso datos (40 mln. EUR, susijusių su MFP paskolomis, žr. 2.4 pastabą). Į šią kategoriją taip pat įtraukti likviduojamos EAPB terminuoti indėliai.

Terminuoti indėliai

Terminuoti indėliai

| Mln. EUR |
| --- |
| | Iš viso |
| Sumos 2008 12 31 | 0 |
| Padidėjimas | 174 |
| Sukauptos sumos | 1 |
| Sumos 2009 12 31 | 175 |

Mln. EUR

Iš viso

Sumos 2008 12 31

0

Padidėjimas

174

Sukauptos sumos

1

Sumos 2009 12 31

Sumos 2009 12 31

175

175

2.10.2.   
  Trumpalaikės gautinos sumos

Trumpalaikės gautinos sumos

| Mln. EUR |
| --- |
| Sąskaitų grupė | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Bendroji suma | Vertės sumažinimas | Grynoji vertė | Bendroji suma | Vertės sumažinimas | Grynoji vertė |
| Klientai | 277 | (76) | 201 | 243 | (79) | 164 |
| Baudos | 3 370 | (133) | 3 237 | 4 590 | (96) | 4 494 |
| Valstybės narės | 2 198 | (1 191) | 1 007 | 2 576 | (1 204) | 1 372 |
| Kitos | 76 | (2) | 74 | 111 | (13) | 98 |
| Iš viso | 5 921 | (1 402) | 4 519 | 7 520 | (1 392) | 6 128 |

Mln. EUR

Sąskaitų grupė

2009 12 31

2008 12 31

Bendroji suma

Vertės sumažinimas

Grynoji vertė

Bendroji suma

Vertės sumažinimas

Grynoji vertė

Klientai

277

(76)

201

243

(79)

164

Baudos

3 370

(133)

3 237

4 590

(96)

4 494

Valstybės narės

2 198

(1 191)

1 007

2 576

(1 204)

1 372

Kitos

76

(2)

74

111

(13)

98

Iš viso

Iš viso

5 921

5 921

(1 402)

(1 402)

4 519

4 519

7 520

7 520

(1 392)

(1 392)

6 128

6 128

Klientai

Klientai

Tai yra vykdomieji raštai sumoms išieškoti, į ataskaitas įtraukti 2009 m. gruodžio 31 d. kaip nustatytos susigrąžintinos teisės ir dar neįrašyti į kitas kategorijas balanso turto dalyje.

Baudos

Baudos

Susigrąžintinos sumos, susijusios su Komisijos skirtomis baudomis, iš viso sudarė 3 370 mln. EUR. Iš šios sumos nurašyta 133 mln. EUR. Didesnė suma nurašyta dėl to, kad kai kurių naujai skirtų baudų dėl ekonomikos ir finansų krizės nebuvo galima padengti laikinaisiais mokėjimais arba banko garantijomis. Be to, Europos Teisingumo Teisme supaprastinta tvarka tebenagrinėjimos bylos dėl kai kurių baudų. Iki 2009 m. gruodžio 31 d. iš viso gauta 2 952 mln. EUR garantijų (2008 m. – 2 403 mln. EUR), susijusių su šiomis gautinomis sumomis, tai rodo, kad baudos gavėjas nori baudą užginčyti. Reikia atkreipti dėmesį į tai, kad iš minėtų sumų 290 mln. EUR nebuvo mokėtini 2009 m. gruodžio 31 d.

Iš valstybių narių gautinos sumos

Iš valstybių narių gautinos sumos

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| EŽŪGF gautinos sumos |
| EŽŪGF gautinos sumos | 627 | 684 |
| Vertės sumažinimas | (350) | (392) |
| Iš viso | 277 | 292 |
| Sumokėtas ir iš valstybių narių atgautinas PVM | 38 | 36 |
| Nuosavi ištekliai |
| Nustatyti A sąskaitoje | 89 | 97 |
| Nustatyti atskirojoje sąskaitoje | 1 254 | 1 260 |
| Vertės sumažinimas | (841) | (812) |
| Kiti | 25 | 16 |
| Iš viso | 527 | 561 |
| Kitos iš valstybių narių gautinos sumos | 165 | 483 |
| Iš viso | 1 007 | 1 372 |

Mln. EUR

2009 12 31

2008 12 31

EŽŪGF gautinos sumos

EŽŪGF gautinos sumos

EŽŪGF gautinos sumos

627

684

Vertės sumažinimas

(350)

(392)

Iš viso

Iš viso

277

277

292

292

Sumokėtas ir iš valstybių narių atgautinas PVM

Sumokėtas ir iš valstybių narių atgautinas PVM

38

38

36

36

Nuosavi ištekliai

Nuosavi ištekliai

Nustatyti A sąskaitoje

89

97

Nustatyti atskirojoje sąskaitoje

1 254

1 260

Vertės sumažinimas

(841)

(812)

Kiti

25

16

Iš viso

Iš viso

527

527

561

561

Kitos iš valstybių narių gautinos sumos

Kitos iš valstybių narių gautinos sumos

165

165

483

483

Iš viso

Iš viso

1 007

1 007

1 372

1 372

EŽŪGF gautinos sumos

Šis punktas apima 2009 m. gruodžio 31 d. EŽŪGF paramos gavėjų mokėtinas sumas, kurias valstybės narės deklaravo ir patvirtino 2009 m. spalio 15 d., atėmus 20 % sumos – šią dalį valstybėms narėms leidžiama pasilikti administracinėms sąnaudoms padengti. Įvertinamos gautinos sumos, susidariusios po šio deklaravimo iki 2009 m. gruodžio 31 d., Komisija taip pat įvertina pagalbos gavėjų mokėtinų sumų, kurių gražinimas neįtikimas, vertės sumažinimą. Tai, kad į sąskaitas įtraukiamas šis koregavimas, nereiškia, kad Komisija atsisako teisės ateityje susigrąžinti šias sumas.

Nuosavi ištekliai

Reikėtų pažymėti, kad valstybės narės turi teisę pasilikti 25 % tradicinių nuosavų išteklių surinkimo sąnaudoms padengti, todėl pirmiau pateikti duomenys nurodyti po šio atskaitymo. Remiantis valstybių narių atsiųstais įverčiais, iš sumų, gautinų iš valstybių narių, atimta 841 mln. EUR vertės sumažinimo suma. Tačiau tai nereiškia, kad Komisija atsisako teisės susigrąžinti sumas, kurioms taikomas šis vertės koregavimas.

Kitos iš valstybių narių gautinos sumos

Kitos iš valstybių narių gautinos sumos – tai 72 mln. EUR susigrąžintinų išlaidų ir 8 mln. EUR EŽŪGF išankstinių mokėjimų, palyginti su atitinkamai 120 mln. EUR ir 244 mln. EUR 2008 m.

2.10.3.   
  Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos

Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Sukauptos pajamos | 3 655 | 5 402 |
| Būsimųjų laikotarpių sąnaudos | 230 | 223 |
| Kiti | 27 | 30 |
| Iš viso | 3 912 | 5 655 |

Mln. EUR

2009 12 31

2008 12 31

Sukauptos pajamos

3 655

5 402

Būsimųjų laikotarpių sąnaudos

230

223

Kiti

27

30

Iš viso

Iš viso

3 912

3 912

5 655

5 655

Pagrindinė šios kategorijos suma – 3 655 mln. EUR sukauptų pajamų.

| Mln. EUR |
| --- |
| Sukauptos pajamos | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Nuosavi ištekliai | 2 209 | 2 576 |
| Asignuotosios žemės ūkio įplaukos, lapkričio ir gruodžio mėn. | 940 | 1 261 |
| Cukraus sektoriaus restruktūrizavimas | 0 | 911 |
| EŽŪGF: neįvykdyti sprendimai dėl atitikties korekcijų | 0 | 368 |
| Sanglaudos fondas ir Regioninės plėtros fondas: finansinės korekcijos | 404 | 146 |
| Žuvininkystės fondas | 0 | 32 |
| Kitos sukauptos pajamos | 102 | 108 |
| Iš viso sukauptų pajamų | 3 655 | 5 402 |

Mln. EUR

Sukauptos pajamos

2009 12 31

2008 12 31

Nuosavi ištekliai

2 209

2 576

Asignuotosios žemės ūkio įplaukos, lapkričio ir gruodžio mėn.

940

1 261

Cukraus sektoriaus restruktūrizavimas

0

911

EŽŪGF: neįvykdyti sprendimai dėl atitikties korekcijų

0

368

Sanglaudos fondas ir Regioninės plėtros fondas: finansinės korekcijos

404

146

Žuvininkystės fondas

0

32

Kitos sukauptos pajamos

102

108

Iš viso sukauptų pajamų

Iš viso sukauptų pajamų

3 655

3 655

5 402

5 402

Kitos sukauptos pajamos – tai pirmiausia pajamos iš delspinigių, sukauptos bankų palūkanos ir sukauptos palūkanos už išankstinio finansavimo sumas.

Į šią kategoriją taip pat įtrauktos būsimųjų laikotarpių sąnaudos, iš viso sudarančios 230 mln. EUR, kurių didžiausią sumą sudaro šie numatomi mokėjimai: 53 mln. EUR sumokėti pagal dvišalius susitarimus dėl žuvininkystės su trečiosiomis šalimis, 36 mln. EUR Europos mokyklai, 44 mln. EUR už biurų nuomą ir 22 mln. EUR už biurų pertvarkymą, 17 mln. EUR palūkanų už ilgalaikio turto nuomą.

2.11.   PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI

PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Nerezervuotos piniginės lėšos: |
| Iždo sąskaitos ir sąskaitos centriniuose bankuose | 10 958 | 15 039 |
| Einamosios sąskaitos | 1 967 | 1 415 |
| Avansinės sąskaitos | 42 | 35 |
| Pervedimai (pinigai kelyje) | 9 | 26 |
| Trumpalaikiai indėliai ir kiti pinigų ekvivalentai | 1 486 | 1 456 |
| Iš viso | 14 462 | 17 971 |
| Rezervuotos piniginės lėšos | 8 910 | 5 753 |
| Iš viso | 23 372 | 23 724 |

Mln. EUR

2009 12 31

2008 12 31

Nerezervuotos piniginės lėšos:

Nerezervuotos piniginės lėšos:

Iždo sąskaitos ir sąskaitos centriniuose bankuose

10 958

15 039

Einamosios sąskaitos

1 967

1 415

Avansinės sąskaitos

42

35

Pervedimai (pinigai kelyje)

9

26

Trumpalaikiai indėliai ir kiti pinigų ekvivalentai

1 486

1 456

Iš viso

Iš viso

14 462

14 462

17 971

17 971

Rezervuotos piniginės lėšos

Rezervuotos piniginės lėšos

8 910

8 910

5 753

5 753

Iš viso

Iš viso

23 372

23 372

23 724

23 724

2.11.1.   
  Nerezervuotos piniginės lėšos

Nerezervuotos piniginės lėšos

Nerezervuotos piniginės lėšos – tai visos lėšos, kurias ES laiko savo sąskaitose kiekvienoje valstybėje narėje ir ELPA šalyje (ižde arba centriniame banke), einamosiose ir avansinėse sąskaitose, taip pat trumpalaikiai indėliai banke bei pinigai smulkioms išlaidoms.

Ižduose ir centriniuose bankuose šių metų pabaigos likutis mažesnis dėl to, kad, 2010 m. pradžioje priėmus Taisomąjį biudžetą Nr. 10/2009, valstybėms narėms reikėjo grąžinti 3,5 mlrd. EUR, palyginti su 6,6 mlrd. EUR pernai. Susiję įsipareigojimai parodyti prie trumpalaikių mokėtinų sumų – taip pat žr. 2.18.2 pastabą. Metų pabaigos grynųjų pinigų likučio dydis susijęs ir su dar nepanaudotais grynaisiais pinigais (2,7 mlrd. EUR) iš asignuotųjų įplaukų (2008 m. – 5,1 mlrd. EUR), kurių negalima grąžinti valstybėms narėms, ir 1,4 mlrd. EUR (2008 m. – 1,7 mlrd. EUR), kurie laikomi į 2010 m. perkeltiems mokėjimų asignavimams padengti. Biudžeto rezultatas (2,3 mlrd. EUR) taip pat turi būti grąžintas valstybėms narėms sumažinant jų 2010 m. mokėtinas sumas.

Sumos, parodytos kaip trumpalaikiai indėliai, pirmiausia susijusios su lėšomis, kurias ES vardu valdo patikėtiniai ir kurios skirtos konkrečioms iš ES biudžeto finansuojamoms programoms įgyvendinti.

2.11.2.   
  Rezervuotos piniginės lėšos

Rezervuotos piniginės lėšos

Rezervuotos piniginės lėšos – tai sumos, susijusios su Komisijos skirtomis baudomis, dėl kurių byla dar nėra baigta. Šios sumos laikomos specialiose indėlių sąskaitose, kurios nenaudojamos jokiai kitai veiklai.

ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

2.12.   IŠMOKOS DARBUOTOJAMS

IŠMOKOS DARBUOTOJAMS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Pensijos – darbuotojai | 33 316 | 32 867 |
| Pensijos – kiti | 663 | 696 |
| Bendroji sveikatos draudimo sistema | 3 263 | 3 993 |
| Iš viso | 37 242 | 37 556 |

Mln. EUR

2009 12 31

2008 12 31

Pensijos – darbuotojai

33 316

32 867

Pensijos – kiti

663

696

Bendroji sveikatos draudimo sistema

3 263

3 993

Iš viso

Iš viso

37 242

37 242

37 556

37 556

2.12.1.   
  Pensijos – darbuotojai

Pensijos – darbuotojai

Laikantis Tarnybos nuostatų 83 straipsnio, pagal šią darbuotojų pensijų sistemą numatytos išmokos (Europos pareigūnų pensijų sistema, EPPS) priskiriamos ES biudžetui. Sistema nėra finansuojama, tačiau valstybės narės bendrai užtikrina tokių išmokų mokėjimą pagal šioms išlaidoms finansuoti nustatytą skalę. Be to, pareigūnai, mokėdami privalomą įmoką, padengia trečdalį ilgalaikio šios sistemos finansavimo sąnaudų. Šios įmokos dydis kasmet peržiūrimas ir prireikus patikslinamas, siekiant užtikrinti, kad šiomis įmokomis (dabar – 11,3 % bazinio atlyginimo) kasmet būtų finansuojamas trečdalis per metus įgytų teisių.

Pensijų sistemos įsipareigojimai įvertinti remiantis darbuotojų ir į pensiją išėjusių darbuotojų skaičiumi 2009 m. gruodžio 31 d., taip pat tą dieną taikomomis Tarnybos nuostatų taisyklėmis. Vertinant atsižvelgta į išmokas, susijusias su išėjimu į pensiją, invalidumu ir maitintojo netekimu (įvairios pensijų rūšys ir invalidumo pašalpa). Vertinimas buvo atliktas taikant 25 TVSAS metodiką (taip pat 12 ES apskaitos taisyklę). Pagal šį apskaitos standartą reikalaujama, kad darbdavys nustatytų savo aktuariniu metodu įvertintą įsipareigojimą, atsižvelgdamas tiek į sutartines išmokas per aktyvų darbuotojų gyvenimą, tiek į numatomus atlyginimų padidėjimus. Aktuarinis vertinimo metodas šiems įsipareigojimams apskaičiuoti yra žinomas kaip prognozuojamo sąlyginio vieneto metodas.

Pagrindinės vertinimo dieną galiojusios ir vertinime taikytos aktuarinės prielaidos:

| Aktuarinės prielaidos | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| --- | --- | --- |
| Nominali diskonto norma | 4,5 % | 3,9 % |
| Tikėtina infliacijos norma | 2,5 % | 1,8 % |
| Reali diskonto norma | 2,0 % | 2,1 % |
| Santuokos tikimybė: vyrai/moterys | 84 %/38 % | 84 %/38 % |
| Bendras darbo užmokesčio didėjimas/pensijos perkainojimas | 0 % | 0,3 % |

Aktuarinės prielaidos

2009 12 31

2008 12 31

Nominali diskonto norma

4,5 %

3,9 %

Tikėtina infliacijos norma

2,5 %

1,8 %

Reali diskonto norma

2,0 %

2,1 %

Santuokos tikimybė: vyrai/moterys

84 %/38 %

84 %/38 %

Bendras darbo užmokesčio didėjimas/pensijos perkainojimas

0 %

0,3 %

Skaičiuojant buvo naudojama 2008 m. Tarptautinė valstybės tarnautojų gyvenimo trukmės lentelė. Laikoma, kad į pensiją išeinama tuomet, kai pareigūnas naudojasi visomis savo teisėmis, atsižvelgiant į jų sumažinimą ankstyvo išėjimo į pensiją atveju ir į Barselonos paskatą dėl vėlesnio išėjimo į pensiją, vėliausiai 65 metų. Bendrųjų pensijų ir pašalpų šeimai skaičiavimas pagrįstas Tarnybos nuostatais.

Įsipareigojimai apima anksčiau nurodytas šių asmenų teises:

| 1) | darbuotojų, 2009 m. gruodžio 31 d. faktiškai dirbančių visose institucijose ir agentūrose bei įtrauktų į pensijų sistemą; |
| --- | --- |

1)

darbuotojų, 2009 m. gruodžio 31 d. faktiškai dirbančių visose institucijose ir agentūrose bei įtrauktų į pensijų sistemą;

| 2) | darbuotojų, kurių teisės į pensiją atidėtos, t. y. kurie laikinai ar visam laikui išėjo iš darbo institucijose, bet kurių teisės į pensiją liko pensijų sistemoje (tik tie, kurie išdirbo bent 10 metų); |
| --- | --- |

2)

darbuotojų, kurių teisės į pensiją atidėtos, t. y. kurie laikinai ar visam laikui išėjo iš darbo institucijose, bet kurių teisės į pensiją liko pensijų sistemoje (tik tie, kurie išdirbo bent 10 metų);

| 3) | buvusių pareigūnų ir kitų tarnautojų, gaunančių senatvės pensiją; |
| --- | --- |

3)

buvusių pareigūnų ir kitų tarnautojų, gaunančių senatvės pensiją;

| 4) | buvusių pareigūnų ir kitų tarnautojų, gaunančių invalidumo pensiją; |
| --- | --- |

4)

buvusių pareigūnų ir kitų tarnautojų, gaunančių invalidumo pensiją;

| 5) | buvusių pareigūnų ir kitų tarnautojų, gaunančių invalidumo pašalpą; |
| --- | --- |

5)

buvusių pareigūnų ir kitų tarnautojų, gaunančių invalidumo pašalpą;

| 6) | maitintojo netekimo pensijos gavėjų (našlės arba našliai, našlaičiai, išlaikytiniai). |
| --- | --- |

6)

maitintojo netekimo pensijos gavėjų (našlės arba našliai, našlaičiai, išlaikytiniai).

Pagrindiniai pokyčiai nuo 2008 m. gruodžio 31 d. apibendrinti toliau.

| Mln. EUR |
| --- |
| Darbuotojų pensijų įsipareigojimų pokyčiai | Suma |
| Bendrieji pensijų įsipareigojimai 2008 m. gruodžio 31 d. | 36 495 |
| Aptarnavimo išlaidos | 1 360 |
| Palūkanų išlaidos | 1 456 |
| Sumokėtos išmokos | (1 035) |
| Aktuarinis pelnas | (1 248) |
| Pokytis dėl naujų darbuotojų | 187 |
| Bendrieji pensijų įsipareigojimai 2009 m. gruodžio 31 d. | 37 215 |

Mln. EUR

Darbuotojų pensijų įsipareigojimų pokyčiai

Suma

Bendrieji pensijų įsipareigojimai 2008 m. gruodžio 31 d.

36 495

Aptarnavimo išlaidos

1 360

Palūkanų išlaidos

1 456

Sumokėtos išmokos

(1 035)

Aktuarinis pelnas

(1 248)

Pokytis dėl naujų darbuotojų

187

Bendrieji pensijų įsipareigojimai 2009 m. gruodžio 31 d.

Bendrieji pensijų įsipareigojimai 2009 m. gruodžio 31 d.

37 215

37 215

Svarbiausi dalykai:

| — | 2009 m. gruodžio 31 d. bendrųjų aktuarinių įsipareigojimų vertė buvo 37 215 mln. EUR (2008 m. – 36 495 mln. EUR). Pridedama 1 079 mln. EUR koeficiento korekcija (2008 m. – 1 277 mln. EUR). Gavėjų mokami mokesčiai atskaitomi iš bendrųjų įsipareigojimų, kad grynieji įsipareigojimai būtų įtraukti į balansą (kadangi mokesčiai atskaitomi iš pensijų mokėjimo ir įtraukiami į ES įplaukas per mokėjimo metus). 2009 m. gruodžio 31 d. šie grynieji apskaičiuoti įsipareigojimai (bendrieji įsipareigojimai atėmus mokesčius) buvo 33 316 mln. EUR. |
| --- | --- |

—

2009 m. gruodžio 31 d. bendrųjų aktuarinių įsipareigojimų vertė buvo 37 215 mln. EUR (2008 m. – 36 495 mln. EUR). Pridedama 1 079 mln. EUR koeficiento korekcija (2008 m. – 1 277 mln. EUR). Gavėjų mokami mokesčiai atskaitomi iš bendrųjų įsipareigojimų, kad grynieji įsipareigojimai būtų įtraukti į balansą (kadangi mokesčiai atskaitomi iš pensijų mokėjimo ir įtraukiami į ES įplaukas per mokėjimo metus). 2009 m. gruodžio 31 d. šie grynieji apskaičiuoti įsipareigojimai (bendrieji įsipareigojimai atėmus mokesčius) buvo 33 316 mln. EUR.

| — | Darbuotojų pensijų sistemos narių skaičius padidėjo 5 082 asmenų. Šis padidėjimas daugiausia susijęs su laikinaisiais darbuotojais, sutartininkais ir EP narių padėjėjais, pastarieji į sistemą įtraukti pirmą kartą. |
| --- | --- |

—

Darbuotojų pensijų sistemos narių skaičius padidėjo 5 082 asmenų. Šis padidėjimas daugiausia susijęs su laikinaisiais darbuotojais, sutartininkais ir EP narių padėjėjais, pastarieji į sistemą įtraukti pirmą kartą.

2.12.2.   
  Pensijos – kiti

Pensijos – kiti

Šiai kategorijai priskiriami pensijų įsipareigojimai esamiems ir buvusiems Komisijos, Teisingumo Teismo (ir Bendrojo Teismo) ir Audito Rūmų nariams, Tarybos generaliniams sekretoriams, ombudsmenams, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnams ir Europos Sąjungos tarnautojų teismo nariams. Į šią kategoriją taip pat įtraukti įsipareigojimai, susiję su tam tikrų Parlamento narių pensijomis.

2.12.3.   
  Bendroji sveikatos draudimo sistema

Bendroji sveikatos draudimo sistema

Be to, įvertinami numatomi ES įsipareigojimai dėl įmokų į bendrąją sveikatos draudimo sistemą, susiję su į pensiją išėjusiais darbuotojais. Šių bendrųjų įsipareigojimų vertė – 3 535 mln. EUR. Plano turtas (272 mln. EUR) išskaitomas iš šių bendrųjų įsipareigojimų ir gaunama grynoji suma. Skaičiuojant atsižvelgiama į įvairių ES institucijų ir agentūrų dirbančius ir į pensiją išėjusius pareigūnus ir jų šeimos narius, taip pat Komisijos, Audito Rūmų, Teisingumo Teismo, Tarybos dirbančius ir į pensiją išėjusius narius, dirbančius ir į pensiją išėjusius Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnus ir Europos ombudsmenus. Atliekant skaičiavimą naudojama ta pati diskonto norma ir bendroji darbo užmokesčio augimo norma kaip ir darbuotojų pensijų vertinimo atveju (žr. pirmiau). Aktuarinis pelnas dėl aktuarinių prielaidų pokyčių yra pagrindinė nedidelio įsiapreigojimų sumažėjimo priežastis.

| Mln. EUR |
| --- |
| Bendrosios sveikatos draudimo sistemos įsipareigojimų pokyčiai | Suma |
| Bendrieji įsipareigojimai 2008 m. gruodžio 31 d. | 4 248 |
| Įprastos išlaidos | 168 |
| Palūkanų išlaidos | 169 |
| Sumokėtos išmokos | (85) |
| Aktuarinis pelnas | (965) |
| Bendrieji įsipareigojimai 2009 m. gruodžio 31 d. | 3 535 |
| Atėmus plano turtą | (272) |
| Grynieji įsipareigojimai 2009 m. gruodžio 31 d. | 3 263 |

Mln. EUR

Bendrosios sveikatos draudimo sistemos įsipareigojimų pokyčiai

Suma

Bendrieji įsipareigojimai 2008 m. gruodžio 31 d.

4 248

Įprastos išlaidos

168

Palūkanų išlaidos

169

Sumokėtos išmokos

(85)

Aktuarinis pelnas

(965)

Bendrieji įsipareigojimai 2009 m. gruodžio 31 d.

3 535

Atėmus plano turtą

(272)

Grynieji įsipareigojimai 2009 m. gruodžio 31 d.

Grynieji įsipareigojimai 2009 m. gruodžio 31 d.

3 263

3 263

2.13.   ILGALAIKIAI ATIDĖJINIAI

ILGALAIKIAI ATIDĖJINIAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2008 12 31 | Papildomi atidėjiniai | Nepanaudotos panaikintos sumos | Panaudotos sumos | Perkėlimas į trumpalaikius atidėjinius ir iš jų | Įverčio pokyčiai | 2009 12 31 |
| Teismo bylos | 421 | 54 | (50) | (12) | 0 | 0 | 413 |
| Branduolinės įrangos išmontavimas | 819 | 0 | 0 | 0 | (22) | 111 | 908 |
| Finansiniai | 12 | 67 | 0 | 0 | (3) | 0 | 76 |
| Kiti | 89 | 45 | (12) | (37) | (13) | 0 | 72 |
| Iš viso | 1 341 | 166 | (62) | (49) | (38) | 111 | 1 469 |

Mln. EUR

2008 12 31

Papildomi atidėjiniai

Nepanaudotos panaikintos sumos

Panaudotos sumos

Perkėlimas į trumpalaikius atidėjinius ir iš jų

Įverčio pokyčiai

2009 12 31

Teismo bylos

421

54

(50)

(12)

0

0

413

Branduolinės įrangos išmontavimas

819

0

0

0

(22)

111

908

Finansiniai

12

67

0

0

(3)

0

76

Kiti

89

45

(12)

(37)

(13)

0

72

Iš viso

Iš viso

1 341

1 341

166

166

(62)

(62)

(49)

(49)

(38)

(38)

111

111

1 469

1 469

Teismo bylos

Teismo bylos

Tai yra su įvairiomis besitęsiančiomis teismo bylomis susijusios sumos, kurią numatoma išmokėti po 2010 m., įvertis. Didžiausia (409 mln. EUR) sumos dalis susijusi su 2009 m. gruodžio 31 d. nebaigtomis teismo bylomis, kurios susijusios su EŽŪGF išlaidų finansinėmis korekcijomis ir kitomis teismo bylomis, susijusiomis su žemės ūkio išlaidomis.

Branduolinės įrangos išmontavimas

Branduolinės įrangos išmontavimas

2008 m. nepriklausomų ekspertų konsorciumas atnaujino savo 2003 m. atliktą Jungtinio tyrimų centro branduolinių objektų eksploatavimo nutraukimo ir atliekų valdymo programos išlaidų sąmatos tyrimą. Jų patikslintos 1 222 mln. EUR (anksčiau – 1 145 mln. EUR) sąmatos pagrindu į finansines ataskaitas įtraukiamas atidėjinys. Remiantis ES apskaitos taisyklėmis, ši sąmata indeksuota atsižvelgiant į infliaciją ir po to diskontuota iki jos grynosios dabartinės vertės. 2009 m. gruodžio 31 d. visas atidėjinys buvo 930 mln. EUR, ši suma išskaidyta į sumas, kurias numatoma sumokėti 2010 m. (22 mln. EUR) ir vėliau (908 mln. EUR). Atsižvelgiant į numatomą šios programos trukmę (apie 30 metų), reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad dėl šios sąmatos yra tam tikrų abejonių, o galutinė sąnaudų suma gali skirtis nuo šiuo metu nurodytų sumų.

Finansiniai atidėjiniai

Finansiniai atidėjiniai

Pagal 1998 m. MVĮ garantijų priemonę, 2001 m. MVĮ garantijų priemonę ir 2007 m. MVĮ garantijų priemonę pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą (KIP) Europos investicijų fondas (EIF) turi teisę išduoti garantijas savo vardu, bet Komisijos sąskaita ir rizika. Tačiau finansinė rizika, susijusi su panaudotomis ir nepanaudotomis garantijomis, ribojama. Balanso sudarymo dieną finansiniai atidėjiniai abiem priemonėms atitinka mokėjimų įpareigojimus finansų tarpininkams, atėmus iki tos dienos pateiktus grynųjų mokėjimų reikalavimus. Ilgalaikiai finansiniai atidėjiniai diskontuojami iki jų grynosios dabartinės vertės.

Kiti atidėjiniai

Kiti atidėjiniai

Didžiausią sumą (60 mln. EUR, 2008 m. – 101 mln. EUR) sudaro numatomos ES išmokos įvairioms valstybėms narėms iš Neatidėliotinos veterinarinės pagalbos fondo, susijusios su tam tikrų gyvulių ligų protrūkių išlaidomis; ši suma išskaidyta į sumas, kurias numatoma sumokėti 2010 m. (25 mln. EUR), ir į sumas, kurias numatoma sumokėti vėliau (35 mln. EUR).

2.14.   ILGALAIKIAI FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

ILGALAIKIAI FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

2.14.1.   
  Pasiskolintos lėšos

Pasiskolintos lėšos

| Mln. EUR |
| --- |
| Pavadinimas | 2008 12 31 | Naujos pasiskolintos sumos | Grąžintos lėšos | Valiutos keitimo kursų skirtumai | Apskaitinės vertės pokytis | 2009 12 31 |
| MFA | 663 | 25 | (95) | — | (6) | 587 |
| MBP | 2 004 | 7 200 | — | — | 99 | 9 303 |
| Euratomas | 494 | 7 | (11) | (1) | (5) | 484 |
| Likviduojama EAPB | 282 | — | (67) | 18 | (8) | 225 |
| Iš viso | 3 443 | 7 232 | (173) | 17 | 80 | 10 599 |

Mln. EUR

Pavadinimas

2008 12 31

Naujos pasiskolintos sumos

Grąžintos lėšos

Valiutos keitimo kursų skirtumai

Apskaitinės vertės pokytis

2009 12 31

MFA

663

25

(95)

—

(6)

587

MBP

2 004

7 200

—

—

99

9 303

Euratomas

494

7

(11)

(1)

(5)

484

Likviduojama EAPB

282

—

(67)

18

(8)

225

Iš viso

Iš viso

3 443

3 443

7 232

7 232

(173)

(173)

17

17

80

80

10 599

10 599

Ilgalaikių ir trumpalaikių pasiskolintų lėšų išskaidymas

Ilgalaikių ir trumpalaikių pasiskolintų lėšų išskaidymas

| Mln. EUR |
| --- |
| Pasiskolintos lėšos | < 1 metų terminas | > 1 metų terminas | Iš viso 2009 12 31 |
| MFP | 40 | 547 | 587 |
| MBP | — | 9 303 | 9 303 |
| Euratomas | — | 484 | 484 |
| Likviduojama EAPB | — | 225 | 225 |
| Iš viso | 40 | 10 559 | 10 599 |

Mln. EUR

Pasiskolintos lėšos

< 1 metų terminas

> 1 metų terminas

Iš viso 2009 12 31

MFP

40

547

587

MBP

—

9 303

9 303

Euratomas

—

484

484

Likviduojama EAPB

—

225

225

Iš viso

Iš viso

40

40

10 559

10 559

10 599

10 599

Į šią kategoriją įtruktos Europos Sąjungos pasiskolintos lėšos, kurių terminas ilgesnis nei vieneri metai. Pasiskolintas lėšas sudaro skolos lakštais patvirtintos skolos, kurių vertė lygi 10 324 mln. EUR (2008 m. – 3 131 mln. EUR). Apskaitinės vertės pokyčiai atitinka sukauptų palūkanų pokyčius, pridėjus, likviduojamos EAPB pasiskolintų lėšų atveju, reikšmingas per metus amortizuotas operacijų sąnaudas, patirtas jų skolinimosi metu, apskaičiuotas remiantis faktinių palūkanų normų metodu. Faktinės palūkanų normos (pateikiamos kaip palūkanų normų intervalas) nurodytos toliau.

| Pasiskolintos lėšos | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansinė pagalba (MFP) | 0,9625 %–4,54 % | 3,022 %–5,29 % |
| Euratomas | 0,9031 %–5,6775 % | 3,348 %–5,6775 % |
| MBP | 3,125 %–3,625 % | 3,25 % |
| Likviduojama EAPB | 0,346 %–9,2714 % | 4,939 %–11,875 % (5) |

Pasiskolintos lėšos

2009 12 31

2008 12 31

Makrofinansinė pagalba (MFP)

0,9625 %–4,54 %

3,022 %–5,29 %

Euratomas

0,9031 %–5,6775 %

3,348 %–5,6775 %

MBP

3,125 %–3,625 %

3,25 %

Likviduojama EAPB

0,346 %–9,2714 %

4,939 %–11,875 % (5)

5

2.15.   KITI ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

KITI ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Finansinės nuomos skolos | 1 736 | 1 770 |
| Pastatai, už kuriuos apmokėta dalimis | 395 | 403 |
| Kiti | 47 | 53 |
| Iš viso | 2 178 | 2 226 |

Mln. EUR

2009 12 31

2008 12 31

Finansinės nuomos skolos

1 736

1 770

Pastatai, už kuriuos apmokėta dalimis

395

403

Kiti

47

53

Iš viso

Iš viso

2 178

2 178

2 226

2 226

Į šį punktą pirmiausia įtraukiami nuomos įsipareigojimai, kurie turi būti sumokėti daugiau kaip per vienerius metus (žr. 2.2 pastabą). Į jį taip pat įtrauktos sumos, susijusios su tam tikrais Komisijos nupirktais pastatais, kurių pirkimo kaina bus sumokėta dalimis. Tai nėra nuomos sutartys, nes nuosavybės teisė Komisijai pereina iš karto.

TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

2.16.   TRUMPALAIKIAI ATIDĖJINIAI

TRUMPALAIKIAI ATIDĖJINIAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2008 12 31 | Papildomi atidėjiniai | Nepanaudotos panaikintos sumos | Panaudotos sumos | Perkėlimai į kitas kategorijas ir iš jų | Įverčio pokyčiai | 2009 12 31 |
| Teismo bylos | 16 | 18 | (3) | (1) | 0 | 0 | 30 |
| Branduolinės įrangos išmontavimas | 89 | 0 | 0 | (28) | 22 | (61) | 22 |
| Finansiniai | 202 | 14 | (50) | (41) | 3 | 0 | 128 |
| Kiti | 41 | 7 | (23) | (5) | 13 | 0 | 33 |
| Iš viso | 348 | 39 | (76) | (75) | 38 | (61) | 213 |

Mln. EUR

2008 12 31

Papildomi atidėjiniai

Nepanaudotos panaikintos sumos

Panaudotos sumos

Perkėlimai į kitas kategorijas ir iš jų

Įverčio pokyčiai

2009 12 31

Teismo bylos

16

18

(3)

(1)

0

0

30

Branduolinės įrangos išmontavimas

89

0

0

(28)

22

(61)

22

Finansiniai

202

14

(50)

(41)

3

0

128

Kiti

41

7

(23)

(5)

13

0

33

Iš viso

Iš viso

348

348

39

39

(76)

(76)

(75)

(75)

38

38

(61)

(61)

213

213

Į šią kategoriją įrašoma atidėjinių dalis, kurią reikia grąžinti greičiau kaip per vienerius metus.

2.17.   TRUMPALAIKIAI FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

TRUMPALAIKIAI FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

Į šią kategoriją įtraukta 40 mln. EUR pasiskolinta suma (žr. 2.14.1 pastabą), kurią reikia grąžinti per 12 mėnesių nuo balanso datos (2008 m. – 94 mln. EUR ir 25 mln. EUR suma, susijusi su prekybai laikomais įsipareigojimais).

40 mln. EUR

2.14.1

2.18.   MOKĖTINOS SUMOS

MOKĖTINOS SUMOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Ilgalaikių įsipareigojimų dabartinė dalis | 71 | 64 |
| Trumpalaikės mokėtinos sumos | 15 260 | 12 026 |
| Įvairios mokėtinos sumos | 133 | 115 |
| Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos | 78 420 | 77 472 |
| Iš viso | 93 884 | 89 677 |

Mln. EUR

2009 12 31

2008 12 31

Ilgalaikių įsipareigojimų dabartinė dalis

71

64

Trumpalaikės mokėtinos sumos

15 260

12 026

Įvairios mokėtinos sumos

133

115

Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos

78 420

77 472

Iš viso

Iš viso

93 884

93 884

89 677

89 677

2.18.1.   
  Ilgalaikių įsipareigojimų dabartinė dalis

Ilgalaikių įsipareigojimų dabartinė dalis

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Finansinės nuomos įsipareigojimai | 59 | 52 |
| Kiti | 12 | 12 |
| Iš viso | 71 | 64 |

Mln. EUR

2009 12 31

2008 12 31

Finansinės nuomos įsipareigojimai

59

52

Kiti

12

12

Iš viso

Iš viso

71

71

64

64

2.18.2.   
  Trumpalaikės mokėtinos sumos

Trumpalaikės mokėtinos sumos

| Mln. EUR |
| --- |
| Rūšis | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Valstybės narės | 14 903 | 11 386 |
| Tiekėjai ir kita | 944 | 1 175 |
| Sumos, kurių atitiktis reikalavimams turi būti patikrinta | (587) | (535) |
| Iš viso | 15 260 | 12 026 |

Mln. EUR

Rūšis

2009 12 31

2008 12 31

Valstybės narės

14 903

11 386

Tiekėjai ir kita

944

1 175

Sumos, kurių atitiktis reikalavimams turi būti patikrinta

(587)

(535)

Iš viso

Iš viso

15 260

15 260

12 026

12 026

Trumpalaikės mokėtinos sumos visų pirma susijusios su ES gautomis išlaidų ataskaitomis, susijusiomis su dotacijų veikla. Jos kredituojamos padengti reikalaujama suma nuo prašymo gavimo momento. Jei dotacijos gavėja yra valstybė narė, tokiai kategorijai jos ir priskiriamos. Tokia pati procedūra taikoma sąskaitoms ir kreditiniams dokumentams, gautiems vykdant viešuosius pirkimus. Į atitinkamus prašymus kompensuoti išlaidas buvo atsižvelgta per ataskaitinių laikotarpių atskyrimo procedūrą metų pabaigoje. Padarius šiuos ataskaitinių laikotarpių atskyrimo įrašus, apskaičiuotos reikalavimus atitinkančios sumos buvo įrašytos kaip sukauptos sąnaudos (žr. 2.18.3 pastabą), o reikalavimų neatitinkanti išlaidų dalis lieka sumų, kurių atitiktis reikalavimams turi būti patinkrinta, sąskaitose. Kad turtas ir įsipareigojimai nebūtų pervertinti, buvo nuspręsta grynąją mokėtiną sumą įrašyti prie trumpalaikių įsipareigojimų.

Valstybės narės

Valstybės narės

Didžiausios sumos šioje kategorijoje susijusios su 11 160 mln. EUR (2008 m. – 4 660 mln. EUR) pagal neapmokėtus prašymus kompensuoti išlaidas, susijusias su struktūrinių fondų veiksmais. Į šią kategoriją taip pat įtraukti 3 524 mln. EUR, kurie turi būti grąžinti valstybėms narėms po 2009 m. pabaigoje pateikto taisomojo biudžeto (2008 m. – 6 627 mln. EUR), ši suma valstybėms narėms išmokėta 2010 m. vasario mėn.

Tiekėjai ir kita

Tiekėjai ir kita

Į šią kategoriją įtrauktos su dotacijų ir viešųjų pirkimų veikla susijusios sumos, taip pat viešosioms įstaigoms ir nekonsoliduotiems subjektams (pvz., EPF) mokėtinos sumos.

Sumos, kurių atitiktis reikalavimams turi būti patikrinta

Sumos, kurių atitiktis reikalavimams turi būti patikrinta

Mokėtinos sumos sumažintos 587 mln. EUR suma, tai gautuose, bet dar nepatikrintuose prašymuose kompensuoti išlaidas nurodytos sumos dalis, kuri laikoma neatitinkančia reikalavimų. Didžiausios sumos susijusios su už struktūrinius veiksmus atsakingais generaliniais direktoratais.

2.18.3.   
  Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos

Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Sukauptos sąnaudos | 76 435 | 77 260 |
| Būsimųjų laikotarpių pajamos | 1 976 | 50 |
| Kiti | 9 | 162 |
| Iš viso | 78 420 | 77 472 |

Mln. EUR

2009 12 31

2008 12 31

Sukauptos sąnaudos

76 435

77 260

Būsimųjų laikotarpių pajamos

1 976

50

Kiti

9

162

Iš viso

Iš viso

78 420

78 420

77 472

77 472

Sukauptos sąnaudos išskaidomos taip:

Sukauptos sąnaudos

Sukauptos sąnaudos

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| EŽŪGF sukauptos sąnaudos: |
| Išlaidos 2009 10 16–2009 12 31 | 32 087 | 30 415 |
| Tiesioginė pagalba | 12 195 | 12 682 |
| Cukraus sektoriaus restruktūrizavimas | 735 | 3 787 |
| Kiti | (55) | (13) |
| Iš viso EŽŪGF | 44 962 | 46 871 |
| Struktūrinių veiksmų sukauptos sąnaudos: |
| EŽŪFKP ir EŽŪOGF-G | 9 076 | 7 004 |
| EFPF ir inovacijų srities veiksmai | 11 777 | 10 687 |
| Sanglaudos fondas | 980 | 2 810 |
| ISPA | 3 | 4 |
| ESF | 5 411 | 4 596 |
| Iš viso struktūriniai fondai | 27 247 | 25 101 |
| Kitos sukauptos sąnaudos: |
| Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra | 1 687 | 1 978 |
| Kiti | 2 539 | 3 310 |
| Iš viso kitų | 4 226 | 5 288 |
| Iš viso sukauptų sąnaudų | 76 435 | 77 260 |

Mln. EUR

2009 12 31

2008 12 31

EŽŪGF sukauptos sąnaudos:

EŽŪGF sukauptos sąnaudos:

Išlaidos 2009 10 16–2009 12 31

32 087

30 415

Tiesioginė pagalba

12 195

12 682

Cukraus sektoriaus restruktūrizavimas

735

3 787

Kiti

(55)

(13)

Iš viso EŽŪGF

Iš viso EŽŪGF

44 962

44 962

46 871

46 871

Struktūrinių veiksmų sukauptos sąnaudos:

Struktūrinių veiksmų sukauptos sąnaudos:

EŽŪFKP ir EŽŪOGF-G

9 076

7 004

EFPF ir inovacijų srities veiksmai

11 777

10 687

Sanglaudos fondas

980

2 810

ISPA

3

4

ESF

5 411

4 596

Iš viso struktūriniai fondai

Iš viso struktūriniai fondai

27 247

27 247

25 101

25 101

Kitos sukauptos sąnaudos:

Kitos sukauptos sąnaudos:

Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra

1 687

1 978

Kiti

2 539

3 310

Iš viso kitų

Iš viso kitų

4 226

4 226

5 288

5 288

Iš viso sukauptų sąnaudų

Iš viso sukauptų sąnaudų

76 435

76 435

77 260

77 260

Po lėto pradinio etapo ankstesniais metais 2007–2013 m. struktūrinių veiksmų programų įgyvendinimas 2009 m. pasiekė įprastą tempą, ir tai paaiškina padidėjimą pirmiau nurodytoje kategorijoje. Šį padidėjimą kompensuoja sumažėjusios cukraus sektoriaus restruktūrizavimo sukauptos sąnaudos, nes paaiškėjo, kad dalis šių lėšų realiai nebus panaudota.

Būsimųjų laikotarpių pajamos smarkiai padidėjo dėl to, kad dvi valstybės narės iš anksto sumokėjo 2010 m. nuosavų išteklių įnašus.

GRYNASIS TURTAS

GRYNASIS TURTAS

2.19.   REZERVAI

REZERVAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Tikrosios vertės rezervas | 69 | 41 |
| Kiti rezervai: |
| Garantijų fondas | 1 472 | 1 276 |
| Perkainojimo rezervas | 57 | 57 |
| Skolinimosi ir skolinimo veikla | 1 511 | 1 528 |
| Kiti | 214 | 213 |
| Iš viso | 3 254 | 3 074 |
| Iš viso | 3 323 | 3 115 |

Mln. EUR

2009 12 31

2008 12 31

Tikrosios vertės rezervas

69

69

41

41

Kiti rezervai:

Garantijų fondas

1 472

1 276

Perkainojimo rezervas

57

57

Skolinimosi ir skolinimo veikla

1 511

1 528

Kiti

214

213

Iš viso

Iš viso

3 254

3 254

3 074

3 074

Iš viso

Iš viso

3 323

3 323

3 115

3 115

2.19.1.   
  Tikrosios vertės rezervas

Tikrosios vertės rezervas

Remiantis apskaitos taisyklėmis, parduoti laikomo turto koregavimas, kad atitiktų tikrąją vertę, apskaitomas tikrosios vertės rezerve.

2.19.2.   
  Kiti rezervai

Kiti rezervai

Garantijų fondas

Garantijų fondas

Dėl Garantijų fondo veiklos taip pat žr. 2.3.3 pastabą. Šis rezervas atitinka Fondo garantuotų dar nesumokėtų sumų tikslinę 9 % sumą, kurią privaloma laikyti kaip turtą.

Perkainojimo rezervas

Perkainojimo rezervas

Perkainojimo rezervą sudaro nekilnojamojo turto, įrangos ir įrengimų perkainojimas. 57 mln. EUR likutis metų pabaigoje yra susijęs su Komisijos žemės ir pastatų perkainojimu, kuris jau buvo atliktas prieš pradedant taikyti naujas apskaitos taisykles.

Skolinimosi ir skolinimo veiklos rezervas

Skolinimosi ir skolinimo veiklos rezervas

Suma susijusi su likviduojamos EAPB Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo turto rezervu. Šis rezervas buvo sudarytas dėl EAPB veiklos nutraukimo.

2.20.   IŠ VALSTYBIŲ NARIŲ PAREIKALAUTINOS SUMOS

IŠ VALSTYBIŲ NARIŲ PAREIKALAUTINOS SUMOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Suma |
| 2008 m. gruodžio 31 d. iš valstybių narių pareikalautinos sumos | 50 539 |
| 2008 m. biudžeto pertekliaus grąžinimas valstybėms narėms | 1 796 |
| Garantijų fondo rezervo pokytis | 196 |
| Kiti rezervo pokyčiai | (10) |
| Likviduojama EAPB: 2008 m. rezultato paskirstymas | (15) |
| Metinis ekonominės veiklos rezultatas (perteklius) | (4 457) |
| 2009 m. gruodžio 31 d. iš viso iš valstybių narių pareikalautinų sumų | 48 049 |
| Paskirstoma: |
| Išmokos darbuotojams | 37 242 |
| Kitos sumos | 10 807 |

Mln. EUR

Suma

2008 m. gruodžio 31 d. iš valstybių narių pareikalautinos sumos

50 539

50 539

2008 m. biudžeto pertekliaus grąžinimas valstybėms narėms

1 796

Garantijų fondo rezervo pokytis

196

Kiti rezervo pokyčiai

(10)

Likviduojama EAPB: 2008 m. rezultato paskirstymas

(15)

Metinis ekonominės veiklos rezultatas (perteklius)

(4 457)

2009 m. gruodžio 31 d. iš viso iš valstybių narių pareikalautinų sumų

2009 m. gruodžio 31 d. iš viso iš valstybių narių pareikalautinų sumų

48 049

48 049

Paskirstoma:

Paskirstoma:

Išmokos darbuotojams

37 242

Kitos sumos

10 807

Ši suma apima iki 2009 m. gruodžio 31 d. ES jau patirtų išlaidų dalį, kuri turi būti finansuojama iš būsimų biudžetų. Pagal kaupiamosios apskaitos taisykles labai daug išlaidų yra pripažįstamos N metais, nors jos gali būti faktiškai apmokėtos N+1 metais ir finansuojamos iš N+1 metų biudžeto. Dėl šių įsipareigojimų įtraukimo į ataskaitas ir dėl to, kad atitinkamos sumos finansuojamos iš būsimų biudžetų, įsipareigojimai metų pabaigoje gerokai viršija turtą. Reikšmingiausios sumos yra susijusios su EŽŪGF veikla. Valstybėms narėms mokėtinos laikotarpio nuo 2009 m. spalio 16 d. iki gruodžio 31 d. sumos sudarė 32 mlrd. EUR. Iš tikrųjų didžiąją dalį pareikalautinų sumų valstybės narės į kitų metų biudžetą moka per trumpesnį nei 12 mėnesių laikotarpį pasibaigus atitinkamiems finansiniams metams.

Kitos iš valstybių narių pareikalautinos sumos sumažėjo ir buvo 10,8 mlrd. EUR, palyginti su 13 mlrd. EUR 2008 m. Šį sumažėjimą daugiausia nulėmė 9,5 mlrd. EUR išankstinio finansavimo padidėjimas (2.5 ir 2.9 pastabos), kurį kompensavo 4,2 mlrd. EUR mokėtinų sumų padidėjimas (žr. 2.18 pastabą) ir 3,3 mlrd. EUR trumpalaikių gautinų sumų sumažėjimas (2.10 pastaba).

2.5 ir 2.9

2.10

Iš esmės tik ES išmokų darbuotojams įsipareigojimai yra apmokami per ilgesnį laikotarpį, atsižvelgiant į tai, kad pensijų išmokas iš metinių biudžetų garantuoja valstybės narės. Toliau tik informaciniais tikslais pateikiamas būsimų išmokų darbuotojams išskaidymas.

| Mln. EUR |
| --- |
| | Suma |
| Trumpalaikės: 2010 m. mokėtinos sumos | 1 214 |
| Ilgalaikės: po 2010 m. mokėtinos sumos | 36 028 |
| Iš viso išmokų darbuotojams įsipareigojimų 2009 12 31 | 37 242 |

Mln. EUR

Suma

Trumpalaikės: 2010 m. mokėtinos sumos

1 214

Ilgalaikės: po 2010 m. mokėtinos sumos

36 028

Iš viso išmokų darbuotojams įsipareigojimų 2009 12 31

Iš viso išmokų darbuotojams įsipareigojimų 2009 12 31

37 242

37 242

Taip pat reikia pažymėti, kad pirmiau nurodyti duomenys neturi jokio poveikio biudžeto rezultatui – biudžeto įplaukos visada turi atitikti biudžeto išlaidas arba jas viršyti, o bet koks įplaukų perteklius grąžinamas valstybėms narėms.

3.   EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ ATASKAITOS PASTABOS

3.1.   ĮPLAUKOS IŠ NUOSAVŲ IŠTEKLIŲ IR ĮNAŠŲ

ĮPLAUKOS IŠ NUOSAVŲ IŠTEKLIŲ IR ĮNAŠŲ

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2009 m. | 2008 m. |
| Įplaukos iš nuosavų išteklių: | 3.1.1 | | |
| BNP ištekliai | | 81 978 | 74 479 |
| PVM ištekliai | | 12 795 | 19 008 |
| Tradiciniai nuosavi ištekliai. | | | |
| Žemės ūkio muitai | | 0 | 1 184 |
| Muitai | | 14 002 | 15 196 |
| Cukraus mokesčiai | | 130 | 702 |
| Iš viso tradicinių nuosavų išteklių | | 14 132 | 17 082 |
| Biudžeto koregavimai | 3.1.2 | 1 399 | 1 930 |
| Trečiųjų šalių įnašai (įskaitant ELPA šalis) | | 233 | 214 |
| Iš viso | | 110 537 | 112 713 |

Mln. EUR

Pastaba

2009 m.

2008 m.

Įplaukos iš nuosavų išteklių:

3.1.1

3.1.1

BNP ištekliai

81 978

74 479

PVM ištekliai

12 795

19 008

Tradiciniai nuosavi ištekliai.

Žemės ūkio muitai

0

1 184

1 184

Muitai

14 002

14 002

15 196

15 196

Cukraus mokesčiai

130

702

Iš viso tradicinių nuosavų išteklių

14 132

17 082

Biudžeto koregavimai

3.1.2

3.1.2

1 399

1 930

Trečiųjų šalių įnašai (įskaitant ELPA šalis)

233

214

Iš viso

Iš viso

110 537

110 537

112 713

112 713

Nuosavi ištekliai yra pagrindinis Europos Sąjungos veiklos įplaukų šaltinis. Didžiausia išlaidų dalis finansuojama iš nuosavų išteklių, o kitomis įplaukomis padengiama tik labai nedidelė viso finansavimo dalis.

3.1.1.   
  Įplaukos iš nuosavų išteklių

Įplaukos iš nuosavų išteklių

Nuosavi ištekliai yra trijų rūšių: tradiciniai nuosavi ištekliai, PVM ištekliai ir BNP ištekliai. Tradicinius nuosavus išteklius sudaro cukraus mokesčiai ir muitai. Korekcinis mechanizmas, siekiant išvengti biudžeto disbalanso (korekcija Jungtinės Karalystės naudai), taip pat didelis Nyderlandų ir Švedijos BNP įnašų sumažinimas yra nuosavų išteklių sistemos dalis. Valstybės narės pasilieka 25 % tradicinių nuosavų išteklių surinkimo išlaidoms padengti, todėl pirmiau pateiktos sumos yra nurodytos po šio atskaitymo.

PVM nuosavi ištekliai apskaičiuojami visoms valstybėms narėms taikant nustatytą vienodą 0,33 % tarifą suderintai PVM bazei (išskyrus 2007–2013 m. laikotarpį, kai Austrijai nustatomas 0,225 %, Vokietijai – 0,15 %, o Nyderlandams ir Švedijai – 0,10 % pareikalavimo tarifas), kuriai taikomas 50 % BNP apribojimas visoms valstybėms narėms. BNP ištekliai yra kintantys ištekliai, skirti reikiamoms įplaukoms pateikti bet kuriais konkrečiais metais, kad būtų galima padengti išlaidas, viršijančias iš tradicinių nuosavų išteklių, PVM išteklių ir kitų įplaukų surinktą sumą. Įplaukos apskaičiuojamos taikant vienodą tarifą visų valstybių narių suvestinėms BNP.

Palyginti su 2008 m., PVM išteklių įplaukos sumažėjo 6,2 mlrd. EUR, tačiau šį sumažėjimą visiškai kompensavo 7,5 mlrd. EUR BNP išteklių įplaukų padidėjimas. Šiuos pokyčius daugiausia nulėmė skirtingos 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimo 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (2007 m. TNI sprendimas) nuostatos, kuriomis pakeistos 2000 m. sprendimo dėl nuosavų išteklių nuostatos. 2009 m. įplaukų iš žemės ūkio mokesčių nebuvo registruota, nes 2009 m. įsigaliojus 2007 m. TNI sprendimui, šie mokesčiai priskiriami muito mokesčiams. 2009 m., palyginti su 2008 m., smarkiai sumažėjus ES-27 importo vertei, muito mokesčiai sumažėjo 1,1 mlrd. EUR, o cukraus mokesčiai – 572 mln. EUR, nes 2008 m. buvo gauta papildomų vienkartinių įplaukų iš papildomų cukraus kvotų.

3.1.2.   
  Biudžeto koregavimai

Biudžeto koregavimai

Biudžeto koregavimai apima 2008 m. biudžeto perteklių (1 796 mln. EUR), kuris valstybėms narėms grąžinamas netiesiogiai, atskaitant nuosavų išteklių sumas, kurias jos turi pervesti ES kitais metais, – taigi tai yra 2009 m. įplaukos. Pagal 2007 m. TNI sprendimą Jungtinei Karalystei suteikiama biudžeto disbalanso korekcija. Kadangi šią sumą finansuoja kitos valstybės narės, grynojo poveikio biudžeto ar ekonominės veiklos rezultatui neturėtų būti. Tačiau 319 mln. EUR suma, įtraukta į šią kategoriją, yra biudžeto tikslams naudotų euro keitimo kursų (žr. Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 10 straipsnio 3 dalį) ir keitimo kursų, galiojusių tuo metu, kai EPS nedalyvaujančios valstybės narės faktiškai atliko savo mokėjimus, skirtumas.

3.2.   KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2009 m. | 2008 m. |
| Baudos | 3.2.1 | 2 648 | 3 171 |
| Žemės ūkio mokesčiai | 3.2.2 | 705 | 2 299 |
| Išlaidų susigrąžinimas. | 3.2.3 | | |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | | 63 | 61 |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | | 6 | 4 |
| Decentralizuotas valdymas | | 41 | 90 |
| Pasidalijamasis valdymas | | 1 066 | 1 349 |
| Iš viso | | 1 176 | 1 504 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų: | 3.2.4 | | |
| Personalas | | 1 010 | 974 |
| Su nekilnojamuoju turtu, įranga ir įrengimais susijusios įplaukos | | 33 | 25 |
| Kitos administracinės įplaukos | | 165 | 149 |
| Iš viso | | 1 208 | 1 148 |
| Įvairios veiklos įplaukos: | 3.2.5 | | |
| Koregavimai (atidėjiniai) | | 150 | 71 |
| Pelnas iš valiutos keitimo | | 618 | 269 |
| Kiti | | 1 027 | 1 269 |
| Iš viso | | 1 795 | 1 609 |
| Iš viso | | 7 532 | 9 731 |

Mln. EUR

Pastaba

2009 m.

2008 m.

Baudos

3.2.1

3.2.1

2 648

3 171

Žemės ūkio mokesčiai

3.2.2

3.2.2

705

2 299

Išlaidų susigrąžinimas.

3.2.3

3.2.3

Tiesioginis centralizuotas valdymas

63

61

Netiesioginis centralizuotas valdymas

6

4

Decentralizuotas valdymas

41

90

Pasidalijamasis valdymas

1 066

1 349

Iš viso

Iš viso

1 176

1 176

1 504

1 504

Įplaukos iš administracinių operacijų:

3.2.4

3.2.4

Personalas

1 010

974

Su nekilnojamuoju turtu, įranga ir įrengimais susijusios įplaukos

33

25

Kitos administracinės įplaukos

165

149

Iš viso

Iš viso

1 208

1 208

1 148

1 148

Įvairios veiklos įplaukos:

3.2.5

3.2.5

Koregavimai (atidėjiniai)

150

71

Pelnas iš valiutos keitimo

618

269

Kiti

1 027

1 269

Iš viso

Iš viso

1 795

1 795

1 609

1 609

Iš viso

Iš viso

7 532

7 532

9 731

9 731

3.2.1.   
  Baudos

Baudos

Šios įplaukos susijusios su Komisijos paskirtomis baudomis už konkurencijos taisyklių pažeidimą. Gautinos sumos ir susijusios įplaukos yra pripažįstamos, kai Komisija priima sprendimą dėl baudos skyrimo ir apie tokį sprendimą oficialiai praneša adresatui.

3.2.2.   
  Žemės ūkio mokesčiai

Žemės ūkio mokesčiai

Šios sumos susijusios su 99 mln. EUR pieno mokesčių (2008 m. – 338 mln. EUR) ir 606 mln. EUR cukraus mokesčių (2008 m. – 1 961 mln. EUR). Pieno mokesčiai yra rinkos valdymo priemonė, kurios tikslas – skirti nuobaudas pieno gamintojams, kurie viršija savo referencinius kiekius. Kadangi jie nesusieti su ankstesnėmis Komisijos išmokomis, jie iš esmės laikomi specialios paskirties įplaukomis. Pieno kvotos palaipsniui naikinamos, todėl gaunama mažiau įplaukų iš mokesčių. Nuo 2008–2009 žemės ūkio metų kvotos kasmet bus didinamos 1 % iki 2015 m., kai jos bus panaikintos.

Cukraus mokesčiai yra susiję su restruktūrizavimo fondu, kurį pasitelkus įgyvendinant cukraus sektoriaus reformą sumažinta cukraus vidaus kaina – taip siekiama sumažinti ES kainos ir tarptautinės kainos skirtumą. Siekiant paraginti mažiau konkurencingus cukraus gamintojus palikti rinką, sukurtas savifinansavimo restruktūrizacijos fondas, finansuojamas iš įplaukų, surinktų iš cukraus gamintojams taikomo laikinojo mokesčio, kurios laikomos asignuotosiomis įplaukomis. Išmokos pagal programą bus mokamos iki 2012 m. rugsėjo mėn., tačiau 2009 m. gruodžio 31 d. valstybės narės jau buvo deklaravusios visas įplaukas, susijusias su cukraus sektoriaus restruktūrizavimo fondu.

3.2.3.   
  Išlaidų susigrąžinimas

Išlaidų susigrąžinimas

Šiai kategorijai priskiriami vykdomieji raštai sumoms išieškoti, kuriuos pateikė Komisija ir pagal kuriuos Komisijos apskaitos sistemoje registruojamas sumažinimas, siekiant susigrąžinti anksčiau iš bendrojo biudžeto išmokėtas sumas, remiantis patikrinimais, užbaigtais auditais arba tinkamumo finansuoti analize, taip pat valstybių narių EŽŪGF lėšų gavėjams pateikti vykdomieji raštai sumoms išieškoti. Šiai kategorijai taip pat priskiriamas sukauptų pajamų vertinimo pokytis nuo praėjusių metų pabaigos iki dabartinio laikotarpio. Tačiau šioje kategorijoje neparodomas visas dėl ES išlaidų pateiktų vykdomųjų raštų sumoms išieškoti mastas, visų pirma reikšmingose struktūrinių veiksmų išlaidų srityse, kuriose veikia specialūs mechanizmai, užtikrinantys reikalavimus neatitinkančių lėšų susigrąžinimą, dėl kurių daugeliu atvejų vykdomieji raštai sumoms išieškoti nepateikiami. Remiantis ES apskaitos taisyklėmis, išankstinio finansavimo sumų susigrąžinimas taip pat neparodytas kaip įplaukos.

Didžiausia 1 066 mln. EUR suma susijusi su pasidalijamuoju valdymu ir apima 453 mln. EUR Europos žemės ūkio garantijų fondui (EŽŪGF) ir 613 mln. EUR struktūriniams veiksmams.

a)   Žemės ūkis. EŽŪGF

Žemės ūkis. EŽŪGF

Su žemės ūkiu susijusios sumos, priskiriamos šiai kategorijai ir apskaitomos kaip metų įplaukos, yra 453 mln. EUR. Šias sumas sudaro:

| — | per metus priimti sprendimai dėl atitikties korekcijų – 347 mln. EUR, |
| --- | --- |

—

per metus priimti sprendimai dėl atitikties korekcijų – 347 mln. EUR,

| — | sukčiavimo ir pažeidimų atvejai – 106 mln. EUR: nesumokėtų sumų, kurias deklaravo valstybės narės ir kurios susigrąžintos per metus, tai yra 163 mln. EUR, atėmus nesumokėtų sumų, kurias deklaravo valstybės narės ir kurios dėl sukčiavimo ir pažeidimų atvejų turi būti susigrąžintos metų pabaigoje, sumažėjimas – 57 mln. EUR (627 mln. EUR 2009 m. pabaigoje, palyginti su 684 mln. EUR 2008 m. pabaigoje) – taip pat žr. 2.10.2. pastabą. |
| --- | --- |

—

sukčiavimo ir pažeidimų atvejai – 106 mln. EUR: nesumokėtų sumų, kurias deklaravo valstybės narės ir kurios susigrąžintos per metus, tai yra 163 mln. EUR, atėmus nesumokėtų sumų, kurias deklaravo valstybės narės ir kurios dėl sukčiavimo ir pažeidimų atvejų turi būti susigrąžintos metų pabaigoje, sumažėjimas – 57 mln. EUR (627 mln. EUR 2009 m. pabaigoje, palyginti su 684 mln. EUR 2008 m. pabaigoje) – taip pat žr. 2.10.2. pastabą.

2009 m. gruodžio 31 d. EŽŪGF išlaidų suma, kuri ateityje pabaigus dar nepabaigtus auditus, turi būti koreguojama, iš viso sudarė 2,8 mlrd. EUR (žr. 6.4.1 pastabą).

b)   Struktūriniai veiksmai

Struktūriniai veiksmai

Su struktūriniais veiksmais, įtrauktais į šią kategoriją, susijusių išlaidų susigrąžinta už 613 mln. EUR (2008 m. – 349 mln. EUR). Į šią subkategoriją įtraukti Komisijos pateikti vykdomieji raštai sumoms išieškoti, kurių tikslas – susigrąžinti 406 mln. EUR ankstesnių metų nepagrįstų išlaidų, ir 206 mln. EUR sukauptų pajamų pokytis (padidėjimas) metų pabaigoje.

Vykdomieji raštai sumoms išieškoti pateikiami tik šiais atvejais:

| — | oficialūs Komisijos sprendimai dėl finansinių korekcijų, nustačius, kad sumos, kurių prašo valstybės narės, išleistos neteisėtai, |
| --- | --- |

—

oficialūs Komisijos sprendimai dėl finansinių korekcijų, nustačius, kad sumos, kurių prašo valstybės narės, išleistos neteisėtai,

| — | koregavimai užbaigiant programą, dėl kurių sumažinamas ES įnašas, kai valstybė narė nedeklaravo pakankamai reikalavimus atitinkančių išlaidų, kad pagrįstų visą jau suteiktą išankstinį finansavimą ir tarpinius mokėjimus; tokios operacijos gali būti atliekamos be oficialaus Komisijos sprendimo, jeigu tai priimtina valstybei narei, |
| --- | --- |

—

koregavimai užbaigiant programą, dėl kurių sumažinamas ES įnašas, kai valstybė narė nedeklaravo pakankamai reikalavimus atitinkančių išlaidų, kad pagrįstų visą jau suteiktą išankstinį finansavimą ir tarpinius mokėjimus; tokios operacijos gali būti atliekamos be oficialaus Komisijos sprendimo, jeigu tai priimtina valstybei narei,

| — | susigrąžintų sumų išmokėjimas užbaigus programą, baigus teisines procedūras, kurios tebevyko užbaigimo metu. |
| --- | --- |

—

susigrąžintų sumų išmokėjimas užbaigus programą, baigus teisines procedūras, kurios tebevyko užbaigimo metu.

Kiti su struktūriniais veiksmais susiję vykdomieji raštai pateikti išankstiniam finansavimui susigrąžinti. Šios sumos neparodytos kaip įplaukos, tačiau įtraukiamos į balanso išankstinio finansavimo kategoriją.

Apskaičiuota tebesvarstomų galimų finansinių korekcijų suma 2009 m. gruodžio 31 d. – 1,1 mlrd. EUR, daugiau informacijos žr. 6.4.2 pastabą.

6.4.2

3.2.4.   
  Įplaukos iš administracinių operacijų

Įplaukos iš administracinių operacijų

Šios įplaukos daugiausia susidaro atlikus atskaitymus iš darbuotojų atlyginimų ir jas visų pirma sudaro dvi sumos: pensijų draudimo įmokos ir pajamų mokestis.

3.2.5.   
  Įvairios veiklos įplaukos

Įvairios veiklos įplaukos

376 mln. EUR suma (2008 m. – 321 mln. EUR) susijusi su iš stojančių šalių gautomis sumomis. Pagrindinė priežastis, kodėl, palyginti su pernai, padidėjo įvairios veiklos įplaukos, yra tai, kad padidėjo valiutos keitimo pelnas (žr. toliau). Šį padidėjimą kiek kompensavo pirmą kartą į biudžetą įtrauktų ankstesnių metų išankstinio finansavimo sumų sumažėjimas, atitinkamas įrašas įtrauktas į šią kategoriją (5 mln. EUR, palyginti su 241 mln. EUR 2008 m.).

Valiutos keitimo pelnas, išskyrus 3.5 pastaboje aptariamą finansinę veiklą, taip pat įtraukiamas į šią kategoriją. Šis pelnas atsiranda vykdant kasdieninę veiklą ir susijusias operacijas kita nei euras valiuta bei atliekant perkainojimą metų pabaigoje, kad būtų galima parengti ataskaitas. Jose nurodytas tiek realizuotas, tiek nerealizuotas pelnas.

Vertinant pagal grynąją poziciją, per metus gautas didelis grynasis 185 mln. EUR valiutos keitimo pelnas (2008 m. – grynasis 504 mln. EUR nuostolis). Ši suma paskirstyta į nerealizuotą ir realizuotą pelną, o Komisija apskaitė beveik visas sumas.

Grynasis nerealizuotas valiutos keitimo pelnas

Grynasis nerealizuotas valiutos keitimo pelnas

Grynasis 132 mln. EUR pelnas yra ne eurais laikomų likučių perkainojimo metų pabaigoje rezultatas. Didžioji pelno suma (87 mln. EUR) susijusi su Didžiosios Britanijos svarais (GBP) ir Švedijos kronomis (SEK), nes 2009 m. abi šios valiutos pabrango euro atžvilgiu.

Komisija metų pabaigoje savo nuosavų išteklių banko sąskaitose laiko gana didelius likučius ne eurais, įskaitant GBP ir SEK. Pagal Tarybos reglamentą Nr. 1150/2000 šias lėšas Komisija laiko savo nuosavų išteklių banko sąskaitose, į kurias įnašus moka valstybės narės, ir naudoja, kai reikia padengti dėl biudžeto vykdymo atsirandančius Komisijos grynųjų pinigų poreikius.

Grynasis realizuotas valiutos keitimo pelnas

Grynasis realizuotas valiutos keitimo pelnas

Didžioji viso 53 mln. EUR valiutos keitimo pelno dalis susidarė dėl apskaitos operacijų, susijusių su nuosavų išteklių sumomis, kurias euro zonai nepriklausančios valstybės narės moka ne eurais, bet nacionalinėmis valiutomis. Jis susidarė dėl buhalterinio valiutos kurso, pagal kurį šios sumos apskaitomos Komisijai jas gavus, ir rinkos valiutos kurso, pagal kurį jos perskaičiuojamos į eurus prieš panaudojant Komisijos mokėjimams padengti, skirtumo. Buhalterinis valiutos kursas nustatomas kiekvieną mėnesį pagal priešpaskutinę praėjusio mėnesio dieną galiojusį rinkos valiutos kursą. Gavus nuosavų išteklių sumas, jos registruojamos apskaitoje šiais valiutų kursais, o vėliau pakeičiamos į eurus pagal rinkos valiutų kursus.

2009 m. smarkiai pabrango kelios Europos valiutos, ypač GBP ir Rumunijos lėja (RON). Todėl tam tikrais laikotarpiais taikyti rinkos valiutų kursai Komisijai perskaičiuojant nuosavus išteklius šiomis valiutomis buvo reguliariai didesni nei buhalteriniai kursai, pagal kuriuos gautos sumos buvo įtrauktos į apskaitą. Likusi skirtumo dalis susijusi su kitomis apskaitos operacijomis, įskaitant Komisijos atliktus mokėjimus ne eurais.

2008–2009 m. bendro valiutų kurso skirtumo pokytis – iš grynojo nuostolio į grynąjį pelną – yra per šiuos dvejus metus smarkiai kitusių valiutų kursų padarinys. 2008 m. kelios Europos valiutos euro atžvilgiu smarkiai nuvertėjo, o 2009 m. ši tendencija iš dalies pasikeitė į priešingą.

3.3.   ADMINISTRACINĖS IŠLAIDOS

ADMINISTRACINĖS IŠLAIDOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 m. | 2008 m. |
| Išlaidos darbuotojams | 4 898 | 4 563 |
| Nusidėvėjimas ir vertės sumažėjimas | 436 | 330 |
| Kitos administracinės išlaidos | 2 799 | 2 827 |
| Iš viso | 8 133 | 7 720 |

Mln. EUR

2009 m.

2008 m.

Išlaidos darbuotojams

4 898

4 563

Nusidėvėjimas ir vertės sumažėjimas

436

330

Kitos administracinės išlaidos

2 799

2 827

Iš viso

Iš viso

8 133

8 133

7 720

7 720

Tai yra administracinės išlaidos, kurios patiriamos ES vykdant veiklą ir apima sąnaudas darbuotojams ir kitas sąnaudas, susijusias su institucijų ir agentūrų administravimu (pvz., nuomos, priežiūros sąnaudos, raštinės prekės, mokymo sąnaudos ir kt.).

3.4.   VEIKLOS IŠLAIDOS

VEIKLOS IŠLAIDOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2009 m. | 2008 m. |
| Pirminės veiklos išlaidos: | 3.4.1 | | |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | | 8 744 | 7 998 |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | | 3 605 | 3 077 |
| Decentralizuotas valdymas | | 137 | 1 278 |
| Pasidalijamasis valdymas | | 89 681 | 81 839 |
| Jungtinis valdymas | | 1 655 | 1 188 |
| Iš viso | | 103 822 | 95 380 |
| Kitos veiklos išlaidos: | 3.4.2 | | |
| Patikslinimai (atidėjiniai) | | 199 | 278 |
| Valiutos keitimo nuostoliai | | 432 | 773 |
| Kiti | | 481 | 783 |
| Iš viso | | 1 112 | 1 834 |
| Iš viso | | 104 934 | 97 214 |

Mln. EUR

Pastaba

2009 m.

2008 m.

Pirminės veiklos išlaidos:

Pirminės veiklos išlaidos:

3.4.1

3.4.1

Tiesioginis centralizuotas valdymas

8 744

7 998

Netiesioginis centralizuotas valdymas

3 605

3 077

Decentralizuotas valdymas

137

1 278

Pasidalijamasis valdymas

89 681

81 839

Jungtinis valdymas

1 655

1 188

Iš viso

Iš viso

103 822

103 822

95 380

95 380

Kitos veiklos išlaidos:

Kitos veiklos išlaidos:

3.4.2

3.4.2

Patikslinimai (atidėjiniai)

199

278

Valiutos keitimo nuostoliai

432

773

Kiti

481

783

Iš viso

Iš viso

1 112

1 112

1 834

1 834

Iš viso

Iš viso

104 934

104 934

97 214

97 214

3.4.1.   
  Pirminės veiklos išlaidos

Pirminės veiklos išlaidos

Europos Sąjungos veiklos išlaidos priskiriamos įvairioms finansinės perspektyvos išlaidų kategorijoms ir gali būti įvairių rūšių, atsižvelgiant į tai, kaip pinigai išmokami ir tvarkomi. Didžioji išlaidų dalis (86 %) priskiriama pasidalijamojo valdymo kategorijai, kai užduotis pavedama vykdyti valstybėms narėms, ir apima tokias sritis, kaip EŽŪGF išlaidos ir iš skirtingų struktūrinių veiksmų priemonių (Regioninės plėtros fondo, Socialinio fondo, Žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, Sanglaudos fondo ir Žuvininkystės fondo) finansuojami veiksmai.

2009 m. padidėjimas daugiausia susijęs su 2007–2013 m. programavimo laikotarpio struktūriniais veiksmais. Po lėto pradinio etapo ankstesniais metais šių programų įgyvendinimas 2009 m. pasiekė įprastą tempą, o 2000–2006 m. veiksmai buvo baigiami.

3.4.2.   
  Kitos veiklos išlaidos

Kitos veiklos išlaidos

Valiutos keitimo nuostoliai, išskyrus nuostolius dėl toliau 3.6 pastaboje aprašomos finansinės veiklos, atsiranda vykdant kasdieninę veiklą ir susijusius sandorius kita nei euras valiuta bei metų pabaigoje atliekant perkainojimą, kuris būtinas ataskaitoms parengti, – jie gali būti tiek realizuoti, tiek nerealizuoti.

3.5.   FINANSINĖS ĮPLAUKOS

FINANSINĖS ĮPLAUKOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 m. | 2008 m. |
| Dividendų pajamos (iš rizikos kapitalo fondų) | 14 | 22 |
| Palūkanų pajamos: |
| Iš išankstinio finansavimo | 59 | 50 |
| Iš pavėluotų mokėjimų | 132 | 26 |
| Iš apsikeitimo sandorių | 2 | 13 |
| Iš parduoti laikomo turto | 100 | 102 |
| Iš paskolų | 265 | 105 |
| Iš pinigų ir pinigų ekvivalentų | 158 | 349 |
| Kiti | 3 | 3 |
| Iš viso | 719 | 648 |
| Kitos finansinės pajamos: |
| Realizuotas pelnas iš finansinio turto pardavimo | 10 | 4 |
| Kiti | 76 | 11 |
| Iš viso | 86 | 15 |
| Dabartinės vertės koregavimai | 10 | 3 |
| Pelnas iš valiutos keitimo | 6 | 10 |
| Iš viso | 835 | 698 |

Mln. EUR

2009 m.

2008 m.

Dividendų pajamos (iš rizikos kapitalo fondų)

Dividendų pajamos

14

14

22

22

Palūkanų pajamos:

Palūkanų pajamos:

Iš išankstinio finansavimo

59

50

Iš pavėluotų mokėjimų

132

26

Iš apsikeitimo sandorių

2

13

Iš parduoti laikomo turto

100

102

Iš paskolų

265

105

Iš pinigų ir pinigų ekvivalentų

158

349

Kiti

3

3

Iš viso

Iš viso

719

719

648

648

Kitos finansinės pajamos:

Kitos finansinės pajamos:

Realizuotas pelnas iš finansinio turto pardavimo

10

4

Kiti

76

11

Iš viso

Iš viso

86

86

15

15

Dabartinės vertės koregavimai

Dabartinės vertės koregavimai

10

10

3

3

Pelnas iš valiutos keitimo

Pelnas iš valiutos keitimo

6

6

10

10

Iš viso

Iš viso

835

835

698

698

3.6.   FINANSINĖS IŠLAIDOS

FINANSINĖS IŠLAIDOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 m. | 2008 m. |
| Palūkanų išlaidos: |
| Nuoma | 95 | 91 |
| Apsikeitimo sandoriai | 2 | 10 |
| Pasiskolintos lėšos | 248 | 90 |
| Kiti | 20 | 9 |
| Iš viso | 365 | 200 |
| Kitos finansinės išlaidos: |
| Finansinių atidėjinių koregavimai | 39 | 12 |
| Biudžeto priemonių finansinės sąnaudos | 73 | 50 |
| Realizuotas nuostolis dėl finansinio turto pardavimo | 0 | 8 |
| Finansinio turto vertės sumažėjimo nuostoliai | 15 | 11 |
| Kiti | 57 | 56 |
| Iš viso | 184 | 137 |
| Dabartinės vertės koregavimai | 0 | 118 |
| Valiutos keitimo nuostoliai | 45 | 12 |
| Iš viso | 594 | 467 |

Mln. EUR

2009 m.

2008 m.

Palūkanų išlaidos:

Palūkanų išlaidos:

Nuoma

95

91

Apsikeitimo sandoriai

2

10

Pasiskolintos lėšos

248

90

Kiti

20

9

Iš viso

Iš viso

365

365

200

200

Kitos finansinės išlaidos:

Kitos finansinės išlaidos:

Finansinių atidėjinių koregavimai

39

12

Biudžeto priemonių finansinės sąnaudos

73

50

Realizuotas nuostolis dėl finansinio turto pardavimo

0

8

Finansinio turto vertės sumažėjimo nuostoliai

15

11

Kiti

57

56

Iš viso

Iš viso

184

184

137

137

Dabartinės vertės koregavimai

Dabartinės vertės koregavimai

0

0

118

118

Valiutos keitimo nuostoliai

Valiutos keitimo nuostoliai

45

45

12

12

Iš viso

Iš viso

594

594

467

467

3.7.   ASOCIJUOTOSIOMS IR BENDROSIOMS ĮMONĖMS TENKANTI GRYNOJO PERTEKLIAUS (DEFICITO) DALIS

ASOCIJUOTOSIOMS IR BENDROSIOMS ĮMONĖMS TENKANTI GRYNOJO PERTEKLIAUS (DEFICITO) DALIS

Remdamasi nuosavybės apskaitos metodu, ES į savo ekonominės veiklos rezultatų ataskaitą įtraukia savo asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių grynojo pertekliaus (deficito) dalį (taip pat žr. 2.3.1 ir 2.3.2 pastabas).

2.3.1 ir 2.3.2

3.8.   SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ

Segmentų ataskaitoje pateiktas veiklos įplaukų ir išlaidų išskaidymas pagal Komisijos politikos sritis, remiantis veikla grindžiamo biudžeto struktūra. Pateikiant finansines ataskaitas šios politikos sritys suskirstomos į tris didesnes kategorijas: „Europos Sąjungos vidaus veiksmai“, „Europos Sąjungos išorės veiksmai“ ir „Tarnybos ir kita veikla“.

„Europos Sąjungos vidaus veiksmai“ yra didžiausia kategorija, apimanti daugelį Europos Sąjungos vidaus politikos sričių. „Europos Sąjungos išorės veiksmai“ apima ES išorės politiką, pvz., prekybą ir pagalbą. „Tarnybos ir kita veikla“ yra vidaus horizontalūs veiksmai, reikalingi ES institucijų ir įstaigų funkcionavimui užtikrinti.

Konsoliduotos agentūros įtraukiamos į skirtingas politikos sritis. Kitos institucijos, išskyrus Komisiją, yra suskirstytos pagal konkrečią politikos sritį. Įvairioms politikos sritims nurodomos bendros sumos prieš atliekant konsoliduojamų įstaigų tarpusavio operacijų eliminavimą, o eliminavimas atliekamas bendrai viename stulpelyje.

Reikia atkreipti dėmesį, kad centrinių Komisijos tarnybų skaičiuojami, renkami ir valdomi nuosavi ištekliai ir įnašai nėra skirstomi pagal įvairias veiklos rūšis. Jie pateikiami čia tam, kad būtų galima palyginti grynąjį rezultatą su ekonominės veiklos rezultatų ataskaita.

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. SUVESTINĖ

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. SUVESTINĖ

| Mln. EUR |
| --- |
| | ES vidaus veiksmai | ES išorės veiksmai | Tarnybos ir kita veikla | Likviduojama EAPB | Kitos institucijos | Konsolidacijos eliminavimas | Iš viso |
| Kitos veiklos įplaukos |
| Baudos | 2 648 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 648 |
| Žemės ūkio mokesčiai | 705 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 705 |
| Išlaidų susigrąžinimas | 1 110 | 64 | 2 | 0 | 0 | 0 | 1 176 |
| Administracinių operacijų įplaukos | 79 | 37 | 840 | 0 | 377 | (125) | 1 208 |
| Kitos veiklos įplaukos | 1 930 | 81 | 707 | 2 | 1 | (926) | 1 795 |
| KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS | 6 472 | 182 | 1 549 | 2 | 378 | (1 051) | 7 532 |
| Administracinės išlaidos: |
| Išlaidos darbuotojams | (1 732) | (737) | (1 151) | 0 | (1 287) | 9 | (4 898) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | (70) | (18) | (118) | 0 | (230) | 0 | (436) |
| Kitos administracinės išlaidos | (658) | (311) | (853) | 0 | (1 225) | 248 | (2 799) |
| | (2 460) | (1 066) | (2 122) | 0 | (2 742) | 257 | (8 133) |
| Veiklos išlaidos: |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | (6 279) | (2 843) | (278) | 0 | 0 | 656 | (8 744) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | (2 971) | (616) | (4) | 0 | 0 | (14) | (3 605) |
| Decentralizuotas valdymas | (32) | (105) | 0 | 0 | 0 | 0 | (137) |
| Pasidalijamasis valdymas | (89 546) | (9) | (126) | 0 | 0 | 0 | (89 681) |
| Jungtinis valdymas | (368) | (1 287) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 655) |
| Kitos veiklos išlaidos | (726) | (9) | (468) | (61) | 0 | 152 | (1 112) |
| | (99 922) | (4 869) | (876) | (61) | 0 | 794 | (104 934) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (102 382) | (5 935) | (2 998) | (61) | (2 742) | 1 051 | (113 067) |
| GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS | (95 910) | (5 753) | (1 449) | (59) | (2 364) | 0 | (105 535) |
| Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų | 110 537 |
| Pagrindinės veiklos perteklius | 5 002 |
| Grynosios finansinės pajamos | 241 |
| Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai | (683) |
| Asocijuotosioms/bendrosioms įmonėms tenkanti rezultatų dalis | (103) |
| Metinis ekonominės veiklos rezultatas | 4 457 |

Mln. EUR

ES vidaus veiksmai

ES išorės veiksmai

Tarnybos ir kita veikla

Likviduojama EAPB

Kitos institucijos

Konsolidacijos eliminavimas

Iš viso

Kitos veiklos įplaukos

Baudos

2 648

0

0

0

0

0

2 648

Žemės ūkio mokesčiai

705

0

0

0

0

0

705

Išlaidų susigrąžinimas

1 110

64

2

0

0

0

1 176

Administracinių operacijų įplaukos

79

37

840

0

377

(125)

1 208

Kitos veiklos įplaukos

1 930

81

707

2

1

(926)

1 795

KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

6 472

6 472

182

182

1 549

1 549

2

2

378

378

(1 051)

(1 051)

7 532

7 532

Administracinės išlaidos:

Išlaidos darbuotojams

(1 732)

(737)

(1 151)

0

(1 287)

9

(4 898)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

(70)

(18)

(118)

0

(230)

0

(436)

Kitos administracinės išlaidos

(658)

(311)

(853)

0

(1 225)

248

(2 799)

(2 460)

(2 460)

(1 066)

(1 066)

(2 122)

(2 122)

0

0

(2 742)

(2 742)

257

257

(8 133)

(8 133)

Veiklos išlaidos:

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(6 279)

(2 843)

(278)

0

0

656

(8 744)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

(2 971)

(616)

(4)

0

0

(14)

(3 605)

Decentralizuotas valdymas

(32)

(105)

0

0

0

0

(137)

Pasidalijamasis valdymas

(89 546)

(9)

(126)

0

0

0

(89 681)

Jungtinis valdymas

(368)

(1 287)

0

0

0

0

(1 655)

Kitos veiklos išlaidos

(726)

(9)

(468)

(61)

0

152

(1 112)

(99 922)

(99 922)

(4 869)

(4 869)

(876)

(61)

(61)

0

0

794

794

(104 934)

(104 934)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(102 382)

(102 382)

(5 935)

(5 935)

(2 998)

(2 998)

(61)

(61)

(2 742)

(2 742)

1 051

1 051

(113 067)

(113 067)

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

(95 910)

(95 910)

(5 753)

(5 753)

(1 449)

(1 449)

(59)

(59)

(2 364)

(2 364)

0

0

(105 535)

(105 535)

Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų

110 537

110 537

Pagrindinės veiklos perteklius

Pagrindinės veiklos perteklius

5 002

5 002

Grynosios finansinės pajamos

241

Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai

(683)

Asocijuotosioms/bendrosioms įmonėms tenkanti rezultatų dalis

(103)

Metinis ekonominės veiklos rezultatas

Metinis ekonominės veiklos rezultatas

4 457

4 457

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. ES VIDAUS VEIKSMAI

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. ES VIDAUS VEIKSMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Ekonomikos ir finansų reikalai | Įmonės ir pramonė | Konkurencija | Užimtumas | Žemės ūkis | Transportas ir energetika | Aplinka | Moksliniai tyrimai | Informacinė visuomenė |
| Kitos veiklos įplaukos |
| Baudos | 0 | 8 | 2 626 | 0 | 0 | 2 | 10 | 0 | 0 |
| Žemės ūkio mokesčiai | 0 | 0 | 0 | 0 | 705 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Išlaidų susigrąžinimas | 3 | 5 | 0 | 60 | 492 | 3 | 1 | 6 | 12 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų | 0 | 9 | 0 | 0 | 0 | 17 | 0 | 1 | 4 |
| Kitos veiklos įplaukos | 7 | 261 | 0 | 33 | 84 | 203 | 35 | 513 | 5 |
| KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS | 10 | 283 | 2 626 | 93 | 1 281 | 225 | 46 | 520 | 21 |
| Administracinės išlaidos: | (53) | (243) | (74) | (102) | (108) | (265) | (100) | (292) | (127) |
| Išlaidos darbuotojams | (46) | (161) | (68) | (75) | (88) | (178) | (74) | (197) | (96) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | 0 | (15) | 0 | (1) | 0 | (9) | (1) | (2) | 0 |
| Kitos administracinės išlaidos | (7) | (67) | (6) | (26) | (20) | (78) | (25) | (93) | (31) |
| Veiklos išlaidos: | (35) | (358) | (16) | (8 153) | (55 539) | (1 726) | (192) | (3 646) | (1 220) |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | (35) | (159) | 0 | (182) | (43) | (607) | (173) | (2 647) | (1 108) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | 0 | (39) | 0 | 0 | 0 | (667) | (4) | (922) | (103) |
| Decentralizuotas valdymas | 0 | 0 | 0 | (3) | (8) | (11) | 0 | 0 | 0 |
| Pasidalijamasis valdymas | 0 | 0 | 0 | (7 952) | (55 427) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Jungtinis valdymas | 0 | (68) | 0 | 0 | 0 | (285) | 0 | 0 | 0 |
| Kitos veiklos išlaidos | 0 | (92) | (16) | (16) | (61) | (156) | (15) | (77) | (9) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (88) | (601) | (90) | (8 255) | (55 647) | (1 991) | (292) | (3 938) | (1 347) |
| GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS | (78) | (318) | 2 536 | (8 162) | (54 366) | (1 766) | (246) | (3 418) | (1 326) |

Mln. EUR

Ekonomikos ir finansų reikalai

Įmonės ir pramonė

Konkurencija

Užimtumas

Žemės ūkis

Transportas ir energetika

Aplinka

Moksliniai tyrimai

Informacinė visuomenė

Kitos veiklos įplaukos

Kitos veiklos įplaukos

Baudos

0

8

2 626

0

0

2

10

0

0

Žemės ūkio mokesčiai

0

0

0

0

705

0

0

0

0

Išlaidų susigrąžinimas

3

5

0

60

492

3

1

6

12

Įplaukos iš administracinių operacijų

0

9

0

0

0

17

0

1

4

Kitos veiklos įplaukos

7

261

0

33

84

203

35

513

5

KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

10

10

283

283

2 626

2 626

93

93

1 281

1 281

225

225

46

46

520

520

21

21

Administracinės išlaidos:

Administracinės išlaidos:

(53)

(53)

(243)

(243)

(74)

(74)

(102)

(102)

(108)

(108)

(265)

(265)

(100)

(100)

(292)

(292)

(127)

(127)

Išlaidos darbuotojams

(46)

(161)

(68)

(75)

(88)

(178)

(74)

(197)

(96)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

0

(15)

0

(1)

0

(9)

(1)

(2)

0

Kitos administracinės išlaidos

(7)

(67)

(6)

(26)

(20)

(78)

(25)

(93)

(31)

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

(35)

(35)

(358)

(358)

(16)

(16)

(8 153)

(8 153)

(55 539)

(55 539)

(1 726)

(1 726)

(192)

(192)

(3 646)

(3 646)

(1 220)

(1 220)

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(35)

(159)

0

(182)

(43)

(607)

(173)

(2 647)

(1 108)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

0

(39)

0

0

0

(667)

(4)

(922)

(103)

Decentralizuotas valdymas

0

0

0

(3)

(8)

(11)

0

0

0

Pasidalijamasis valdymas

0

0

0

(7 952)

(55 427)

0

0

0

0

Jungtinis valdymas

0

(68)

0

0

0

(285)

0

0

0

Kitos veiklos išlaidos

0

(92)

(16)

(16)

(61)

(156)

(15)

(77)

(9)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(88)

(88)

(601)

(601)

(90)

(90)

(8 255)

(8 255)

(55 647)

(55 647)

(1 991)

(1 991)

(292)

(292)

(3 938)

(3 938)

(1 347)

(1 347)

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

(78)

(78)

(318)

(318)

2 536

2 536

(8 162)

(8 162)

(54 366)

(54 366)

(1 766)

(1 766)

(246)

(246)

(3 418)

(3 418)

(1 326)

(1 326)

| | Jungtinis tyrimų centras | Žuvininkystė | Vidaus rinka | Regioninės politikos | Mokesčiai ir muitai | Švietimas ir kultūra | Sveikatos ir vartotojų apsauga | Teisingumas, laisvė ir saugumas | Iš viso ES vidaus veiksmų |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kitos veiklos įplaukos |
| Baudos | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 648 |
| Žemės ūkio mokesčiai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 705 |
| Išlaidų susigrąžinimas | 0 | 23 | 0 | 497 | 0 | 4 | 1 | 3 | 1 110 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų | 45 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 79 |
| Kitos veiklos įplaukos | 159 | 8 | 190 | (1) | 1 | 156 | 136 | 140 | 1 930 |
| KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS | 204 | 31 | 192 | 496 | 1 | 161 | 138 | 144 | 6 472 |
| Administracinės išlaidos: | (308) | (39) | (161) | (69) | (49) | (177) | (177) | (116) | (2 460) |
| Išlaidos darbuotojams | (226) | (32) | (105) | (55) | (40) | (88) | (120) | (83) | (1 732) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | (28) | 0 | (4) | 0 | (2) | (1) | (4) | (3) | (70) |
| Kitos administracinės išlaidos | (54) | (7) | (52) | (14) | (7) | (88) | (53) | (30) | (658) |
| Veiklos išlaidos: | (143) | (544) | (36) | (25 789) | (65) | (1 341) | (495) | (624) | (99 922) |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | (29) | (282) | (7) | (37) | (65) | (157) | (395) | (353) | (6 279) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | 0 | 0 | 0 | (17) | 0 | (1 179) | (40) | 0 | (2 971) |
| Decentralizuotas valdymas | 0 | 0 | 0 | (10) | 0 | 0 | 0 | 0 | (32) |
| Pasidalijamasis valdymas | 0 | (260) | 0 | (25 710) | 0 | 0 | 0 | (197) | (89 546) |
| Jungtinis valdymas | 0 | 0 | 0 | (15) | 0 | 0 | 0 | 0 | (368) |
| Kitos veiklos išlaidos | (114) | (2) | (29) | 0 | 0 | (5) | (60) | (74) | (726) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (451) | (583) | (197) | (25 858) | (114) | (1 518) | (672) | (740) | (102 382) |
| GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS | (247) | (552) | (5) | (25 362) | (113) | (1 357) | (534) | (596) | (95 910) |

Jungtinis tyrimų centras

Žuvininkystė

Vidaus rinka

Regioninės politikos

Mokesčiai ir muitai

Švietimas ir kultūra

Sveikatos ir vartotojų apsauga

Teisingumas, laisvė ir saugumas

Iš viso ES vidaus veiksmų

Kitos veiklos įplaukos

Kitos veiklos įplaukos

Baudos

0

0

2

0

0

0

0

0

2 648

Žemės ūkio mokesčiai

0

0

0

0

0

0

0

0

705

Išlaidų susigrąžinimas

0

23

0

497

0

4

1

3

1 110

Įplaukos iš administracinių operacijų

45

0

0

0

0

1

1

1

79

Kitos veiklos įplaukos

159

8

190

(1)

1

156

136

140

1 930

KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

204

204

31

31

192

192

496

496

1

1

161

161

138

138

144

144

6 472

6 472

Administracinės išlaidos:

Administracinės išlaidos:

(308)

(308)

(39)

(39)

(161)

(161)

(69)

(69)

(49)

(49)

(177)

(177)

(177)

(177)

(116)

(116)

(2 460)

(2 460)

Išlaidos darbuotojams

(226)

(32)

(105)

(55)

(40)

(88)

(120)

(83)

(1 732)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

(28)

0

(4)

0

(2)

(1)

(4)

(3)

(70)

Kitos administracinės išlaidos

(54)

(7)

(52)

(14)

(7)

(88)

(53)

(30)

(658)

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

(143)

(143)

(544)

(544)

(36)

(36)

(25 789)

(25 789)

(65)

(65)

(1 341)

(1 341)

(495)

(495)

(624)

(624)

(99 922)

(99 922)

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(29)

(282)

(7)

(37)

(65)

(157)

(395)

(353)

(6 279)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

0

0

0

(17)

0

(1 179)

(40)

0

(2 971)

Decentralizuotas valdymas

0

0

0

(10)

0

0

0

0

(32)

Pasidalijamasis valdymas

0

(260)

0

(25 710)

0

0

0

(197)

(89 546)

Jungtinis valdymas

0

0

0

(15)

0

0

0

0

(368)

Kitos veiklos išlaidos

(114)

(2)

(29)

0

0

(5)

(60)

(74)

(726)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(451)

(451)

(583)

(583)

(197)

(197)

(25 858)

(25 858)

(114)

(114)

(1 518)

(1 518)

(672)

(672)

(740)

(740)

(102 382)

(102 382)

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

(247)

(247)

(552)

(552)

(5)

(5)

(25 362)

(25 362)

(113)

(113)

(1 357)

(1 357)

(534)

(534)

(596)

(596)

(95 910)

(95 910)

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. ES IŠORĖS VEIKSMAI

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. ES IŠORĖS VEIKSMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | Išorės ryšiai | Prekyba | Vystymasis | Plėtra | Humanitarinė pagalba | Iš viso ES išorės veiksmų |
| Kitos veiklos įplaukos |
| Išlaidų susigrąžinimas | 14 | 0 | 9 | 39 | 2 | 64 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų | 37 | 0 | 0 | 0 | 0 | 37 |
| Kitos veiklos įplaukos | 81 | 0 | (1) | 1 | 0 | 81 |
| KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS | 132 | 0 | 8 | 40 | 2 | 182 |
| Administracinės išlaidos: | (799) | (50) | (146) | (45) | (26) | (1 066) |
| Išlaidos darbuotojams | (511) | (45) | (129) | (36) | (16) | (737) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | (18) | 0 | 0 | 0 | 0 | (18) |
| Kitos administracinės išlaidos | (270) | (5) | (17) | (9) | (10) | (311) |
| Veiklos išlaidos: | (2 924) | (12) | (939) | (142) | (852) | (4 869) |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | (1 514) | (6) | (610) | (296) | (417) | (2 843) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | (563) | 0 | (1) | (52) | 0 | (616) |
| Decentralizuotas valdymas | (185) | 0 | (122) | 202 | 0 | (105) |
| Pasidalijamasis valdymas | (26) | 0 | 17 | 0 | 0 | (9) |
| Jungtinis valdymas | (634) | (6) | (218) | 6 | (435) | (1 287) |
| Kitos veiklos išlaidos | (2) | 0 | (5) | (2) | 0 | (9) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (3 723) | (62) | (1 085) | (187) | (878) | (5 935) |
| GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS | (3 591) | (62) | (1 077) | (147) | (876) | (5 753) |

Mln. EUR

Išorės ryšiai

Prekyba

Vystymasis

Plėtra

Humanitarinė pagalba

Iš viso ES išorės veiksmų

Kitos veiklos įplaukos

Kitos veiklos įplaukos

Išlaidų susigrąžinimas

14

0

9

39

2

64

Įplaukos iš administracinių operacijų

37

0

0

0

0

37

Kitos veiklos įplaukos

81

0

(1)

1

0

81

KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

132

132

0

0

8

8

40

40

2

2

182

182

Administracinės išlaidos:

Administracinės išlaidos:

(799)

(799)

(50)

(50)

(146)

(146)

(45)

(45)

(26)

(26)

(1 066)

(1 066)

Išlaidos darbuotojams

(511)

(45)

(129)

(36)

(16)

(737)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

(18)

0

0

0

0

(18)

Kitos administracinės išlaidos

(270)

(5)

(17)

(9)

(10)

(311)

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

(2 924)

(2 924)

(12)

(12)

(939)

(939)

(142)

(142)

(852)

(852)

(4 869)

(4 869)

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(1 514)

(6)

(610)

(296)

(417)

(2 843)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

(563)

0

(1)

(52)

0

(616)

Decentralizuotas valdymas

(185)

0

(122)

202

0

(105)

Pasidalijamasis valdymas

(26)

0

17

0

0

(9)

Jungtinis valdymas

(634)

(6)

(218)

6

(435)

(1 287)

Kitos veiklos išlaidos

(2)

0

(5)

(2)

0

(9)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(3 723)

(3 723)

(62)

(62)

(1 085)

(1 085)

(187)

(187)

(878)

(878)

(5 935)

(5 935)

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

(3 591)

(3 591)

(62)

(62)

(1 077)

(1 077)

(147)

(147)

(876)

(876)

(5 753)

(5 753)

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. TARNYBOS IR KITA VEIKLA

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ. TARNYBOS IR KITA VEIKLA

| Mln. EUR |
| --- |
| | Spauda ir komunikacija | Kovos su sukčiavimu tarnyba | Koordinavimas | Personalas ir administracija | Eurostatas | Biudžetas | Auditas | Kalbos | Kiti | Iš viso tarnybų ir kitos veiklos |
| Kitos veiklos įplaukos |
| Išlaidų susigrąžinimas | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| Įplaukos iš administracinių operacijų | 0 | 6 | 0 | 692 | 0 | 50 | 0 | 92 | 0 | 840 |
| Kitos veiklos įplaukos | (2) | 0 | 6 | 54 | (1) | (2) | 0 | 47 | 605 | 707 |
| KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS | (1) | 6 | 6 | 747 | (1) | 48 | 0 | 139 | 605 | 1 549 |
| Administracinės išlaidos: | (96) | (49) | (148) | (1 360) | (65) | (51) | (8) | (380) | 35 | (2 122) |
| Išlaidos darbuotojams | (61) | (36) | (129) | (564) | (60) | (38) | (8) | (290) | 35 | (1 151) |
| Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos | (2) | 0 | 0 | (116) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (118) |
| Kitos administracinės išlaidos | (33) | (13) | (19) | (680) | (5) | (13) | 0 | (90) | 0 | (853) |
| Veiklos išlaidos: | (98) | (13) | 0 | (36) | (30) | (261) | 0 | (14) | (424) | (876) |
| Tiesioginis centralizuotas valdymas | (94) | (13) | 0 | (32) | (29) | (109) | 0 | (1) | 0 | (278) |
| Netiesioginis centralizuotas valdymas | (4) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (4) |
| Pasidalijamasis valdymas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (126) | 0 | 0 | 0 | (126) |
| Kitos veiklos išlaidos | 0 | 0 | 0 | (4) | (1) | (26) | 0 | (13) | (424) | (468) |
| IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ | (194) | (62) | (148) | (1 396) | (95) | (312) | (8) | (394) | (389) | (2 998) |
| GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS | (195) | (56) | (142) | (649) | (96) | (264) | (8) | (255) | 216 | (1 449) |

Mln. EUR

Spauda ir komunikacija

Kovos su sukčiavimu tarnyba

Koordinavimas

Personalas ir administracija

Eurostatas

Biudžetas

Auditas

Kalbos

Kiti

Iš viso tarnybų ir kitos veiklos

Kitos veiklos įplaukos

Kitos veiklos įplaukos

Išlaidų susigrąžinimas

1

0

0

1

0

0

0

0

0

2

Įplaukos iš administracinių operacijų

0

6

0

692

0

50

0

92

0

840

Kitos veiklos įplaukos

(2)

0

6

54

(1)

(2)

0

47

605

707

KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS

(1)

(1)

6

6

6

6

747

747

(1)

(1)

48

48

0

0

139

139

605

605

1 549

1 549

Administracinės išlaidos:

Administracinės išlaidos:

(96)

(96)

(49)

(49)

(148)

(148)

(1 360)

(1 360)

(65)

(65)

(51)

(51)

(8)

(8)

(380)

(380)

35

35

(2 122)

(2 122)

Išlaidos darbuotojams

(61)

(36)

(129)

(564)

(60)

(38)

(8)

(290)

35

(1 151)

Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos

(2)

0

0

(116)

0

0

0

0

0

(118)

Kitos administracinės išlaidos

(33)

(13)

(19)

(680)

(5)

(13)

0

(90)

0

(853)

Veiklos išlaidos:

Veiklos išlaidos:

(98)

(98)

(13)

(13)

0

0

(36)

(36)

(30)

(30)

(261)

(261)

0

0

(14)

(14)

(424)

(424)

(876)

(876)

Tiesioginis centralizuotas valdymas

(94)

(13)

0

(32)

(29)

(109)

0

(1)

0

(278)

Netiesioginis centralizuotas valdymas

(4)

0

0

0

0

0

0

0

0

(4)

Pasidalijamasis valdymas

0

0

0

0

0

(126)

0

0

0

(126)

Kitos veiklos išlaidos

0

0

0

(4)

(1)

(26)

0

(13)

(424)

(468)

IŠ VISO VEIKLOS IŠLAIDŲ

(194)

(194)

(62)

(62)

(148)

(148)

(1 396)

(1 396)

(95)

(95)

(312)

(312)

(8)

(8)

(394)

(394)

(389)

(389)

(2 998)

(2 998)

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS

(195)

(195)

(56)

(56)

(142)

(142)

(649)

(649)

(96)

(96)

(264)

(264)

(8)

(8)

(255)

(255)

216

216

(1 449)

(1 449)

4.   PINIGŲ SRAUTŲ LENTELĖS PASTABOS

4.1.   PINIGŲ SRAUTŲ LENTELĖS TIKSLAS IR PARENGIMAS

PINIGŲ SRAUTŲ LENTELĖS TIKSLAS IR PARENGIMAS

Pinigų srautų informacija suteikia pagrindą įvertinti ES gebėjimą gauti pinigų ir pinigų ekvivalentų bei jos poreikius tuos pinigų srautus panaudoti.

Pinigų srautų lentelė rengiama remiantis netiesioginiu metodu. Tai reiškia, kad grynasis finansinių metų perteklius arba deficitas koreguojamas atsižvelgiant į nepiniginio pobūdžio sandorių rezultatus, visas praėjusių ar būsimų laikotarpių pagrindinės veiklos pinigų įplaukų ar išmokų atidėtas sumas arba sukauptas sumas ir įplaukų arba išlaidų, susijusių su investicinės veiklos pinigų srautais, punktus. Pinigų srautai, atsirandantys iš operacijų užsienio valiuta, pateikiami ES atskaitomybės valiuta (eurais), taikant užsienio valiutos keitimo į eurus kursą, galiojantį pinigų srautų dieną.

Pirmiau pateiktoje pinigų srautų lentelėje pateikti laikotarpio pinigų srautai, suklasifikuoti pagal pagrindinę ir investicinę veiklą (ES nevykdo finansavimo veiklos).

4.2.   PAGRINDINĖ VEIKLA

PAGRINDINĖ VEIKLA

Pagrindinė veikla – tai ES veikla, kuri nėra investicinė veikla. Jai priskiriama didžioji vykdomos veiklos dalis. Gavėjams suteiktos paskolos (ir susijusios pasiskolintos lėšos, kai taikytina) nelaikomos investicine (arba finansine) veikla, kadangi jos yra bendrųjų tikslų dalis, taigi ir ES kasdienių operacijų dalis. Pagrindinė veikla taip pat apima investicijas, kaip antai EIF, ERPB ir rizikos kapitalo fondus. Iš tiesų šios veiklos tikslas – dalyvauti siekiant nustatytų politikos rezultatų.

4.3.   INVESTICINĖ VEIKLA

INVESTICINĖ VEIKLA

Investicinė veikla – tai nematerialiojo ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų įsigijimas ir perleidimas bei kitos investicijos, kurios neįtraukiamos į pinigų ekvivalentus. Gavėjams suteiktos paskolos nepriskiriamos investicinei veiklai. Siekiama parodyti realias ES atliktas investicijas.

Reikėtų pažymėti, kad ES negali panaudoti Komisijos turimo 8 910 mln. EUR pinigų ir pinigų ekvivalentų likučio. Tai yra pinigai, kurie buvo gauti kaip paskirtų baudų apmokėjimas, kai kita šalis yra apskundusi baudos paskyrimo faktą. Šios sumos aiškiai parodomos kaip „rezervuotos piniginės lėšos“, kaip nurodyta 2.11 pastaboje.

2.11

5.   NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS IR NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI IR KITA INFORMACIJA

NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS

NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS

| Mln. EUR |
| --- |
| | Pastaba | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Gautos garantijos | 5.1 | 279 | 260 |
| Neapibrėžtasis turtas, susijęs su sukčiavimo ir pažeidimų atvejais struktūriniuose veiksmuose | 5.2 | 1 944 | 2 010 |
| Svarstomos finansinės korekcijos (nepriimtas galutinis sprendimas) | 5.3 | 0 | 4 390 |
| Kitas neapibrėžtasis turtas | 5.4 | 18 | 43 |
| Iš viso neapibrėžtojo turto | | 2 241 | 6 703 |

Mln. EUR

Pastaba

2009 12 31

2008 12 31

Gautos garantijos

5.1

5.1

279

260

Neapibrėžtasis turtas, susijęs su sukčiavimo ir pažeidimų atvejais struktūriniuose veiksmuose

5.2

5.2

1 944

2 010

Svarstomos finansinės korekcijos (nepriimtas galutinis sprendimas)

5.3

5.3

0

4 390

Kitas neapibrėžtasis turtas

5.4

5.4

18

43

Iš viso neapibrėžtojo turto

Iš viso neapibrėžtojo turto

2 241

2 241

6 703

6 703

NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| Neapibrėžtieji įsipareigojimai | Pastaba | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Suteiktos garantijos | 5.5 | 19 330 | 17 510 |
| Baudos. Apeliaciniai skundai Teisingumo Teismui | 5.6 | 11 969 | 10 198 |
| EŽŪGF. Nepriimti teismo sprendimai | 5.7 | 1 945 | 1 609 |
| Sumos, susijusios su teismo bylomis ir kitais ginčais | 5.8 | 416 | 281 |
| Kiti neapibrėžtieji įsipareigojimai | 5.9 | 12 | 18 |
| Iš viso neapibrėžtųjų įsipareigojimų | | 33 672 | 29 616 |
| Visi neapibrėžtieji įsipareigojimai būtų finansuojami ateityje, jei sueitų jų mokėjimo terminas, iš ES biudžeto. ES biudžetą finansuoja valstybės narės. |

Mln. EUR

Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Pastaba

2009 12 31

2008 12 31

Suteiktos garantijos

5.5

5.5

19 330

17 510

Baudos. Apeliaciniai skundai Teisingumo Teismui

5.6

5.6

11 969

10 198

EŽŪGF. Nepriimti teismo sprendimai

5.7

5.7

1 945

1 609

Sumos, susijusios su teismo bylomis ir kitais ginčais

5.8

5.8

416

281

Kiti neapibrėžtieji įsipareigojimai

5.9

5.9

12

18

Iš viso neapibrėžtųjų įsipareigojimų

Iš viso neapibrėžtųjų įsipareigojimų

33 672

33 672

29 616

29 616

Visi neapibrėžtieji įsipareigojimai būtų finansuojami ateityje, jei sueitų jų mokėjimo terminas, iš ES biudžeto. ES biudžetą finansuoja valstybės narės.

NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS

NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS

5.1.   GAUTOS GARANTIJOS

GAUTOS GARANTIJOS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Įvykdymo garantijos | 252 | 239 |
| Kiti | 27 | 21 |
| Iš viso | 279 | 260 |

Mln. EUR

2009 12 31

2008 12 31

Įvykdymo garantijos

252

239

Kiti

27

21

Iš viso

Iš viso

279

279

260

260

Kartais reikalaujama įvykdymo garantijų, siekiant užtikrinti, kad ES lėšų gavėjai įvykdytų savo sutartyse su ES numatytus įsipareigojimus.

5.2.   SUKČIAVIMAS IR PAŽEIDIMAI

SUKČIAVIMAS IR PAŽEIDIMAI

Toliau pateiktoje lentelėje nurodyta galima susigrąžintina suma, kurią gali sumokėti valstybės narės, nustačius, kad buvo su struktūriniais fondais susijusių pažeidimų. Duomenys lentelėje pagrįsti oficialiomis ataskaitomis, kurias valstybės narės pateikė pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1681/94, sumas paskirstant pagal valstybes nares.

Neapibrėžtasis turtas. Sukčiavimo ir pažeidimų atvejai

Neapibrėžtasis turtas. Sukčiavimo ir pažeidimų atvejai

| Mln. EUR |
| --- |
| Valstybė narė | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Austrija | 8 | 13 |
| Belgija | 2 | 16 |
| Čekija | 13 | 13 |
| Danija | 2 | 10 |
| Estija | 3 | 2 |
| Suomija | 2 | 3 |
| Prancūzija | 15 | 12 |
| Vokietija | 468 | 581 |
| Graikija | 25 | 62 |
| Vengrija | 6 | 5 |
| Airija | 1 | 1 |
| Italija | 436 | 441 |
| Latvija | 5 | 4 |
| Lietuva | 5 | 2 |
| Malta | 1 | 1 |
| Nyderlandai | 15 | 14 |
| Lenkija | 18 | 13 |
| Portugalija | 82 | 114 |
| Slovakija | 39 | 9 |
| Slovėnija | 7 | 1 |
| Ispanija | 277 | 279 |
| Švedija | 2 | 2 |
| Jungtinė Karalystė | 347 | 257 |
| Iš viso | 1 779 | 1 855 |

Mln. EUR

Valstybė narė

2009 12 31

2008 12 31

Austrija

8

13

Belgija

2

16

Čekija

13

13

Danija

2

10

Estija

3

2

Suomija

2

3

Prancūzija

15

12

Vokietija

468

581

Graikija

25

62

Vengrija

6

5

Airija

1

1

Italija

436

441

Latvija

5

4

Lietuva

5

2

Malta

1

1

Nyderlandai

15

14

Lenkija

18

13

Portugalija

82

114

Slovakija

39

9

Slovėnija

7

1

Ispanija

277

279

Švedija

2

2

Jungtinė Karalystė

347

257

Iš viso

Iš viso

1 779

1 779

1 855

1 855

Šioje lentelėje pateikti skaičiai parodo teoriškai didžiausią sumą, o ne sumas, kurios faktiškai bus pervestos į ES biudžetą, dėl toliau nurodytų priežasčių.

| — | Valstybės narės ne visuomet praneša apie sumų susigrąžinimo operacijų rezultatus. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės ne visuomet praneša apie sumų susigrąžinimo operacijų rezultatus.

| — | Nors valstybės narės privalo informuoti Komisiją apie sumų atgavimo tikimybę, neįmanoma tiksliai nustatyti, kokia susigrąžintinų sumų dalis bus iš tikrųjų susigrąžinta. Nacionaliniai įstatymai kartais numato 30 metų ieškininės senaties terminą, taigi dar ir dėl to nacionalinės valdžios institucijos gali vilkinti oficialų skolos nurašymą, net jeigu jos susigrąžinimo tikimybė tik teorinė. Kalbant apie struktūrinius veiksmus, dabar valstybės narės turi kartą per metus Komisijai atsiųsti susigrąžintinų sumų ataskaitą (Reglamento (EB) Nr. 438/2001 8 straipsnis), kad būtų galima susidaryti geresnį tikrosios padėties vaizdą. |
| --- | --- |

—

Nors valstybės narės privalo informuoti Komisiją apie sumų atgavimo tikimybę, neįmanoma tiksliai nustatyti, kokia susigrąžintinų sumų dalis bus iš tikrųjų susigrąžinta. Nacionaliniai įstatymai kartais numato 30 metų ieškininės senaties terminą, taigi dar ir dėl to nacionalinės valdžios institucijos gali vilkinti oficialų skolos nurašymą, net jeigu jos susigrąžinimo tikimybė tik teorinė. Kalbant apie struktūrinius veiksmus, dabar valstybės narės turi kartą per metus Komisijai atsiųsti susigrąžintinų sumų ataskaitą (Reglamento (EB) Nr. 438/2001 8 straipsnis), kad būtų galima susidaryti geresnį tikrosios padėties vaizdą.

| — | Net jeigu atitinkama valstybė narė laiku pradeda sumų susigrąžinimo procedūras, teigiamas rezultatas dar nėra garantuotas. Tai ypač aktualu tais atvejais, kai vykdomieji raštai sumoms išieškoti užginčijami teismuose. |
| --- | --- |

—

Net jeigu atitinkama valstybė narė laiku pradeda sumų susigrąžinimo procedūras, teigiamas rezultatas dar nėra garantuotas. Tai ypač aktualu tais atvejais, kai vykdomieji raštai sumoms išieškoti užginčijami teismuose.

| — | Atskiri projektai yra bendrai finansuojami kaip daugiamečių programų dalis. Kol daugiametė programa nepabaigiama, neįmanoma tiksliai apskaičiuoti susigrąžintinų sumų, nes su pažeidimais susijusios sumos tam tikromis aplinkybėmis gali būti iš naujo paskirtos kitiems teisėtiems projektams, o mokėjimas dalimis, ypač galutiniai mokėjimai, kartais gali būti panaudotas kaip ankstesnių su pažeidimais susijusių išlaidų koregavimo priemonė. Duomenys šiose lentelėse yra negalutiniai ir pagrįsti ataskaitomis, kurios gautos ir apiformintos iki 2010 m. vasario mėn. pabaigos. Šie duomenys gali keistis, gavus kitas vėluojančias ataskaitas. |
| --- | --- |

—

Atskiri projektai yra bendrai finansuojami kaip daugiamečių programų dalis. Kol daugiametė programa nepabaigiama, neįmanoma tiksliai apskaičiuoti susigrąžintinų sumų, nes su pažeidimais susijusios sumos tam tikromis aplinkybėmis gali būti iš naujo paskirtos kitiems teisėtiems projektams, o mokėjimas dalimis, ypač galutiniai mokėjimai, kartais gali būti panaudotas kaip ankstesnių su pažeidimais susijusių išlaidų koregavimo priemonė. Duomenys šiose lentelėse yra negalutiniai ir pagrįsti ataskaitomis, kurios gautos ir apiformintos iki 2010 m. vasario mėn. pabaigos. Šie duomenys gali keistis, gavus kitas vėluojančias ataskaitas.

Atskirais atvejais sumų susigrąžinimo tikimybės neįmanoma įvertinti pakankamai tiksliai, sprendžiant iš valstybių narių perduotos informacijos. Pagrindiniai pokyčiai nuo 2008 m. – tai padidėjimai, susiję su ES-10 šalimis. 2004 m. pradėta visapusiškai įgyvendinti sanglaudos politiką, ir nuo tada dėl didėjančio įgyvendinimo ir padidėjusios bendrai finansuojamų operacijų kontrolės, daugėja ir pažeidimų, apie kuriuos pranešama. Kitas svarbus 2008 m. pokytis, susijęs su Jungtine Karalyste, kuri vis dažniau praneša apie pažeidimus, nustatytus, atliktus nuodugnius finansuojamų operacijų auditus.

Į šią kategoriją taip pat įtraukta 165 mln. EUR suma, susijusi su EŽŪGF (2008 m. – 153 mln. EUR). Valstybės narės Komisijai pranešė apie sumas, kurias įtraukė į savo skolininkų knygas, taip pat apie sumas, kurios dar buvo preliminariai tikrinamos. Būtent šios preliminarios sumos ir parodomos šioje kategorijoje.

5.3.   SVARSTOMOS FINANSINĖS KOREKCIJOS (NEPRIIMTAS GALUTINIS SPRENDIMAS)

SVARSTOMOS FINANSINĖS KOREKCIJOS (NEPRIIMTAS GALUTINIS SPRENDIMAS)

Ši informacija apie ES išlaidų susigrąžinimą kartu su susijusia informacija dabar pateikiama šių finansinių ataskaitų 6 pastaboje.

5.4.   KITAS NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS

KITAS NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS

Į šią kategoriją įtrauktos kitos mažesnės neapibrėžtojo turto sumos, neklasifikuojamos pagal pirmiau nurodytas kategorijas.

NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

5.5.   SUTEIKTOS GARANTIJOS

SUTEIKTOS GARANTIJOS

5.5.1.   
  Garantijos Europos investicijų banko (EIB) paskoloms, suteiktoms iš jo nuosavų išteklių

Garantijos Europos investicijų banko (EIB) paskoloms, suteiktoms iš jo nuosavų išteklių

| Mln. EUR |
| --- |
| | Rizikos pasidalijimas 2009 12 31 | Rizikos nesidalijimas 2009 12 31 | Neįvykdyta 2009 12 31
  Iš viso | Neįvykdyta 2008 12 31 |
| Valdžios institucija | Privačioji bendrovė |
| 65 % garantija | 3 127 | 9 126 | 2 692 | 14 945 | 12 429 |
| 70 % garantija | 109 | 1 981 | 506 | 2 596 | 2 908 |
| 75 % garantija | 0 | 617 | 233 | 850 | 1 049 |
| 100 % garantija | 0 | 625 | 196 | 821 | 1 008 |
| Iš viso | 3 236 | 12 349 | 3 627 | 19 212 | 17 394 |

Mln. EUR

Rizikos pasidalijimas 2009 12 31

Rizikos nesidalijimas 2009 12 31

Neįvykdyta 2009 12 31

Iš viso

Neįvykdyta 2008 12 31

Valdžios institucija

Privačioji bendrovė

65 % garantija

3 127

9 126

2 692

14 945

14 945

12 429

70 % garantija

109

1 981

506

2 596

2 596

2 908

75 % garantija

0

617

233

850

850

1 049

100 % garantija

0

625

196

821

821

1 008

Iš viso

Iš viso

3 236

3 236

12 349

12 349

3 627

3 627

19 212

19 212

17 394

17 394

Garantijos iš ES biudžeto suteikiamos EIB paskoloms, kurias jis pasirašė ir suteikė iš nuosavų išteklių trečiosioms šalims 2009 m. gruodžio 31 d. (įskaitant valstybėms narėms iki stojimo suteiktas paskolas). Tačiau ES garantija negali viršyti patvirtintų kredito linijų viršutinės ribos procentinės dalies: 65 %, 70 %, 75 % arba 100 %. Nepsiekus šios viršutinės ribos, ES garantija taikoma visai sumai. 2009 m. gruodžio 31 d. neapmokėta suma siekė 19 212 mln. EUR, todėl ji yra didžiausia ES rizika.

Paskoloms, kurioms taikoma ES biudžeto garantija, EIB taip pat gauna garantijas iš trečiųjų šalių (valstybių, viešųjų ar privačiųjų finansų įstaigų); šiais atvejais Komisija yra antrinis garantas. ES biudžeto garantija apima tik pagal politinę „rizikos pasidalijimo“ kategoriją suteiktų garantijų riziką. Kitą riziką, jei pirminis garantas nesilaiko įsipareigojimų, dengia EIB. Kalbant apie „rizikos nesidalijimo“ kategorijos garantijas, visa rizika, jeigu pirminis garantas nesilaiko savo įsipareigojimų, dengiama iš ES biudžeto. Jeigu pirminis garantas yra viešosios valdžios institucija, ta rizika paprastai yra tik politinė rizika, bet kai garantiją suteikia įstaiga arba privačioji bendrovė, iš ES biudžeto taip pat gali tekti padengti komercinę riziką.

5.5.2.   
  Kitos suteiktos garantijos

Kitos suteiktos garantijos

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP) | 94 | 48 |
| MEDA: Maroko garantijos | 17 | 66 |
| Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams | 6 | 1 |
| Kiti | 1 | 1 |
| Iš viso | 118 | 116 |

Mln. EUR

2009 12 31

2008 12 31

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP)

94

48

MEDA: Maroko garantijos

17

66

Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams

6

1

Kiti

1

1

Iš viso

Iš viso

118

118

116

116

Pagal rizikos pasidalijimo finansinę priemonę (RPFP) Komisijos įnašas naudojamas atidėjiniams, kurie skirti paskolų ir garantijų, kurias EIB suteikė reikalavimus atitinkantiems mokslinių tyrimų projektams, finansinei rizikai padengti. 2007–2013 m. laikotarpiu Komisijai iš viso numatytas iki 1 mlrd. EUR biudžetas, iš kurio iki 800 mln. EUR yra iš specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, o 200 mln. EUR – iš specialiosios programos „Pajėgumai“. EIB įsipareigojo suteikti tokią pačią sumą. Komisija užblokavo 94 mln. EUR sumą kaip „Kapitalo paskirstymą“. Šis kapitalo paskirstymas dengia nenumatytus paskolų ir garantijų, kurias pagal RPFP suteikė EIB, nuostolius. Tai didžiausias nuostolis, kurį Komisija galėtų patirti, jeigu nebūtų įvykdyti suteiktų paskolų arba garantijų įsipareigojimai. Tai yra viršutinė garantijos, kurią Komisija suteikė pagal RPFP, riba. Todėl ES šią sumą laiko neapibrėžtuoju įsipareigojimu.

Kaip programos MEDA dalį Komisija, pasitelkusi specialų fondą, sukūrė garantijų mechanizmą, kuris bus naudingas dviems Maroko organizacijoms: „Caisse Centrale de Garantie“ ir „Fonds Dar Ad-Damane“. 2009 m. gruodžio 31 d. Komisijos garantija apėmė 17 mln. EUR.

2007–2013 m. Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams skirta garantijoms suteikti, siekiant sušvelninti įplaukų riziką ankstyvaisiais TEN transporto projektų įgyvendinimo metais. Konkrečiai garantija visiškai padengtų rezervines kredito linijas ir ja būtų pasinaudojama tik tais atvejais, kai projekto pinigų srautų nepakaktų palūkanoms už skolą, susidariusią gavus privilegijuotąją paskolą, mokėti. Ši priemonė bus jungtinis Komisijos ir EIB finansinis produktas, kuriam iš ES biudžeto bus skirta 500 mln. EUR. EIB skirs dar 500 mln. EUR, todėl visa turima suma bus 1 mlrd. EUR. Į šią kategoriją įtraukta 6 mln. EUR suma yra įnašas nenumatytiems nuostoliams, atsiradusiems dėl Paskolų garantijų priemonės TEN-T projektams operacijų, padengti.

5.6.   BAUDOS

BAUDOS

Šios sumos susijusios su Komisijos paskirtomis baudomis už konkurencijos taisyklių pažeidimą, kurios buvo laikinai sumokėtos ir dėl kurių buvo pateiktas apeliacinis skundas arba nežinoma, ar apeliacinis skundas bus pateikiamas. Neapibrėžtieji įsipareigojimai bus išlaikomi tol, kol su šia byla susijęs Teisingumo Teismo sprendimas taps galutiniu. Iš laikinų mokėjimų uždirbtos palūkanos (460 mln. EUR) įtrauktos į metų ekonominės veiklos rezultatą ir taip pat parodytos kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas, siekiant parodyti Komisijos nuosavybės teisės į šias sumas neapibrėžtumą.

5.7.   EŽŪGF. NEPRIIMTI TEISMO SPRENDIMAI

EŽŪGF. NEPRIIMTI TEISMO SPRENDIMAI

Tai yra neapibrėžtieji įsipareigojimai valstybėms narėms, kurie siejami su EŽŪGF sprendimais dėl atitikties, kol nepriimtas Teisingumo Teismo sprendimas. Įsipareigojimo galutinės sumos ir metų, kuriais jis po sėkmingų apeliacinių skundų bus nuskaitytas iš biudžeto, nustatymas priklausys nuo Teisingumo Teismo procedūros trukmės. Į balansą (žr. 2.13 pastabą) kaip ilgalaikis atidėjinys įtrauktas tikėtinų mokėtinų sumų įvertis.

5.8.   SU TEISMO BYLOMIS IR KITAIS GINČAIS SUSIJUSIOS SUMOS

SU TEISMO BYLOMIS IR KITAIS GINČAIS SUSIJUSIOS SUMOS

Ši kategorija susijusi su šiuo metu ES pateiktais ieškiniais padengti nuostolius, kitais teisiniais ginčais ir numatytomis teisinėmis išlaidomis.

Sumos yra susijusios su ginčais su tiekėjais, rangovais ir buvusiais darbuotojais. Reikėtų pažymėti, kad ieškinyje dėl žalos atlyginimo pagal EB sutarties 288 straipsnį pareiškėjas turi įrodyti pakankamai sunkų institucijos padarytą teisinės normos, asmenims suteikiančios teises, pažeidimą, pareiškėjo patirtą realią žalą ir tiesioginį priežastinį ryšį tarp neteisėto veiksmo ir žalos.

5.9.   KITI NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

KITI NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

Į šią kategoriją įtrauktos kitos mažesnės neapibrėžtosios sumos, neklasifikuojamos pagal pirmiau nurodytas kategorijas.

KITA SVARBI INFORMACIJA

KITA SVARBI INFORMACIJA

5.10.   NEPANAUDOTI FINANSINĖS VEIKLOS ĮSIPAREIGOJIMAI

NEPANAUDOTI FINANSINĖS VEIKLOS ĮSIPAREIGOJIMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Nepanaudoti finansinės veiklos įsipareigojimai | 5 733 | 4 885 |

Mln. EUR

2009 12 31

2008 12 31

Nepanaudoti finansinės veiklos įsipareigojimai

5 733

4 885

Tai yra skolinimo ir kapitalo investavimo susitarimai, kuriuos Komisija sudarė su likviduojama EAPB (kurie neįtraukti į neįvykdytus įsipareigojimus), tačiau kuriais kita šalis dar nepasinaudojo iki metų pabaigos. Didžiausios sumos susijusios su 2008 m. ir 2009 m. pasirašytais mokėjimų balanso paskolos susitarimais, pagal kuriuos sumos nebuvo išmokėtos iki metų pabaigos (2009 m. gruodžio 31 d. – 5,4 mlrd. EUR).

5.11.   NEATLIKTI MOKĖJIMAI PAGAL PRISIIMTUS BIUDŽETINIUS ĮSIPAREIGOJIMUS

NEATLIKTI MOKĖJIMAI PAGAL PRISIIMTUS BIUDŽETINIUS ĮSIPAREIGOJIMUS

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Neatlikti mokėjimai pagal prisiimtus biudžetinius įsipareigojimus | 134 689 | 120 023 |

Mln. EUR

2009 12 31

2008 12 31

Neatlikti mokėjimai pagal prisiimtus biudžetinius įsipareigojimus

134 689

120 023

Neįvykdytas biudžetinis įsipareigojimas yra suma, kurią sudaro nepanaudotų įsipareigojimų, pagal kuriuos dar neatlikti mokėjimai ir (arba) panaikinimai, suma. Tai įprastinė daugiamečių programų pasekmė. 2009 m. gruodžio 31 d. neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų suma iš viso siekė 177 272 mln. EUR. Minėta suma yra biudžetinis įsipareigojimas, atėmus susijusias sumas, kurios 2009 m. ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje buvo įtrauktos į išlaidas, taigi gaunama minėta bendra suma.

5.12.   SVARBŪS TEISINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

SVARBŪS TEISINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| Struktūriniai veiksmai | 275 761 | 332 995 |
| Protokolas su Viduržemio jūros baseino šalimis | 263 | 263 |
| Žuvininkystės susitarimai | 249 | 401 |
| Programa „Galileo“ | 1 517 | 2 023 |
| GMES programa | 556 | 624 |
| TEN-T | 4 289 | 4 571 |
| Kiti sutartiniai įsipareigojimai | 1 325 | 983 |
| Iš viso | 283 960 | 341 860 |

Mln. EUR

2009 12 31

2008 12 31

Struktūriniai veiksmai

275 761

332 995

Protokolas su Viduržemio jūros baseino šalimis

263

263

Žuvininkystės susitarimai

249

401

Programa „Galileo“

1 517

2 023

GMES programa

556

624

TEN-T

4 289

4 571

Kiti sutartiniai įsipareigojimai

1 325

983

Iš viso

Iš viso

283 960

283 960

341 860

341 860

Šie įsipareigojimai sudaryti dėl to, kad ES nusprendė prisiimti ilgalaikius teisinius įsipareigojimus dėl sumų, kurios dar nepadengtos biudžetiniais įsipareigojimų asignavimais. Jie gali būti susiję su daugiametėmis programomis, tokiomis kaip struktūrinių veiksmų programos, arba sumomis, kurias Europos Sąjunga yra įsipareigojusi sumokėti ateityje pagal balanso sudarymo dieną galiojančias administracines sutartis (t. y. susijusias su apsaugos, valymo ir kitų panašių paslaugų teikimu, taip pat sutartinius įsipareigojimus, susijusius su konkrečiais projektais, pavyzdžiui, statybos darbais). Ne visose daugiametėse programose yra įsipareigojimų, kuriuos reikėtų įtraukti į šią kategoriją, kadangi išlaidos per ateinančius metus priklauso nuo metinių biudžeto valdymo institucijos sprendimų arba atitinkamų taisyklių pakeitimų.

5.12.1.   
  Struktūriniai veiksmai

Struktūriniai veiksmai

Toliau pateikiamoje lentelėje palyginti teisiniai įsipareigojimai, kurių atžvilgiu dar neprisiimti biudžetiniai įsipareigojimai, ir didžiausi įsipareigojimai, susiję su 2007–2013 m. finansinėje programoje numatytomis sumomis. Struktūriniai veiksmai rodo 2007–2013 m. laikotarpiui planuojamą pagalbą. 2007 m. prasidėjusio naujo finansinės programos laikotarpio pobūdis ir tikslai skiriasi nuo ankstesniojo laikotarpio.

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2007–2013 m. finansinė perspektyva
  (A) | Priimti teisiniai įsipareigojimai
  (B) | 2007–2009 m. biudžetiniai įsipareigojimai
  (C) | Teisiniai įsipareigojimai atėmus biudžetinius įsipareigojimus
  (=B-C) | Didžiausias įsipareigojimas
  (=A-C) |
| Sanglaudos politikos fondai | 346 543 | 346 136 | 140 318 | 205 818 | 206 225 |
| Gamtos ištekliai | 100 624 | 98 388 | 39 533 | 58 855 | 61 091 |
| Pasirengimo narystei pagalbos priemonė | 10 958 | 5 195 | 2 513 | 2 682 | 8 445 |
| Iš viso | 458 125 | 449 719 | 182 364 | 267 355 | 275 761 |

Mln. EUR

2007–2013 m. finansinė perspektyva

(A)

Priimti teisiniai įsipareigojimai

(B)

2007–2009 m. biudžetiniai įsipareigojimai

(C)

Teisiniai įsipareigojimai atėmus biudžetinius įsipareigojimus

(=B-C)

Didžiausias įsipareigojimas

(=A-C)

Sanglaudos politikos fondai

346 543

346 136

140 318

205 818

206 225

Gamtos ištekliai

100 624

98 388

39 533

58 855

61 091

Pasirengimo narystei pagalbos priemonė

10 958

5 195

2 513

2 682

8 445

Iš viso

Iš viso

458 125

458 125

449 719

449 719

182 364

182 364

267 355

267 355

275 761

275 761

5.12.2.   
  Protokolai su Viduržemio jūros baseino šalimis

Protokolai su Viduržemio jūros baseino šalimis

Įsipareigojimai, iš viso sudarantys 263 mln. EUR, susiję su finansiniais protokolais su ES nepriklausančiomis Viduržemio jūros baseino šalimis. Čia įrašyta suma yra visos sumos pasirašytuose protokoluose ir į sąskaitas įtrauktų biudžetinių įsipareigojimų sumos skirtumas. Šie protokolai yra tarptautinės sutartys, kurios negali būti nutraukiamos, jeigu dėl to nesusitaria abi šalys, nors jų nutraukimo procesas yra pradėtas.

5.12.3.   
  Žuvininkystės susitarimai

Žuvininkystės susitarimai

Tai įsipareigojimai, sudarantys 249 mln. EUR ir prisiimti kartu su trečiosiomis šalimis dėl operacijų pagal tarptautinius žuvininkystės susitarimus.

5.12.4.   
  Programa „Galileo“

Programa „Galileo“

„Galileo“ yra pasaulinės navigacijos palydovinė sistema (GNSS), šiuo metu kuriama Europos Sąjungos ir Europos kosmoso agentūros (ESA). Programa „Galileo“ dabar visiškai finansuojama iš ES biudžeto, o Komisija programą valdo ES vardu. Tikimasi, kad 2012 m. bus baigtas pirmasis, suderinimo orbitoje etapas, tada Komisijai bus perduotas sukurtas turtas.

Reikėtų pabrėžti, kad programos „Galileo“ suderinimo orbitoje etapui finansuoti Komisija iki 2009 m. pabaigos sumokėjo 1 028 mln. EUR, įskaitant ankstesnę investiciją į BĮG. Kol kas tebevyksta šios programos tyrimų etapas, todėl pagal ES apskaitos taisykles išleistos lėšos įtrauktos į išlaidas ir nepripažinta jokio nematerialiojo turto. Kitam programos „Galileo“ etapui (2008–2013 m.) numatytas visas (orientacinis) Komisijos įnašas yra 2 645 mln. EUR.

5.12.5.   
  GMES programa

GMES programa

Komisija su ESA 2008–2013 m. laikotarpiui sudarė sutartį dėl Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos (GMES) kosmoso komponento įgyvendinimo. Visa orientacinė šiam laikotarpiui numatyta suma yra 624 mln. EUR. 2009 m. ESA išmokėta 68 mln. EUR.

5.12.6.   
  TEN-T įsipareigojimai

TEN-T įsipareigojimai

Ši suma susijusi su 2007–2013 m. laikotarpio transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) dotacijomis. Programa taikoma projektams, kuriais plėtojamas transeuropinis transporto tinklas, ir siekiama paremti tiek infrastruktūros projektus, tiek mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, kuriais skatinama į naują transporto infrastruktūrą įtraukti naujas technologijas ir naujoviškus procesus. Visa orientacinė šiai programai numatyta suma yra 8 013 mln. EUR.

5.12.7.   
  Kiti sutartiniai įsipareigojimai

Kiti sutartiniai įsipareigojimai

Įtrauktos sumos atitinka sumas, kurias įsipareigota sumokėti per sutarčių galiojimo laikotarpį. Čia įtrauktas neįvykdytas sutartinis 117 mln. EUR įsipareigojimas, susijęs su Tarybos sudarytomis statybos sutartimis, bei 441 mln. EUR įsipareigojimas, susijęs su Parlamento sudarytomis statybos sutartimis. Kitos įtrauktos reikšmingos sumos yra: 480 mln. EUR, susijusių su Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūros (Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė) ir Tarptautinės ITER organizacijos susitarimais dėl viešųjų pirkimų, ir 165 mln. EUR, susijusių su Japonijos atominės energijos agentūros (JAEA) ir Tarptautinės ITER organizacijos pasirašytais susitarimais dėl viešųjų pirkimų.

5.13.   ĮNAŠAI SUSIJUSIOMS ORGANIZACIJOMS

ĮNAŠAI SUSIJUSIOMS ORGANIZACIJOMS

Šią sumą sudaro neapmokėti mokėjimai, susiję su nepareikalautu Komisijos pasirašytu kapitalu.

5.13.1.   
  Nepareikalautas akcinis kapitalas. ERPB

Nepareikalautas akcinis kapitalas. ERPB

| Mln. EUR |
| --- |
| ERPB | Visas ERPB kapitalas | Komisijos pasirašyta dalis |
| Kapitalas | 19 794 | 600 |
| Apmokėta | (5 198) | (157) |
| Nepareikalauta | 14 596 | 443 |

Mln. EUR

ERPB

Visas ERPB kapitalas

Komisijos pasirašyta dalis

Kapitalas

19 794

600

Apmokėta

(5 198)

(157)

Nepareikalauta

14 596

443

443

5.13.2.   
  Nepareikalautas akcinis kapitalas. EIF

Nepareikalautas akcinis kapitalas. EIF

| Mln. EUR |
| --- |
| EIF | Visas EIF kapitalas | Komisijos pasirašyta dalis |
| Kapitalas | 2 940 | 861 |
| Apmokėta | (588) | (172) |
| Nepareikalauta | 2 352 | 689 |

Mln. EUR

EIF

Visas EIF kapitalas

Komisijos pasirašyta dalis

Kapitalas

2 940

861

Apmokėta

(588)

(172)

Nepareikalauta

2 352

689

689

2007 m. EIF išleidus 1 000 naujų akcijų, per 2009 m. ES pasirašė dar 75 akcijas, kurių kiekvienos nominalioji vertė 1 mln. EUR ir kurių 20 % nominaliosios vertės ir akcijų priedų buvo sumokėta 2009 m. ES dalyvavimas ribojamas iki 900 akcijų (900 mln. EUR). Taip pat žr. 2.3.1 pastabą.

2.3.1

5.14.   VEIKLOS NUOMOS ĮSIPAREIGOJIMAI

VEIKLOS NUOMOS ĮSIPAREIGOJIMAI

| Mln. EUR |
| --- |
| Aprašymas | Būsimos mokėtinos sumos |
| < 1 metai | 1–5 metai | > 5 metai | Iš viso |
| Pastatai | 334 | 1 236 | 842 | 2 412 |
| IT medžiaga ir kita įranga | 6 | 7 | 0 | 13 |
| Iš viso | 340 | 1 243 | 842 | 2 425 |

Mln. EUR

Aprašymas

Būsimos mokėtinos sumos

< 1 metai

1–5 metai

> 5 metai

Iš viso

Pastatai

334

1 236

842

2 412

IT medžiaga ir kita įranga

6

7

0

13

Iš viso

Iš viso

340

340

1 243

1 243

842

842

2 425

2 425

Ši kategorija apima pastatus ir kitą įrangą, nuomojamus pagal veiklos nuomos sutartis, kurie neatitinka sąlygų, leidžiančių parodyti juos balanso turto dalyje. Nurodytos sumos atitinka įsipareigojimus, kurie dar turi būti apmokėti per sutarčių laikotarpį.

2009 m. ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje 364 mln. EUR buvo pripažinta veiklos nuomos išlaidomis.

6.   FINANSINĖS KOREKCIJOS IR LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS NUSTAČIUS PAŽEIDIMUS

Vykdant ES biudžetą būtina užtikrinti, kad būtų išvengta pažeidimų ir sukčiavimo, o jų atvejai būtų nustatyti ir ištaisyti. Šios pastabos tikslas – apžvelgti įvairias galiojančiuose teisės aktuose nustatytas procedūras, taikomas Komisijai ir valstybėms narėms nustačius pažeidimus, ir pateikti geriausią bendrų susijusių sumų įvertį. Tai paskutinis kontrolės sistemų procedūros etapas, būtinas siekiant parodyti, kad finansų valdymas yra patikimas.

6.1.   ĮVADAS

ĮVADAS

6.1.1.   
  Finansinio koregavimo ir lėšų susigrąžinimo proceso apžvalga pagal valdymo rūšį

Finansinio koregavimo ir lėšų susigrąžinimo proceso apžvalga pagal valdymo rūšį

Susigrąžinimas ir finansinės korekcijos gali būti taikomi po bet kokio kontrolės sistemos lygmens patikrinimų ir auditų, po auditų ES lygmeniu (Komisijos, Europos Audito Rūmų, OLAF) arba, pasidalijamojo valdymo atveju, valstybių narių atliktų auditų. Nors pažeidimų gali pasitaikyti bet kuriuo projekto vykdymo etapu, juos galima nustatyti galutiniame etape, kai gavėjas atsiunčia savo galutinio mokėjimo prašymą, kuris dažniausiai tikrinamas vietoje ir (arba) patvirtinamas nepriklausomo auditoriaus. Vis dėlto reikia atskirti susigrąžinimą ir finansines korekcijas atsižvelgiant į skirtingą valdymo būdą, kaip nustatyta atitinkamuose sektoriams taikomuose teisės aktuose.

Susigrąžinimas

Susigrąžinimas

Finansinio reglamento 71 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad neteisingai sumokėtos sumos turi būti susigrąžintos. Šiuo atveju, nustačius nepagrįstas ar neteisėtas išlaidas, lėšas faktiškai susigrąžina Komisija arba valstybė narė.

Finansinės korekcijos

Finansinės korekcijos

Kaip nustatyta atitinkamuose sektoriams taikomuose teisės aktuose, daugelyje ES išlaidų sričių (daugiausia pasidalijamojo valdymo srityje) pažeidimai ištaisomi taikant vadinamąjį finansinio koregavimo mechanizmą. Komisijos arba valstybės narės atliekamo finansinio koregavimo tikslas – atkurti padėtį, kad 100 % deklaruotų išlaidų, kurios turi būti finansuojamos arba bendrai finansuojamos (sanglaudos politika), atitiktų taikomas nacionalines ir ES taisykles bei reglamentus.

Pasidalijamojo valdymo atveju už finansinių korekcijų, kurių reikia dėl veiklos programose nustatytų atskirų ar sistemingų pažeidimų, taikymą visų pirma yra atsakingos valstybės narės. Komisija privalo užtikrinti, kad nacionalinių valdžios institucijų įdiegtos sistemos būtų veiksmingos, ir priešingu atveju valstybėms narėms taiko finansines korekcijas.

Kai po ES atliktų patikrinimų nustatomos nepagrįstos išmokos gavėjams, finansinės korekcijos gali būti laikomos pirmuoju faktinio lėšų susigrąžinimo etapu, nes galiojančiuose teisės aktuose nustatyta, kad, valstybėms narėms pritaikius finansines korekcijas, jos privalo imtis tolesnių veiksmų ir pačios susigrąžinti lėšas iš galutinių gavėjų. Po nacionalinių valdžios institucijų atliktų auditų valstybės narės taip pat turį teisinę prievolę susigrąžinti lėšas iš galutinių gavėjų.

Toliau apibendrintos skirtingos susigrąžinimo ir finansinio koregavimo procedūros pagal valdymo rūšį ir jų poveikis ES sąskaitoms.

6.1.2.   
  Tiesioginis valdymas

Tiesioginis valdymas

Kai Komisija biudžetą valdo tiesiogiai, reikalavimų neatitinkančios išlaidos susigrąžinamos iš gavėjo arba jų suma atimama iš kitos išlaidų ataskaitos. Jeigu prieš išsiųsdami išlaidų ataskaitas atitinkamą sumą atima patys gavėjai, informacija į apskaitos sistemą neįrašoma. Tai labai dažnas atvejis, nes dauguma gavėjų, norėdami gauti galutinę išmoką, Komisijai privalo pateikti patvirtintą arba audituotą galutinę išlaidų ataskaitą. Šioje patvirtintoje ataskaitoje turi būti ištaisyti visi pastebėti pažeidimai.

6.1.3.   
  Pasidalijamasis valdymas

Pasidalijamasis valdymas

Apie 80 % ES biudžeto, daugiausia žemės ūkio ir kaimo plėtros, sanglaudos politikos ir žuvininkystės išlaidas, Europos Komisija valdo kartu su valstybėmis narėmis.

Išlaidų, kurios priskiriamos pasidalijamojo valdymo sričiai, vykdymo užduotys ir pareigos perduotos valstybėms narėms, kurios visų pirma yra atsakingos už gavėjų padarytų pažeidimų nustatymą ir ištaisymą ir kurios privalo užtikrinti, kad Komisijai būtų deklaruojamos taisyklingos išlaidos. Todėl valstybės narės atlieka finansines korekcijas, o jeigu per savo pačių atliekamus auditus arba per ES patikrinimus nustatomos nepagrįstos išmokos gavėjams, jos teisiškai privalo šiems gavėjams inicijuoti susigrąžinimo procedūras.

Europos Komisija atlieka bendrą priežiūros vaidmenį: ji tikrina, ar valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemos veikia veiksmingai, o nustačiusi, kad taip nėra, imasi taisomųjų priemonių, kad galėtų prisiimti atsakomybę už biudžeto vykdymą (Finansinio reglamento 53b straipsnio 4 dalis). Be to, Komisija gali priimti oficialų sprendimą valstybei narei taikyti finansines korekcijas, jeigu valstybė narė neatliko reikiamų korekcijų arba esant dideliems valdymo ir kontrolės sistemų trūkumams, dėl kurių gali atsirasti sistemingų pažeidimų.

Komisija skiria finansines korekcijas, susijusias su nustatytais atskirais pažeidimais, tačiau ji turi teisę ekstrapoliuoti arba pritaikyti nustatyto dydžio korekciją. Ekstrapoliacija taikoma, kai turima tipinė bylų, susijusių su sistemingais pažeidimais, imtis. Nustatyto dydžio korekcijos taikomos atskirų nusižengimų arba sistemingų pažeidimų atveju, kai finansinio poveikio negalima tiksliai apskaičiuoti ir kai tikslios sumos nustatymo administracinės sąnaudos būtų neproporcingos. Abiem atvejais, net jeigu lėšų susigrąžinti iš gavėjų neįmanoma, šios korekcijos yra svarbi priemonė valstybių narių sistemų trūkumams ištaisyti ir taip išvengti pažeidimų išmokant lėšas gavėjams, arba juos nustatyti ir susigrąžinti lėšas.

6.1.4.   
  Kitos valdymo rūšys

Kitos valdymo rūšys

Išlaidų, priskiriamų decentralizuoto valdymo ir netiesioginio centralizuoto valdymo sričiai, atveju atsakomybė už neteisingai išmokėtų lėšų susigrąžinimą perduota valstybėms narėms, trečiosioms šalims ir agentūroms. Išlaidoms, kurios valdomos pagal jungtinio valdymo principą, taikomi taisomieji mechanizmai apibrėžti su tarptautinėmis organizacijomis sudarytuose susitarimuose. Kaip ir pasidalijamojo valdymo srityje, tais atvejais, kai ES išlaidų planų taisyklės taikomos neteisingai, Komisija gali pritaikyti finansines korekcijas.

6.1.5.   
  2009 m. lėšų susigrąžinimo ir finansinių korekcijų suvestinė

2009 m. lėšų susigrąžinimo ir finansinių korekcijų suvestinė

2009 m. patvirtinto lėšų susigrąžinimo ir finansinių korekcijų arba dėl jų priimtų sprendimų suvestinė

2009 m. patvirtinto lėšų susigrąžinimo ir finansinių korekcijų arba dėl jų priimtų sprendimų suvestinė

| Mln. EUR |
| --- |
| Finansinės korekcijos | Pastaba | 2009 m. | 2008 m. |
| EŽŪOGF/EŽŪGF/EŽŪFKP | 6.2.2 | 462 | 917 |
| Sanglaudos politika (ES audito darbas) |
| — | 1994–1999 m. programos |

Mln. EUR

Finansinės korekcijos

Pastaba

2009 m.

2008 m.

EŽŪOGF/EŽŪGF/EŽŪFKP

6.2.2

6.2.2

462

917

Sanglaudos politika (ES audito darbas)

—

1994–1999 m. programos

6.2.4

6.2.4

521

414

| — | 2000–2006 m. programos |
| --- | --- |

—

2000–2006 m. programos

6.2.4

6.2.4

1 890

1 173

| — | Tarpinė Sanglaudos politika suma |
| --- | --- |

—

Tarpinė Sanglaudos politika suma

2 411

1 587

Iš viso finansinių korekcijų

Iš viso finansinių korekcijų

2 873

2 873

2 504

2 504

| Mln. EUR |
| --- |
| Susigrąžinimas | Pastaba | 2009 m. | 2008 m. |
| EŽŪOGF/EŽŪGF/EŽŪFKP (nustatyta valstybių narių) | 6.3 | 163 | 360 |
| Sanglaudos politika (ES audito darbas) | 6.3 | 102 | 31 |
| Kitos valdymo rūšys | 6.3 | 181 | 72 |
| Iš viso susigrąžinta lėšų | | 446 | 463 |
| ES biudžeto apsaugos suma, iš viso | | 3 319 | 2 967 |

Mln. EUR

Susigrąžinimas

Pastaba

2009 m.

2008 m.

EŽŪOGF/EŽŪGF/EŽŪFKP (nustatyta valstybių narių)

6.3

6.3

163

360

Sanglaudos politika (ES audito darbas)

6.3

6.3

102

31

Kitos valdymo rūšys

6.3

6.3

181

72

Iš viso susigrąžinta lėšų

Iš viso susigrąžinta lėšų

446

446

463

463

ES biudžeto apsaugos suma, iš viso

ES biudžeto apsaugos suma, iš viso

3 319

3 319

2 967

2 967

Į šią lentelę neįtrauktos sumos, kurias valstybės narės susigrąžino arba panaikino pagal sanglaudos politiką po savo pačių atliktų patikrinimų. Nepaisant jų pareigos suteikti Komisijai informaciją apie panaikintas ir susigražintas sumas, jos pagal 2000–2006 m. programų teisės aktus neprivalo atskirai išskirti informacijos apie susigrąžinimą po jų pačių atliktų patikrinimų. Dėl šios priežasties, taip pat siekiant išvengti dubliavimosi su finansinėmis korekcijomis, valstybių narių susigrąžintos ir panaikintos sumos (2009 m. – 1 233 mln. EUR) neįtrauktos (žr. 6.5 pastabą).

6.5

2009 m. susigrąžintų lėšų ir atliktų finansinių korekcijų suvestinė

2009 m. susigrąžintų lėšų ir atliktų finansinių korekcijų suvestinė

| Mln. EUR |
| --- |
| Finansinės korekcijos | Pastaba | Patvirtinta 2009 m. | Patvirtina iki 2009 m. | Iš viso |
| EŽŪOGF/EŽŪGF/EŽŪFKP | 6.2.2 | 274 | 429 | 703 |
| Sanglaudos politika |
| — | 1994–1999 m. programos |

Mln. EUR

Finansinės korekcijos

Pastaba

Patvirtinta 2009 m.

Patvirtina iki 2009 m.

Iš viso

EŽŪOGF/EŽŪGF/EŽŪFKP

6.2.2

6.2.2

274

429

703

703

Sanglaudos politika

—

1994–1999 m. programos

6.2.4

6.2.4

163

137

300

300

| — | 2000–2006 m. programos |
| --- | --- |

—

2000–2006 m. programos

6.2.4

6.2.4

313

96

409

409

| — | Tarpinė Sanglaudos politika suma |
| --- | --- |

—

Tarpinė Sanglaudos politika suma

476

233

709

709

Iš viso finansinių korekcijų

Iš viso finansinių korekcijų

750

750

662

662

1 412

1 412

| Mln. EUR |
| --- |
| Susigrąžinimas | Pastaba | Patvirtinta 2009 m. | Patvirtinta iki 2009 m. | Iš viso |
| EŽŪOGF/EŽŪGF/EŽŪFKP | 6.3. | 117 | 31 | 148 |
| Sanglaudos politika | 6.3. | 102 | 0 | 102 |
| Kitos valdymo rūšys | 6.3. | 147 | 34 | 181 |
| Iš viso susigrąžinta lėšų | | 366 | 65 | 431 |
| ES biudžeto apsaugos suma, iš viso | | 1 116 | 727 | 1 843 |

Mln. EUR

Susigrąžinimas

Pastaba

Patvirtinta 2009 m.

Patvirtinta iki 2009 m.

Iš viso

EŽŪOGF/EŽŪGF/EŽŪFKP

6.3.

117

31

148

148

Sanglaudos politika

6.3.

102

0

102

102

Kitos valdymo rūšys

6.3.

147

34

181

181

Iš viso susigrąžinta lėšų

Iš viso susigrąžinta lėšų

366

366

65

65

431

431

ES biudžeto apsaugos suma, iš viso

ES biudžeto apsaugos suma, iš viso

1 116

1 116

727

727

1 843

1 843

6.2.   FINANSINĖS KOREKCIJOS PASIDALIJAMOJO VALDYMO SRITYJE

FINANSINĖS KOREKCIJOS PASIDALIJAMOJO VALDYMO SRITYJE

Pasidalijamojo valdymo srityje finansinės korekcijos atliekamos trimis pagrindiniais etapais:

| 1) | dėl galutinės sumos tebesprendžiama vykstant teisinėms ir prieštaravimo procedūroms („svarstoma“, žr. 6.4 pastabą); |
| --- | --- |

1)

dėl galutinės sumos tebesprendžiama vykstant teisinėms ir prieštaravimo procedūroms („svarstoma“, žr. 6.4 pastabą);

svarstoma

| 2) | suma nustatyta ir dėl jos galutinai nuspręsta („priimtas sprendimas“ Komisijos sprendimu arba „patvirtinta“, t. y. dėl jos susitarta su valstybėmis narėmis pagal pasidalijamojo valdymo principą); ir |
| --- | --- |

2)

suma nustatyta ir dėl jos galutinai nuspręsta („priimtas sprendimas“ Komisijos sprendimu arba „patvirtinta“, t. y. dėl jos susitarta su valstybėmis narėmis pagal pasidalijamojo valdymo principą); ir

priimtas sprendimas

patvirtinta

| 3) | suma faktiškai susigrąžinama gavus pinigus iš valstybės narės (korekcija, dėl kurios nuspręsta) arba valstybei narei atitinkamą sumą atimant (panaikinimas/susigrąžinimas) iš kito mokėjimo prašymo („atlikta“). Dėl daugiau informacijos apie dar neatliktas finansines korekcijas žr. 6.2.4 pastabą. |
| --- | --- |

3)

suma faktiškai susigrąžinama gavus pinigus iš valstybės narės (korekcija, dėl kurios nuspręsta) arba valstybei narei atitinkamą sumą atimant (panaikinimas/susigrąžinimas) iš kito mokėjimo prašymo („atlikta“). Dėl daugiau informacijos apie dar neatliktas finansines korekcijas žr. 6.2.4 pastabą.

atlikta

6.2.1.   
  Žemės ūkis ir kaimo plėtra

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

Pagal EŽŪGF ir EŽŪFKP, kurie pakeitė EŽŪOGF Garantijų skyrių, galiojančiuose teisės aktuose numatyta, kad finansines korekcijas atlieka Komisija, taikydama sąskaitų patvirtinimo procedūrą.

Sąskaitų patvirtinimo procedūra

Sąskaitų patvirtinimo procedūra

Komisija vykdo sąskaitų patvirtinimo procedūrą, kuri apima kiekvienos mokėjimo agentūros metinį finansinį sąskaitų patvirtinimą ir daugiametį atitikties patvirtinimą, apimantį valstybės narės nurodytų išlaidų atitiktį ES taisyklėms. EŽŪGF atveju visos šitos sumos įtraukiamos į Komisijos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitą kaip įplaukos. EŽŪFKP atveju pačių valstybių narių susigrąžintos sumos ir sumos po metinio finansinio sąskaitų patvirtinimo paprastai dar kartą panaudojamos programai.

Finansinis patvirtinimas. Komisija priima metinio sąskaitų patvirtinimo sprendimą, kuriuo ji oficialiai priima mokėjimo agentūrų metines ataskaitas, pagrįstas valdymo deklaracijomis ir sertifikavimo įstaigų pažymomis bei ataskaitomis.

Atitikties patvirtinimo paskirtis – iš ES lėšų neturi būti finansuojamos išlaidos, kurios neatitinka ES taisyklių. Taigi atitikties patvirtinimas – tai ne neteisėtai išmokėtų lėšų tiesioginio susigrąžinimo iš galutinių gavėjų mechanizmas, o didelė paskata valstybėms narėms gerinti savo valdymo ir kontrolės sistemas ir išvengti neteisėto lėšų išmokėjimo gavėjams arba nustatyti ir susigrąžinti taip išmokėtas lėšas. Be to, atitikties korekcija valstybė narė neatleidžiama nuo atsakomybės imtis tolesnių veiksmų nustačius pažeidimus. Atitikties patvirtinimas nesusijęs su metiniu ciklu, nes taikomas daugiau nei per vienerius finansinius metus patirtoms išlaidoms.

Mokėjimų, atliktų nesilaikant reglamentuotų terminų, finansinis patvirtinimas. Remiantis Reglamento (EB) Nr. 883/2006 9 straipsniu, tris kartus per metus sistemingai tikrinama, ar valstybės narės laikosi nustatytų mokėjimo gavėjams terminų. Jeigu terminų nesilaikoma, Komisija mažina išmokas, atsižvelgdama į tam tikras išmokas specialiais atvejais ir išimtinėmis aplinkybėmis bei į proporcingumo principą. Finansinės korekcijos dėl mokėjimo terminų nesilaikymo laikomos „neigiamais mokėjimais“ ir ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje apskaitomos kaip išlaidų sumažėjimas.

6.2.2.   
  Žemės ūkio ir kaimo plėtros srities finansinės korekcijos 2009 m.

Žemės ūkio ir kaimo plėtros srities finansinės korekcijos 2009 m.

Žemės ūkio ir kaimo plėtros finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta 2009 m.

Žemės ūkio ir kaimo plėtros finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta 2009 m.

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 m. | 2008 m. |
| Sąskaitų patvirtinimo procedūra |
| Finansinis patvirtinimas ir mokėjimo terminų nesilaikymas | 103 | 58 |
| Atitikties patvirtinimas | 359 | 859 |
| Iš viso | 462 | 917 |

Mln. EUR

2009 m.

2008 m.

Sąskaitų patvirtinimo procedūra

Finansinis patvirtinimas ir mokėjimo terminų nesilaikymas

103

58

Atitikties patvirtinimas

359

859

Iš viso

Iš viso

462

462

917

917

Nurodytos sumos susijusios su EŽŪGF, EŽŪFKP atveju 2009 m. buvo tik apie 0,4 mln. EUR finansinių korekcijų. Šios sumos įtrauktos į ekonominės veiklos rezultatų ataskaitą. Nurodytos sumos pagal valstybes nares išskirstytos 1 priede.

Palyginti su 2008 m., atitikties patvirtinimo suma 2009 m. sumažėjo dėl 2008 m. pabaigoje neįgyvendintų sprendimų dėl atitikties patvirtinimo, kurių bendra suma – 368 mln. EUR.

2009 m. atliktos žemės ūkio ir kaimo plėtros finansinės korekcijos

2009 m. atliktos žemės ūkio ir kaimo plėtros finansinės korekcijos

| Mln. EUR |
| --- |
| | Atlikta 2009 m. |
| Sąskaitų patvirtinimo procedūra |
| Finansinis patvirtinimas ir mokėjimo terminų nesilaikymas | 103 |
| Atitikties patvirtinimas | 600 |
| Iš viso | 703 |

Mln. EUR

Atlikta 2009 m.

Sąskaitų patvirtinimo procedūra

Finansinis patvirtinimas ir mokėjimo terminų nesilaikymas

Finansinis patvirtinimas ir mokėjimo terminų nesilaikymas

103

Atitikties patvirtinimas

Atitikties patvirtinimas

600

Iš viso

Iš viso

703

703

Nurodytos sumos pagal valstybes nares išskirstytos 2 priede.

6.2.3.   
  Sanglaudos politika

Sanglaudos politika

Galiojančiuose teisės aktuose numatyta, kad finansines korekcijas atlieka tiek valstybės narės, tiek Komisija.

| — | Valstybės narės finansinį koregavimą gali vykdyti dviem būdais. Jos gali:






  — | iš karto panaikinti susijusias programos išlaidas, jas atimdamos iš kitos Komisijai teikiamos išlaidų ataskaitos, todėl ES finansavimą galima iš karto skirti kitoms operacijoms, arba |
| --- | --- | --- |

—

Valstybės narės finansinį koregavimą gali vykdyti dviem būdais. Jos gali:

—

iš karto panaikinti susijusias programos išlaidas, jas atimdamos iš kitos Komisijai teikiamos išlaidų ataskaitos, todėl ES finansavimą galima iš karto skirti kitoms operacijoms, arba

| — | kurį laiką išlaidas palikti programoje, kol nesibaigia gavėjams nepagrįstai išmokėtos sumos susigrąžinimo procedūra. Lėšos susigrąžinamos gavėjui grąžinant atitinkamą sumą, arba tarpuskaitos būdu užskaitant grąžintiną sumą, kai atliekami tolesni mokėjimai tam pačiam gavėjui. Dėl daugiau informacijos apie tokį susigrąžinimą žr. 6.5 pastabą. |
| --- | --- |

—

kurį laiką išlaidas palikti programoje, kol nesibaigia gavėjams nepagrįstai išmokėtos sumos susigrąžinimo procedūra. Lėšos susigrąžinamos gavėjui grąžinant atitinkamą sumą, arba tarpuskaitos būdu užskaitant grąžintiną sumą, kai atliekami tolesni mokėjimai tam pačiam gavėjui. Dėl daugiau informacijos apie tokį susigrąžinimą žr. 6.5 pastabą.

| — | Valstybės narės Komisijai privalo pateikti duomenis apie finansines korekcijas, kurios atliekamos atšaukiant bendro finansavimo sumas arba susigrąžinant lėšas. Dviejų rūšių duomenys yra skirtingi ir papildo vieni kitus, nes į panaikintas sumas įtraukiamos tik išlaidos, kurios panaikinamos nelaukiant susigrąžinimo procedūrų rezultato, o į susigrąžintas sumas įtraukiamos tik susigrąžintos sumos, tai yra išlaidos, kurios nepanaikinamos iš karto, bet paliekamos prie deklaruotų išlaidų tol, kol yra susigrąžinamos. Valstybės narės neprivalo atskirai nurodyti korekcijų, atliekamų po ES audito darbo, ir korekcijų, atliekamų po savo pačių audito darbo. Šis atsiskaitymo reikalavimas taikomas tik 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės Komisijai privalo pateikti duomenis apie finansines korekcijas, kurios atliekamos atšaukiant bendro finansavimo sumas arba susigrąžinant lėšas. Dviejų rūšių duomenys yra skirtingi ir papildo vieni kitus, nes į panaikintas sumas įtraukiamos tik išlaidos, kurios panaikinamos nelaukiant susigrąžinimo procedūrų rezultato, o į susigrąžintas sumas įtraukiamos tik susigrąžintos sumos, tai yra išlaidos, kurios nepanaikinamos iš karto, bet paliekamos prie deklaruotų išlaidų tol, kol yra susigrąžinamos. Valstybės narės neprivalo atskirai nurodyti korekcijų, atliekamų po ES audito darbo, ir korekcijų, atliekamų po savo pačių audito darbo. Šis atsiskaitymo reikalavimas taikomas tik 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu.

| — | Finansinis koregavimas po ES audito ir patikrinimų atliekamas taip:






  — | Jeigu valstybė narė sutinka atlikti korekciją po ES atlikto patikrinimo ar audito, ji gali panaikinti jau deklaruotas neteisėtas išlaidas ir jas atimti iš kito mokėjimo prašymo (kuriame sumuojami kiekvienos programos arba atskirų Sanglaudos fondo projektų duomenys) ir dar kartą panaudoti ES finansavimą kitoms reikalavimus atitinkančioms išlaidoms pagal atitinkamą programą padengti, tačiau pastarosios neturi būti susijusios su operacija arba operacijomis, kurioms taikytas koregavimas. |
| --- | --- | --- |

—

Finansinis koregavimas po ES audito ir patikrinimų atliekamas taip:

—

Jeigu valstybė narė sutinka atlikti korekciją po ES atlikto patikrinimo ar audito, ji gali panaikinti jau deklaruotas neteisėtas išlaidas ir jas atimti iš kito mokėjimo prašymo (kuriame sumuojami kiekvienos programos arba atskirų Sanglaudos fondo projektų duomenys) ir dar kartą panaudoti ES finansavimą kitoms reikalavimus atitinkančioms išlaidoms pagal atitinkamą programą padengti, tačiau pastarosios neturi būti susijusios su operacija arba operacijomis, kurioms taikytas koregavimas.

| — | Toliau nurodytais atvejais Komisija išduoda vykdomuosius raštus sumoms išieškoti siekdama atlikti finansines korekcijas:






  — | po oficialių sprendimų dėl finansinių korekcijų, |
| --- | --- | --- |

—

Toliau nurodytais atvejais Komisija išduoda vykdomuosius raštus sumoms išieškoti siekdama atlikti finansines korekcijas:

—

po oficialių sprendimų dėl finansinių korekcijų,

| — | užbaigiant programą, ir |
| --- | --- |

—

užbaigiant programą, ir

| — | užbaigus programą ir valstybėms narėms susigrąžinus lėšas iš gavėjų. |
| --- | --- |

—

užbaigus programą ir valstybėms narėms susigrąžinus lėšas iš gavėjų.

Tokiais atvejais vykdomieji raštai sumoms išieškoti turi įtakos Komisijos sąskaitoms.

| — | Kitais finansinio koregavimo atvejais, tai yra, kai valstybės narės pritaria finansinėms korekcijoms ir jas atlieka, Komisija vykdomųjų raštų sumoms išieškoti neišduoda. Tokiais atvejais informacija Komisijos apskaitos sistemoje neregistruojama. |
| --- | --- |

—

Kitais finansinio koregavimo atvejais, tai yra, kai valstybės narės pritaria finansinėms korekcijoms ir jas atlieka, Komisija vykdomųjų raštų sumoms išieškoti neišduoda. Tokiais atvejais informacija Komisijos apskaitos sistemoje neregistruojama.

6.2.4.   
  2009 m. sanglaudos politikos finansinės korekcijos

2009 m. sanglaudos politikos finansinės korekcijos

Atkreiptinas dėmesys, kad toliau pateiktoje lentelėje nepateikti pačių valstybių narių atliktų struktūrinių veiksmų išlaidų patikrų rezultatai.

2009 m. patvirtintos finansinės korekcijos

2009 m. patvirtintos finansinės korekcijos

| Mln. EUR |
| --- |
| | ERPF | SF | ESF | ŽOFP | EŽŪOGF Orientavimo skyrius | Iš viso |
| 1994–1999 m. finansinės korekcijos: |
| atliktos | 87 | 10 | 21 | 41 | 4 | 163 |
| dar neatliktos | 358 | 0 | 0 | 0 | 0 | 358 |
| Tarpinė 1994–1999 m. suma | 445 | 10 | 21 | 41 | 4 | 521 |
| 2000–2006 m. finansinės korekcijos: |
| atliktos | 82 | 63 | 141 | 2 | 25 | 313 |
| dar neatliktos | 1 534 | 13 | 18 | 3 | 9 | 1 577 |
| Tarpinė 2000–2006 m. suma | 1 616 | 76 | 159 | 5 | 34 | 1 890 |
| Iš viso finansinių korekcijų 2009 m. | 2 061 | 86 | 180 | 46 | 38 | 2 411 |
| Iš viso finansinių korekcijų 2008 m. | 949 | 92 | 522 | 19 | 5 | 1 587 |
| N.B.: į 2009 m. patvirtintas sumas įtrauktos 90 mln. EUR finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta/kurios patvirtintos 2008 m., tačiau kurios anksčiau neįtrauktos į ataskaitas. |

Mln. EUR

ERPF

SF

ESF

ŽOFP

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

Iš viso

1994–1999 m. finansinės korekcijos:

atliktos

87

10

21

41

4

163

dar neatliktos

358

0

0

0

0

358

Tarpinė 1994–1999 m. suma

Tarpinė 1994–1999 m. suma

445

445

10

10

21

21

41

41

4

4

521

521

2000–2006 m. finansinės korekcijos:

atliktos

82

63

141

2

25

313

dar neatliktos

1 534

13

18

3

9

1 577

Tarpinė 2000–2006 m. suma

Tarpinė 2000–2006 m. suma

1 616

1 616

76

76

159

159

5

5

34

34

1 890

1 890

Iš viso finansinių korekcijų 2009 m.

Iš viso finansinių korekcijų 2009 m.

2 061

2 061

86

86

180

180

46

46

38

38

2 411

2 411

Iš viso finansinių korekcijų 2008 m.

949

92

522

19

5

1 587

N.B.: į 2009 m. patvirtintas sumas įtrauktos 90 mln. EUR finansinės korekcijos, dėl kurių nuspręsta/kurios patvirtintos 2008 m., tačiau kurios anksčiau neįtrauktos į ataskaitas.

Palyginti su 2008 m., ERPF patvirtintos sumos 2009 m. padidėjo dėl griežtų veiksmų pagal Komisijos pasidalijamojo struktūrinių veiksmų valdymo priežiūros stiprinimo veiksmų planą (COM(2010) 52) ir dėl to, kad 2009 m. lapkričio mėn. Ispanijai patvirtinta svarbi finansinė korekcija.

Su ESF susijusios 2009 m. patvirtintos sumos, palyginti su į 2008 m. ataskaitas įtrauktomis sumomis, sumažėjo dėl pirmiau minėto Komisijos veiksmų plano įgyvendinimo 2008 m., kuriuo siekta paspartinti sprendimų dėl svarstomų finansinių korekcijų priėmimą, todėl 2009 m. atliktinų finansinių korekcijų sumažėjo. Atkreiptinas dėmesys, kad iš 2008 m. patvirtintų 522 mln. EUR finansinių korekcijų, tais metais atliktų ESF finansinių korekcijų suma yra 518 mln. EUR.

Lentelėse pirmiau pateikti duomenys parengti kaupiamuoju pagrindu, vadinasi, nors kai kurios finansinės korekcijos jau atliktos 2009 m. (709 mln. EUR visuose fonduose), likusios korekcijos bus atliktos vėlesniais metais.

Patvirtintos finansinės korekcijos. Suvestiniai duomenys

Patvirtintos finansinės korekcijos. Suvestiniai duomenys

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2000–2006 m. laikotarpis | 1994–1999 m. laikotarpis | Iš viso |
| 2009 12 31 | 2009 12 31 | 2009 12 31 |
| Sanglaudos fondas | 233 | 273 | 506 |
| ERPF | 3 797 | 1 633 | 5 430 |
| ESF | 1 130 | 392 | 1 522 |
| ŽOFP | 7 | 97 | 104 |
| EŽŪOGF Orientavimo skyrius | 36 | 121 | 157 |
| Iš viso | 5 203 | 2 516 | 7 719 |

Mln. EUR

2000–2006 m. laikotarpis

1994–1999 m. laikotarpis

Iš viso

2009 12 31

2009 12 31

2009 12 31

Sanglaudos fondas

233

273

506

506

ERPF

3 797

1 633

5 430

5 430

ESF

1 130

392

1 522

1 522

ŽOFP

7

97

104

104

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

36

121

157

157

Iš viso

Iš viso

5 203

5 203

2 516

2 516

7 719

7 719

Nurodytos sumos pagal valstybes nares išskirstytos 3 priede.

2009 m. gruodžio 31 d. patvirtintos, bet dar neatliktos finansinės korekcijos (suvestiniai duomenys)

2009 m. gruodžio 31 d. patvirtintos, bet dar neatliktos finansinės korekcijos (suvestiniai duomenys)

Susigrąžinimas arba finansinės korekcijos yra „dar neatlikti“, kai dėl jų nuspręsta arba jie patvirtinti, tačiau suma dar nesusigrąžinta, neatimta iš kito mokėjimo ar nepanaikinta.

| Mln. EUR |
| --- |
| Atliktina 2009 12 31 | ERPF | SF | ESF | ŽOFP | EŽŪOGF Orientavimo skyrius | Iš viso |
| 1994–1999 m. finansinės korekcijos | 359 | 11 | 1 | 0 | 0 | 371 |
| 2000–2006 m. finansinės korekcijos | 1 904 | 23 | 22 | 3 | 9 | 1 961 |
| Iš viso atliktina 2009 12 31 | 2 263 | 34 | 23 | 3 | 9 | 2 332 |

Mln. EUR

Atliktina 2009 12 31

ERPF

SF

ESF

ŽOFP

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

Iš viso

1994–1999 m. finansinės korekcijos

359

11

1

0

0

371

371

2000–2006 m. finansinės korekcijos

1 904

23

22

3

9

1 961

1 961

Iš viso atliktina 2009 12 31

Iš viso atliktina 2009 12 31

2 263

2 263

34

34

23

23

3

3

9

9

2 332

2 332

Nedidelė pagal 2009 m. sprendimus atliktų korekcijų suma susijusi su ERPF.

Kalbant apie 1994–1999 m. programavimo laikotarpį, dauguma dar 2009 m. neatliktų finansinių korekcijų yra korekcijos pagal 2009 m. ketvirtąjį ketvirtį priimtus sprendimus dėl finansinių korekcijų. Jos bus atliktos pirmąjį 2010 m. ketvirtį.

Dėl 2000–2006 m. programavimo laikotarpio, jeigu valstybė narė po ES patikrinimo atlikti finansinę korekciją, ji gali panaikinti neteisėtas išlaidas iš kitos išlaidų deklaracijos ir jas pakeisti kitomis reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis pagal tą pačią programą. Kadangi daugumos ERPF programų ir Sanglaudos fondo projektų (2000–2006 m.) mokėjimų viršutinė riba pasiekta, reikalavimų neatitinkančios išlaidos bus atimtos tik užbaigimo dokumentuose (galutinėje išlaidų pažymoje, užbaigimo deklaracijoje ir galutinėje įgyvendinimo ataskaitoje), kuriuos valstybės narės pateiks artimiausiais mėnesiais.

2009 m. atliktos finansinės korekcijos (patvirtintos 2009 m. ir anksčiau)

2009 m. atliktos finansinės korekcijos (patvirtintos 2009 m. ir anksčiau)

| Mln. EUR |
| --- |
| | ERPF | SF | ESF | ŽOFP | EŽŪOGF Orientavimo skyrius | Iš viso |
| 1994–1999 m. finansinės korekcijos: |
| patvirtintos 2009 m. | 87 | 10 | 21 | 40 | 5 | 163 |
| patvirtintos ankstesniais metais | 131 | 0 | 0 | 6 | 0 | 137 |
| Tarpinė 1994–1999 m. suma | 218 | 10 | 21 | 46 | 5 | 300 |
| 2000–2006 m. finansinės korekcijos: |
| patvirtintos 2009 m. | 82 | 63 | 141 | 2 | 25 | 313 |
| patvirtintos ankstesniais metais | 34 | 16 | 44 | 2 | 0 | 96 |
| Tarpinė 2000–2006 m. suma | 116 | 79 | 185 | 4 | 25 | 409 |
| Iš viso 2009 m. atlikta finansinių korekcijų | 334 | 89 | 206 | 50 | 30 | 709 |

Mln. EUR

ERPF

SF

ESF

ŽOFP

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

Iš viso

1994–1999 m. finansinės korekcijos:

patvirtintos 2009 m.

87

10

21

40

5

163

163

patvirtintos ankstesniais metais

131

0

0

6

0

137

137

Tarpinė 1994–1999 m. suma

Tarpinė 1994–1999 m. suma

218

218

10

10

21

21

46

46

5

5

300

300

2000–2006 m. finansinės korekcijos:

patvirtintos 2009 m.

82

63

141

2

25

313

313

patvirtintos ankstesniais metais

34

16

44

2

0

96

96

Tarpinė 2000–2006 m. suma

Tarpinė 2000–2006 m. suma

116

116

79

79

185

185

4

4

25

25

409

409

Iš viso 2009 m. atlikta finansinių korekcijų

Iš viso 2009 m. atlikta finansinių korekcijų

334

334

89

89

206

206

50

50

30

30

709

709

Nurodytos sumos pagal valstybes nares išskirstytos 4 priede.

6.3.   KOMISIJOS ARBA VALSTYBIŲ NARIŲ SUSIGRĄŽINAMOS LĖŠOS

KOMISIJOS ARBA VALSTYBIŲ NARIŲ SUSIGRĄŽINAMOS LĖŠOS

Ši kategorija susijusi su sumomis, kurios dėl Komisijos, valstybių narių, Europos Audito Rūmų arba OLAF nustatytų klaidų ar pažeidimų išmokėtos nepagrįstai.

2009 m. patvirtintos susigrąžintinos lėšos

2009 m. patvirtintos susigrąžintinos lėšos

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 m. | 2008 m. |
| Pasidalijamasis valdymas |
| Žemės ūkis: EŽŪOGF/EŽŪGF | 163 | 360 |
| Sanglaudos politika | 102 | 31 |
| Tarpinė suma | 265 | 391 |
| Kitos valdymo rūšys: |
| — | išorės veiksmai |

Mln. EUR

2009 m.

2008 m.

Pasidalijamasis valdymas

Pasidalijamasis valdymas

Žemės ūkis: EŽŪOGF/EŽŪGF

163

360

Sanglaudos politika

102

31

Tarpinė suma

Tarpinė suma

265

265

391

391

Kitos valdymo rūšys:

Kitos valdymo rūšys:

—

išorės veiksmai

81

32

| — | vidaus politika |
| --- | --- |

—

vidaus politika

100

40

Tarpinė suma

Tarpinė suma

181

181

72

72

Iš viso

Iš viso

446

446

463

463

2009 m. susigrąžintos lėšos

2009 m. susigrąžintos lėšos

| Mln. EUR |
| --- |
| | Patvirtinta 2009 m. | Patvirtinta iki 2009 m. | Iš viso |
| Pasidalijamasis valdymas |
| Žemės ūkis: EŽŪOGF/EŽŪGF | 117 | 31 | 148 |
| Sanglaudos politika | 102 | 0 | 102 |
| Tarpinė suma | 219 | 31 | 250 |
| Kitos valdymo rūšys: |
| — | išorės veiksmai |

Mln. EUR

Patvirtinta 2009 m.

Patvirtinta iki 2009 m.

Iš viso

Pasidalijamasis valdymas

Žemės ūkis: EŽŪOGF/EŽŪGF

117

31

148

148

Sanglaudos politika

102

0

102

102

Tarpinė suma

Tarpinė suma

219

219

31

31

250

250

Kitos valdymo rūšys:

—

išorės veiksmai

60

21

81

81

| — | vidaus politika |
| --- | --- |

—

vidaus politika

87

13

100

100

Tarpinė suma

Tarpinė suma

147

147

34

34

181

181

Iš viso

Iš viso

366

366

65

65

431

431

6.3.1.   
  Žemės ūkis. Su pažeidimais, kuriuos nustatė valstybės narės, susijusių sumų susigrąžinimas

Žemės ūkis. Su pažeidimais, kuriuos nustatė valstybės narės, susijusių sumų susigrąžinimas

Valstybės narės privalo nustatyti ir susigrąžinti dėl pažeidimų prarastas sumas, remdamosi savo nacionalinėmis taisyklėmis ir procedūromis. EŽŪGF finansuojamų veiksmų atveju, jeigu valstybėms narėms pasiseka iš gavėjų susigrąžinti lėšas, jos perveda susigrąžintas sumas Komisijai ir šios įtraukiamos į ekonominės veiklos rezultatų ataskaitą kaip įplaukos. EŽŪFKP atveju susigrąžinama suma atskaitoma iš kito mokėjimo prašymo sumos, todėl atitinkama EŽŪFKP suma gali būti dar kartą panaudota programai. Jeigu valstybė narė nesiima susigrąžinimo veiksmų arba tai daro nekruopščiai, Komisija gali nuspręsti įsikišti, atlikdama atitikties patvirtinimo procedūrą ir skirti atitinkamai valstybei narei finansinę korekciją.

Mažiau pajamų iš pažeidimų gauta pirmiausia dėl teigiamo veiksmingesnių kontrolės sistemų valstybėse narėse poveikio, įskaitant 50 % patvirtinimo procedūros poveikį (Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 32 straipsnio 5 dalis).

6.3.2.   
  Sanglaudos politika

Sanglaudos politika

Valstybės narės visų pirma yra atsakingos už pažeidimų prevenciją, nustatymą ir ištaisymą ir nepagrįstai išmokėtų sumų ir, kai tinkama, delspinigių susigrąžinimą. Valstybių narių susigrąžintos sumos neįtrauktos į pirmiau pateiktą lentelę (žr. paaiškinimą 6.5 dalyje). Į šią kategoriją įtraukta susigrąžinta suma tiesiogiai susijusi su Komisijos atliktu susigrąžinimu.

6.3.3.   
  Kitos valdymo rūšys

Kitos valdymo rūšys

Su pažeidimais, nustatytais srityse, kurios valdomos kitas būdais, susijusių sumų susigrąžinimas atliekamas išduodant vykdomąjį raštą sumoms išieškoti arba sumažinant kitą išmoką. Jeigu gavėjo yra paprašyta atsiųsti pataisytą galutinę išlaidų ataskaitą, su pažeidimu susijusi suma yra nebūtinai registruojama Komisijos apskaitos sistemoje.

6.4.   SVARSTOMOS FINANSINĖS KOREKCIJOS PO ES PATIKRINIMŲ

SVARSTOMOS FINANSINĖS KOREKCIJOS PO ES PATIKRINIMŲ

6.4.1.   
  Žemės ūkis

Žemės ūkis

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2008 12 31 svarstomos finansinės korekcijos | 2009 m. svarstomos naujos finansinės korekcijos | Finansinės korekcijos, dėl kurių priimtas sprendimas 2009 m. | Finansinių korekcijų, dėl kurių priimtas sprendimas arba kurios svarstomos, patikslinimas 2008 12 31 | 2009 12 31 svarstomos finansinės korekcijos |
| EŽŪOGF | 1 733 | 657 | – 317 | 690 | 2 763 |

Mln. EUR

2008 12 31 svarstomos finansinės korekcijos

2009 m. svarstomos naujos finansinės korekcijos

Finansinės korekcijos, dėl kurių priimtas sprendimas 2009 m.

Finansinių korekcijų, dėl kurių priimtas sprendimas arba kurios svarstomos, patikslinimas 2008 12 31

2009 12 31 svarstomos finansinės korekcijos

EŽŪOGF

1 733

657

– 317

690

2 763

Kiekvienais metais Komisija nustato priemones ir valstybes nares, kurių atitiktis bus audituojama, remdamasi metine įvairių žemės ūkio išlaidų rizikos analize. Atitikties patvirtinimo procedūra vyksta kelerius metus: 2009 m. pabaigoje iš esmės buvo baigtas iki 2003 m. patirtų išlaidų atitikties patvirtinimas. 2003–2009 m. auditai tebevyksta.

Pagal apskaitos politiką ir visuotinai priimtus apskaitos principus rengdama metines ataskaitas Komisija gali naudotis įverčiais. Taip yra išlaidų, kurios greičiausiai bus pašalintos iš ES finansavimo dėl būsimų sprendimų dėl atitikties, atveju. Įvertinant sumą, atsižvelgiama į patikimiausią turimą informaciją. Sprendimai dėl EŽŪGF korekcijų priimami kiekvieniems finansiniams metams, kuriais patirtos išlaidos, todėl įmanoma apskaičiuoti korekcijų vidurkį kiekvienais pasibaigusiais finansiniais metais ir ekstrapoliuoti šį procentinį dydį vėlesniems finansiniams metams, kurių duomenys dar tikrinami. Šio įverčio patikimumas patikrinamas jį lyginant su „svarstomų korekcijų“ sumomis, susijusiomis su tais metais, kurių duomenys turimi, ir su konkrečiais metais atliktų atitikties auditų rezultatais. Be to, reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad korekcijų vidurkis per pasibaigusius finansinius metus yra sąlyginai pastovus, tai yra 1,1–1,9 %.

Apskaičiuota, kad gautina suma pagal būsimus sprendimus dėl atitikties po 2003–2009 m. išlaidų auditų yra 2 763 mln. EUR. Iš šios sumos 2,1 mlrd. EUR susiję su svarstomomis finansinėmis korekcijomis, kurių suma apskaičiuota remiantis esamais atliekamais audito atvejais (kurie daugiausia susiję su 2003–2007 išlaidų metais).

Pirmiau nurodytas įvertis yra didesnis todėl, kad, palyginti su ankstesniais metais, vidutinė koregavimo norma, palyginti su išlaidomis, padidėjo nuo 1,1 iki 1,5 %. Naujausi turimi „svarstomų korekcijų“ 2003, 2004, 2005, 2006 ir 2007 m. duomenys patvirtina, kad šis dydis apskaičiuotas teisingai ir kad vidutinė koregavimo norma yra net didesnė nei 1,5 %. Bendrosios išmokos schemos (BIS) įvedimo 2005 m. finansines pasekmes šiuo metu numatyti sunku. Viena vertus, galima manyti, kad ne vienu atveju korekcijų sumažės, kita vertus, BIS priemonių nustatyto dydžio korekcijos gali turėti didesnį finansinį poveikį. Kadangi sumos dar negalutinės, jos nepripažįstamos balanse.

6.4.2.   
  Struktūriniai veiksmai

Struktūriniai veiksmai

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2008 12 31 svarstomos finansinės korekcijos | 2009 m. svarstomos naujos finansinės korekcijos | 2009 m. patvirtintos finansinės korekcijos | Patvirtintų arba svarstomų finansinių korekcijų patikslinimas 2008 12 31 | 2009 12 31 svarstomos finansinės korekcijos |
| Struktūriniai fondai ir Sanglaudos fondas (1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programos) |
| ERPF | 1 771 | 89 | –1 087 | – 343 | 430 |
| Sanglaudos fondas | 178 | 98 | –80 | –47 | 149 |
| ESF | 630 | 2 | –56 | – 250 | 326 |
| ŽOFP | 35 | 0 | –33 | 0 | 2 |
| EŽŪOGF Orientavimo skyrius + EŽŪFKP | 4 | 221 | –38 | 4 | 191 |
| Iš viso | 2 618 | 410 | –1 294 | – 636 | 1 098 |

Mln. EUR

2008 12 31 svarstomos finansinės korekcijos

2009 m. svarstomos naujos finansinės korekcijos

2009 m. patvirtintos finansinės korekcijos

Patvirtintų arba svarstomų finansinių korekcijų patikslinimas 2008 12 31

2009 12 31 svarstomos finansinės korekcijos

Struktūriniai fondai ir Sanglaudos fondas (1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programos)

ERPF

1 771

89

–1 087

– 343

430

Sanglaudos fondas

178

98

–80

–47

149

ESF

630

2

–56

– 250

326

ŽOFP

35

0

–33

0

2

EŽŪOGF Orientavimo skyrius + EŽŪFKP

4

221

–38

4

191

Iš viso

Iš viso

2 618

2 618

410

410

–1 294

–1 294

– 636

– 636

1 098

1 098

Nurodyta suma grindžiama Komisijos, Audito Rūmų ir OLAF audito metu nustatytais faktais; visų jų atveju atitinkami GD imasi tolesnių veiksmų per oficialias teisines procedūras ir tebevykstančias prieštaravimo procedūras su atitinkamomis valstybėmis narėmis. Tai yra geriausias įvertis, atsižvelgiant į tai, kokių tolesnių veiksmų imtasi po audito, ir į pateiktus raštus dėl galutinės pozicijos (ar į prieš sustabdymą pateiktus raštus) 2009 m. gruodžio 31 d. Ši suma keisis pasibaigus prieštaravimo procedūrai dėl sustabdymo ir finansinių korekcijų, kurias atliekant valstybėms narėms suteikiama galimybė savo reikalavimus pagrįsti papildomais įrodymais.

6.5.   VALSTYBIŲ NARIŲ VYKDOMA STRUKTŪRINIŲ VEIKSMŲ ARBA SANGLAUDOS POLITIKOS LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMO IR FINANSINIO KOREGAVIMO VEIKLA

VALSTYBIŲ NARIŲ VYKDOMA STRUKTŪRINIŲ VEIKSMŲ ARBA SANGLAUDOS POLITIKOS LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMO IR FINANSINIO KOREGAVIMO VEIKLA

Sanglaudos politikos srityje valstybių narių atliekamos korekcijos po savo pačių arba ES auditų Komisijos apskaitos sistemoje neregistruojamos, nes valstybės narės šias sumas gali dar kartą panaudoti kitoms reikalavimus atitinkančioms išlaidoms padengti. Vis dėlto valstybės narės Komisijai privalo teikti naujausią informaciją apie panaikinimus, susigrąžintas ir dar nesusigrąžintas lėšas, susijusią tiek su 2009 m., tiek bendrai su 2000–2006 m. ir 2007–2013 m. laikotarpių struktūriniais fondais, apimančią visus keturis struktūrinius fondus (ERPF, ESF, EŽŪOGF Orientavimo skyrių ir ŽOFP). Tačiau jos neprivalo atskirai nurodyti korekcijų, atliekamų atsižvelgiant į ES audito darbą. Dėl šios priežasties valstybių narių atliktos finansinės korekcijos nepridedamos prie Komisijos korekcijų.

Remiantis valstybių narių pagal reglamentus (EB) Nr. 438/2001 ir (EB) Nr. 448/2001 teikiamais duomenimis, 2009 m. panaikintos ir susigrąžintos sumos yra atitinkamai 986 mln. ir 247 mln. EUR, iš viso – 1 233 mln. EUR. Šiais duomenimis atsižvelgiama į pirmosios Komisijos analizės rezultatus, dėl kurių tam tikri duomenys pataisyti. 2009 m. Komisijai atlikus devynių (2008 m. – 10) valstybių narių duomenų auditus vietoje, matyti, kad duomenų registravimo ir pranešimo sistemos dar nevisiškai patikimos visose valstybėse narėse, nors yra požymių, kad jų kokybė gerėja ir kad, palyginti su ankstesniais metais, padėtis pagerėjo. Be to, duomenys neišsamūs, visų pirma tai pasakytina apie viso programos laikotarpio duomenis, kadangi kai kurios didžiosios valstybės narės dar nepranešė apie ankstesniais laikotarpio metais atliktas korekcijas. Tačiau, palyginti su ankstesniais metais, išsamumas vis tiek kiek pagerėjo, ir valstybės narės sutarė pateikti visą informaciją užbaigiant programą.

Yra rizikos, kad pateikti duomenys apie 2000–2006 m. finansines korekcijas atsižvelgiant į ES įstaigų audito darbą (Komisijos ar Europos Audito Rūmų atliktus auditus, arba OLAF tyrimus) ir valstybių narių pateikti duomenys atsižvelgiant į jų pačių audito darbą gali sutapti. Taip yra dėl to, kad didelę dalį finansinių korekcijų atsižvelgdamos į ES įstaigų audito darbą valstybės narės patvirtina ir atlieka be oficialaus Komisijos sprendimo, atitinkamas išlaidas panaikindamos savo išlaidų deklaracijose. Kadangi valstybės narės neprivalo atskirti korekcijų atsižvelgiant į ES įstaigų audito darbą ir korekcijų po savo pačių patikrinimų ir auditų, šios sutapties masto tiksliai kiekybiškai įvertinti neįmanoma. Be to, finansinį koregavimą valstybė narė faktiškai gali atlikti kitais metais nei tais, kai ji pritarė finansinei korekcijai. Todėl galima sutaptis yra tik numanoma. Palyginus 2009 m. valstybių narių duomenis pagal pavienes valstybes nares ir valstybių narių patvirtintas korekcijų atsižvelgiant į ES įstaigų audito darbą, sumas, galima daryti išvadą, kad sutampanti suma neturėtų viršyti 465 mln. EUR. 2008 m. sutampanti suma negali viršyti 600 mln. EUR.

2007–2013 m. programavimo laikotarpiu Komisija metinę atskaitomybę įtraukė į savo IT sistemas. Vadinasi, ji duomenis gaus elektroniniu būdu tiesiogiai iš valstybių narių. Sektoriams taikomuose reglamentuose valstybių narių taip pat reikalaujama atskirai nurodyti korekcijas atsižvelgiant į ES įstaigų audito darbą, siekiant išvengti bet kokios sutapties.

6 pastaba.   1 priedas. Žemės ūkio ir kaimo plėtros finansinės korekcijos ir lėšų susigrąžinimas, dėl kurių priimtas sprendimas 2009 m.

6 pastaba.

1 priedas. Žemės ūkio ir kaimo plėtros finansinės korekcijos ir lėšų susigrąžinimas, dėl kurių priimtas sprendimas 2009 m.

Duomenys pagal valstybes nares

Duomenys pagal valstybes nares

| Mln. EUR |
| --- |
| Valstybė narė | Finansinis patvirtinimas | Atitikties patvirtinimas | Nustatyta pažeidimų | Iš viso |
| Belgija | 0 | 12 | 2 | 15 |
| Bulgarija | 0 | 0 | 5 | 5 |
| Čekija | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Danija | 0 | 101 | 4 | 104 |
| Vokietija | 0 | 2 | 15 | 17 |
| Estija | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Airija | –2 | 3 | 2 | 4 |
| Graikija | 2 | 18 | 1 | 21 |
| Ispanija | 7 | 62 | 38 | 106 |
| Prancūzija | 3 | 73 | 35 | 111 |
| Italija | –3 | 5 | 13 | 15 |
| Kipras | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Latvija | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Lietuva | 0 | 2 | 1 | 4 |
| Liuksemburgas | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Vengrija | 6 | 13 | 2 | 22 |
| Malta | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Nyderlandai | 1 | 30 | 5 | 36 |
| Austrija | 0 | 2 | 1 | 3 |
| Lenkija | 0 | 11 | 2 | 13 |
| Portugalija | 0 | 9 | 8 | 18 |
| Rumunija | 5 | 0 | 9 | 14 |
| Slovėnija | 0 | 1 | 0 | 2 |
| Slovakija | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Suomija | 2 | 0 | 0 | 2 |
| Švedija | 0 | 0 | 2 | 2 |
| Jungtinė Karalystė | 83 | 12 | 14 | 109 |
| Priimtas sprendimas, iš viso | 103 | 359 | 163 | 625 |
| N.B.: nurodyti skaičiai suapvalinti iki milijonų eurų, o skaičius 0 rodo, kad faktiniai skaičiai nesiekia 500 000 EUR. |

Mln. EUR

Valstybė narė

Finansinis patvirtinimas

Atitikties patvirtinimas

Nustatyta pažeidimų

Iš viso

Belgija

0

12

2

15

Bulgarija

0

0

5

5

Čekija

0

0

0

1

Danija

0

101

4

104

Vokietija

0

2

15

17

Estija

0

0

0

0

Airija

–2

3

2

4

Graikija

2

18

1

21

Ispanija

7

62

38

106

Prancūzija

3

73

35

111

Italija

–3

5

13

15

Kipras

0

0

0

0

Latvija

0

0

0

0

Lietuva

0

2

1

4

Liuksemburgas

0

0

0

0

Vengrija

6

13

2

22

Malta

0

0

0

0

Nyderlandai

1

30

5

36

Austrija

0

2

1

3

Lenkija

0

11

2

13

Portugalija

0

9

8

18

Rumunija

5

0

9

14

Slovėnija

0

1

0

2

Slovakija

0

0

1

1

Suomija

2

0

0

2

Švedija

0

0

2

2

Jungtinė Karalystė

83

12

14

109

Priimtas sprendimas, iš viso

Priimtas sprendimas, iš viso

103

103

359

359

163

163

625

625

N.B.: nurodyti skaičiai suapvalinti iki milijonų eurų, o skaičius 0 rodo, kad faktiniai skaičiai nesiekia 500 000 EUR.

6 pastaba.   2 priedas. 2009 m. atliktos žemės ūkio ir kaimo plėtros finansinės korekcijos ir susigrąžintos lėšos

6 pastaba.

2 priedas. 2009 m. atliktos žemės ūkio ir kaimo plėtros finansinės korekcijos ir susigrąžintos lėšos

Duomenys pagal valstybes nares

Duomenys pagal valstybes nares

| Mln. EUR |
| --- |
| Valstybė narė | Finansinis patvirtinimas ir mokėjimo terminų nesilaikymas | Atitikties patvirtinimas | Valstybių narių deklaruoti pažeidimai (lėšos sumokėtos ES) | Iš viso |
| Belgija | 0 | 12 | 2 | 14 |
| Bulgarija | 0 | — | 1 | 1 |
| Čekija | 0 | — | 0 | 0 |
| Danija | 0 | 101 | 4 | 105 |
| Vokietija | 0 | 1 | 16 | 18 |
| Estija | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Airija | –2 | 5 | 2 | 5 |
| Graikija | 2 | 189 | 5 | 196 |
| Ispanija | 7 | 23 | 30 | 59 |
| Prancūzija | 3 | 46 | 34 | 82 |
| Italija | –3 | 167 | 13 | 177 |
| Kipras | — | 0 | 0 | 1 |
| Latvija | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Lietuva | 0 | 0 | 2 | 2 |
| Liuksemburgas | 0 | — | 0 | 0 |
| Vengrija | 6 | — | 3 | 9 |
| Malta | — | — | 0 | 0 |
| Nyderlandai | 1 | 2 | 6 | 9 |
| Austrija | 0 | — | 1 | 1 |
| Lenkija | 0 | — | 2 | 2 |
| Portugalija | 0 | 0 | 7 | 7 |
| Rumunija | 5 | — | 7 | 12 |
| Slovėnija | 0 | 1 | 0 | 2 |
| Slovakija | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Suomija | 2 | 0 | 1 | 2 |
| Švedija | 0 | 12 | 2 | 14 |
| Jungtinė Karalystė | 83 | 41 | 9 | 133 |
| Iš viso atlikta | 103 | 600 | 148 | 851 |
| N.B.: nurodyti skaičiai suapvalinti iki milijonų eurų, o skaičius 0 rodo, kad faktiniai skaičiai nesiekia 500 000 EUR. |

Mln. EUR

Valstybė narė

Finansinis patvirtinimas ir mokėjimo terminų nesilaikymas

Atitikties patvirtinimas

Valstybių narių deklaruoti pažeidimai (lėšos sumokėtos ES)

Iš viso

Belgija

0

12

2

14

Bulgarija

0

—

1

1

Čekija

0

—

0

0

Danija

0

101

4

105

Vokietija

0

1

16

18

Estija

0

0

0

0

Airija

–2

5

2

5

Graikija

2

189

5

196

Ispanija

7

23

30

59

Prancūzija

3

46

34

82

Italija

–3

167

13

177

Kipras

—

0

0

1

Latvija

0

0

0

0

Lietuva

0

0

2

2

Liuksemburgas

0

—

0

0

Vengrija

6

—

3

9

Malta

—

—

0

0

Nyderlandai

1

2

6

9

Austrija

0

—

1

1

Lenkija

0

—

2

2

Portugalija

0

0

7

7

Rumunija

5

—

7

12

Slovėnija

0

1

0

2

Slovakija

0

0

0

0

Suomija

2

0

1

2

Švedija

0

12

2

14

Jungtinė Karalystė

83

41

9

133

Iš viso atlikta

Iš viso atlikta

103

103

600

600

148

148

851

851

N.B.: nurodyti skaičiai suapvalinti iki milijonų eurų, o skaičius 0 rodo, kad faktiniai skaičiai nesiekia 500 000 EUR.

6 pastaba.   3 priedas. 2009 m. struktūriniams veiksmams patvirtintos finansinės korekcijos

6 pastaba.

3 priedas. 2009 m. struktūriniams veiksmams patvirtintos finansinės korekcijos

Duomenys pagal valstybes nares

Duomenys pagal valstybes nares

| Mln. EUR |
| --- |
| | Suvestiniai 2008 m. duomenys | 2009 m. patvirtintos finansinės korekcijos | Suvestiniai 2009 m. duomenys |
| Valstybė narė | | ERPF | SF | ESF | ŽOFP | EŽŪOGF Orientavimo skyrius | Iš viso | |
| 1994–1999 m. | 1 995 | 445 | 10 | 21 | 41 | 4 | 521 | 2 516 |
| Belgija | 5 | — | — | 0 | — | — | 0 | 5 |
| Danija | 3 | 0 | — | — | — | — | 0 | 3 |
| Vokietija | 286 | 49 | — | — | — | 4 | 53 | 339 |
| Airija | 42 | 0 | — | — | — | — | 0 | 42 |
| Graikija | 526 | — | — | — | — | 0 | 0 | 526 |
| Ispanija | 244 | 250 | 5 | 17 | 32 | 0 | 304 | 548 |
| Prancūzija | 83 | 0 | — | 0 | — | — | 1 | 84 |
| Italija | 442 | 63 | — | — | — | — | 63 | 505 |
| Liuksemburgas | 1 | 0 | — | 4 | — | — | 4 | 5 |
| Nyderlandai | 168 | 1 | — | — | 9 | — | 9 | 177 |
| Austrija | 2 | 0 | — | — | — | 0 | 0 | 2 |
| Portugalija | 113 | 19 | 5 | — | — | — | 24 | 137 |
| Suomija | 1 | — | — | 0 | — | 0 | 0 | 1 |
| Švedija | 1 | 0 | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Jungtinė Karalystė | 77 | 54 | — | — | — | — | 54 | 131 |
| INTERREG | 1 | 9 | — | — | — | — | 9 | 10 |
| 2000–2006 m. | 3 313 | 1 616 | 76 | 159 | 5 | 34 | 1 890 | 5 203 |
| Belgija | 5 | 2 | — | 3 | — | — | 5 | 10 |
| Bulgarija | — | — | 2 | — | — | — | 2 | 2 |
| Čekija | — | — | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Danija | — | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| Vokietija | 10 | 0 | — | 2 | — | — | 2 | 12 |
| Estija | — | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Airija | 26 | 16 | — | — | — | — | 16 | 42 |
| Graikija | 867 | 37 | 2 | 14 | — | — | 53 | 920 |
| Ispanija | 1 246 | 1 200 | 22 | 24 | 3 | 8 | 1 257 | 2 503 |
| Prancūzija | 249 | 3 | — | 9 | 0 | — | 12 | 261 |
| Italija | 608 | 135 | — | 80 | 2 | — | 217 | 825 |
| Kipras | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Latvija | 3 | 1 | — | 0 | — | — | 1 | 4 |
| Lietuva | 1 | — | 1 | — | — | — | 1 | 2 |
| Liuksemburgas | — | — | — | 2 | — | — | 2 | 2 |
| Vengrija | — | 4 | 41 | 7 | — | 0 | 52 | 52 |
| Malta | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Nyderlandai | 1 | 0 | — | — | — | 1 | 1 | 2 |
| Austrija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Lenkija | 37 | 85 | — | 12 | 0 | 11 | 108 | 145 |
| Portugalija | 95 | 31 | 0 | 0 | — | — | 31 | 126 |
| Rumunija | 2 | — | 8 | — | — | 14 | 22 | 24 |
| Slovėnija | 2 | — | — | 0 | — | — | 0 | 2 |
| Slovakija | 1 | 38 | — | — | — | — | 38 | 39 |
| Suomija | — | 0 | — | — | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Švedija | 11 | — | — | 0 | — | — | 0 | 11 |
| Jungtinė Karalystė | 149 | 63 | — | 5 | — | — | 68 | 217 |
| INTERREG | — | 1 | — | — | — | — | 1 | 1 |
| Iš viso patvirtinta | 5 308 | 2 061 | 86 | 180 | 46 | 38 | 2 411 | 7 719 |
| N.B.: nurodyti skaičiai suapvalinti iki milijonų eurų, o skaičius 0 rodo, kad faktiniai skaičiai nesiekia 500 000 EUR. |

Mln. EUR

Suvestiniai 2008 m. duomenys

2009 m. patvirtintos finansinės korekcijos

Suvestiniai 2009 m. duomenys

Valstybė narė

ERPF

SF

ESF

ŽOFP

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

Iš viso

1994–1999 m.

1994–1999 m.

1 995

1 995

445

445

10

10

21

21

41

41

4

4

521

521

2 516

2 516

Belgija

5

—

—

0

—

—

0

5

Danija

3

0

—

—

—

—

0

3

Vokietija

286

49

—

—

—

4

53

339

Airija

42

0

—

—

—

—

0

42

Graikija

526

—

—

—

—

0

0

526

Ispanija

244

250

5

17

32

0

304

548

Prancūzija

83

0

—

0

—

—

1

84

Italija

442

63

—

—

—

—

63

505

Liuksemburgas

1

0

—

4

—

—

4

5

Nyderlandai

168

1

—

—

9

—

9

177

Austrija

2

0

—

—

—

0

0

2

Portugalija

113

19

5

—

—

—

24

137

Suomija

1

—

—

0

—

0

0

1

Švedija

1

0

—

—

—

—

0

1

Jungtinė Karalystė

77

54

—

—

—

—

54

131

INTERREG

1

9

—

—

—

—

9

10

2000–2006 m.

2000–2006 m.

3 313

3 313

1 616

1 616

76

76

159

159

5

5

34

34

1 890

1 890

5 203

5 203

Belgija

5

2

—

3

—

—

5

10

Bulgarija

—

—

2

—

—

—

2

2

Čekija

—

—

0

—

—

—

0

0

Danija

—

—

—

0

0

—

0

0

Vokietija

10

0

—

2

—

—

2

12

Estija

—

0

—

—

—

—

0

0

Airija

26

16

—

—

—

—

16

42

Graikija

867

37

2

14

—

—

53

920

Ispanija

1 246

1 200

22

24

3

8

1 257

2 503

Prancūzija

249

3

—

9

0

—

12

261

Italija

608

135

—

80

2

—

217

825

Kipras

—

—

—

—

—

—

—

—

Latvija

3

1

—

0

—

—

1

4

Lietuva

1

—

1

—

—

—

1

2

Liuksemburgas

—

—

—

2

—

—

2

2

Vengrija

—

4

41

7

—

0

52

52

Malta

—

—

—

—

—

—

—

—

Nyderlandai

1

0

—

—

—

1

1

2

Austrija

—

—

—

—

—

—

—

—

Lenkija

37

85

—

12

0

11

108

145

Portugalija

95

31

0

0

—

—

31

126

Rumunija

2

—

8

—

—

14

22

24

Slovėnija

2

—

—

0

—

—

0

2

Slovakija

1

38

—

—

—

—

38

39

Suomija

—

0

—

—

0

0

0

0

Švedija

11

—

—

0

—

—

0

11

Jungtinė Karalystė

149

63

—

5

—

—

68

217

INTERREG

—

1

—

—

—

—

1

1

Iš viso patvirtinta

Iš viso patvirtinta

5 308

5 308

2 061

2 061

86

86

180

180

46

46

38

38

2 411

2 411

7 719

7 719

N.B.: nurodyti skaičiai suapvalinti iki milijonų eurų, o skaičius 0 rodo, kad faktiniai skaičiai nesiekia 500 000 EUR.

6 pastaba.   4 priedas. 2009 m. atliktos finansinės korekcijos. Struktūriniai veiksmai

6 pastaba.

4 priedas. 2009 m. atliktos finansinės korekcijos. Struktūriniai veiksmai

Duomenys pagal valstybes nares

Duomenys pagal valstybes nares

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 m. įgyvendinti sprendimai |
| Valstybė narė | ERPF | SF | ESF | ŽOFP | EŽŪOGF Orientavimo skyrius | Iš viso |
| 1994–1999 m. laikotarpis | 218 | 10 | 21 | 46 | 5 | 300 |
| Belgija | — | — | 0 | — | — | 0 |
| Danija | 2 | — | — | — | — | 2 |
| Vokietija | 109 | — | — | 0 | 4 | 113 |
| Airija | 0 | — | — | 0 | — | 1 |
| Graikija | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Ispanija | 3 | 5 | 17 | 32 | 0 | 57 |
| Prancūzija | 1 | — | 0 | 5 | — | 6 |
| Italija | 41 | — | — | — | — | 41 |
| Liuksemburgas | 0 | — | 4 | — | — | 4 |
| Nyderlandai | 7 | — | — | 9 | — | 16 |
| Austrija | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Portugalija | 1 | 5 | — | — | — | 6 |
| Suomija | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Švedija | 0 | — | — | — | — | 0 |
| Jungtinė Karalystė | 52 | — | — | — | — | 52 |
| INTERREG | 2 | — | — | — | — | 2 |
| 2000–2006 m. laikotarpis | 116 | 79 | 185 | 4 | 25 | 409 |
| Belgija | — | — | 3 | — | — | 3 |
| Bulgarija | — | 3 | — | — | — | 3 |
| Čekija | — | 0 | — | — | — | 0 |
| Danija | — | — | — | — | — | — |
| Vokietija | — | — | — | — | — | — |
| Estija | — | 0 | — | — | — | 0 |
| Airija | — | — | — | — | — | — |
| Graikija | 47 | 5 | 14 | — | — | 66 |
| Ispanija | 7 | 14 | 38 | 0 | — | 59 |
| Prancūzija | 1 | — | 0 | — | — | 2 |
| Italija | 10 | — | 80 | 4 | — | 93 |
| Kipras | — | — | — | — | — | — |
| Latvija | — | — | 0 | — | — | 0 |
| Lietuva | — | 1 | — | — | — | 1 |
| Liuksemburgas | — | — | 2 | — | — | 2 |
| Vengrija | — | 40 | 1 | — | 0 | 41 |
| Malta | — | — | — | — | — | — |
| Nyderlandai | — | — | — | — | — | — |
| Austrija | — | — | — | — | — | — |
| Lenkija | 42 | — | 42 | — | 11 | 95 |
| Portugalija | 9 | 9 | — | — | — | 18 |
| Rumunija | — | 6 | — | — | 14 | 20 |
| Slovėnija | — | — | — | — | — | — |
| Slovakija | — | — | — | — | — | — |
| Suomija | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Švedija | — | — | — | — | — | — |
| Jungtinė Karalystė | — | — | 5 | — | — | 5 |
| INTERREG | 0 | — | — | — | — | 0 |
| Iš viso atlikta | 334 | 89 | 206 | 50 | 30 | 709 |
| N.B.: nurodyti skaičiai suapvalinti iki milijonų eurų, o skaičius 0 rodo, kad faktiniai skaičiai nesiekia 500 000 EUR. |

Mln. EUR

2009 m. įgyvendinti sprendimai

Valstybė narė

ERPF

SF

ESF

ŽOFP

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

Iš viso

1994–1999 m. laikotarpis

1994–1999 m. laikotarpis

218

218

10

10

21

21

46

46

5

5

300

300

Belgija

—

—

0

—

—

0

Danija

2

—

—

—

—

2

Vokietija

109

—

—

0

4

113

Airija

0

—

—

0

—

1

Graikija

—

—

—

—

0

0

Ispanija

3

5

17

32

0

57

Prancūzija

1

—

0

5

—

6

Italija

41

—

—

—

—

41

Liuksemburgas

0

—

4

—

—

4

Nyderlandai

7

—

—

9

—

16

Austrija

0

—

—

—

0

0

Portugalija

1

5

—

—

—

6

Suomija

—

—

0

—

0

0

Švedija

0

—

—

—

—

0

Jungtinė Karalystė

52

—

—

—

—

52

INTERREG

2

—

—

—

—

2

2000–2006 m. laikotarpis

2000–2006 m. laikotarpis

116

116

79

79

185

185

4

4

25

25

409

409

Belgija

—

—

3

—

—

3

Bulgarija

—

3

—

—

—

3

Čekija

—

0

—

—

—

0

Danija

—

—

—

—

—

—

Vokietija

—

—

—

—

—

—

Estija

—

0

—

—

—

0

Airija

—

—

—

—

—

—

Graikija

47

5

14

—

—

66

Ispanija

7

14

38

0

—

59

Prancūzija

1

—

0

—

—

2

Italija

10

—

80

4

—

93

Kipras

—

—

—

—

—

—

Latvija

—

—

0

—

—

0

Lietuva

—

1

—

—

—

1

Liuksemburgas

—

—

2

—

—

2

Vengrija

—

40

1

—

0

41

Malta

—

—

—

—

—

—

Nyderlandai

—

—

—

—

—

—

Austrija

—

—

—

—

—

—

Lenkija

42

—

42

—

11

95

Portugalija

9

9

—

—

—

18

Rumunija

—

6

—

—

14

20

Slovėnija

—

—

—

—

—

—

Slovakija

—

—

—

—

—

—

Suomija

—

—

—

—

0

0

Švedija

—

—

—

—

—

—

Jungtinė Karalystė

—

—

5

—

—

5

INTERREG

0

—

—

—

—

0

Iš viso atlikta

Iš viso atlikta

334

334

89

89

206

206

50

50

30

30

709

709

N.B.: nurodyti skaičiai suapvalinti iki milijonų eurų, o skaičius 0 rodo, kad faktiniai skaičiai nesiekia 500 000 EUR.

7.   FINANSINĖS RIZIKOS VALDYMAS

Toliau nurodyta Europos Sąjungos (ES) finansinės rizikos valdymo informacija susijusi su:

| — | iždo operacijomis, kurias atlieka Europos Komisija, kad įvykdytų ES biudžetą, |
| --- | --- |

—

iždo operacijomis, kurias atlieka Europos Komisija, kad įvykdytų ES biudžetą,

| — | skolinimo ir skolinimosi veikla, kurią Europos Komisija vykdė makrofinansinės pagalbos (MFP), mokėjimų balanso (MBP) ir Euratomo priemonėmis, |
| --- | --- |

—

skolinimo ir skolinimosi veikla, kurią Europos Komisija vykdė makrofinansinės pagalbos (MFP), mokėjimų balanso (MBP) ir Euratomo priemonėmis,

| — | išorės veiksmų garantijų fondo veiksmais, ir |
| --- | --- |

—

išorės veiksmų garantijų fondo veiksmais, ir

| — | skolinimo ir skolinimosi veikla, taip pat iždo veikla, kurią Europos Sąjunga vykdė Europos plieno ir anglių bendrijos (likviduojamos) lygmeniu. |
| --- | --- |

—

skolinimo ir skolinimosi veikla, taip pat iždo veikla, kurią Europos Sąjunga vykdė Europos plieno ir anglių bendrijos (likviduojamos) lygmeniu.

7.1.   RIZIKOS VALDYMO POLITIKA

RIZIKOS VALDYMO POLITIKA

7.1.1.   
  Iždo operacijos

Iždo operacijos

Komisijos iždo operacijų valdymo taisyklės ir principai, skirti biudžeto vykdymui, išdėstyti reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 (su pakeitimais, padarytais reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2028/2004) ir Finansiniame reglamente (reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 su pakeitimais, padarytais reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006) bei jo įgyvendinimo taisyklėse (reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 su pakeitimais, padarytais reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 478/2007).

Remiantis pirmiau nurodytais reglamentais, taikomi šie pagrindiniai principai:

| — | Valstybės narės moka nuosavus išteklius į sąskaitas, šiuo tikslu Komisijos vardu atidarytas ižde arba kiekvienos valstybės narės paskirtoje įstaigoje. Komisija gali naudotis šiomis sąskaitomis tik siekdama įvykdyti grynųjų pinigų reikalavimus. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės moka nuosavus išteklius į sąskaitas, šiuo tikslu Komisijos vardu atidarytas ižde arba kiekvienos valstybės narės paskirtoje įstaigoje. Komisija gali naudotis šiomis sąskaitomis tik siekdama įvykdyti grynųjų pinigų reikalavimus.

| — | Valstybės narės moka nuosavus išteklius nacionalinėmis valiutomis, o Komisijos mokėjimai daugiausia atliekami eurais. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės moka nuosavus išteklius nacionalinėmis valiutomis, o Komisijos mokėjimai daugiausia atliekami eurais.

| — | Komisijos vardu atidarytų banko sąskaitų pereikvoti negalima. |
| --- | --- |

—

Komisijos vardu atidarytų banko sąskaitų pereikvoti negalima.

| — | Ne eurais laikomų sąskaitų likučiai panaudojami mokėjimams tomis pačiomis valiutomis arba periodiškai perskaičiuojami į eurus. |
| --- | --- |

—

Ne eurais laikomų sąskaitų likučiai panaudojami mokėjimams tomis pačiomis valiutomis arba periodiškai perskaičiuojami į eurus.

Be nuosavų išteklių sąskaitų, Komisija yra atidariusi kitas banko sąskaitas centriniuose ir komerciniuose bankuose, kad galėtų atlikti mokėjimus ir gauti kitokias įplaukas nei valstybių narių įnašai į biudžetą.

Iždo ir mokėjimo operacijos yra itin automatizuotos ir atliekamos naudojantis šiuolaikinėmis informacinėmis sistemomis. Siekiant garantuoti sistemos saugumą ir užtikrinti pareigų atskyrimą pagal Finansinį reglamentą, taikomos specialios procedūros, Komisijos vidaus kontrolės standartai ir audito principai.

Raštišku gairių ir procedūrų rinkiniu reguliuojamas iždo ir mokėjimo operacijų valdymas, siekiant riboti veiklos ir finansinę riziką bei užtikrinti tinkamą kontrolės lygį. Šios gairės ir procedūros apima įvairius operacijų aspektus (pavyzdžiui: mokėjimo atlikimą ir grynųjų pinigų valdymą, pinigų srautų prognozavimą, veiklos tęstinumą ir t. t.) ir reguliariai tikrinama, kaip jų laikomasi. Be to, Biudžeto GD ir Ekonomikos ir finansų reikalų GD rengia posėdžius, kuriuose aptaria keitimosi informacija apie rizikos valdymą klausimus ir geriausią praktiką.

7.1.2.   
  Skolinimosi ir skolinimo veikla (MFP, MB ir Euratomas)

Skolinimosi ir skolinimo veikla (MFP, MB ir Euratomas)

Skolinimo ir skolinimosi operacijas, kaip ir susijusį iždo valdymą, ES vykdo pagal atitinkamus Tarybos sprendimus, jei taikytina, ir vidaus gaires. Parengti raštiški procedūrų vadovai, apimantys konkrečias sritis, kaip antai: pasiskolintos lėšos, paskolos ir iždo valdymas, kuriuos naudoja atitinkami vykdomieji padaliniai. Nustatoma ir vertinama finansinė ir veiklos rizika, taip pat reguliariai tikrinama, kaip laikomasi vidaus gairių ir procedūrų. Paprastai veikla, kuria kompensuojami palūkanų normų pokyčiai ir užsienio valiutos kurso pokyčiai („apsidraudimo“ veikla), nevykdoma, kadangi skolinimo operacijos finansuojamos „kompensacinėmis“ skolinimosi operacijomis, kurios nesukuria atvirų palūkanų normų arba valiutos pozicijų.

7.1.3.   
  Garantijų fondas

Garantijų fondas

Garantijų fondo (žr. 2.3.3 pastabą) turto valdymo taisyklės ir principai išdėstyti 1994 m. lapkričio 25 d. Europos Komisijos ir Europos investicijų banko (EIB) konvencijoje ir jos vėlesniuose 1996 m. rugsėjo 17–23 d., 2002 m. gegužės 8 d. ir 2008 m. vasario 25 d. pakeitimuose. Garantijų fondo operacijos vykdomos tik eurais. Fondo investicijos atliekamos tik šia valiuta, siekiant išvengti bet kokios užsienio valiutos kurso rizikos. Turto valdymas grindžiamas įprastomis atsargumo taisyklėmis, kurių reikia laikytis vykdant finansinę veiklą. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas rizikos mažinimui ir užtikrinimui, kad valdomą turtą pakankamai greitai būtų galima parduoti arba perleisti, atsižvelgiant į prisiimtus įsipareigojimus.

7.1.4.   
  Likviduojama EAPB

Likviduojama EAPB

Europos Komisija administruoja įsipareigojimų likvidavimą, o likviduojamai EAPB nenumatyta naujų paskolų ar atitinkamo finansavimo. Nauji EAPB įsiskolinimai, atliekami tik refinansavimo tikslu siekiant sumažinti fondo sąnaudas. Iždo operacijoms taikomi apdairaus valdymo principai, siekiant apriboti finansinę riziką.

7.2.   RINKOS RIZIKA

RINKOS RIZIKA

Rinkos rizika yra rizika, kad dėl rinkos kainų pokyčių svyruos finansinės priemonės tikroji vertė arba pinigų srautai. Rinkos rizika apima ne tik nuostolių, bet ir pelno galimybę. Ją sudaro valiutų rizika, palūkanų normos rizika ir kita kainų rizika. Reikšmingos kitos kainų rizikos ES nėra.

7.2.1.   
  Valiutos rizika

Valiutos rizika

Valiutos rizika yra rizika, kad ES operacijų arba investicijų vertę paveiks valiutų kursų pokyčiai. Ši rizika kyla dėl vienos valiutos kainos pokyčio kitos valiutos atžvilgiu.

7.2.1.1.   
  Iždo operacijos

Iždo operacijos

Nuosavi ištekliai, kuriuos valstybės narės moka ne eurais, laikomi nuosavų išteklių sąskaitose pagal Nuosavų išteklių reglamentą. Jie perskaičiuojami į eurus, kai jų reikia mokėjimams atlikti. Šių lėšų valdymo procedūros nustatytos minėtame reglamente. Retais atvejais šios lėšos tiesiogiai naudojamos mokėjimams, kurie bus atliekami ta pačia valiuta, atlikti.

Komerciniuose bankuose Komisija laiko sąskaitas kitomis nei eurai ES valiutomis ir JAV doleriais, kad galėtų atlikti mokėjimus tomis valiutomis. Šios sąskaitos papildomos atsižvelgiant į atliktinų mokėjimų sumą, todėl jų vienos nakties likučiai yra labai maži, kad iki minimumo būtų sumažinta bet kokia rizika dėl užsienio valiutos kurso svyravimo.

Kai įvairios įplaukos (kitokios nei nuosavi ištekliai) gaunamos kitomis nei eurai valiutomis, jos pervedamos į Komisijos sąskaitas tomis pačiomis valiutomis, jeigu reikia padengti mokėjimus, arba perskaičiuojamos į eurus ir pervedamos į sąskaitas eurais. Avansinės sąskaitos kitomis nei eurai valiutomis papildomos atsižvelgiant į apskaičiuotus trumpalaikius vietos mokėjimų tomis pačiomis valiutomis poreikius. Likučiai šiose sąskaitose laikomi neviršijant atitinkamų aukščiausių ribų.

Kadangi visos laikinai mokėtinos baudos nurodomos ir mokamos eurais, nepatiriama užsienio valiutos kursų rizikos.

7.2.1.2.   
  Skolinimosi ir skolinimo veikla (MFP, MB ir Euratomas)

Skolinimosi ir skolinimo veikla (MFP, MB ir Euratomas)

Dauguma finansinio turto ir įsipareigojimų išreikšti eurais, todėl užsienio valiutos kursų rizikos ES nėra. Tačiau ES yra suteikusi paskolų JAV doleriais per Euratomo finansinę priemonę, kurios finansuojamos iš skolintos atitinkamos sumos JAV doleriais (kompensacinė operacija). Balanso sudarymo dieną dėl Euratomo užsienio valiutos kursų rizikos ES nebuvo.

7.2.1.3.   
  Garantijų fondas

Garantijų fondas

Finansinis turtas nurodytas eurais, todėl valiutos kursų rizikos nėra.

7.2.1.4.   
  Likviduojama EAPB

Likviduojama EAPB

Likviduojama EAPB patiria nedidelę grynąją užsienio valiutos kursų riziką, kurios ekvivalentas eurais – 2,2 mln. EUR, ir kuri kyla dėl būsto paskolų (ekvivalentas eurais – 1,5 mln.) ir einamųjų sąskaitų likučių (ekvivalentas eurais – 0,7 mln.).

7.2.2.   
  Palūkanų normos rizika

Palūkanų normos rizika

Palūkanų normos rizika yra galimybė, kad pakilus palūkanų normai sumažės vertybinio popieriaus, visų pirma obligacijos, vertė. Apskritai didėjant palūkanų normai, fiksuotų palūkanų obligacijų kaina mažėja, ir atvirkščiai.

7.2.2.1.   
  Iždo operacijos

Iždo operacijos

Komisijos iždas nesiskolina pinigų, todėl jam nekyla palūkanų normos rizika. Tačiau, jis uždirba palūkanas iš skirtingų bankų sąskaitose laikomų likučių. Todėl Komisija įdiegė priemones, kad užtikrintų, kad reguliariai uždirbamos palūkanos atitiktų rinkos palūkanų normas ir jų galimą svyravimą. Už lėšas, laikomas sąskaitose, kurios atidarytos valstybių narių ižduose arba centriniuose bankuose nuosavų išteklių įplaukoms, palūkanos neuždirbamos ir joms netaikomi mokesčiai. Atlygis už visas kitas sąskaitas, laikomas nacionaliniuose centriniuose bankuose, priklauso nuo specialių kiekvieno banko sąlygų. Taikomos kintamosios ir pagal rinkos svyravimus koreguojamos palūkanų normos.

Už vienos nakties likučius komerciniuose bankuose kasdien uždirbamos palūkanos. Joms taikomos kintamosios rinkos normos ir sutartinė marža (teigiama arba neigiama). Daugumos sąskaitų palūkanos skaičiuojamos atsižvelgiant į ECB ribinę palūkanų normą, kurią ECB taiko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms, ir koreguojamos, kad būtų atsižvelgiama į bet kokius šios normos svyravimus. Kai kurių kitų sąskaitų palūkanos skaičiuojamos atsižvelgiant į euro vienos nakties indekso vidurkį. Todėl rizikos, kad Komisija uždirba mažesnes nei rinkos palūkanas, nėra.

7.2.2.2.   
  Skolinimosi ir skolinimo veikla (MFP, MB ir Euratomas)

Skolinimosi ir skolinimo veikla (MFP, MB ir Euratomas)

Pasiskolintos lėšos ir paskolos kintamomis palūkanų normomis

Pasiskolintos lėšos ir paskolos kintamomis palūkanų normomis

Dėl skolinimosi ir skolinimo operacijų pobūdžio didelė ES turto ir įsipareigojimų dalis yra palūkaninis turtas ir įsipareigojimai. Dėl kintamomis palūkanų normomis MFP ir Euratomo pasiskolintų lėšų ES susiduria su palūkanų normos rizika. Tačiau su pasiskolintomis lėšomis susijusi palūkanų normos rizika yra kompensuojama termino ir keliamų sąlygų prasme lygiavertėmis paskolomis („kompensacinės“ operacijos). Balanso sudarymo dieną ES turėjo 0,96 mlrd. EUR kintamų palūkanų paskolų (nominaliosiomis vertėmis) (2008 m. – 1,05 mlrd. EUR), kurios perkainojamos kas 6 mėnesius.

Pasiskolintos lėšos ir paskolos fiksuotomis palūkanų normomis

Pasiskolintos lėšos ir paskolos fiksuotomis palūkanų normomis

2009 m. ES taip pat turėjo MFP ir Euratomo fiksuotų palūkanų paskolų, iš viso 110 mln. EUR (2008 m. – 85 mln. EUR), kurių galutinis grąžinimo terminas nuo vienerių iki penkerių metų (25 mln. EUR) ir daugiau nei penkeri metai (85 mln. EUR).

Konkrečiau, 2009 m. ES turėjo šešias fiksuotų palūkanų paskolas pagal MB finansinę priemonę, iš viso 9,2 mlrd. EUR (2008 m. – 2 mlrd. EUR), kurių galutinis grąžinimo terminas nuo vienerių iki penkerių metų (5 mlrd. EUR) ir daugiau nei penkeri metai (4,2 mlrd. EUR).

7.2.2.3.   
  Garantijų fondas

Garantijų fondas

Garantijų fondo išduotus kintamų palūkanų skolos vertybinius popierius veikia šių normų svyravimas, o fiksuotų palūkanų skolos vertybiniams popieriams kyla su jų tikrąja verte susijusi rizika. Fiksuotų palūkanų obligacijos balanso sudarymo dieną sudarė maždaug 97 % investicijų portfelio (2008 m. – 96 %).

7.2.2.4.   
  Likviduojama EAPB

Likviduojama EAPB

Dėl savo veiklos pobūdžio likviduojama EAPB patiria palūkanų normos riziką. Su pasiskolintomis lėšomis susijusi palūkanų normos rizika paprastai yra kompensuojama termino ir keliamų sąlygų prasme lygiavertėmis paskolomis. Kalbant apie turto valdymo operacijas, fiksuotų palūkanų obligacijos balanso sudarymo dieną sudarė maždaug 97 % vertybinių popierių portfelio (2008 m. – 97 %).

7.3.   KREDITO RIZIKA

KREDITO RIZIKA

Kredito rizika yra nuostolio rizika, kylanti dėl skolininko / paskolos gavėjo paskolos arba kito kredito nemokėjimo (pagrindinės sumos arba palūkanų (atkarpos) arba abiejų) arba dėl sutartinių įsipareigojimų nevykdymo. Įsipareigojimų nevykdymo atvejai apima mokėjimo vėlavimą, paskolos gavėjo mokėjimų restruktūrizavimą ir bankrotą).

7.3.1.   
  Iždo operacijos

Iždo operacijos

Dauguma Komisijos iždo išteklių laikomi pagal Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 dėl nuosavų išteklių valstybių narių atidarytose sąskaitose, kurios skirtos valstybių narių įnašams (nuosaviems ištekliams) mokėti. Visos tokios sąskaitos laikomos valstybių narių ižduose arba nacionaliniuose centriniuose bankuose. Šios institucijos Komisijai kelia mažiausią kredito (arba sandorio šalies) riziką, nes ją prisiima valstybės narės.

Dalis Komisijos iždo išteklių laikoma komerciniuose bankuose, kad būtų galima padengti mokėjimus, todėl šios sąskaitos papildomos laikantis laiku duotų nurodymų, o papildymas automatiškai atliekamas iždo grynųjų pinigų valdymo sistema. Kiekvienoje sąskaitoje laikoma minimali pinigų suma, proporcinga kasdien iš jos atliekamiems mokėjimams. Todėl vienos nakties indėlių sumos šiose sąskaitose paprastai yra nedidelės (vidutiniškai 50–150 mln. EUR, išskirstytų į daugiau nei 30 sąskaitų), todėl Komisijos rizika yra nedidelė. Šias sumas reikėtų vertinti atsižvelgiant į bendrus iždo likučius, kurie kinta nuo 1 mlrd. iki 35 mlrd. EUR, ir į bendrą 2009 m. atliktų mokėjimų sumą – 130 mlrd. EUR.

Be to, siekiant dar labiau sumažinti Komisijos sandorio šalies riziką, specialios gairės taikomos ir atrenkant komercinius bankus.

| — | Visi komerciniai bankai atrenkami konkurso būdu. Norint dalyvauti konkurso procedūrose, minimalus trumpalaikis kredito reitingas turi būti „Moody's“ P-1 arba lygiavertis reitingas (S&P A-1 arba „Fitch“ F1). Tam tikromis tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis gali užtekti mažesnio lygio reitingo. |
| --- | --- |

—

Visi komerciniai bankai atrenkami konkurso būdu. Norint dalyvauti konkurso procedūrose, minimalus trumpalaikis kredito reitingas turi būti „Moody's“ P-1 arba lygiavertis reitingas (S&P A-1 arba „Fitch“ F1). Tam tikromis tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis gali užtekti mažesnio lygio reitingo.

| — | Paprastai reikalaujama, kad komercinių bankų, kurie specialiai atrenkami laikinai surinktoms baudoms laikyti, minimalus ilgalaikis reitingas būtų S&P AA arba lygiavertis, o jeigu šios grupės bankų reitingas turi būti sumažintas, taikomos specialios priemonės. |
| --- | --- |

—

Paprastai reikalaujama, kad komercinių bankų, kurie specialiai atrenkami laikinai surinktoms baudoms laikyti, minimalus ilgalaikis reitingas būtų S&P AA arba lygiavertis, o jeigu šios grupės bankų reitingas turi būti sumažintas, taikomos specialios priemonės.

| — | 2009 m. Komisijos iždo tarnyba įdiegė alternatyvią laikinai surinktų baudų tvarkymo sistemą, kuria konkrečiai siekiama sumažinti šios srities riziką. Komisijai priėmus sprendimą C(2009) 4264, 2010 m. sausio 1 d. skirtos baudos bus tvarkomos pagal šią naująją sistemą ir nebebus laikomos komerciniuose bankuose. |
| --- | --- |

—

2009 m. Komisijos iždo tarnyba įdiegė alternatyvią laikinai surinktų baudų tvarkymo sistemą, kuria konkrečiai siekiama sumažinti šios srities riziką. Komisijai priėmus sprendimą C(2009) 4264, 2010 m. sausio 1 d. skirtos baudos bus tvarkomos pagal šią naująją sistemą ir nebebus laikomos komerciniuose bankuose.

| — | Avansinės sąskaitos laikomos vietos bankuose, atrinktuose supaprastinta konkurso tvarka. Reitingų reikalavimai priklauso nuo vietos situacijos ir įvairiose šalyse jie gali būti labai skirtingi. Siekiant apriboti rizikos poziciją, šiose sąskaitose laikomi kuo mažesni likučiai (atsižvelgiant į veiklos poreikius), sąskaitos nuolat papildomos ir kasmet peržiūrimos viršutinės ribos. |
| --- | --- |

—

Avansinės sąskaitos laikomos vietos bankuose, atrinktuose supaprastinta konkurso tvarka. Reitingų reikalavimai priklauso nuo vietos situacijos ir įvairiose šalyse jie gali būti labai skirtingi. Siekiant apriboti rizikos poziciją, šiose sąskaitose laikomi kuo mažesni likučiai (atsižvelgiant į veiklos poreikius), sąskaitos nuolat papildomos ir kasmet peržiūrimos viršutinės ribos.

| — | Komercinių bankų, kuriuose Komisija turi sąskaitas, kredito reitingai peržiūrimi bent kartą per mėnesį arba prireikus dažniau. Per finansų krizę priežiūros priemonės taikytos aktyviau, kaip ir per visus 2009 m. |
| --- | --- |

—

Komercinių bankų, kuriuose Komisija turi sąskaitas, kredito reitingai peržiūrimi bent kartą per mėnesį arba prireikus dažniau. Per finansų krizę priežiūros priemonės taikytos aktyviau, kaip ir per visus 2009 m.

7.3.2.   
  Skolinimosi ir skolinimo veikla (MFP, MBP ir Euratomas)

Skolinimosi ir skolinimo veikla (MFP, MBP ir Euratomas)

Kredito rizika valdoma, visų pirma gaunant valstybių garantijas Euratomo atveju, taip pat naudojantis Garantijų fondu (MFP ir Euratomu) ir galiausiai ES biudžetu (MBP, o jeigu kitų priemonių nepakanka – MFP ir Euratomu). 2009 m. galiojusiuose nuosavų išteklių teisės aktuose nustatyta 1,24 % valstybių narių BNP atitinkanti BNP išteklių viršutinė riba ir mokėjimų asignavimams padengti 2009 m. faktiškai panaudota 1,01 %. Vadinasi, 2009 m. gruodžio 31 d. šiai garantijai padengti turima marža buvo 0,23 %. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad nuo 2010 m. viršutinė riba sumažėja iki 1,23 %. Išorės veiksmų garantijų fondas įsteigtas 1994 m., siekiant padengti įsipareigojimų nevykdymo riziką, susijusią su pasiskolintomis lėšomis, kuriomis finansuojamos paskolos ne Europos Sąjungos valstybėse. Tačiau kredito rizika sumažinama galimybe pasinaudoti ES biudžetu tuo atveju, jei skolininkas negalėtų grąžinti visų mokėtinų sumų. Šiuo tikslu ES turi teisę pareikalauti visų valstybių narių užtikrinti, kad ES teisinis įsipareigojimas skolintojams būtų įvykdytas.

Pagrindinės šių paskolų gavėjos – Vengrija, Latvija ir Rumunija. Šioms valstybėms suteikta atitinkamai maždaug 54 %, 21 % ir 18 % visos paskolų sumos. Iždo operacijų atveju turi būti taikomos sandorio šalių pasirinkimo gairės. Vadovaudamasis jomis, vykdomasis padalinys galės sudaryti sandorius tik su reikalavimus atitinkančiais bankais, kurie turi pakankamus apribojimus sandorio šalies atžvilgiu.

7.3.3.   
  Garantijų fondas

Garantijų fondas

Vadovaujantis ES ir EIB susitarimu dėl Garantijų fondo valdymo, visų tarpbankinių investicijų minimalus kredito reitingas turėtų būti „Moody's“ P-1 arba lygiavertis. 2009 m. gruodžio 31 d. visos investicijos (153 mln. EUR) atliktos su tokiomis sandorio šalimis (2008 m. – 183 mln. EUR). 2009 m. gruodžio 31 d. duomenimis, fondas investavo į keturias trumpalaikes finansines priemones, o visos tokios investicijos (37 mln. EUR) atliktos su sandorio šalimis, kurių minimalus reitingas buvo „Moody's“ P-1 arba lygiavertis. Visi parduoti laikomo turto portfelio vertybiniai popieriai atitinka valdymo gaires.

7.3.4.   
  Likviduojama EAPB

Likviduojama EAPB

Kredito rizika valdoma reguliariai analizuojant skolininkų pajėgumą vykdyti įsipareigojimus išmokėti palūkanas ir grąžinti pasiskolintą kapitalą. Kredito rizika taip pat valdoma įgyjant įkeitimo garantijas bei valstybių, įmonių arba asmenines garantijas. 52 % visos negrąžintų paskolų sumos yra užtikrinama valstybių narių arba lygiaverčių įstaigų (pvz., valstybinių institucijų) garantijomis. 36 % negrąžintų paskolų buvo suteikta bankams arba buvo užtikrintos bankų garantijomis. Iždo operacijų atveju turi būti taikomos sandorio šalių pasirinkimo gairės. Vykdomasis padalinys gali sudaryti sandorius tik su reikalavimus atitinkančiais bankais, kurie turi pakankamus apribojimus sandorio šalies atžvilgiu.

7.4.   LIKVIDUMO RIZIKA

LIKVIDUMO RIZIKA

Likvidumo rizika – tai rizika, atsirandanti dėl sunkumų parduoti turtą, pavyzdžiui, tai yra rizika, kad konkretaus vertybinio popieriaus ar turto nebus galima greitai parduoti rinkoje, norint išvengti nuostolių ar siekiant įvykdyti įsipareigojimą.

7.4.1.   
  Iždo operacijos

Iždo operacijos

ES biudžeto principais užtikrinama, kad visų metams skirtų grynųjų pinigų išteklių visada užtektų visiems mokėjimams atlikti. Iš tiesų visi valstybių narių įnašai yra lygus biudžetiniams metams skirtų mokėjimų asignavimų sumai. Tačiau valstybės narės įnašus moka visus metus kaip dvylika mėnesinių įmokų, o išmokoms būdingas tam tikras sezoniškumas.

Siekiant užtikrinti, kad iždo išteklių visada užtektų mokėjimams atlikti bet kurį konkretų mėnesį, taikomos reguliaraus grynųjų pinigų poreikių prognozavimo procedūros, ir prireikus, tam tikromis sąlygomis, iš valstybių narių gali būti pareikalauta iš anksto sumokėti nuosavus išteklius.

Be to, Komisijai vykdant kasdienines iždo operacijas, automatinėmis grynųjų pinigų valdymo priemonėmis užtikrinama, kad kasdien kiekvienoje Komisijos banko sąskaitoje būtų pakankamai likvidžių lėšų.

7.4.2.   
  Skolinimosi ir skolinimo veikla (MFP, MB ir Euratomas)

Skolinimosi ir skolinimo veikla (MFP, MB ir Euratomas)

Su pasiskolintomis lėšomis susijusi likvidumo rizika yra paprastai kompensuojama termino ir keliamų sąlygų prasme lygiavertėmis paskolomis (kompensacinės operacijos). MFP ir Euratomo atveju Garantijų fondas atlieka likvidumo rezervo (arba apsaugos sistemos) funkciją, jeigu skolininkai neatlieka mokėjimo arba vėluoja jį atlikti. Kalbant apie MB paskolas, Tarybos reglamente (EB) Nr. 431/2009 nustatyta procedūra, kurią taikant yra pakankamai laiko sutelkti lėšas per ES biudžetą.

7.4.3.   
  Garantijų fondas

Garantijų fondas

Fondas valdomas laikantis principo, kad, atsižvelgiant į susijusius įsipareigojimus, visas turtas turi būti pakankamai likvidus ir jį turi būti galima greitai panaudoti. Fondas turi laikyti minimalų 100 mln. EUR portfelį, kurio išpirkimo terminas mažiau kaip 12 mėn. ir kuris turi būti investuojamas į pinigų priemones. 2009 m. gruodžio 31 d. šių investicijų suma buvo 190 mln. EUR. Be to, mažiausiai 20 % fondo nominaliosios vertės turi sudaryti pinigų priemonės, fiksuotų palūkanų obligacijos, kurių likęs terminas – ne daugiau kaip vieneri metai, ir kintamų palūkanų obligacijos. 2009 m. gruodžio 31 d. šis santykis buvo 27 %.

7.4.4.   
  Likviduojama EAPB

Likviduojama EAPB

Su pasiskolintomis lėšomis susijusi likvidumo rizika yra paprastai kompensuojama termino ir keliamų sąlygų prasme lygiavertėmis paskolomis (kompensacinės operacijos). Kalbant apie likviduojamos EAPB turto ir įsipareigojimų valdymą, Komisija užtikrina reikalingą likvidumą, remdamasi mokėjimo planu, sudarytu konsultuojantis su atsakingomis Komisijos tarnybomis.

7.5.   TIKROSIOS VERTĖS ATSKLEIDIMAS

TIKROSIOS VERTĖS ATSKLEIDIMAS

7.5.1.   
  Skolinimosi ir skolinimo veikla (MFP, MB ir Euratomas)

Skolinimosi ir skolinimo veikla (MFP, MB ir Euratomas)

Pradinė padėtis

Pradinė padėtis

Reikėtų pažymėti, kad minėtos paskolos iš pradžių pripažįstamos nominaliąja verte pagal 11 ES apskaitos taisyklę. Jeigu vietoje jos būtų taikomas 39 TAS, paskolos iš pradžių būtų pripažįstamos tikrąja verte. Lentelėje toliau parodyti abiejų MB paskolų apskaitos būdų skirtumai ir paskolų išdavimo data.

| Mln. EUR |
| --- |
| | 11 ES apskaitos taisyklė (nominalioji vertė) | 39 TAS (tikroji vertė) | Apskaitos būdų skirtumai |
| MB paskolų vertinimas išduodant 2009 m. | 7 200 | 6 649 | 551 |
| MB paskolų vertinimas išduodant 2008 m. | 2 000 | 1 767 | 233 |

Mln. EUR

11 ES apskaitos taisyklė (nominalioji vertė)

39 TAS (tikroji vertė)

Apskaitos būdų skirtumai

MB paskolų vertinimas išduodant 2009 m.

7 200

6 649

551

551

MB paskolų vertinimas išduodant 2008 m.

2 000

1 767

233

233

11 ES apskaitos taisyklė taikoma dėl toliau nurodytų priežasčių.

| — | Paskolos ir pasiskolintos lėšos turi kompensacinį poveikį dėl savo kompensacinio pobūdžio. Todėl faktinės paskolos palūkanos yra lygios faktinei susijusių pasiskolintų lėšų palūkanų normai. |
| --- | --- |

—

Paskolos ir pasiskolintos lėšos turi kompensacinį poveikį dėl savo kompensacinio pobūdžio. Todėl faktinės paskolos palūkanos yra lygios faktinei susijusių pasiskolintų lėšų palūkanų normai.

| — | Pradinis skirtumas parodo alternatyviąsias sąnaudas, kurios būtų patirtos, jeigu būtų investuota kapitalo rinkose. Kadangi ES neleidžiama investuoti kapitalo rinkose, šia alternatyviųjų sąnaudų galimybe nesinaudojama, todėl netiklsiai atspindima sandorių esmė. |
| --- | --- |

—

Pradinis skirtumas parodo alternatyviąsias sąnaudas, kurios būtų patirtos, jeigu būtų investuota kapitalo rinkose. Kadangi ES neleidžiama investuoti kapitalo rinkose, šia alternatyviųjų sąnaudų galimybe nesinaudojama, todėl netiklsiai atspindima sandorių esmė.

| — | Pradinį pirmiau parodytą skirtumą kompensuotų pajamos iš palūkanų kitais metais. |
| --- | --- |

—

Pradinį pirmiau parodytą skirtumą kompensuotų pajamos iš palūkanų kitais metais.

Esama padėtis 2009 12 31

Esama padėtis 2009 12 31

Įvertinta tikroji vertė nustatoma, kaip parodyta toliau.

| — | Paskolų atveju: naudojant diskontuotų pinigų srautų modelį, taikant konkrečios šalies pelningumo kreives, pasirenkamas atsižvelgiant į likusį terminą. |
| --- | --- |

—

Paskolų atveju: naudojant diskontuotų pinigų srautų modelį, taikant konkrečios šalies pelningumo kreives, pasirenkamas atsižvelgiant į likusį terminą.

| — | Pasiskolintų lėšų atveju: naudojant diskontuotų pinigų srautų modelį, taikant AAA pelningumo kreives, pasirenkamas atsižvelgiant į likusį terminą. |
| --- | --- |

—

Pasiskolintų lėšų atveju: naudojant diskontuotų pinigų srautų modelį, taikant AAA pelningumo kreives, pasirenkamas atsižvelgiant į likusį terminą.

| — | Daroma prielaida, kad kintamų palūkanų paskolos apytiksliai lygios jų nominaliajai vertei, kadangi kas 6 mėnesius atliekamas perkainojimas pagal rinkos palūkanų normas. |
| --- | --- |

—

Daroma prielaida, kad kintamų palūkanų paskolos apytiksliai lygios jų nominaliajai vertei, kadangi kas 6 mėnesius atliekamas perkainojimas pagal rinkos palūkanų normas.

Lentelėje toliau parodyta MFP, MBP ir Euratomo fiksuotų palūkanų paskolų įvertinta tikroji vertė ją palyginant su atitinkama balanso buhalterine verte.

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 12 31 išduotos paskolos | 2008 12 31 išduotos paskolos | 2009 12 31 pasiskolintos lėšos | 2008 12 31 pasiskolintos lėšos |
| Tikroji vertė | 8 785 | 1 863 | 9 626 | 2 118 |
| Buhalterinė vertė | 9 416 | 2 091 | 9 416 | 2 091 |
| Skirtumas | (631) | (228) | 210 | 27 |

Mln. EUR

2009 12 31 išduotos paskolos

2008 12 31 išduotos paskolos

2009 12 31 pasiskolintos lėšos

2008 12 31 pasiskolintos lėšos

Tikroji vertė

8 785

1 863

9 626

2 118

Buhalterinė vertė

9 416

2 091

9 416

2 091

Skirtumas

Skirtumas

(631)

(631)

(228)

(228)

210

210

27

27

Balanso sudarymo dieną MBP sudarė 98,8 % šių paskolų ir pasiskolintų lėšų. Lentelėje pirmiau parodyta, kad tai, kad ES turi AAA kredito reitingą ir rinkos palūkanų normos dabar aukštesnės nei tos, kuriomis ES pasiskolino lėšas, jos pasiskolintų lėšų tikroji vertė yra didesnė nei nominalioji vertė. Kadangi Vengrijos, Latvijos ir Rumunijos, pagrindinių šių paskolų gavėjų, kredito reitingai žemesni nei AAA, nors rinkos palūkanų normos dabar aukštesnės nei nustatytosios ES, joms suteiktų paskolų tikroji vertė yra mažesnė nei nominalioji vertė.

7.5.2.   
  Likviduojama EAPB

Likviduojama EAPB

Įvertinta paskolų ir pasiskolintų sumų tikroji vertė nustatoma naudojant diskontuotų pinigų srautų modelį. Pagal šį modelį numatomi būsimi pinigų srautai diskontuojami taikant AAA pelningumo kreives, pasirenkamas atsižvelgiant į likusį terminą. Daroma prielaida, kad kintamų palūkanų paskolų įvertinta tikroji vertė apytiksliai lygi jų apskaitinei vertei, kadangi kas 3 arba 6 mėnesius atliekamas perkainojimas pagal rinkos palūkanų normas. Fiksuotų palūkanų paskolų ir pasiskolintų sumų tikrosios vertės įvertinti ir atskleisti negalima, nes neturima duomenų, kurių reikia šioms vertėms apskaičiuoti.

Parduoti laikomi vertybiniai popieriai yra nurodomi tikrąja verte, kuri lygi rinkos kainos ir sukauptų palūkanų sumai. Finansinių priemonių, įvertintų tikrąja verte naudojant realiomis rinkos kainomis arba palūkanų normomis nepagrįstą metodą, nėra. Daroma prielaida, kad su prekyba susijusių gautinų sumų nominalioji vertė, atėmus vertės sumažėjimo atidėjinį, ir nominalioji su prekyba susijusių mokėtinų sumų vertė apytiksliai lygi jų tikrosioms vertėms. Pinigų ir pinigų ekvivalentų, įskaitant einamąsias sąskaitas ir trumpalaikius indėlius (kurių terminas yra trumpesnis nei trys mėnesiai), tikroji vertė lygi jų apskaitinei vertei.

8.   SUSIJUSIŲ ŠALIŲ ATSKLEIDIMAS

8.1.   SUSIJUSIOS ŠALYS

SUSIJUSIOS ŠALYS

Su ES susijusios šalys yra jos konsoliduoti subjektai ir šių subjektų aukščiausiojo rango vadovai (žr. toliau). Sandoriai tarp šių subjektų yra įprasta ES operacijų dalis ir todėl pagal ES apskaitos taisykles šiems sandoriams nekeliami jokie specialūs atskleidimo reikalavimai. Konsoliduotų subjektų sąrašas pateiktas 10 pastaboje.

8.2.   AUKŠČIAUSIOJO RANGO VADOVŲ TEISĖS Į IŠMOKAS

AUKŠČIAUSIOJO RANGO VADOVŲ TEISĖS Į IŠMOKAS

Siekiant pateikti informaciją apie sandorius su susijusiomis šalimis, susijusius su Europos Sąjungos aukščiausiojo rango vadovais, šie asmenys suskirstyti į penkias kategorijas.

1 kategorija: Europos Vadovų Tarybos pirmininkas, Komisijos pirmininkas ir Teisingumo Teismo pirmininkas.

2 kategorija: Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai ir kiti Komisijos pirmininko pavaduotojai.

3 kategorija: Tarybos generalinis sekretorius, Komisijos nariai, Teisingumo Teismo teisėjai ir generaliniai advokatai, Bendrojo Teismo pirmininkas ir nariai, Europos Sąjungos tarnautojų teismo pirmininkas ir nariai, ombudsmenas ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas.

4 kategorija: Audito Rūmų pirmininkas ir nariai

5 kategorija: institucijų ir agentūrų aukščiausiojo rango tarnautojai

Jų teisės į išmokas apibendrintos toliau, daugiau informacijos galima rasti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (187, 1967 8 8, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. sausio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 202/2005 (L 33, 2005 2 5) ir L 268, 1977 10 20, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. balandžio 30 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1293/2004 (L 243, 2004 7 15). Daugiau informacijos taip pat pateikiama svetainėje Europa skelbiamuose Tarnybos nuostatuose, oficialiame visų ES pareigūnų teises ir pareigas aprašančiame dokumente. Aukščiausiojo rango vadovai lengvatinių paskolų iš ES nėra gavę.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Europa

Aukščiausiojo rango vadovų teisės į finansines išmokas

Aukščiausiojo rango vadovų teisės į finansines išmokas

| EUR |
| --- |
| Išmoka (vienam darbuotojui) | 1 kategorija | 2 kategorija | 3 kategorija | 4 kategorija | 5 kategorija |
| Bazinis atlyginimas (per mėn.) | 24 874,61 | 22 531,36– 23 432,62 | 18 025,08– 20 278,22 | 19 467,10– 20 728,85 | 11 461,32– 18 025,09 |
| Būsto išmoka/ekspatriacijos išmoka | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Šeimos pašalpos: |
| Namų ūkio pašalpa (% nuo atlyg.) | 2 % + 167,31 | 2 % + 167,31 | 2 % + 167,31 | 2 % + 167,31 | 2 % + 167,31 |
| Išlaikomo vaiko pašalpa | 365,60 | 365,60 | 365,60 | 365,60 | 365,60 |
| Ikimokyklinė pašalpa | 89,31 | 89,31 | 89,31 | 89,31 | 89,31 |
| Mokymosi pašalpa arba | 248,06 | 248,06 | 248,06 | 248,06 | 248,06 |
| Mokymosi pašalpa ne darbo vietoje | 496,12 | 496,12 | 496,12 | 496,12 | 496,12 |
| Išmokos pirmininkaujantiems teisėjams | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 500–810,74 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Reprezentacinės išlaidos | 1 418,07 | 0–911,38 | 500–607,71 | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Metinės kelionių išlaidos | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Taip |
| Persikėlimas į valstybę narę: |
| Mokymosi pašalpa (6) | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip |
| % nuo atlyg. (6) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % nuo atlyg. be k. k. | Daugiausia 25 % | Daugiausia 25 % | Daugiausia 25 % | Daugiausia 25 % | Daugiausia 25 % |
| Reprezentacinės išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Nėra duomenų | Nėra duomenų |
| Pradėjus eiti pareigas: |
| Įsikūrimo išlaidos | 49 749,22 | 45 062,72– 46 865,24 | 36 050,16– 40 556,44 | 38 934,20– 41 457,70 | Apmokamos |
| Šeimos kelionės išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Persikėlimo išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Pabaigus eiti pareigas: |
| Įsikūrimo grįžus išlaidos | 24 874,61 | 22 531,36– 23 432,62 | 18 025,08– 20 278,22 | 19 467,10– 20 728,85 | Apmokamos |
| Šeimos kelionės išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Persikėlimo išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Pereinamasis laikotarpis (% nuo atlyg.) (7) | 40 %–65 % | 40 %–65 % | 40 %–65 % | 40 %–65 % | Nėra duomenų |
| Sveikatos draudimas | Padengiamas | Padengiamas | Padengiamas | Padengiamas | Pasirinktinai |
| Pensijos (% nuo atlyg., neatskaičius mokesčių) | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % | Daugiausia 70 % |
| Atskaitymai: |
| Bendrijos mokestis | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % |
| Sveikatos draudimas (% nuo atlyg.) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Specialus atlyginimo mokestis | 4,64 % | 4,64 % | 4,64 % | 4,64 % | 4,64 % |
| Atskaitymai pensijai | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 11,3 % |
| Asmenų skaičius 2009 12 31 | 3 | 7 | 91 | 27 | 81 |

EUR

Išmoka (vienam darbuotojui)

1 kategorija

2 kategorija

3 kategorija

4 kategorija

5 kategorija

Bazinis atlyginimas (per mėn.)

Bazinis atlyginimas

24 874,61

22 531,36– 23 432,62

18 025,08– 20 278,22

19 467,10– 20 728,85

11 461,32– 18 025,09

Būsto išmoka/ekspatriacijos išmoka

Būsto išmoka/ekspatriacijos išmoka

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Šeimos pašalpos:

Šeimos pašalpos:

Namų ūkio pašalpa (% nuo atlyg.)

2 % + 167,31

2 % + 167,31

2 % + 167,31

2 % + 167,31

2 % + 167,31

Išlaikomo vaiko pašalpa

365,60

365,60

365,60

365,60

365,60

Ikimokyklinė pašalpa

89,31

89,31

89,31

89,31

89,31

Mokymosi pašalpa arba

248,06

248,06

248,06

248,06

248,06

Mokymosi pašalpa ne darbo vietoje

496,12

496,12

496,12

496,12

496,12

Išmokos pirmininkaujantiems teisėjams

Nėra duomenų

Nėra duomenų

500–810,74

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Reprezentacinės išlaidos

1 418,07

0–911,38

500–607,71

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Metinės kelionių išlaidos

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Taip

Persikėlimas į valstybę narę:

Persikėlimas į valstybę narę:

Mokymosi pašalpa (6)

6

Taip

Taip

Taip

Taip

Taip

% nuo atlyg. (6)

6

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% nuo atlyg. be k. k.

Daugiausia 25 %

Daugiausia 25 %

Daugiausia 25 %

Daugiausia 25 %

Daugiausia 25 %

Reprezentacinės išlaidos

Reprezentacinės išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Pradėjus eiti pareigas:

Pradėjus eiti pareigas:

Įsikūrimo išlaidos

49 749,22

45 062,72– 46 865,24

36 050,16– 40 556,44

38 934,20– 41 457,70

Apmokamos

Šeimos kelionės išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Persikėlimo išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Pabaigus eiti pareigas:

Pabaigus eiti pareigas:

Įsikūrimo grįžus išlaidos

24 874,61

22 531,36– 23 432,62

18 025,08– 20 278,22

19 467,10– 20 728,85

Apmokamos

Šeimos kelionės išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Persikėlimo išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Pereinamasis laikotarpis (% nuo atlyg.) (7)

7

40 %–65 %

40 %–65 %

40 %–65 %

40 %–65 %

Nėra duomenų

Sveikatos draudimas

Padengiamas

Padengiamas

Padengiamas

Padengiamas

Pasirinktinai

Pensijos (% nuo atlyg., neatskaičius mokesčių)

Pensijos

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Daugiausia 70 %

Atskaitymai:

Atskaitymai:

Bendrijos mokestis

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

Sveikatos draudimas (% nuo atlyg.)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Specialus atlyginimo mokestis

4,64 %

4,64 %

4,64 %

4,64 %

4,64 %

Atskaitymai pensijai

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

Nėra duomenų

11,3 %

Asmenų skaičius 2009 12 31

Asmenų skaičius 2009 12 31

3

3

7

7

91

91

27

27

81

81

9.   ĮVYKIAI PO BALANSO DATOS

Šių ataskaitų tvirtinimo dieną, be toliau pateiktos informacijos, Komisijos apskaitos pareigūnas nebuvo pastebėjęs jokių kitų reikšmingų įvykių ir jam nebuvo pranešta apie jokius reikšmingus įvykius, kurie turėtų būti atskirai atskleisti šiame skirsnyje. Metinės ataskaitos ir susijusios pastabos buvo parengtos remiantis naujausiais turimais duomenimis – tą patvirtina pateikta informacija.

Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (EFPSP)

Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (EFPSP)

2010 m. gegužės 11 d. Taryba patvirtino Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (EFPSP), skirtą finansiniam Europos stabilumui išsaugoti (Tarybos reglamentas (ES) Nr. 407/2010). Priemonės pagrindas – Sutarties 122 straipsnio 2 dalis, ir ja suteikiama galimybė skirti finansinę paramą valstybei narei patiriančiai sunkumų arba susiduriančiai su didelių sunkumų grėsme dėl jos nekontroliuojamų išimtinių aplinkybių. Parama gali būti skiriama ES biudžetu garantuotos paskolos arba kredito linijos pavidalu. Jeigu priemonė būtų panaudota, Komisija ES vardu pasiskolintų lėšų kapitalo rinkose arba finansų įstaigose ir paskolintų šias lėšas paramą gaunančiai valstybei narei. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos išvadose priemonė apribota iki 60 mlrd. EUR. EFPSP papildo esamą Mokėjimų balanso priemonę, iš kurios lėšų teikiama parama euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms.

Verta pažymėti, kad (nors ši priemonė neturi poveikio nei ES sąskaitoms, nei ES biudžetui) euro zonos valstybės narės ir kitos dalyvaujančios valstybės narės sukūrė panašų finansinės paramos paketą – Europos finansinio stabilumo fondą. Ši galima parama euro zonos valstybėms narėms būtų teikiama per specialiosios paskirties įmonę (SPĮ), o dalyvaujančios valstybės narės šiai SPĮ skiria iki 440 mlrd. EUR garantijų. Fondas nustos veikti 2013 m. birželio mėn.

Be to, pirmiau nurodytuose veiksmuose dalyvaus ir Tarptautinis valiutos fondas (TVF), ir tikimasi, kad galimai paramai skirs dar 250 mlrd. EUR (tai irgi neturi poveikio nei ES sąskaitoms, nei biudžetui).

10.   KONSOLIDUOTI SUBJEKTAI

A.   KONTROLIUOJAMI SUBJEKTAI

KONTROLIUOJAMI SUBJEKTAI

1.   
  Institucijos ir patariamieji organai

Institucijos ir patariamieji organai

| | Regionų komitetas |
| --- | --- |

Regionų komitetas

| | Europos Sąjungos Taryba |
| --- | --- |

Europos Sąjungos Taryba

| | Europos Sąjungos Teisingumo Teismas |
| --- | --- |

Europos Sąjungos Teisingumo Teismas

| | Europos Komisija |
| --- | --- |

Europos Komisija

| | Europos Audito Rūmai |
| --- | --- |

Europos Audito Rūmai

| | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas |
| --- | --- |

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| --- | --- |

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

| | Europos ombudsmenas |
| --- | --- |

Europos ombudsmenas

| | Europos Parlamentas |
| --- | --- |

Europos Parlamentas

2.   
  ES agentūros

ES agentūros

| | Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra |
| --- | --- |

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra

| | Europos aviacijos saugos agentūra |
| --- | --- |

Europos aviacijos saugos agentūra

| | Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras |
| --- | --- |

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras

| | Europos profesinio mokymo plėtros centras |
| --- | --- |

Europos profesinio mokymo plėtros centras

| | Europos aplinkos agentūra |
| --- | --- |

Europos aplinkos agentūra

| | Europos maisto saugos tarnyba |
| --- | --- |

Europos maisto saugos tarnyba

| | Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas |
| --- | --- |

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas

| | Europos jūrų saugumo agentūra |
| --- | --- |

Europos jūrų saugumo agentūra

| | Europos vaistų agentūra |
| --- | --- |

Europos vaistų agentūra

| | Europos cheminių medžiagų agentūra |
| --- | --- |

Europos cheminių medžiagų agentūra

| | Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra (Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė) |
| --- | --- |

Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra (Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė)

| | Eurojustas (8) |
| --- | --- |

Eurojustas (8)

8

| | Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra |
| --- | --- |

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra

| | Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra |
| --- | --- |

Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra

| | Europos mokymo fondas |
| --- | --- |

Europos mokymo fondas

| | Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių išorės sienų valdymo agentūra |
| --- | --- |

Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių išorės sienų valdymo agentūra

| | Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras |
| --- | --- |

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

| | Europos pasaulinės navigacijos palydovų sistemos priežiūros institucija (GNSS) |
| --- | --- |

Europos pasaulinės navigacijos palydovų sistemos priežiūros institucija (GNSS)

| | Vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklai ir pramoninis dizainas) |
| --- | --- |

Vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklai ir pramoninis dizainas)

| | Europos geležinkelių agentūra |
| --- | --- |

Europos geležinkelių agentūra

| | Bendrijos augalų veislių tarnyba |
| --- | --- |

Bendrijos augalų veislių tarnyba

| | Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra |
| --- | --- |

Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra

| | Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras |
| --- | --- |

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras

| | Europos policijos koledžas (CEPOL) (8) |
| --- | --- |

Europos policijos koledžas (CEPOL) (8)

8

| | Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga |
| --- | --- |

Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga

| | Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga |
| --- | --- |

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga

| | Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga (9) |
| --- | --- |

Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga (9)

9

| | Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra |
| --- | --- |

Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra

| | Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga |
| --- | --- |

Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga

| | Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga (9) |
| --- | --- |

Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga (9)

9

3.   
  Kiti kontroliuojami subjektai

Kiti kontroliuojami subjektai

Europos anglių ir plieno bendrija (likviduojama)

B.   ASOCIJUOTOSIOS ĮMONĖS

ASOCIJUOTOSIOS ĮMONĖS

| | Europos investicijų fondas |
| --- | --- |

Europos investicijų fondas

| | Bendroji įmonė „Švarus dangus“ (9) |
| --- | --- |

Bendroji įmonė „Švarus dangus“ (9)

9

| | Bendroji įmonė ARTEMIS (9) |
| --- | --- |

Bendroji įmonė ARTEMIS (9)

9

C.   BENDROSIOS ĮMONĖS

BENDROSIOS ĮMONĖS

| | Tarptautinė ITER branduolio sintezės energijos organizacija |
| --- | --- |

Tarptautinė ITER branduolio sintezės energijos organizacija

| | Bendroji įmonė SESAR |
| --- | --- |

Bendroji įmonė SESAR

| | Bendroji įmonė „Galileo“ |
| --- | --- |

Bendroji įmonė „Galileo“

| | NVI bendroji įmonė (9) |
| --- | --- |

NVI bendroji įmonė (9)

9

11.   NEKONSOLIDUOTI SUBJEKTAI

Nors ES valdo toliau išvardytų subjektų turtą, jie neatitinka konsolidavimo reikalavimų ir todėl nėra įtraukti į konsoliduotąsias Europos Sąjungos ataskaitas.

11.1.   EUROPOS PLĖTROS FONDAS (EPF)

EUROPOS PLĖTROS FONDAS (EPF)

Europos plėtros fondas (EPF) yra pagrindinė Europos Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalyse ir Užjūrio šalyse ir teritorijose (UŠT) pagalbos priemonė. 1957 m. Romos sutartyje numatyta fondą įsteigti siekiant teikti techninę ir finansinę pagalbą, iš pradžių Afrikos šalims, su kuriomis kai kurias valstybes nares siejo istoriniai ryšiai.

EPF yra finansuojamas ne iš Europos Sąjungos biudžeto, o tiesiogiai valstybių narių įnašais, dėl kurių susitariama tarpvyriausybinėse derybose. EPF išteklius valdo Komisija ir EIB. Kiekvienas EPF paprastai sudaromas maždaug penkerių metų laikotarpiui. 1964 m. sudarius pirmąją partnerystės konvenciją, EPF programavimo ciklai iš esmės atitinka partnerystės susitarimų / konvencijų ciklus.

EPF yra reglamentuojamas jo paties Finansiniu reglamentu (OL L 78, 2008 3 19), kuriame numatytas fondo finansinių ataskaitų pateikimas atskirai nuo ES finansinių ataskaitų. EPF metinių ataskaitų ir išteklių valdymo išorės kontrolę vykdo Audito Rūmai ir Parlamentas. Informaciniais tikslais pateikiamas 8, 9 ir 10-ojo EPF balansas ir ekonominės veiklos rezultatų ataskaita.

Balansas. 8, 9 ir 10-asis EPF

Balansas. 8, 9 ir 10-asis EPF

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 12 31 | 2008 12 31 |
| ILGALAIKIS TURTAS | 196 | 269 |
| TRUMPALAIKIS TURTAS | 1 389 | 957 |
| Iš viso Turto | 1 585 | 1 226 |
| TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI | (860) | (709) |
| Iš viso įsipareigojimų | (860) | (709) |
| GRYNASIS TURTAS | 725 | 517 |
| FONDAI IR REZERVAI |
| Pareikalautasis fondo kapitalas | 20 381 | 17 079 |
| Kiti rezervai | 2 252 | 2 252 |
| Iš ankstesnių metų perkelti ekonominės veiklos rezultatai | (18 814) | (15 784) |
| Ekonominės veiklos metinis rezultatas | (3 094) | (3 030) |
| Grynasis turtas | 725 | 517 |

Mln. EUR

2009 12 31

2008 12 31

ILGALAIKIS TURTAS

196

269

TRUMPALAIKIS TURTAS

1 389

957

Iš viso Turto

Iš viso Turto

1 585

1 585

1 226

1 226

TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

(860)

(709)

Iš viso įsipareigojimų

Iš viso įsipareigojimų

(860)

(860)

(709)

(709)

GRYNASIS TURTAS

725

517

FONDAI IR REZERVAI

Pareikalautasis fondo kapitalas

20 381

17 079

Kiti rezervai

2 252

2 252

Iš ankstesnių metų perkelti ekonominės veiklos rezultatai

(18 814)

(15 784)

Ekonominės veiklos metinis rezultatas

(3 094)

(3 030)

Grynasis turtas

Grynasis turtas

725

725

517

517

Ekonominės veiklos rezultatų ataskaita. 8, 9 ir 10-asis EPF

Ekonominės veiklos rezultatų ataskaita. 8, 9 ir 10-asis EPF

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 m. | 2008 m. |
| VEIKLOS ĮPLAUKOS | 49 | 23 |
| VEIKLOS IŠLAIDOS | (3 192) | (3 066) |
| PAGRINDINĖS VEIKLOS DEFICITAS | (3 143) | (3 043) |
| FINANSINĖ VEIKLA | 49 | 13 |
| METINIS EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATAS | (3 094) | (3 030) |

Mln. EUR

2009 m.

2008 m.

VEIKLOS ĮPLAUKOS

49

23

VEIKLOS IŠLAIDOS

(3 192)

(3 066)

PAGRINDINĖS VEIKLOS DEFICITAS

(3 143)

(3 043)

FINANSINĖ VEIKLA

49

13

METINIS EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATAS

METINIS EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATAS

(3 094)

(3 094)

(3 030)

(3 030)

11.2.   SVEIKATOS DRAUDIMO SISTEMA

SVEIKATOS DRAUDIMO SISTEMA

Sveikatos draudimo sistema – tai sistema, kuria užtikrinamas medicininės pagalbos teikimas įvairių Europos Sąjungos įstaigų darbuotojams. Sistemos lėšos yra jos pačios turtas ir jų Europos Sąjunga nekontroliuoja, nors sistemos finansinį turtą valdo Komisija. Sistemą finansuojama jos narių (darbuotojų) ir darbdavių (institucijų, agentūrų arba įstaigų) įmokomis. Atsiradęs perteklius paliekamas sistemoje.

Sistemą sudaro keturios atskiros dalys: pagrindinė sistema, apimanti Europos Sąjungos institucijų ir agentūrų darbuotojus, ir trys mažesnės sistemos, apimančios Florencijos Europos universiteto darbuotojus, Europos mokyklas ir už ES ribų dirbančius darbuotojus, pvz., ES delegacijų darbuotojus. Visas sistemos turtas 2009 m. gruodžio 31 d. buvo 297 mln. EUR (2008 m. – 288 mln. EUR).

11.3.   DALYVIŲ GARANTIJŲ FONDAS (DGF)

DALYVIŲ GARANTIJŲ FONDAS (DGF)

Tam tikras išankstinio finansavimo sumas, išmokėtas įgyvendinant Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros septintąją bendrąją programą (7BP), faktiškai garantuoja Dalyvių garantijų fondas (DGF). Tai savitarpio paramos priemonė, kuria padengiama ES ir dalyvių finansinė rizika, patiriama įgyvendinant netiesioginius 7BP veiksmus, o įgyvendinimas užtikrinamas fondo kapitalu ir palūkanomis. Visi netiesioginių veiksmų, kuriems skiriama dotacija, dalyviai DGF kapitalui skiria 5 % viso ES įnašo, kol įgyvendinamas konkretus veiksmas. Kadangi dalyviai yra DGF savininkai, ES (atstovaujama Komisijos) veikia kaip vykdomasis jų įgaliotinis. 2009 m. gruodžio 31 d. visas DGF turtas buvo 580 mln. EUR (2008 m. – 283 mln. EUR). DGF lėšos yra jo paties turtas ir jų Europos Sąjunga nekontroliuoja, nors fondo finansinį turtą valdo Komisija.

II DALIS

EUROPOS SĄJUNGOS KONSOLIDUOTOSIOS BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS

EUROPOS SĄJUNGOS KONSOLIDUOTOSIOS BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS

TURINYS

| A. | Konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos |
| --- | --- |

A.

Konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos

| 1. | Biudžeto vykdymo rezultatas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Biudžeto ir faktinių sumų lyginamoji ataskaita |
| --- | --- |

2.

Įplaukos:

Įplaukos:

| 3. | Konsoliduotoji biudžeto įplaukų vykdymo suvestinė |
| --- | --- |

3.

Išlaidos:

Išlaidos:

| 4. | Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų išskaidymas ir pokyčiai |
| --- | --- |

4.

| 5. | Įsipareigojimų asignavimų vykdymas pagal finansinės programos išlaidų kategoriją |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mokėjimų asignavimų vykdymas pagal finansinės programos išlaidų kategoriją |
| --- | --- |

6.

| 7. | Neįvykdytų įsipareigojimų pokyčiai pagal finansinės programos išlaidų kategoriją |
| --- | --- |

7.

| 8. | Neįvykdytų įsipareigojimų išskaidymas pagal prisiėmimo metus ir finansinės programos išlaidų kategoriją |
| --- | --- |

8.

| 9. | Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų išskaidymas ir pokyčiai pagal politikos sritis |
| --- | --- |

9.

| 10. | Įsipareigojimų asignavimų vykdymas pagal politikos sritis |
| --- | --- |

10.

| 11. | Mokėjimų asignavimų vykdymas pagal politikos sritis |
| --- | --- |

11.

| 12. | Neįvykdytų įsipareigojimų pokyčiai pagal politikos sritis |
| --- | --- |

12.

| 13. | Neįvykdytų įsipareigojimų išskaidymas pagal prisiėmimo metus ir politikos sritis |
| --- | --- |

13.

Institucijos:

Institucijos:

| 14. | Konsoliduotoji biudžeto įplaukų vykdymo suvestinė pagal institucijas |
| --- | --- |

14.

| 15. | Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų vykdymas pagal institucijas |
| --- | --- |

15.

Agentūros:

Agentūros:

| 16. | Agentūrų pajamos: biudžeto prognozės, teisės į gautinas sumas ir gautos sumos |
| --- | --- |

16.

| 17. | Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai pagal agentūras |
| --- | --- |

17.

| 18. | Biudžeto rezultatas, įskaitant agentūras |
| --- | --- |

18.

| B. | Konsoliduotųjų biudžeto vykdymo ataskaitų aiškinamosios pastabos |
| --- | --- |

B.

Konsoliduotųjų biudžeto vykdymo ataskaitų aiškinamosios pastabos

| 1. | Biudžeto principai, struktūra ir asignavimai |
| --- | --- |

1.

| 2. | Biudžeto vykdymo ataskaitų paaiškinimas |
| --- | --- |

2.

A SKIRSNIS:   KONSOLIDUOTOSIOS BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS (10)

10

BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAS

1:   2009 m. biudžeto vykdymo rezultatas

2009 m. biudžeto vykdymo rezultatas

| Mln. EUR |
| --- |
| | Iš viso 2009 m. | Iš viso 2008 m. |
| Finansinių metų įplaukos | 117 626 | 121 584 |
| Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus | (116 579) | (115 550) |
| Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus | (1 759) | (3 914) |
| Atšaukti nepanaudoti mokėjimų asignavimai, perkelti iš N-1 metų | 2 791 | 188 |
| Valiutų keitimo kursų pokyčiai per metus | 185 | (498) |
| Biudžeto vykdymo rezultatas
   (11) | 2 264 | 1 810 |

Mln. EUR

Iš viso 2009 m.

Iš viso 2008 m.

Finansinių metų įplaukos

117 626

117 626

121 584

121 584

Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus

(116 579)

(116 579)

(115 550)

(115 550)

Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus

(1 759)

(1 759)

(3 914)

(3 914)

Atšaukti nepanaudoti mokėjimų asignavimai, perkelti iš N-1 metų

2 791

2 791

188

188

Valiutų keitimo kursų pokyčiai per metus

185

185

(498)

(498)

Biudžeto vykdymo rezultatas
   (11)

Biudžeto vykdymo rezultatas

11

2 264

2 264

1 810

1 810

Europos Bendrijų biudžeto perteklius grąžinamas valstybėms narėms per kitus metus, atimant sumas, kurias jos turi mokėti tais metais.

2.   Biudžeto ir faktinių sumų lyginamoji ataskaita

Biudžeto ir faktinių sumų lyginamoji ataskaita

Įplaukos

Įplaukos

| Mln. EUR |
| --- |
| Antraštinė dalis | Pradinis biudžetas | Galutinis biudžetas | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Skirtumas Galutinės – Faktinės | Įplaukos, kaip biudžeto % dalis | Neįvykdyta |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2-4 | 6=4/2 | 7=3-4 |
| 1. | Nuosavi ištekliai |

Mln. EUR

Antraštinė dalis

Pradinis biudžetas

Galutinis biudžetas

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Skirtumas Galutinės – Faktinės

Įplaukos, kaip biudžeto % dalis

Neįvykdyta

1

2

3

4

5=2-4

6=4/2

7=3-4

1.

Nuosavi ištekliai

114 736

110 238

110 462

110 373

– 135

100,12 %

89

| 3. | Perteklius, likučiai ir patikslinimai |
| --- | --- |

3.

Perteklius, likučiai ir patikslinimai

0

410

330

330

80

80,56 %

0

| 4. | Įplaukos, gautos iš institucijose ir kitose Bendrijos įstaigose dirbančių asmenų |
| --- | --- |

4.

Įplaukos, gautos iš institucijose ir kitose Bendrijos įstaigose dirbančių asmenų

1 120

1 120

1 033

1 025

94

91,59 %

7

| 5. | Įplaukos, gautos iš institucijų administracinės veiklos |
| --- | --- |

5.

Įplaukos, gautos iš institucijų administracinės veiklos

77

85

436

335

– 250

394,05 %

101

| 6. | Įnašai ir grąžinamosios išmokos pagal Bendrijos susitarimus ir programas |
| --- | --- |

6.

Įnašai ir grąžinamosios išmokos pagal Bendrijos susitarimus ir programas

10

368

4 834

4 559

–4 191

1 238,97 %

275

| 7. | Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos |
| --- | --- |

7.

Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos

123

757

12 774

933

– 176

123,25 %

11 841

| 8. | Skolinimosi ir skolinimo operacijos |
| --- | --- |

8.

Skolinimosi ir skolinimo operacijos

0

0

80

4

–4

—

76

| 9. | Įvairios įplaukos |
| --- | --- |

9.

Įvairios įplaukos

30

58

85

66

–8

114,11 %

19

Iš viso

Iš viso

116 096

116 096

113 035

113 035

130 032

130 032

117 626

117 626

–4 590

–4 590

104,06 %

104,06 %

12 407

12 407

Išlaidos pagal finansinės programos išlaidų kategoriją

Išlaidos pagal finansinės programos išlaidų kategoriją

| Mln. EUR |
| --- |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | Pradinis biudžetas | Galutinis biudžetas (12) | Atlikti mokėjimai | Skirtumas Galutinės – Faktinės | % | Perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| 1 | 2 | 3 | 4=2-3 | 5=3/2 | 6 | 7=2-3-6 |
| 1. | Tvarusis augimas |

Mln. EUR

Finansinės programos išlaidų kategorija

Pradinis biudžetas

Galutinis biudžetas (12)

12

Atlikti mokėjimai

Skirtumas Galutinės – Faktinės

%

Perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

1

2

3

4=2-3

5=3/2

6

7=2-3-6

1.

Tvarusis augimas

46 000

47 520

44 684

2 837

94,03 %

2 381

456

| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

52 566

57 107

55 877

1 230

97,85 %

986

244

| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

1 296

2 174

1 993

181

91,66 %

75

106

| 4. | ES kaip pasaulinio masto partnerė |
| --- | --- |

4.

ES kaip pasaulinio masto partnerė

8 324

8 804

7 983

821

90,67 %

220

601

| 5. | Administravimas |
| --- | --- |

5.

Administravimas

7 701

8 754

7 615

1 139

86,99 %

857

281

| 6. | Kompensacijos |
| --- | --- |

6.

Kompensacijos

209

209

209

0

100,00 %

0

0

Iš viso

Iš viso

116 096

116 096

124 569

124 569

118 361

118 361

6 208

6 208

95,02 %

95,02 %

4 519

4 519

1 688

1 688

Išlaidos pagal politikos sritis

Išlaidos pagal politikos sritis

| Mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | Pradinis biudžetas | Galutinis biudžetas (13) | Atlikti mokėjimai | Skirtumas Galutinės – Faktinės | % | Perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| 1 | 2 | 3 | 4=2-3 | 5=3/2 | 6 | 7=2-3-6 |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai |

Mln. EUR

Politikos sritis

Pradinis biudžetas

Galutinis biudžetas (13)

13

Atlikti mokėjimai

Skirtumas Galutinės – Faktinės

%

Perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

1

2

3

4=2-3

5=3/2

6

7=2-3-6

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

487

345

327

18

94,82 %

14

4

| 02 | Įmonės |
| --- | --- |

02

Įmonės

601

705

558

147

79,21 %

89

58

| 03 | Konkurencija |
| --- | --- |

03

Konkurencija

90

107

95

12

88,32 %

10

2

| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai |
| --- | --- |

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

11 203

9 929

8 906

1 023

89,70 %

755

268

| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra |
| --- | --- |

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

51 478

56 413

55 209

1 204

97,87 %

954

249

| 06 | Energetika ir transportas |
| --- | --- |

06

Energetika ir transportas

2 481

2 480

2 253

227

90,84 %

177

51

| 07 | Aplinka |
| --- | --- |

07

Aplinka

496

409

356

52

87,17 %

30

22

| 08 | Moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

08

Moksliniai tyrimai

4 960

5 644

4 826

818

85,50 %

789

30

| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida |
| --- | --- |

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

1 356

1 552

1 375

177

88,58 %

173

5

| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

366

735

411

324

55,87 %

314

10

| 11 | Žuvininkystė ir jūrų reikalai |
| --- | --- |

11

Žuvininkystė ir jūrų reikalai

927

715

592

122

82,87 %

19

103

| 12 | Vidaus rinka |
| --- | --- |

12

Vidaus rinka

66

76

66

10

86,89 %

7

3

| 13 | Regioninė politika |
| --- | --- |

13

Regioninė politika

24 570

26 793

26 740

53

99,80 %

15

38

| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga |
| --- | --- |

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

106

131

120

11

91,54 %

9

3

| 15 | Švietimas ir kultūra |
| --- | --- |

15

Švietimas ir kultūra

1 363

1 654

1 495

159

90,38 %

153

6

| 16 | Komunikacija |
| --- | --- |

16

Komunikacija

211

229

204

25

89,22 %

16

8

| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga |
| --- | --- |

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

582

632

526

106

83,25 %

35

71

| 18 | Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė |
| --- | --- |

18

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

678

830

744

86

89,64 %

16

70

| 19 | Išorės santykiai |
| --- | --- |

19

Išorės santykiai

3 579

3 805

3 673

131

96,55 %

72

59

| 20 | Prekyba |
| --- | --- |

20

Prekyba

79

88

77

10

88,09 %

8

3

| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis |
| --- | --- |

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

1 680

1 872

1 698

174

90,68 %

138

37

| 22 | Plėtra |
| --- | --- |

22

Plėtra

1 661

1 437

1 308

128

91,08 %

18

110

| 23 | Humanitarinė pagalba |
| --- | --- |

23

Humanitarinė pagalba

797

859

800

59

93,13 %

47

12

| 24 | Kova su sukčiavimu |
| --- | --- |

24

Kova su sukčiavimu

74

80

71

9

88,65 %

7

2

| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos |
| --- | --- |

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

188

212

185

27

87,27 %

20

7

| 26 | Komisijos vykdomas administravimas |
| --- | --- |

26

Komisijos vykdomas administravimas

986

1 226

1 034

192

84,34 %

164

28

| 27 | Biudžetas |
| --- | --- |

27

Biudžetas

278

285

271

14

95,19 %

12

1

| 28 | Auditas |
| --- | --- |

28

Auditas

11

12

10

1

90,05 %

1

0

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

101

138

120

18

87,27 %

15

3

| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos |
| --- | --- |

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

1 160

1 136

1 117

19

98,36 %

0

19

| 31 | Kalbos tarnybos |
| --- | --- |

31

Kalbos tarnybos

389

479

422

58

87,91 %

53

5

| 40 | Rezervai |
| --- | --- |

40

Rezervai

244

229

0

229

0,00 %

0

229

| 90 | Kitos institucijos |
| --- | --- |

90

Kitos institucijos

2 848

3 334

2 771

563

83,12 %

392

171

Iš viso

116 096

116 096

124 569

124 569

118 361

118 361

6 208

6 208

95,02 %

95,02

4 519

4 519

1 688

1 688

3.   2009 m. biudžeto įplaukų vykdymo suvestinė

2009 m. biudžeto įplaukų vykdymo suvestinė

| Mln. EUR |
| --- |
| Antraštinė dalis | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaip biudžeto % dalis | Neįvykdyta |
| Pradinė suma | Galutinė suma | Einamųjų metų suma | Perkelti asignavimai | Iš viso | Iš šiais metais gautinų sumų | Iš perkeltų gautinų sumų | Iš viso |
| 1. | Nuosavi ištekliai |

Mln. EUR

Antraštinė dalis

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaip biudžeto % dalis

Neįvykdyta

Pradinė suma

Galutinė suma

Einamųjų metų suma

Perkelti asignavimai

Iš viso

Iš šiais metais gautinų sumų

Iš perkeltų gautinų sumų

Iš viso

1.

Nuosavi ištekliai

114 736

110 238

109 103

1 358

110 462

109 098

1 275

110 373

100,12 %

89

| 3. | Perteklius, likučiai ir patikslinimai |
| --- | --- |

3.

Perteklius, likučiai ir patikslinimai

0

410

330

0

330

330

0

330

80,56 %

0

| 4. | Įplaukos, gautos iš Bendrijos institucijose ir kitose Bendrijos įstaigose dirbančių asmenų |
| --- | --- |

4.

Įplaukos, gautos iš Bendrijos institucijose ir kitose Bendrijos įstaigose dirbančių asmenų

1 120

1 120

1 026

7

1 033

1 020

6

1 025

91,59 %

7

| 5. | Įplaukos iš institucijų administracinių operacijų |
| --- | --- |

5.

Įplaukos iš institucijų administracinių operacijų

77

85

345

90

436

309

26

335

394,05 %

101

| 6. | Įnašai ir grąžinamosios išmokos pagal Bendrijos susitarimus ir programas |
| --- | --- |

6.

Įnašai ir grąžinamosios išmokos pagal Bendrijos susitarimus ir programas

10

368

4 430

404

4 834

4 277

282

4 559

1 238,97 %

275

| 7. | Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos |
| --- | --- |

7.

Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos

123

757

2 836

9 938

12 774

193

740

933

123,25 %

11 841

| 8. | Skolinimosi ir skolinimo operacijos |
| --- | --- |

8.

Skolinimosi ir skolinimo operacijos

0

0

53

27

80

1

3

4

76

| 9. | Įvairios įplaukos |
| --- | --- |

9.

Įvairios įplaukos

30

58

53

32

85

47

20

66

114,11 %

19

Iš viso

Iš viso

116 096

116 096

113 035

113 035

118 175

118 175

11 857

11 857

130 032

130 032

115 274

115 274

2 351

2 351

117 626

117 626

104,06 %

104,06 %

12 407

12 407

| 1 antraštinės dalies išskaidymas. Nuosavi ištekliai |
| --- |
| Skyrius | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaip biudžeto % dalis | Neįvykdyta |
| Pradinė suma | Galutinė suma | Einamųjų metų suma | Perkelti asignavimai | Iš viso | Iš šiais metais gautinų sumų | Iš perkeltų gautinų sumų | Iš viso |
| 10. | Žemės ūkio muitai |

1 antraštinės dalies išskaidymas. Nuosavi ištekliai

Skyrius

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaip biudžeto % dalis

Neįvykdyta

Pradinė suma

Galutinė suma

Einamųjų metų suma

Perkelti asignavimai

Iš viso

Iš šiais metais gautinų sumų

Iš perkeltų gautinų sumų

Iš viso

10.

Žemės ūkio muitai

1 404

0

– 350

350

0

– 350

350

0

—

0

| 11. | Cukraus mokesčiai |
| --- | --- |

11.

Cukraus mokesčiai

147

139

104

28

132

104

28

132

94,40 %

0

| 12. | Muitai |
| --- | --- |

12.

Muitai

17 656

14 441

13 505

980

14 485

13 499

897

14 397

99,69 %

89

| 13. | PVM |
| --- | --- |

13.

PVM

19 616

13 668

13 743

0

13 743

13 743

0

13 743

100,54 %

0

| 14. | BNP |
| --- | --- |

14.

BNP

75 914

81 989

82 413

0

82 413

82 413

0

82 413

100,52 %

0

| 15. | Biudžeto disbalanso korekcija |
| --- | --- |

15.

Biudžeto disbalanso korekcija

0

0

– 315

0

– 315

– 315

0

– 315

—

0

| 16. | Nyderlandų ir Švedijos BNP pagrįstų įnašų sumažinimas |
| --- | --- |

16.

Nyderlandų ir Švedijos BNP pagrįstų įnašų sumažinimas

0

0

4

0

4

4

0

4

—

0

Iš viso

Iš viso

114 736

114 736

110 238

110 238

109 103

109 103

1 358

1 358

110 462

110 462

109 098

109 098

1 275

1 275

110 373

110 373

100,12 %

100,12 %

89

89

| 3 antraštinės dalies išskaidymas. Perteklius, likučiai ir patikslinimai |
| --- |
| Skyrius | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaip biudžeto % dalis | Neįvykdyta |
| Pradinė suma | Galutinė suma | Einamųjų metų suma | Perkelti asignavimai | Iš viso | Iš šiais metais gautinų sumų | Iš perkeltų gautinų sumų | Iš viso |
| 30. | Praėjusių metų perteklius |

3 antraštinės dalies išskaidymas. Perteklius, likučiai ir patikslinimai

Skyrius

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaip biudžeto % dalis

Neįvykdyta

Pradinė suma

Galutinė suma

Einamųjų metų suma

Perkelti asignavimai

Iš viso

Iš šiais metais gautinų sumų

Iš perkeltų gautinų sumų

Iš viso

30.

Praėjusių metų perteklius

0

1 796

1 796

0

1 796

1 796

0

1 796

100,00 %

0

| 31. | PVM likučiai |
| --- | --- |

31.

PVM likučiai

0

– 954

– 946

0

– 946

– 946

0

– 946

99,17 %

0

| 32. | BNP likučiai |
| --- | --- |

32.

BNP likučiai

0

– 432

– 431

0

– 431

– 431

0

– 431

99,70 %

0

| 34. | Patikslinimas dėl nedalyvavimo TVR politikoje |
| --- | --- |

34.

Patikslinimas dėl nedalyvavimo TVR politikoje

0

0

6

0

6

6

0

6

—

0

| 35. | Jungtinei Karalystei taikomos korekcijos patikslinimas |
| --- | --- |

35.

Jungtinei Karalystei taikomos korekcijos patikslinimas

0

0

–6

0

–6

–6

0

–6

—

0

| 37. | Sprendimo 2007/436/EB dėl nuosavų išteklių patikslinimas |
| --- | --- |

37.

Sprendimo 2007/436/EB dėl nuosavų išteklių patikslinimas

0

0

–89

0

–89

–89

0

–89

—

0

Iš viso

Iš viso

0

0

410

410

330

330

0

0

330

330

330

330

0

0

330

330

80,56 %

80,56 %

0

0

4.   Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų išskaidymas ir pokyčiai pagal finansinės programos išlaidų kategoriją

Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų išskaidymas ir pokyčiai pagal finansinės programos išlaidų kategoriją

| Mln. EUR |
| --- |
| | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | Patvirtinti asignavimai | Pakeitimai (perkėlimai ir taisomasis biudžetas) | Perkelti asignavimai | Asignuotosios įplaukos | Iš viso papildomai | Iš viso leista | Patvirtinti asignavimai | Pakeitimai (perkėlimai ir taisomasis biudžetas) | Perkelti asignavimai | Asignuotosios įplaukos | Iš viso papildomai | Iš viso leista |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 1 | Tvarusis augimas |

Mln. EUR

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Finansinės programos išlaidų kategorija

Patvirtinti asignavimai

Pakeitimai (perkėlimai ir taisomasis biudžetas)

Perkelti asignavimai

Asignuotosios įplaukos

Iš viso papildomai

Iš viso leista

Patvirtinti asignavimai

Pakeitimai (perkėlimai ir taisomasis biudžetas)

Perkelti asignavimai

Asignuotosios įplaukos

Iš viso papildomai

Iš viso leista

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

1

Tvarusis augimas

60 196

2 003

19

1 705

1 724

63 923

46 000

– 795

176

2 139

2 315

47 520

| 2 | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

56 121

585

0

6 011

6 012

62 718

52 566

–2 290

829

6 002

6 831

57 107

| 3 | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

1 515

617

83

113

196

2 328

1 296

725

23

131

153

2 174

| 4 | ES kaip pasaulinio masto partnerė |
| --- | --- |

4

ES kaip pasaulinio masto partnerė

8 104

0

271

339

610

8 714

8 324

– 224

378

326

704

8 804

| 5 | Administravimas |
| --- | --- |

5

Administravimas

7 701

– 100

8

416

424

8 025

7 701

– 101

725

429

1 154

8 754

| 6 | Kompensacijos |
| --- | --- |

6

Kompensacijos

209

0

0

0

0

209

209

0

0

0

0

209

Iš viso

Iš viso

133 846

133 846

3 105

3 105

381

381

8 585

8 585

8 966

8 966

145 917

145 917

116 096

116 096

–2 686

–2 686

2 132

2 132

9 026

9 026

11 158

11 158

124 569

124 569

5.   Įsipareigojimų asignavimų vykdymas pagal finansinės programos išlaidų kategoriją

Įsipareigojimų asignavimų vykdymas pagal finansinės programos išlaidų kategoriją

| Mln. EUR |
| --- |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | Leistieji įsipareigojimų asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Į 2010 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Asignuotosios įplaukos | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš viso | % | Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 1 | Tvarusis augimas |

Mln. EUR

Finansinės programos išlaidų kategorija

Leistieji įsipareigojimų asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Į 2010 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Asignuotosios įplaukos

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš viso

%

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos (ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

1

Tvarusis augimas

63 923

61 630

19

796

62 444

97,69 %

908

64

972

1,52 %

505

0

1

507

0,79 %

| 2 | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

62 718

56 413

0

5 072

61 484

98,03 %

940

253

1 193

1,90 %

41

0

0

41

0,07 %

| 3 | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

2 328

2 118

83

63

2 264

97,27 %

50

0

50

2,15 %

14

0

0

14

0,59 %

| 4 | ES kaip pasaulinio masto partnerė |
| --- | --- |

4

ES kaip pasaulinio masto partnerė

8 714

8 038

271

173

8 481

97,34 %

166

0

166

1,91 %

66

0

0

66

0,76 %

| 5 | Administravimas |
| --- | --- |

5

Administravimas

8 025

7 398

8

255

7 662

95,48 %

161

11

172

2,14 %

191

0

0

191

2,38 %

| 6 | Kompensacijos |
| --- | --- |

6

Kompensacijos

209

209

0

0

209

100,00 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Iš viso

Iš viso

145 917

145 917

135 806

135 806

381

381

6 358

6 358

142 545

142 545

97,69 %

97,69 %

2 225

2 225

328

328

2 553

2 553

1,75 %

1,75 %

817

817

0

0

2

2

819

819

0,56 %

0,56 %

6.   Mokėjimų asignavimų vykdymas pagal finansinės programos išlaidų kategoriją

Mokėjimų asignavimų vykdymas pagal finansinės programos išlaidų kategoriją

| Mln. EUR |
| --- |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | Leistieji mokėjimų asignavimai | Atlikti mokėjimai | Į 2010 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Automatiniai perkėlimai | Perkėlimai pagal sprendimą | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % | Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| 1 | Tvarusis augimas |

Mln. EUR

Finansinės programos išlaidų kategorija

Leistieji mokėjimų asignavimai

Atlikti mokėjimai

Į 2010 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Automatiniai perkėlimai

Perkėlimai pagal sprendimą

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos (ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

1

Tvarusis augimas

47 520

43 866

133

684

44 684

94,03 %

129

808

1 443

2 381

5,01 %

401

43

12

456

0,96 %

| 2 | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

57 107

50 026

773

5 078

55 877

97,85 %

47

15

924

986

1,73 %

188

56

0

244

0,43 %

| 3 | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

2 174

1 915

15

63

1 993

91,66 %

7

2

67

75

3,46 %

98

7

1

106

4,88 %

| 4 | ES kaip pasaulinio masto partnerė |
| --- | --- |

4

ES kaip pasaulinio masto partnerė

8 804

7 564

224

195

7 983

90,67 %

43

46

131

220

2,50 %

447

154

0

601

6,83 %

| 5 | Administravimas |
| --- | --- |

5

Administravimas

8 754

6 745

637

233

7 615

86,99 %

651

11

196

857

9,79 %

193

88

0

281

3,21 %

| 6 | Kompensacijos |
| --- | --- |

6

Kompensacijos

209

209

0

0

209

100,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Iš viso

Iš viso

124 569

124 569

110 325

110 325

1 782

1 782

6 253

6 253

118 361

118 361

95,02 %

95,02 %

877

877

882

882

2 760

2 760

4 519

4 519

3,63 %

3,63 %

1 326

1 326

350

350

13

13

1 688

1 688

1,36 %

1,36 %

7.   Neįvykdytų įsipareigojimų pokyčiai pagal finansinės programos išlaidų kategoriją

Neįvykdytų įsipareigojimų pokyčiai pagal finansinės programos išlaidų kategoriją

| Mln. EUR |
| --- |
| | Neįvykdyti įsipareigojimai ankstesnių metų pabaigoje | Metų įsipareigojimai | |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | Iš ankstesnių metų perkelti įsipareigojimai | Panaikintieji įsipareigojimai/Perkainojimas/Atšaukti įsipareigojimai | Mokėjimai | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje | Metų įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje | Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje |
| 1 | Tvarusis augimas |

Mln. EUR

Neįvykdyti įsipareigojimai ankstesnių metų pabaigoje

Metų įsipareigojimai

Finansinės programos išlaidų kategorija

Iš ankstesnių metų perkelti įsipareigojimai

Panaikintieji įsipareigojimai/Perkainojimas/Atšaukti įsipareigojimai

Mokėjimai

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

Metų įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje

1

Tvarusis augimas

119 797

– 647

–39 892

79 259

62 444

–4 792

–10

57 642

136 901

| 2 | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

14 123

– 189

–7 370

6 564

61 484

–48 507

–0

12 977

19 541

| 3 | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

1 535

– 144

– 560

830

2 264

–1 433

0

832

1 662

| 4 | ES kaip pasaulinio masto partnerė |
| --- | --- |

4

ES kaip pasaulinio masto partnerė

18 840

– 876

–5 455

12 509

8 481

–2 528

–1

5 953

18 462

| 5 | Administravimas |
| --- | --- |

5

Administravimas

750

–90

– 646

15

7 662

–6 970

–1

692

706

| 6 | Kompensacijos |
| --- | --- |

6

Kompensacijos

0

0

0

0

209

– 209

0

0

0

Iš viso

Iš viso

155 045

155 045

–1 946

–1 946

–53 923

–53 923

99 177

99 177

142 545

142 545

–64 438

–64 438

–12

–12

78 095

78 095

177 272

177 272

8.   Neįvykdytų įsipareigojimų išskaidymas pagal prisiėmimo metus ir finansinės programos išlaidų kategoriją

Neįvykdytų įsipareigojimų išskaidymas pagal prisiėmimo metus ir finansinės programos išlaidų kategoriją

| Mln. EUR |
| --- |
| Finansinės programos išlaidų kategorija | < 2003 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Iš viso |
| 1 | Tvarusis augimas |

Mln. EUR

Finansinės programos išlaidų kategorija

< 2003

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Iš viso

1

Tvarusis augimas

626

624

1 268

2 814

18 348

11 584

43 995

57 642

136 901

| 2 | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

73

23

27

98

1 912

167

4 264

12 977

19 541

| 3 | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

18

15

36

45

86

257

373

832

1 662

| 4 | ES kaip pasaulinio masto partnerė |
| --- | --- |

4

ES kaip pasaulinio masto partnerė

991

431

711

1 020

2 632

2 455

4 270

5 953

18 462

| 5 | Administravimas |
| --- | --- |

5

Administravimas

0

0

0

0

0

1

14

692

706

Iš viso

Iš viso

1 709

1 709

1 093

1 093

2 042

2 042

3 977

3 977

22 978

22 978

14 463

14 463

52 915

52 915

78 095

78 095

177 272

177 272

9.   Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų išskaidymas ir pokyčiai pagal politikos sritis

Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų išskaidymas ir pokyčiai pagal politikos sritis

| Mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Patvirtinti asignavimai | Pakeitimai (perkėlimas, taisomasis biudžetas) | Perkelti asignavimai | Asignuotosios įplaukos | Iš viso papildomai | Iš viso leista | Patvirtinti asignavimai | Pakeitimai (perkėlimas, taisomasis biudžetas) | Perkelti asignavimai | Asignuotosios įplaukos | Iš viso papildomai | Iš viso leista |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 3 + 4 | 6 = 1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 = 9 + 10 | 12 = 7 + 8 + 11 |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai |

Mln. EUR

Politikos sritis

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Patvirtinti asignavimai

Pakeitimai (perkėlimas, taisomasis biudžetas)

Perkelti asignavimai

Asignuotosios įplaukos

Iš viso papildomai

Iš viso leista

Patvirtinti asignavimai

Pakeitimai (perkėlimas, taisomasis biudžetas)

Perkelti asignavimai

Asignuotosios įplaukos

Iš viso papildomai

Iš viso leista

1

2

3

4

5 = 3 + 4

6 = 1 + 2 + 5

7

8

9

10

11 = 9 + 10

12 = 7 + 8 + 11

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

442

–17

0

20

20

445

487

– 179

16

21

37

345

| 02 | Įmonės |
| --- | --- |

02

Įmonės

663

–2

0

96

96

757

601

–22

20

105

125

705

| 03 | Konkurencija |
| --- | --- |

03

Konkurencija

90

–0

0

4

4

94

90

–0

13

4

17

107

| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai |
| --- | --- |

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

11 188

51

2

14

16

11 255

11 203

–1 305

18

13

31

9 929

| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra |
| --- | --- |

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

54 682

586

0

5 993

5 993

61 260

51 478

–2 030

972

5 993

6 964

56 413

| 06 | Energetika ir transportas |
| --- | --- |

06

Energetika ir transportas

2 740

1 998

1

120

121

4 859

2 481

– 171

21

150

171

2 480

| 07 | Aplinka |
| --- | --- |

07

Aplinka

483

–23

0

27

27

488

496

– 126

20

19

39

409

| 08 | Moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

08

Moksliniai tyrimai

4 665

70

0

654

654

5 388

4 960

– 411

46

1 049

1 095

5 644

| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida |
| --- | --- |

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

1 512

–71

0

168

168

1 609

1 356

–71

16

252

267

1 552

| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

371

0

0

424

424

795

366

–5

38

337

374

735

| 11 | Žuvininkystė ir jūrų reikalai |
| --- | --- |

11

Žuvininkystė ir jūrų reikalai

1 014

–35

0

6

6

985

927

– 222

4

6

10

715

| 12 | Vidaus rinka |
| --- | --- |

12

Vidaus rinka

66

–0

0

2

2

68

66

–0

7

2

10

76

| 13 | Regioninė politika |
| --- | --- |

13

Regioninė politika

37 901

629

24

6

30

38 560

24 570

2 027

192

3

195

26 793

| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga |
| --- | --- |

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

131

–1

0

3

3

134

106

13

9

3

12

131

| 15 | Švietimas ir kultūra |
| --- | --- |

15

Švietimas ir kultūra

1 401

–2

0

292

292

1 691

1 363

–38

17

312

328

1 654

| 16 | Komunikacija |
| --- | --- |

16

Komunikacija

214

–0

0

4

4

217

211

–3

17

3

20

229

| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga |
| --- | --- |

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

624

49

0

22

22

695

582

–1

30

22

52

632

| 18 | Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė |
| --- | --- |

18

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

924

1

75

31

107

1 032

678

110

14

28

43

830

| 19 | Išorės santykiai |
| --- | --- |

19

Išorės santykiai

4 072

–12

0

107

107

4 168

3 579

91

50

84

134

3 805

| 20 | Prekyba |
| --- | --- |

20

Prekyba

80

–2

0

2

2

81

79

1

6

2

9

88

| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis |
| --- | --- |

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

1 894

93

265

178

443

2 430

1 680

–21

32

180

213

1 872

| 22 | Plėtra |
| --- | --- |

22

Plėtra

1 081

0

6

45

51

1 132

1 661

– 296

16

56

72

1 437

| 23 | Humanitarinė pagalba |
| --- | --- |

23

Humanitarinė pagalba

797

110

0

8

8

915

797

49

6

7

13

859

| 24 | Kova su sukčiavimu |
| --- | --- |

24

Kova su sukčiavimu

78

0

0

0

0

78

74

0

6

0

6

80

| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos |
| --- | --- |

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

188

–2

0

8

8

194

188

–2

18

8

25

212

| 26 | Komisijos vykdomas administravimas |
| --- | --- |

26

Komisijos vykdomas administravimas

981

12

0

99

99

1 093

986

13

126

101

227

1 226

| 27 | Biudžetas |
| --- | --- |

27

Biudžetas

278

–9

0

5

5

274

278

–9

10

5

16

285

| 28 | Auditas |
| --- | --- |

28

Auditas

11

–0

0

1

1

11

11

–0

1

1

1

12

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

133

–1

0

11

11

143

101

14

7

16

23

138

| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos |
| --- | --- |

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

1 160

–24

0

0

0

1 136

1 160

–24

0

0

0

1 136

| 31 | Kalbos tarnybos |
| --- | --- |

31

Kalbos tarnybos

389

–10

0

77

77

456

389

–10

24

77

101

479

| 40 | Rezervai |
| --- | --- |

40

Rezervai

744

– 241

0

0

0

503

244

–15

0

0

0

229

| 90 | Kitos institucijos |
| --- | --- |

90

Kitos institucijos

2 848

–43

8

156

164

2 970

2 848

–43

361

167

528

3 334

Iš viso

Iš viso

133 846

133 846

3 105

3 105

381

381

8 585

8 585

8 966

8 966

145 917

145 917

116 096

116 096

–2 686

–2 686

2 132

2 132

9 026

9 026

11 158

11 158

124 569

124 569

10.   Įsipareigojimų asignavimų vykdymas pagal politikos sritis

Įsipareigojimų asignavimų vykdymas pagal politikos sritis

| Mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | Leistieji įsipareigojimų asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Į 2010 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % | Asignuotosios įplaukos | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš viso | % | Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai |

Mln. EUR

Politikos sritis

Leistieji įsipareigojimų asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Į 2010 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

Asignuotosios įplaukos

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš viso

%

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos (ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

= 11 + 12 + 13

15 = 14/1

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

445

421

0

19

440

98,90 %

2

0

2

0,35 %

3

0

0

3

0,76 %

| 02 | Įmonės |
| --- | --- |

02

Įmonės

757

657

0

41

698

92,12 %

55

0

55

7,32 %

4

0

0

4

0,56 %

| 03 | Konkurencija |
| --- | --- |

03

Konkurencija

94

90

0

2

92

97,29 %

2

0

2

1,96 %

1

0

0

1

0,75 %

| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai |
| --- | --- |

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

11 255

11 186

2

8

11 196

99,47 %

6

40

46

0,41 %

13

0

0

13

0,12 %

| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra |
| --- | --- |

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

61 260

54 989

0

5 065

60 054

98,03 %

928

252

1 180

1,93 %

26

0

0

26

0,04 %

| 06 | Energetika ir transportas |
| --- | --- |

06

Energetika ir transportas

4 859

4 727

1

76

4 803

98,86 %

44

0

44

0,91 %

11

0

0

12

0,24 %

| 07 | Aplinka |
| --- | --- |

07

Aplinka

488

451

0

9

460

94,25 %

19

0

19

3,83 %

9

0

0

9

1,92 %

| 08 | Moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

08

Moksliniai tyrimai

5 388

4 732

0

352

5 084

94,35 %

301

0

301

5,59 %

3

0

0

3

0,06 %

| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida |
| --- | --- |

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

1 609

1 440

0

115

1 556

96,68 %

52

0

52

3,25 %

1

0

0

1

0,07 %

| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

795

365

0

67

433

54,39 %

357

4

361

45,37 %

2

0

0

2

0,24 %

| 11 | Žuvininkystė ir jūrų reikalai |
| --- | --- |

11

Žuvininkystė ir jūrų reikalai

985

974

0

2

976

99,07 %

4

1

4

0,45 %

5

0

0

5

0,48 %

| 12 | Vidaus rinka |
| --- | --- |

12

Vidaus rinka

68

65

0

1

66

96,60 %

1

0

1

1,62 %

1

0

0

1

1,78 %

| 13 | Regioninė politika |
| --- | --- |

13

Regioninė politika

38 560

38 495

24

5

38 523

99,90 %

2

20

22

0,06 %

15

0

0

15

0,04 %

| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga |
| --- | --- |

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

134

125

0

1

126

94,45 %

2

0

2

1,22 %

6

0

0

6

4,33 %

| 15 | Švietimas ir kultūra |
| --- | --- |

15

Švietimas ir kultūra

1 691

1 397

0

169

1 566

92,61 %

123

0

124

7,30 %

1

0

0

1

0,08 %

| 16 | Komunikacija |
| --- | --- |

16

Komunikacija

217

212

0

2

214

98,32 %

1

0

1

0,64 %

2

0

0

2

1,04 %

| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga |
| --- | --- |

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

695

665

0

11

675

97,17 %

11

0

11

1,59 %

9

0

0

9

1,24 %

| 18 | Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė |
| --- | --- |

18

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

1 032

916

75

17

1 008

97,67 %

15

0

15

1,42 %

9

0

0

9

0,91 %

| 19 | Išorės santykiai |
| --- | --- |

19

Išorės santykiai

4 168

4 052

0

53

4 105

98,51 %

54

0

54

1,29 %

8

0

0

8

0,20 %

| 20 | Prekyba |
| --- | --- |

20

Prekyba

81

76

0

1

78

96,18 %

1

0

1

1,63 %

2

0

0

2

2,20 %

| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis |
| --- | --- |

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

2 430

1 982

265

78

2 325

95,68 %

100

0

100

4,11 %

5

0

0

5

0,21 %

| 22 | Plėtra |
| --- | --- |

22

Plėtra

1 132

1 079

6

35

1 120

98,96 %

10

1

10

0,91 %

1

0

0

1

0,12 %

| 23 | Humanitarinė pagalba |
| --- | --- |

23

Humanitarinė pagalba

915

906

0

7

913

99,79 %

1

0

1

0,11 %

1

0

0

1

0,10 %

| 24 | Kova su sukčiavimu |
| --- | --- |

24

Kova su sukčiavimu

78

77

0

0

77

98,64 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

1,36 %

| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos |
| --- | --- |

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

194

183

0

4

187

96,65 %

4

0

4

1,97 %

3

0

0

3

1,38 %

| 26 | Komisijos vykdomas administravimas |
| --- | --- |

26

Komisijos vykdomas administravimas

1 093

985

0

63

1 048

95,92 %

36

0

36

3,34 %

8

0

0

8

0,74 %

| 27 | Biudžetas |
| --- | --- |

27

Biudžetas

274

268

0

3

272

99,07 %

2

0

2

0,74 %

1

0

0

1

0,19 %

| 28 | Auditas |
| --- | --- |

28

Auditas

11

10

0

0

11

96,77 %

0

0

0

1,93 %

0

0

0

0

1,30 %

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

143

129

0

4

133

92,73 %

7

0

7

4,94 %

3

0

0

3

2,33 %

| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos |
| --- | --- |

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

1 136

1 117

0

0

1 117

98,36 %

0

0

0

0,00 %

19

0

0

19

1,64 %

| 31 | Kalbos tarnybos |
| --- | --- |

31

Kalbos tarnybos

456

375

0

49

424

93,01 %

28

0

28

6,25 %

3

0

0

3

0,74 %

| 40 | Rezervai |
| --- | --- |

40

Rezervai

503

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

503

0

0

503

100,00 %

| 90 | Kitos institucijos |
| --- | --- |

90

Kitos institucijos

2 970

2 659

8

100

2 767

93,16 %

56

10

66

2,22 %

137

0

0

137

4,62 %

Iš viso

Iš viso

145 917

145 917

135 806

135 806

381

381

6 358

6 358

142 545

142 545

97,69 %

97,69 %

2 225

2 225

328

328

2 553

2 553

1,75 %

1,75 %

817

817

0

0

2

2

819

819

0,56 %

0,56 %

11.   Mokėjimų asignavimų vykdymas pagal politikos sritis

Mokėjimų asignavimų vykdymas pagal politikos sritis

| Mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | Leistieji įsipareigojimų asignavimai | Atlikti mokėjimai | Į 2010 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % | Automatiniai perkėlimai | Perkėlimai pagal sprendimą | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % | Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai |

Mln. EUR

Politikos sritis

Leistieji įsipareigojimų asignavimai

Atlikti mokėjimai

Į 2010 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

Automatiniai perkėlimai

Perkėlimai pagal sprendimą

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos (ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

345

300

15

13

327

94,82 %

6

0

9

14

4,10 %

3

1

0

4

1,08 %

| 02 | Įmonės |
| --- | --- |

02

Įmonės

705

514

16

28

558

79,21 %

13

0

76

89

12,57 %

52

4

2

58

8,22 %

| 03 | Konkurencija |
| --- | --- |

03

Konkurencija

107

82

11

2

95

88,32 %

8

0

2

10

9,40 %

1

2

0

2

2,28 %

| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai |
| --- | --- |

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

9 929

8 886

13

7

8 906

89,70 %

17

732

6

755

7,60 %

263

5

0

268

2,70 %

| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra |
| --- | --- |

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

56 413

49 365

780

5 064

55 209

97,87 %

26

0

929

954

1,69 %

58

192

0

249

0,44 %

| 06 | Energetika ir transportas |
| --- | --- |

06

Energetika ir transportas

2 480

2 177

16

61

2 253

90,84 %

17

75

85

177

7,12 %

41

5

4

51

2,04 %

| 07 | Aplinka |
| --- | --- |

07

Aplinka

409

328

16

12

356

87,17 %

18

6

7

30

7,40 %

19

3

0

22

5,44 %

| 08 | Moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

08

Moksliniai tyrimai

5 644

4 490

36

300

4 826

85,50 %

44

0

745

789

13,97 %

16

10

4

30

0,53 %

| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida |
| --- | --- |

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

1 552

1 268

13

94

1 375

88,58 %

15

0

158

173

11,13 %

2

2

0

5

0,30 %

| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

735

321

34

56

411

55,87 %

32

2

280

314

42,73 %

6

4

0

10

1,40 %

| 11 | Žuvininkystė ir jūrų reikalai |
| --- | --- |

11

Žuvininkystė ir jūrų reikalai

715

588

3

2

592

82,87 %

4

11

4

19

2,69 %

102

1

0

103

14,45 %

| 12 | Vidaus rinka |
| --- | --- |

12

Vidaus rinka

76

59

6

1

66

86,89 %

6

0

1

7

9,47 %

1

1

0

3

3,64 %

| 13 | Regioninė politika |
| --- | --- |

13

Regioninė politika

26 793

26 564

174

1

26 740

99,80 %

13

0

2

15

0,06 %

20

18

0

38

0,14 %

| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga |
| --- | --- |

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

131

111

8

1

120

91,54 %

7

0

2

9

6,53 %

1

1

0

3

1,92 %

| 15 | Švietimas ir kultūra |
| --- | --- |

15

Švietimas ir kultūra

1 654

1 310

15

171

1 495

90,38 %

14

0

140

153

9,27 %

3

2

1

6

0,35 %

| 16 | Komunikacija |
| --- | --- |

16

Komunikacija

229

189

13

2

204

89,22 %

15

0

2

16

7,17 %

5

4

0

8

3,61 %

| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga |
| --- | --- |

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

632

484

28

14

526

83,25 %

28

0

7

35

5,58 %

68

2

0

71

11,16 %

| 18 | Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė |
| --- | --- |

18

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

830

718

7

19

744

89,64 %

6

0

9

16

1,89 %

63

7

0

70

8,47 %

| 19 | Išorės santykiai |
| --- | --- |

19

Išorės santykiai

3 805

3 576

38

59

3 673

96,55 %

43

6

24

72

1,90 %

46

12

0

59

1,54 %

| 20 | Prekyba |
| --- | --- |

20

Prekyba

88

71

5

1

77

88,09 %

6

0

1

8

8,56 %

2

1

0

3

3,35 %

| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis |
| --- | --- |

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

1 872

1 588

27

83

1 698

90,68 %

40

0

98

138

7,37 %

31

5

0

37

1,95 %

| 22 | Plėtra |
| --- | --- |

22

Plėtra

1 437

1 250

11

48

1 308

91,08 %

9

1

8

18

1,25 %

106

5

0

110

7,67 %

| 23 | Humanitarinė pagalba |
| --- | --- |

23

Humanitarinė pagalba

859

788

5

7

800

93,13 %

6

40

1

47

5,42 %

12

0

0

12

1,45 %

| 24 | Kova su sukčiavimu |
| --- | --- |

24

Kova su sukčiavimu

80

67

4

0

71

88,65 %

7

0

0

7

8,51 %

1

2

0

2

2,84 %

| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos |
| --- | --- |

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

212

167

14

3

185

87,27 %

15

0

4

20

9,32 %

3

4

0

7

3,42 %

| 26 | Komisijos vykdomas administravimas |
| --- | --- |

26

Komisijos vykdomas administravimas

1 226

875

108

50

1 034

84,34 %

113

0

51

164

13,35 %

10

18

0

28

2,30 %

| 27 | Biudžetas |
| --- | --- |

27

Biudžetas

285

259

9

2

271

95,19 %

9

0

3

12

4,29 %

1

1

0

1

–0,52 %

| 28 | Auditas |
| --- | --- |

28

Auditas

12

10

0

0

10

90,05 %

1

0

0

1

7,43 %

0

0

0

0

2,52 %

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

138

107

6

7

120

87,27 %

6

0

8

15

10,63 %

2

1

0

3

2,09 %

| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos |
| --- | --- |

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

1 136

1 117

0

0

1 117

98,36 %

0

0

0

0

0,00 %

19

0

0

19

1,64 %

| 31 | Kalbos tarnybos |
| --- | --- |

31

Kalbos tarnybos

479

354

22

45

422

87,91 %

21

0

32

53

11,02 %

3

2

0

5

1,07 %

| 40 | Rezervai |
| --- | --- |

40

Rezervai

229

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

229

0

0

229

100,00 %

| 90 | Kitos institucijos |
| --- | --- |

90

Kitos institucijos

3 334

2 344

327

100

2 771

83,12 %

315

10

67

392

11,75 %

137

34

0

171

5,13 %

Iš viso

Iš viso

124 569

124 569

110 325

110 325

1 782

1 782

6 253

6 253

118 361

118 361

95,02 %

95,02 %

877

877

882

882

2 760

2 760

4 519

4 519

3,63 %

3,63 %

1 326

1 326

350

350

13

13

1 688

1 688

1,36 %

1,36 %

12.   Neįvykdytų įsipareigojimų pokyčiai pagal politikos sritis

Neįvykdytų įsipareigojimų pokyčiai pagal politikos sritis

| Mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | Neįvykdyti įsipareigojimai ankstesnių metų pabaigoje | Metų įsipareigojimai | Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje |
| Iš ankstesnių metų perkelti įsipareigojimai | Panaikintieji įsipareigojimai/Perkainojimas/Atšaukti įsipareigojimai | Mokėjimai | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje | Metų įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai |

Mln. EUR

Politikos sritis

Neįvykdyti įsipareigojimai ankstesnių metų pabaigoje

Metų įsipareigojimai

Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje

Iš ankstesnių metų perkelti įsipareigojimai

Panaikintieji įsipareigojimai/Perkainojimas/Atšaukti įsipareigojimai

Mokėjimai

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

Metų įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

329

–17

– 129

183

440

– 199

–0

241

424

| 02 | Įmonės |
| --- | --- |

02

Įmonės

653

–25

– 238

390

698

– 321

–0

377

767

| 03 | Konkurencija |
| --- | --- |

03

Konkurencija

13

–1

–11

1

92

–83

–0

8

9

| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai |
| --- | --- |

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

24 080

–90

–8 675

15 315

11 196

– 231

–0

10 964

26 279

| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra |
| --- | --- |

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

12 408

–98

–6 854

5 457

60 054

–48 355

–0

11 699

17 155

| 06 | Energetika ir transportas |
| --- | --- |

06

Energetika ir transportas

4 302

– 139

–1 471

2 692

4 803

– 782

–0

4 021

6 714

| 07 | Aplinka |
| --- | --- |

07

Aplinka

682

–36

– 225

421

460

– 131

–0

329

750

| 08 | Moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

08

Moksliniai tyrimai

8 253

– 103

–3 319

4 831

5 084

–1 507

–7

3 569

8 400

| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida |
| --- | --- |

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

2 255

–24

– 947

1 283

1 556

– 428

–1

1 127

2 411

| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

146

–10

–87

49

433

– 324

–0

109

158

| 11 | Žuvininkystė ir jūrų reikalai |
| --- | --- |

11

Žuvininkystė ir jūrų reikalai

1 347

–99

– 364

884

976

– 229

–1

747

1 631

| 12 | Vidaus rinka |
| --- | --- |

12

Vidaus rinka

17

–2

–13

2

66

–53

–0

13

15

| 13 | Regioninė politika |
| --- | --- |

13

Regioninė politika

81 674

– 225

–25 542

55 907

38 523

–1 198

–0

37 325

93 232

| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga |
| --- | --- |

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

90

–13

–54

23

126

–67

–1

59

82

| 15 | Švietimas ir kultūra |
| --- | --- |

15

Švietimas ir kultūra

563

–48

– 232

283

1 566

–1 263

–0

303

586

| 16 | Komunikacija |
| --- | --- |

16

Komunikacija

88

–8

–68

13

214

– 136

–0

77

90

| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga |
| --- | --- |

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

614

–58

– 289

268

675

– 237

–0

438

706

| 18 | Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė |
| --- | --- |

18

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

866

–81

– 308

477

1 008

– 436

–0

572

1 049

| 19 | Išorės santykiai |
| --- | --- |

19

Išorės santykiai

8 785

– 183

–2 492

6 110

4 105

–1 181

–0

2 924

9 034

| 20 | Prekyba |
| --- | --- |

20

Prekyba

21

–2

–14

5

78

–63

–0

14

19

| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis |
| --- | --- |

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

2 818

–54

– 790

1 974

2 325

– 908

–0

1 417

3 391

| 22 | Plėtra |
| --- | --- |

22

Plėtra

3 905

– 543

– 989

2 373

1 120

– 320

–0

800

3 173

| 23 | Humanitarinė pagalba |
| --- | --- |

23

Humanitarinė pagalba

422

–23

– 248

151

913

– 551

–0

362

513

| 24 | Kova su sukčiavimu |
| --- | --- |

24

Kova su sukčiavimu

29

–3

–16

10

77

–55

0

22

32

| 25 | Komisijos veiklos krypčių koordinavimas ir teisinės konsultacijos |
| --- | --- |

25

Komisijos veiklos krypčių koordinavimas ir teisinės konsultacijos

21

–4

–16

1

187

– 169

–0

19

19

| 26 | Komisijos vykdomas administravimas |
| --- | --- |

26

Komisijos vykdomas administravimas

173

–18

– 136

19

1 048

– 898

–1

149

168

| 27 | Biudžetas |
| --- | --- |

27

Biudžetas

10

–1

–9

0

272

– 262

–0

10

10

| 28 | Auditas |
| --- | --- |

28

Auditas

1

–0

–0

0

11

–10

–0

1

1

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

92

–4

–44

45

133

–77

–0

56

101

| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos |
| --- | --- |

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

0

0

0

0

1 117

–1 117

0

0

0

| 31 | Kalbos tarnybos |
| --- | --- |

31

Kalbos tarnybos

24

–2

–22

0

424

– 400

–0

24

24

| 90 | Kitos institucijos |
| --- | --- |

90

Kitos institucijos

366

–34

– 321

11

2 767

–2 450

0

317

328

Iš viso

Iš viso

155 045

155 045

–1 946

–1 946

–53 923

–53 923

99 177

99 177

142 545

142 545

–64 438

–64 438

–12

–12

78 095

78 095

177 272

177 272

13.   Neįvykdytų įsipareigojimų išskaidymas pagal prisiėmimo metus ir politikos sritis

Neįvykdytų įsipareigojimų išskaidymas pagal prisiėmimo metus ir politikos sritis

| Mln. EUR |
| --- |
| Politikos sritis | <2003 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Iš viso |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai |

Mln. EUR

Politikos sritis

<2003

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Iš viso

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

0

0

0

17

93

32

41

241

424

| 02 | Įmonės |
| --- | --- |

02

Įmonės

12

8

7

19

37

88

219

377

767

| 03 | Konkurencija |
| --- | --- |

03

Konkurencija

0

0

0

0

0

0

1

8

9

| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai |
| --- | --- |

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

133

17

28

466

4 283

1 363

9 024

10 964

26 279

| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra |
| --- | --- |

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

35

0

2

26

1 737

4

3 653

11 699

17 155

| 06 | Energetika ir transportas |
| --- | --- |

06

Energetika ir transportas

80

31

100

172

302

743

1 264

4 021

6 714

| 07 | Aplinka |
| --- | --- |

07

Aplinka

1

7

17

43

66

112

175

329

750

| 08 | Moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

08

Moksliniai tyrimai

84

235

238

440

841

1 232

1 761

3 569

8 400

| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida |
| --- | --- |

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

3

16

29

113

195

329

598

1 127

2 411

| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai |
| --- | --- |

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

1

1

0

5

8

8

26

109

158

| 11 | Žuvininkystė ir jūrų reikalai |
| --- | --- |

11

Žuvininkystė ir jūrų reikalai

39

17

9

34

301

32

451

747

1 631

| 12 | Vidaus rinka |
| --- | --- |

12

Vidaus rinka

0

0

0

0

0

0

2

13

15

| 13 | Regioninė politika |
| --- | --- |

13

Regioninė politika

412

476

1 085

1 825

13 108

7 765

31 235

37 325

93 232

| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga |
| --- | --- |

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

0

0

0

0

1

6

16

59

82

| 15 | Švietimas ir kultūra |
| --- | --- |

15

Švietimas ir kultūra

12

8

7

23

43

54

136

303

586

| 16 | Komunikacija |
| --- | --- |

16

Komunikacija

0

0

0

0

0

2

11

77

90

| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga |
| --- | --- |

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

4

9

14

8

23

45

164

438

706

| 18 | Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė |
| --- | --- |

18

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

5

1

9

19

32

156

256

572

1 049

| 19 | Išorės santykiai |
| --- | --- |

19

Išorės santykiai

579

166

330

386

987

1 439

2 222

2 924

9 034

| 20 | Prekyba |
| --- | --- |

20

Prekyba

0

0

0

0

0

2

3

14

19

| 21 | Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis |
| --- | --- |

21

Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis

131

56

103

215

346

442

682

1 417

3 391

| 22 | Plėtra |
| --- | --- |

22

Plėtra

174

45

62

164

561

566

801

800

3 173

| 23 | Humanitarinė pagalba |
| --- | --- |

23

Humanitarinė pagalba

2

0

0

0

4

25

120

362

513

| 24 | Kova su sukčiavimu |
| --- | --- |

24

Kova su sukčiavimu

0

0

0

0

0

4

5

22

32

| 25 | Komisijos veiklos krypčių koordinavimas ir teisinės konsultacijos |
| --- | --- |

25

Komisijos veiklos krypčių koordinavimas ir teisinės konsultacijos

0

0

0

0

0

0

0

19

19

| 26 | Komisijos vykdomas administravimas |
| --- | --- |

26

Komisijos vykdomas administravimas

0

0

0

0

0

5

13

149

168

| 27 | Biudžetas |
| --- | --- |

27

Biudžetas

0

0

0

0

0

0

0

10

10

| 28 | Auditas |
| --- | --- |

28

Auditas

0

0

0

0

0

0

0

1

1

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

1

0

0

3

7

9

25

56

101

| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos |
| --- | --- |

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 31 | Kalbos tarnybos |
| --- | --- |

31

Kalbos tarnybos

0

0

0

0

0

0

–0

24

24

| 90 | Kitos institucijos |
| --- | --- |

90

Kitos institucijos

0

0

0

0

0

0

11

317

328

Iš viso

Iš viso

1 709

1 709

1 093

1 093

2 042

2 042

3 977

3 977

22 978

22 978

14 463

14 463

52 915

52 915

78 095

78 095

177 272

177 272

14.   Biudžeto įplaukų vykdymo suvestinė pagal institucijas

Biudžeto įplaukų vykdymo suvestinė pagal institucijas

| Mln. EUR |
| --- |
| Institucija | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaip biudžeto % dalis | Neįvykdyta |
| Pradinė suma | Galutinė suma | Einamųjų metų suma | Perkelta suma | Iš viso | Iš šiais metais gautinų sumų | Iš perkeltų gautinų sumų | Iš viso |
| Europos Parlamentas | 99 | 99 | 164 | 86 | 250 | 137 | 4 | 141 | 142,54 % | 109 |
| Taryba | 53 | 53 | 96 | 12 | 108 | 90 | 12 | 102 | 192,94 % | 6 |
| Komisija | 115 869 | 112 808 | 117 818 | 11 758 | 129 576 | 114 950 | 2 335 | 117 285 | 103,97 % | 12 291 |
| Teisingumo Teismas | 38 | 38 | 41 | 0 | 41 | 41 | 0 | 41 | 106,26 % | 0 |
| Audito Rūmai | 19 | 19 | 19 | 1 | 19 | 18 | 0 | 19 | 98,50 % | 0 |
| Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | 10 | 10 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 164,23 % | 0 |
| Regionų komitetas | 7 | 7 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 309,74 % | 0 |
| Ombudsmenas | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 112,93 % | 0 |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 78,73 % | 0 |
| Iš viso | 116 096 | 113 035 | 118 175 | 11 857 | 130 032 | 115 274 | 2 351 | 117 626 | 104,06 % | 12 407 |

Mln. EUR

Institucija

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaip biudžeto % dalis

Neįvykdyta

Pradinė suma

Galutinė suma

Einamųjų metų suma

Perkelta suma

Iš viso

Iš šiais metais gautinų sumų

Iš perkeltų gautinų sumų

Iš viso

Europos Parlamentas

99

99

164

86

250

137

4

141

142,54 %

109

Taryba

53

53

96

12

108

90

12

102

192,94 %

6

Komisija

115 869

112 808

117 818

11 758

129 576

114 950

2 335

117 285

103,97 %

12 291

Teisingumo Teismas

38

38

41

0

41

41

0

41

106,26 %

0

Audito Rūmai

19

19

19

1

19

18

0

19

98,50 %

0

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

10

10

16

0

16

16

0

16

164,23 %

0

Regionų komitetas

7

7

20

0

20

20

0

20

309,74 %

0

Ombudsmenas

1

1

1

0

1

1

0

1

112,93 %

0

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

1

1

1

0

1

1

0

1

78,73 %

0

Iš viso

Iš viso

116 096

116 096

113 035

113 035

118 175

118 175

11 857

11 857

130 032

130 032

115 274

115 274

2 351

2 351

117 626

117 626

104,06 %

104,06 %

12 407

12 407

15.   Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų vykdymas pagal institucijas

Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų vykdymas pagal institucijas

Įsipareigojimų asignavimai

Įsipareigojimų asignavimai

| Mln. EUR |
| --- |
| Institucija | Leistieji įsipareigojimų asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Į 2010 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Iš asignuotųjų įplaukų | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš viso | % | Iš metų asignavimų | Perkelti asignavimai | Asignuotosios įplaukos (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| Europos Parlamentas | 1 596 | 1 418 | 8 | 42 | 1 467 | 91,94 % | 16 | 10 | 26 | 1,65 % | 102 | 0 | 0 | 102 | 6,42 % |
| Taryba | 642 | 551 | 0 | 41 | 593 | 92,33 % | 38 | 0 | 38 | 5,88 % | 12 | 0 | 0 | 12 | 1,80 % |
| Komisija | 142 947 | 133 147 | 373 | 6 258 | 139 779 | 97,78 % | 2 169 | 318 | 2 487 | 1,74 % | 680 | 0 | 2 | 682 | 0,48 % |
| Teisingumo Teismas | 318 | 311 | 0 | 1 | 313 | 98,50 % | 1 | 0 | 1 | 0,37 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 1,14 % |
| Audito Rūmai | 188 | 173 | 0 | 0 | 173 | 92,19 % | 0 | 0 | 0 | 0,21 % | 14 | 0 | 0 | 14 | 7,59 % |
| Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | 122 | 117 | 0 | 3 | 120 | 98,02 % | 0 | 0 | 0 | 0,33 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,65 % |
| Regionų komitetas | 88 | 75 | 0 | 12 | 87 | 98,37 % | 0 | 0 | 0 | 0,08 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,56 % |
| Ombudsmenas | 9 | 8 | 0 | 0 | 8 | 91,98 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 8,02 % |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | 7 | 5 | 0 | 0 | 5 | 81,44 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 18,56 % |
| Iš viso | 145 917 | 135 806 | 381 | 6 358 | 142 545 | 97,69 % | 2 225 | 328 | 2 553 | 1,75 % | 817 | 0 | 2 | 819 | 0,56 % |

Mln. EUR

Institucija

Leistieji įsipareigojimų asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Į 2010 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Iš asignuotųjų įplaukų

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš viso

%

Iš metų asignavimų

Perkelti asignavimai

Asignuotosios įplaukos (ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

Europos Parlamentas

1 596

1 418

8

42

1 467

91,94 %

16

10

26

1,65 %

102

0

0

102

6,42 %

Taryba

642

551

0

41

593

92,33 %

38

0

38

5,88 %

12

0

0

12

1,80 %

Komisija

142 947

133 147

373

6 258

139 779

97,78 %

2 169

318

2 487

1,74 %

680

0

2

682

0,48 %

Teisingumo Teismas

318

311

0

1

313

98,50 %

1

0

1

0,37 %

4

0

0

4

1,14 %

Audito Rūmai

188

173

0

0

173

92,19 %

0

0

0

0,21 %

14

0

0

14

7,59 %

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

122

117

0

3

120

98,02 %

0

0

0

0,33 %

2

0

0

2

1,65 %

Regionų komitetas

88

75

0

12

87

98,37 %

0

0

0

0,08 %

1

0

0

1

1,56 %

Ombudsmenas

9

8

0

0

8

91,98 %

0

0

0

1

0

0

1

8,02 %

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

7

5

0

0

5

81,44 %

0

0

0

1

0

0

1

18,56 %

Iš viso

Iš viso

145 917

145 917

135 806

135 806

381

381

6 358

6 358

142 545

142 545

97,69 %

97,69 %

2 225

2 225

328

328

2 553

2 553

1,75 %

1,75 %

817

817

0

0

2

2

819

819

0,56 %

0,56 %

Mokėjimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

| Mln. EUR |
| --- |
| Institucija | Leistieji mokėjimų asignavimai | Atlikti mokėjimai | Į 2010 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Automatiniai perkėlimai | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Iš metų asignavimų | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| Europos Parlamentas | 1 799 | 1 237 | 186 | 43 | 1 466 | 81,50 % | 180 | 10 | 22 | 212 | 11,78 % | 102 | 19 | 0 | 121 | 6,72 % |
| Taryba | 762 | 510 | 108 | 41 | 659 | 86,44 % | 41 | 0 | 42 | 83 | 10,86 % | 12 | 9 | 0 | 21 | 2,70 % |
| Komisija | 121 235 | 107 981 | 1 455 | 6 154 | 115 590 | 95,34 % | 562 | 872 | 2 693 | 4 127 | 3,40 % | 1 189 | 316 | 13 | 1 517 | 1,25 % |
| Teisingumo Teismas | 332 | 293 | 13 | 1 | 307 | 92,47 % | 18 | 0 | 1 | 19 | 5,84 % | 4 | 2 | 0 | 6 | 1,69 % |
| Audito Rūmai | 200 | 112 | 11 | 0 | 123 | 61,35 % | 61 | 0 | 0 | 62 | 30,76 % | 14 | 2 | 0 | 16 | 7,89 % |
| Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | 128 | 110 | 4 | 3 | 117 | 91,69 % | 6 | 0 | 1 | 8 | 5,95 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 2,37 % |
| Regionų komitetas | 95 | 69 | 5 | 12 | 86 | 90,09 % | 6 | 0 | 1 | 6 | 6,75 % | 1 | 2 | 0 | 3 | 3,17 % |
| Ombudsmenas | 10 | 8 | 1 | 0 | 8 | 84,57 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,57 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,86 % |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | 8 | 4 | 1 | 0 | 5 | 64,24 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 15,02 % | 1 | 0 | 0 | 2 | 20,75 % |
| Iš viso | 124 569 | 110 325 | 1 782 | 6 253 | 118 361 | 95,02 % | 877 | 882 | 2 760 | 4 519 | 3,63 % | 1 326 | 350 | 13 | 1 688 | 1,36 % |

Mln. EUR

Institucija

Leistieji mokėjimų asignavimai

Atlikti mokėjimai

Į 2010 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Automatiniai perkėlimai

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Iš metų asignavimų

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos (ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

Europos Parlamentas

1 799

1 237

186

43

1 466

81,50 %

180

10

22

212

11,78 %

102

19

0

121

6,72 %

Taryba

762

510

108

41

659

86,44 %

41

0

42

83

10,86 %

12

9

0

21

2,70 %

Komisija

121 235

107 981

1 455

6 154

115 590

95,34 %

562

872

2 693

4 127

3,40 %

1 189

316

13

1 517

1,25 %

Teisingumo Teismas

332

293

13

1

307

92,47 %

18

0

1

19

5,84 %

4

2

0

6

1,69 %

Audito Rūmai

200

112

11

0

123

61,35 %

61

0

0

62

30,76 %

14

2

0

16

7,89 %

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

128

110

4

3

117

91,69 %

6

0

1

8

5,95 %

2

1

0

3

2,37 %

Regionų komitetas

95

69

5

12

86

90,09 %

6

0

1

6

6,75 %

1

2

0

3

3,17 %

Ombudsmenas

10

8

1

0

8

84,57 %

1

0

0

1

7,57 %

1

0

0

1

7,86 %

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

8

4

1

0

5

64,24 %

1

0

0

1

15,02 %

1

0

0

2

20,75 %

Iš viso

Iš viso

124 569

124 569

110 325

110 325

1 782

1 782

6 253

6 253

118 361

118 361

95,02 %

95,02 %

877

877

882

882

2 760

2 760

4 519

4 519

3,63 %

3,63 %

1 326

1 326

350

350

13

13

1 688

1 688

1,36 %

1,36 %

16.   Agentūrų pajamos: biudžeto prognozės, teisės į gautinas sumas ir gautos sumos

Agentūrų pajamos: biudžeto prognozės, teisės į gautinas sumas ir gautos sumos

| Mln. EUR |
| --- |
| Agentūra | Prognozuojamos biudžeto pajamos | Teisės į gautinas sumas | Gautos sumos | Neįvykdyta | Finansuojama Komisijos politikos sritis |
| Europos aviacijos saugos agentūra | 122 | 102 | 92 | 10 | 06 |
| „Frontex“ | 89 | 80 | 80 | 0 | 18 |
| Europos profesinio mokymo plėtros centras | 19 | 18 | 17 | 1 | 15 |
| Europos policijos koledžas | 9 | 7 | 7 | 0 | 18 |
| Europos cheminių medžiagų agentūra | 70 | 71 | 71 | 0 | 02 |
| Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras | 51 | 49 | 49 | 0 | 17 |
| Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras | 15 | 16 | 15 | 0 | 18 |
| Europos aplinkos agentūra | 40 | 42 | 42 | 0 | 07 |
| Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra | 10 | 10 | 10 | 0 | 11 |
| Europos maisto saugos tarnyba | 69 | 65 | 65 | 0 | 17 |
| Europos GNSS priežiūros institucija | 44 | 41 | 41 | 0 | 06 |
| Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra | 174 | 174 | 143 | 31 | 08 |
| Eurojustas | 28 | 28 | 28 | 0 | 18 |
| Europos jūrų saugumo agentūra | 53 | 51 | 51 | 0 | 06 |
| Vidaus rinkos derinimo tarnyba | 225 | 194 | 194 | 0 | 12 |
| Europos vaistų agentūra | 194 | 198 | 196 | 1 | 02 |
| Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra | 17 | 13 | 13 | 0 | 18 |
| Europos geležinkelių agentūra | 21 | 21 | 21 | 0 | 06 |
| Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra | 14 | 13 | 13 | 0 | 04 |
| Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras | 63 | 52 | 45 | 7 | 31 |
| Europos mokymo fondas | 20 | 19 | 19 | 0 | 15 |
| Bendrijos augalų veislių tarnyba | 13 | 12 | 12 | 0 | 17 |
| Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas | 20 | 20 | 20 | 0 | 04 |
| Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga | 48 | 48 | 48 | 0 | 15 |
| Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji agentūra | 13 | 13 | 13 | 0 | 06 |
| Mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga | 14 | 13 | 13 | 0 | 08 |
| Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga | 22 | 22 | 21 | 0 | 08 |
| Visuomenės sveikatos programos vykdomoji įstaiga | 6 | 6 | 6 | 0 | 17 |
| Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga | 9 | 9 | 9 | 0 | 06 |
| Iš viso | 1 501 | 1 415 | 1 363 | 52 | |

Mln. EUR

Agentūra

Prognozuojamos biudžeto pajamos

Teisės į gautinas sumas

Gautos sumos

Neįvykdyta

Finansuojama Komisijos politikos sritis

Europos aviacijos saugos agentūra

122

102

92

10

06

„Frontex“

89

80

80

0

18

Europos profesinio mokymo plėtros centras

19

18

17

1

15

Europos policijos koledžas

9

7

7

0

18

Europos cheminių medžiagų agentūra

70

71

71

0

02

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras

51

49

49

0

17

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras

15

16

15

0

18

Europos aplinkos agentūra

40

42

42

0

07

Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra

10

10

10

0

11

Europos maisto saugos tarnyba

69

65

65

0

17

Europos GNSS priežiūros institucija

44

41

41

0

06

Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra

174

174

143

31

08

Eurojustas

28

28

28

0

18

Europos jūrų saugumo agentūra

53

51

51

0

06

Vidaus rinkos derinimo tarnyba

225

194

194

0

12

Europos vaistų agentūra

194

198

196

1

02

Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra

8

8

8

0

09

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra

17

13

13

0

18

Europos geležinkelių agentūra

21

21

21

0

06

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra

14

13

13

0

04

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

63

52

45

7

31

Europos mokymo fondas

20

19

19

0

15

Bendrijos augalų veislių tarnyba

13

12

12

0

17

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas

20

20

20

0

04

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga

48

48

48

0

15

Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji agentūra

13

13

13

0

06

Mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga

14

13

13

0

08

Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga

22

22

21

0

08

Visuomenės sveikatos programos vykdomoji įstaiga

6

6

6

0

17

Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga

9

9

9

0

06

Iš viso

Iš viso

1 501

1 501

1 415

1 415

1 363

1 363

52

52

| Mln. EUR |
| --- |
| Įplaukų rūšis | Prognozuojamos biudžeto pajamos | Teisės į gautinas sumas | Gautos sumos | Neįvykdyta |
| Komisijos subsidija | 824 | 796 | 796 | -0 |
| Pajamos iš mokesčių | 415 | 399 | 388 | 11 |
| Kitos pajamos | 262 | 220 | 179 | 41 |
| Iš viso | 1 501 | 1 415 | 1 363 | 52 |

Mln. EUR

Įplaukų rūšis

Prognozuojamos biudžeto pajamos

Teisės į gautinas sumas

Gautos sumos

Neįvykdyta

Komisijos subsidija

824

796

796

-0

Pajamos iš mokesčių

415

399

388

11

Kitos pajamos

262

220

179

41

Iš viso

Iš viso

1 501

1 501

1 415

1 415

1 363

1 363

52

52

17.   Agentūros. Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai pagal agentūras

Agentūros. Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai pagal agentūras

| Mln. EUR |
| --- |
| Agentūra | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Perkelta į 2010 m. | Asignavimai | Atlikti mokėjimai | Perkelta į 2010 m. |
| Europos aviacijos saugos agentūra | 136 | 107 | 27 | 150 | 96 | 52 |
| „Frontex“ | 90 | 82 | 2 | 119 | 77 | 25 |
| Europos profesinio mokymo plėtros centras | 21 | 19 | 1 | 22 | 18 | 2 |
| Europos policijos koledžas | 13 | 10 | 2 | 14 | 6 | 5 |
| Europos cheminių medžiagų agentūra | 70 | 67 | 0 | 83 | 57 | 20 |
| Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras | 51 | 48 | 0 | 67 | 44 | 18 |
| Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras | 16 | 16 | 0 | 17 | 15 | 1 |
| Europos aplinkos agentūra | 42 | 42 | 0 | 48 | 40 | 7 |
| Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra | 10 | 10 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Europos maisto saugos tarnyba | 71 | 69 | 0 | 87 | 67 | 10 |
| Europos GNSS priežiūros institucija | 145 | 119 | 26 | 120 | 68 | 52 |
| Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra | 404 | 400 | 4 | 206 | 133 | 60 |
| Eurojustas | 28 | 26 | 1 | 31 | 23 | 6 |
| Europos jūrų saugumo agentūra | 49 | 46 | 0 | 57 | 46 | 2 |
| Vidaus rinkos derinimo tarnyba | 338 | 146 | 0 | 367 | 140 | 31 |
| Europos vaistų agentūra | 194 | 185 | 0 | 230 | 181 | 40 |
| Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra | 8 | 8 | 0 | 10 | 8 | 2 |
| Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra | 17 | 17 | 0 | 24 | 17 | 7 |
| Europos geležinkelių agentūra | 21 | 21 | 0 | 25 | 20 | 5 |
| Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra | 15 | 13 | 1 | 19 | 13 | 5 |
| Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras | 63 | 36 | 0 | 66 | 36 | 4 |
| Europos mokymo fondas | 21 | 20 | 2 | 23 | 20 | 2 |
| Bendrijos augalų veislių tarnyba | 14 | 12 | 0 | 14 | 12 | 0 |
| Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas | 21 | 21 | 1 | 26 | 20 | 6 |
| Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga | 48 | 46 | 0 | 54 | 46 | 6 |
| Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji agentūra | 13 | 12 | 0 | 15 | 12 | 1 |
| Mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga | 14 | 13 | 0 | 21 | 17 | 2 |
| Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga | 22 | 23 | 0 | 22 | 18 | 4 |
| Visuomenės sveikatos programos vykdomoji įstaiga | 6 | 6 | 0 | 7 | 5 | 1 |
| Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga | 9 | 8 | 0 | 10 | 8 | 1 |
| Iš viso | 1 972 | 1 647 | 68 | 1 964 | 1 272 | 377 |

Mln. EUR

Agentūra

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Perkelta į 2010 m.

Asignavimai

Atlikti mokėjimai

Perkelta į 2010 m.

Europos aviacijos saugos agentūra

136

107

27

150

96

52

„Frontex“

90

82

2

119

77

25

Europos profesinio mokymo plėtros centras

21

19

1

22

18

2

Europos policijos koledžas

13

10

2

14

6

5

Europos cheminių medžiagų agentūra

70

67

0

83

57

20

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras

51

48

0

67

44

18

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras

16

16

0

17

15

1

Europos aplinkos agentūra

42

42

0

48

40

7

Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra

10

10

0

11

10

1

Europos maisto saugos tarnyba

71

69

0

87

67

10

Europos GNSS priežiūros institucija

145

119

26

120

68

52

Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra

404

400

4

206

133

60

Eurojustas

28

26

1

31

23

6

Europos jūrų saugumo agentūra

49

46

0

57

46

2

Vidaus rinkos derinimo tarnyba

338

146

0

367

140

31

Europos vaistų agentūra

194

185

0

230

181

40

Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra

8

8

0

10

8

2

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra

17

17

0

24

17

7

Europos geležinkelių agentūra

21

21

0

25

20

5

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra

15

13

1

19

13

5

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

63

36

0

66

36

4

Europos mokymo fondas

21

20

2

23

20

2

Bendrijos augalų veislių tarnyba

14

12

0

14

12

0

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas

21

21

1

26

20

6

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga

48

46

0

54

46

6

Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji agentūra

13

12

0

15

12

1

Mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga

14

13

0

21

17

2

Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga

22

23

0

22

18

4

Visuomenės sveikatos programos vykdomoji įstaiga

6

6

0

7

5

1

Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga

9

8

0

10

8

1

Iš viso

Iš viso

1 972

1 972

1 647

1 647

68

68

1 964

1 964

1 272

1 272

377

377

| Mln. EUR |
| --- |
| Išlaidų rūšis | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Asignavimai | Prisiimti įsipareigojimai | Perkelta į 2010 m. | Asignavimai | Atlikti mokėjimai | Perkelta į 2010 m. |
| Personalas | 547 | 508 | 0 | 561 | 500 | 15 |
| Administracinės išlaidos | 246 | 238 | 0 | 331 | 232 | 83 |
| Veiklos išlaidos | 1 179 | 901 | 67 | 1 072 | 540 | 279 |
| Iš viso | 1 972 | 1 647 | 68 | 1 964 | 1 272 | 377 |

Mln. EUR

Išlaidų rūšis

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Asignavimai

Prisiimti įsipareigojimai

Perkelta į 2010 m.

Asignavimai

Atlikti mokėjimai

Perkelta į 2010 m.

Personalas

547

508

0

561

500

15

Administracinės išlaidos

246

238

0

331

232

83

Veiklos išlaidos

1 179

901

67

1 072

540

279

Iš viso

Iš viso

1 972

1 972

1 647

1 647

68

68

1 964

1 964

1 272

1 272

377

377

18.   Biudžeto vykdymo rezultatas, įskaitant agentūras

Biudžeto vykdymo rezultatas, įskaitant agentūras

| Mln. EUR |
| --- |
| | Europos Sąjunga | Agentūros | Subsidijų agentūroms panaikinimas | Iš viso |
| Finansinių metų įplaukos | 117 626 | 1 363 | (796) | 118 193 |
| Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus | (116 579) | (1 082) | 796 | (116 865) |
| Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus | (1 759) | (377) | 0 | (2 136) |
| Atšaukti nepanaudoti asignavimai, perkelti iš N-1 metų | 2 791 | 188 | 0 | 2 979 |
| Valiutų kursų pokyčiai per metus | 185 | (5) | 0 | 180 |
| Biudžeto vykdymo rezultatas | 2 264 | 87 | 0 | 2 351 |

Mln. EUR

Europos Sąjunga

Agentūros

Subsidijų agentūroms panaikinimas

Iš viso

Finansinių metų įplaukos

117 626

1 363

(796)

118 193

118 193

Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus

(116 579)

(1 082)

796

(116 865)

116 865

Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus

(1 759)

(377)

0

(2 136)

2 136

Atšaukti nepanaudoti asignavimai, perkelti iš N-1 metų

2 791

188

0

2 979

2 979

Valiutų kursų pokyčiai per metus

185

(5)

0

180

180

Biudžeto vykdymo rezultatas

Biudžeto vykdymo rezultatas

2 264

2 264

87

87

0

0

2 351

2 351

B SKIRSNIS.   KONSOLIDUOTŲJŲ BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITŲ AIŠKINAMOSIOS PASTABOS

1.   BIUDŽETO PRINCIPAI, STRUKTŪRA IR ASIGNAVIMAI

1.1.   TEISINIS PAGRINDAS IR FINANSINIS REGLAMENTAS

TEISINIS PAGRINDAS IR FINANSINIS REGLAMENTAS

Biudžetinės sąskaitos tvarkomos pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OJ L 248, 2002 16 9) dėl Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, kuriuo nustatomos išsamios šio Finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklės. Bendrasis biudžetas, pagrindinė ES finansų politikos priemonė, – tai priemonė, kuria kiekvienais metais numatomos ir tvirtinamos ES įplaukos ir išlaidos.

Kiekvienais metais Komisija sudaro visų institucijų metines įplaukų ir išlaidų sąmatas ir parengia preliminarų biudžeto projektą, kurį išsiunčia biudžeto valdymo institucijai. Remdamasi šiuo preliminariu biudžeto projektu, Taryba parengia biudžeto projektą, kuris tampa abiejų biudžeto valdymo institucijų derybų objektu. Parlamento pirmininkas paskelbia, kad biudžetas yra galutinai patvirtintas, o tada biudžetas tampa vykdytinas. Biudžeto vykdymas iš esmės yra Komisijos atsakomybė.

1.2.   BIUDŽETO PRINCIPAI

BIUDŽETO PRINCIPAI

Bendrajam Europos Sąjungos biudžetui taikomi šie pagrindiniai principai:

—   vieningumo ir biudžeto tikslumo: visos išlaidos ir įplaukos turi būti įtrauktos į vieną biudžetą, priskirtos biudžeto eilutei, o išlaidos negali viršyti patvirtintų asignavimų;

—   universalumo: šį principą sudaro dvi taisyklės:

universalumo

nepriskyrimo taisyklė, reiškianti, kad biudžeto įplaukos negali būti priskiriamos konkretiems išlaidų punktams (visa įplaukų suma turi padengti visą išlaidų sumą);

bendro biudžeto taisyklė, reiškianti, kad į biudžetą įtraukiamos visos įplaukos ir išlaidos, netikslinant jų viena kitos atžvilgiu;

—   metinio periodiškumo: asignavimus leidžiama naudoti vienerius metus, todėl jie turi būti panaudoti per tuos metus;

—   subalansuotumo: biudžete nurodytos įplaukos ir išlaidos turi būti subalansuotos (apskaičiuotos įplaukos turi atitikti mokėjimų asignavimus);

—   konkretumo: visi asignavimai skiriami konkretiems tikslams ir konkretiems uždaviniams;

—   apskaitos vieneto: biudžetas sudaromas ir vykdomas eurais, ataskaitos taip pat pateikiamos eurais;

—   patikimo finansų valdymo: biudžeto asignavimai naudojami laikantis patikimo finansų valdymo principo, t. y. laikantis ekonomiškumo, našumo ir veiksmingumo principų;

—   skaidrumo: biudžetas ir taisomieji biudžetai, taip pat finansinės ataskaitos skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

1.3.   BIUDŽETO STRUKTŪRA

BIUDŽETO STRUKTŪRA

Biudžetą sudaro:

| a) | bendroji įplaukų suvestinė; |
| --- | --- |

a)

bendroji įplaukų suvestinė;

| b) | atskiri skirsniai, kuriuose pateiktos kiekvienos iš šių institucijų įplaukų ir išlaidų suvestinės: I skirsnis. Parlamentas; II skirsnis. Taryba; III skirsnis. Komisija; IV skirsnis. Teisingumo Teismas; V skirsnis. Audito Rūmai; VI skirsnis. Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas; VII skirsnis. Regionų komitetas; VIII skirsnis. Ombudsmenas; IX skirsnis. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas. |
| --- | --- |

b)

atskiri skirsniai, kuriuose pateiktos kiekvienos iš šių institucijų įplaukų ir išlaidų suvestinės: I skirsnis. Parlamentas; II skirsnis. Taryba; III skirsnis. Komisija; IV skirsnis. Teisingumo Teismas; V skirsnis. Audito Rūmai; VI skirsnis. Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas; VII skirsnis. Regionų komitetas; VIII skirsnis. Ombudsmenas; IX skirsnis. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas.

Kiekvienos institucijos įplaukos ir išlaidos klasifikuojamos pagal jų rūšį ir panaudojimą, kuriam jos skirtos pagal antraštines dalis, skyrius, straipsnius ir punktus. Likviduojamos EAPB lėšų dalis buvo priskirta likviduojamos EAPB veiklos biudžetui. Šį veiklos biudžetą kasmet priimdavo Komisija, pasikonsultavusi su Taryba ir Europos Parlamentu. Paskutinį kartą buvo sudarytas 2002 m. sausio 1 d.–liepos 23 d. laikotarpio biudžetas. Nuo 2002 m. liepos 24 d. su veiklos biudžetu susijusios įplaukos ir išlaidos įtraukiamos į likviduojamos EAPB įplaukų ir išlaidų ataskaitą. Likę vykdytini įsipareigojimai parodomi balanso įsipareigojimų dalyje.

1.4.   BIUDŽETINIŲ SĄSKAITŲ STRUKTŪRA

BIUDŽETINIŲ SĄSKAITŲ STRUKTŪRA

1.4.1.   
  Bendra apžvalga

Bendra apžvalga

Tik Komisijos biudžete numatyti administraciniai asignavimai ir einamieji asignavimai. Kitose institucijose yra tik administraciniai asignavimai. Be to, biudžete išskiriami dviejų rūšių asignavimai: nediferencijuotieji asignavimai ir diferencijuotieji asignavimai. Nediferencijuotieji asignavimai naudojami metinio pobūdžio operacijoms (kurios atitinka metinio periodiškumo principą) finansuoti. Jie apima visus Komisijos skirsnio administracinius biudžeto skyrius ir kiekvieno kito skirsnio visumą, metinio pobūdžio EŽŪGF asignavimus ir tam tikrus techninius asignavimus (grąžinamas lėšas, skolinimo ir skolinimosi garantijas ir kt.). Nediferencijuotųjų asignavimų atveju įsipareigojimų asignavimų suma yra lygi mokėjimų asignavimų sumai.

Diferencijuotieji asignavimai buvo įvesti, kad metinio periodiškumo principą būtų galima suderinti su poreikiu valdyti daugiametes operacijas. Jie skirti daugiametėms operacijoms padengti ir apima visus kitus visų skyrių, išskyrus Komisijos skirsnio 1 skyriaus, asignavimus.

Diferencijuotieji asignavimai skirstomi į įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus:

—   įsipareigojimų asignavimai: apima visų einamaisiais finansiniais metais prisiimtų teisinių įsipareigojimų sumą, skirtą veiklai, kuri trunka kelerius metus. Tačiau biudžetiniai įsipareigojimai, skirti veiksmams, kurie tęsiasi ilgiau kaip vienerius finansinius metus, vadovaujantis Finansinio reglamento 76 straipsnio 3 dalimi, gali būti išskaidyti į per kelerius metus mokamas metines išmokas, kai taip yra numatyta pagrindiniame teisės akte;

—   mokėjimų asignavimai: apima išlaidas, patiriamas dėl einamaisiais ir (arba) ankstesniais finansiniais metais prisiimtų įsipareigojimų.

1.4.2.   
  Asignavimų kilmė

Asignavimų kilmė

Pagrindinis asignavimų šaltinis – ES einamųjų metų biudžetas. Tačiau Finansinio reglamento nuostatose numatytos ir kitos asignavimų rūšys. Šie asignavimai atsiranda iš praėjusių finansinių metų arba išorės šaltinių.

| — | Pradinius biudžeto asignavimus, patvirtintus einamiesiems metams, gali papildyti asignavimai, perkelti iš vienos eilutės į kitą pagal Finansinio reglamento (2002 m. birželio 25 d. Nr. 1605/2002) 22–24 straipsniuose nurodytas taisykles. |
| --- | --- |

—

Pradinius biudžeto asignavimus, patvirtintus einamiesiems metams, gali papildyti asignavimai, perkelti iš vienos eilutės į kitą pagal Finansinio reglamento (2002 m. birželio 25 d. Nr. 1605/2002) 22–24 straipsniuose nurodytas taisykles.

asignavimai, perkelti

| — | Iš praėjusių metų perkelti ar vėl leidžiami naudoti asignavimai taip pat gali papildyti einamąjį biudžetą. Jie skirstomi į:






  — | nediferencijuotuosius mokėjimų asignavimus, kurie gali būti automatiškai perkeliami tik į kitus vienerius finansinius metus, remiantis Finansinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, |
| --- | --- | --- |

—

Iš praėjusių metų perkelti ar vėl leidžiami naudoti asignavimai taip pat gali papildyti einamąjį biudžetą. Jie skirstomi į:

perkelti

asignavimai

—

nediferencijuotuosius mokėjimų asignavimus, kurie gali būti automatiškai perkeliami tik į kitus vienerius finansinius metus, remiantis Finansinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi,

| — | institucijų sprendimu perkeliamus asignavimus vienu iš dviejų atveju: jeigu yra užbaigti parengiamieji etapai (Finansinio reglamento 9 straipsnio 2 dalies a punktas) arba jeigu teisinis pagrindas priimamas vėliau (9 straipsnio 2 dalies b punktas). Gali būti perkeliami tiek įsipareigojimų, tiek mokėjimų asignavimai (9 straipsnio 3 dalis), ir |
| --- | --- |

—

institucijų sprendimu perkeliamus asignavimus vienu iš dviejų atveju: jeigu yra užbaigti parengiamieji etapai (Finansinio reglamento 9 straipsnio 2 dalies a punktas) arba jeigu teisinis pagrindas priimamas vėliau (9 straipsnio 2 dalies b punktas). Gali būti perkeliami tiek įsipareigojimų, tiek mokėjimų asignavimai (9 straipsnio 3 dalis), ir

| — | asignavimus, kuriuos vėl leista naudoti dėl panaikintų įsipareigojimų. Pakartotinai įtraukiami panaikintų įsipareigojimų asignavimai, susiję su struktūriniais fondais. Sumos gali būti pakartotinai įtraukiamos išimties tvarka, jei įvyko klaida dėl Komisijos kaltės arba jos būtinos programai užbaigti (Finansinio reglamento 157 straipsnis). |
| --- | --- |

—

asignavimus, kuriuos vėl leista naudoti dėl panaikintų įsipareigojimų. Pakartotinai įtraukiami panaikintų įsipareigojimų asignavimai, susiję su struktūriniais fondais. Sumos gali būti pakartotinai įtraukiamos išimties tvarka, jei įvyko klaida dėl Komisijos kaltės arba jos būtinos programai užbaigti (Finansinio reglamento 157 straipsnis).

| — | Asignuotosios įplaukos, kurias sudaro:






  — | grąžinamosios išmokos, kai sumos yra asignuotosios įplaukos biudžeto eilutėje atitinkamai pagal patirtas pradines išlaidas ir gali būti perkeltos be jokių apribojimų, |
| --- | --- | --- |

—

Asignuotosios įplaukos, kurias sudaro:

—

grąžinamosios išmokos, kai sumos yra asignuotosios įplaukos biudžeto eilutėje atitinkamai pagal patirtas pradines išlaidas ir gali būti perkeltos be jokių apribojimų,

| — | ELPA asignavimai. Europos ekonominės erdvės susitarimu numatoma, kad jos narių įnašas ES biudžete būtų skirtas tam tikrai veiklai. Atitinkamos biudžeto eilutės ir prognozuojamos sumos skelbiamos ES biudžeto III priede. Atitinkamos eilutės padidinamos ELPA įnašu. Iki metų pabaigos nepanaudoti asignavimai panaikinami ir grąžinami EEE šalims, |
| --- | --- |

—

ELPA asignavimai. Europos ekonominės erdvės susitarimu numatoma, kad jos narių įnašas ES biudžete būtų skirtas tam tikrai veiklai. Atitinkamos biudžeto eilutės ir prognozuojamos sumos skelbiamos ES biudžeto III priede. Atitinkamos eilutės padidinamos ELPA įnašu. Iki metų pabaigos nepanaudoti asignavimai panaikinami ir grąžinami EEE šalims,

| — | trečiųjų šalių/kitų šalių, sudariusių susitarimus su Europos Sąjunga, kuriais numatomas finansinis įnašas į ES veiklą, įplaukos. Gautos sumos laikomos trečiųjų šalių įplaukomis ir priskiriamos atitinkamoms biudžeto eilutėms (dažnai mokslinių tyrimų sričiai) ir gali būti perkeliamos į kitą laikotarpį be jokių apribojimų (Finansinio reglamento 10 straipsnis ir 18 straipsnio 1 dalies a ir d punktai), |
| --- | --- |

—

trečiųjų šalių/kitų šalių, sudariusių susitarimus su Europos Sąjunga, kuriais numatomas finansinis įnašas į ES veiklą, įplaukos. Gautos sumos laikomos trečiųjų šalių įplaukomis ir priskiriamos atitinkamoms biudžeto eilutėms (dažnai mokslinių tyrimų sričiai) ir gali būti perkeliamos į kitą laikotarpį be jokių apribojimų (Finansinio reglamento 10 straipsnis ir 18 straipsnio 1 dalies a ir d punktai),

| — | darbas trečiosioms šalims. ES mokslinių tyrimų centrų veiklos dalimi gali būti darbas išorės įstaigoms (Finansinio reglamento 161 straipsnio 2 dalis). Kaip ir trečiųjų šalių įplaukų atveju, darbas trečiosioms šalims priskiriamas tam tikroms biudžeto eilutėms, o sumos gali būti perkeliamos į kitą laikotarpį be jokių apribojimų (Finansinio reglamento 10 straipsnis ir 18 straipsnio 1 dalies d punktas), ir |
| --- | --- |

—

darbas trečiosioms šalims. ES mokslinių tyrimų centrų veiklos dalimi gali būti darbas išorės įstaigoms (Finansinio reglamento 161 straipsnio 2 dalis). Kaip ir trečiųjų šalių įplaukų atveju, darbas trečiosioms šalims priskiriamas tam tikroms biudžeto eilutėms, o sumos gali būti perkeliamos į kitą laikotarpį be jokių apribojimų (Finansinio reglamento 10 straipsnis ir 18 straipsnio 1 dalies d punktas), ir

| — | asignavimai, kuriuos vėl leista naudoti dėl grąžintų išankstinių mokėjimų. Šie asignavimai yra ES lėšos, kurias grąžino gavėjai ir kurias galima perkelti į kitą laikotarpį be jokių apribojimų. Struktūriniams fondams pakartotinis priskyrimas yra pagrįstas Komisijos sprendimu (Finansinio reglamento 18 straipsnio 2 dalis ir jo įgyvendinimo taisyklių 228 straipsnis). |
| --- | --- |

—

asignavimai, kuriuos vėl leista naudoti dėl grąžintų išankstinių mokėjimų. Šie asignavimai yra ES lėšos, kurias grąžino gavėjai ir kurias galima perkelti į kitą laikotarpį be jokių apribojimų. Struktūriniams fondams pakartotinis priskyrimas yra pagrįstas Komisijos sprendimu (Finansinio reglamento 18 straipsnio 2 dalis ir jo įgyvendinimo taisyklių 228 straipsnis).

1.4.3.   
  Turimų asignavimų struktūra

Turimų asignavimų struktūra

| — | Galutinio biudžeto asignavimai = patvirtinti pradinio biudžeto asignavimai + taisomojo biudžeto asignavimai + perkėlimai. |
| --- | --- |

—

Galutinio biudžeto asignavimai = patvirtinti pradinio biudžeto asignavimai + taisomojo biudžeto asignavimai + perkėlimai.

| — | Papildomi asignavimai = asignuotosios įplaukos (žr. pirmiau) + iš praėjusių finansinių metų perkelti arba panaikinus įsipareigojimus vėl suteikti asignavimai. |
| --- | --- |

—

Papildomi asignavimai = asignuotosios įplaukos (žr. pirmiau) + iš praėjusių finansinių metų perkelti arba panaikinus įsipareigojimus vėl suteikti asignavimai.

| — | Bendra patvirtintų asignavimų suma = galutinio biudžeto asignavimai + papildomi asignavimai. |
| --- | --- |

—

Bendra patvirtintų asignavimų suma = galutinio biudžeto asignavimai + papildomi asignavimai.

| — | Metų asignavimai (naudojami apskaičiuojant biudžeto rezultatą) = galutinio biudžeto asignavimai + asignuotosios įplaukos. |
| --- | --- |

—

Metų asignavimai (naudojami apskaičiuojant biudžeto rezultatą) = galutinio biudžeto asignavimai + asignuotosios įplaukos.

1.5.   BIUDŽETO VYKDYMAS

BIUDŽETO VYKDYMAS

Biudžeto vykdymą reglamentuoja Finansinis reglamentas, kurio 48 straipsnio 1 dalyje nustatyta: „Komisija biudžeto įplaukas ir išlaidas vykdo pagal šį reglamentą savo atsakomybe neviršydama leistinų asignavimų“. 50 straipsnyje nustatyta, kad Komisija kitoms institucijoms suteikia būtinus įgaliojimus su jomis susijusiems biudžeto skirsniams vykdyti.

1.6.   NEĮVYKDYTI ĮSIPAREIGOJIMAI (RAL)

NEĮVYKDYTI ĮSIPAREIGOJIMAI (RAL)

Atsiradus diferencijuotiesiems asignavimams, atsirado atotrūkis tarp įrašytų įsipareigojimų ir atliktų mokėjimų: šis atotrūkis, atitinkantis neįvykdytus įsipareigojimus, reiškia įsipareigojimų įrašymo dienos ir atitinkamų mokėjimų dienos laiko skirtumą.

2.   BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITŲ PAAIŠKINIMAS

2.1.   METINIAI BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAI

  (1 lentelė)

METINIAI BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAI

(1 lentelė)

2.1.1.   
  Bendroji informacija

Bendroji informacija

Į ataskaitas įtrauktos nuosavų išteklių sumos – tai sumos, kuriomis per tuos metus kredituojamos sąskaitos, kurias Komisijos vardu atidarė valstybių narių vyriausybės. Pertekliaus atveju įplaukas taip pat sudaro praėjusių finansinių metų biudžeto vykdymo rezultatas. Kitos į ataskaitas įtrauktos įplaukos – tai per metus faktiškai gautos sumos.

Apskaičiuojant metinį biudžeto vykdymo rezultatą, išlaidas sudaro mokėjimai pagal tų metų mokėjimų asignavimus ir bet kurie tų metų asignavimai, perkeliami į kitus metus. Mokėjimai pagal tų metų mokėjimų asignavimus – tai mokėjimai, kuriuos atlieka apskaitos pareigūnas iki finansinių metų gruodžio 31 d. Europos žemės ūkio garantijų fondo atveju mokėjimai – tai tie mokėjimai, kuriuos valstybės narės atliko nuo 2008 m. spalio 16 d. iki 2009 m. spalio 15 d., su sąlyga, kad apskaitos pareigūnui iki 2010 m. sausio 31 d. buvo pranešta apie įsipareigojimą ir leidimą juos atlikti. Dėl EŽŪGF išlaidų po patikrinimų valstybėse narėse gali būti priimtas sprendimas dėl atitikties.

Biudžeto vykdymo rezultatą sudaro du elementai: Europos Sąjungos rezultatas ir EEE priklausančių ELPA šalių dalyvavimo rezultatas. Remiantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 dėl nuosavų išteklių 15 straipsniu, šiuo rezultatu parodomas skirtumas tarp:

| — | visų tais metais gautų įplaukų, |
| --- | --- |

—

visų tais metais gautų įplaukų,

| — | ir visų mokėjimų, atliktų pagal tų metų asignavimus, bei visos tų metų asignavimų, perkeltų į kitus metus, sumos. |
| --- | --- |

—

ir visų mokėjimų, atliktų pagal tų metų asignavimus, bei visos tų metų asignavimų, perkeltų į kitus metus, sumos.

Prie gauto skaičiaus pridedama arba iš jo atimama:

| — | grynasis panaikintų mokėjimų asignavimų, perkeltų iš praėjusių metų, ir bet kurių mokėjimų, kurie dėl euro kurso svyravimų viršija nediferencijuotuosius asignavimus, perkeltus iš praėjusių metų, likutis, |
| --- | --- |

—

grynasis panaikintų mokėjimų asignavimų, perkeltų iš praėjusių metų, ir bet kurių mokėjimų, kurie dėl euro kurso svyravimų viršija nediferencijuotuosius asignavimus, perkeltus iš praėjusių metų, likutis,

| — | per metus užfiksuoto dėl valiutų kurso pasikeitimo susidariusio pelno ir nuostolio likutis. |
| --- | --- |

—

per metus užfiksuoto dėl valiutų kurso pasikeitimo susidariusio pelno ir nuostolio likutis.

Susidaręs biudžeto perteklius grąžinamas valstybėms narėms per kitus metus, atimant sumas, kurias jos turi mokėti tais finansiniais metais.

Susidaręs biudžeto perteklius grąžinamas valstybėms narėms per kitus metus, atimant sumas, kurias jos turi mokėti tais finansiniais metais

Iš praėjusių finansinių metų perkelti asignavimai, susiję su trečiųjų šalių įnašais ir darbu trečiosioms šalims, kurie pagal savo pobūdį niekada nenustoja galioti, įtraukiami į papildomus finansinių metų asignavimus. Tuo paaiškinama, kodėl skiriasi iš praėjusių metų perkeltos sumos 2009 m. biudžeto vykdymo ataskaitoje ir sumos, kurios 2008 m. biudžeto vykdymo ataskaitoje perkeltos į kitus metus. Apskaičiuojant metinius rezultatus, neatsižvelgiama į mokėjimų asignavimus, skirtus pakartotinam naudojimui, ir asignavimus, kuriuos vėl leista naudoti susigrąžinus išankstinius mokėjimus.

Perkeltus mokėjimų asignavimus sudaro: automatiškai atliekami perkėlimai ir perkėlimai pagal sprendimą. Kiek tai susiję su panaikintais iš praėjusių metų perkeltais nepanaudotais mokėjimų asignavimais, nurodomi automatiškai ir pagal sprendimą perkelti panaikinti asignavimai. Taip pat nurodomas asignuotųjų įplaukų, perkeltų į kitus metus, sumažėjimas, palyginti su 2008 m.

2.1.2.   
  Biudžeto vykdymo rezultato suderinimas su ekonominės veiklos rezultatu

Biudžeto vykdymo rezultato suderinimas su ekonominės veiklos rezultatu

Metinis ekonominės veiklos rezultatas apskaičiuojamas pagal kaupiamosios apskaitos principus. Tačiau pagal Finansinį reglamentą biudžeto rezultatas paremtas pakeistomis pinigų apskaitos taisyklėmis. Kadangi abu rezultatai yra tų pačių susijusių operacijų rezultatai, naudinga kontrolės priemonė – užtikrinti, kad jie būtų suderinami. Toliau pateikiamoje lentelėje šis suderinimas parodomas pabrėžiant pagrindines derinamas sumas, išskaidytas į įplaukų ir išlaidų punktus.

2009 m. ekonominės veiklos rezultatų ir biudžeto vykdymo rezultatų suderinimas

2009 m. ekonominės veiklos rezultatų ir biudžeto vykdymo rezultatų suderinimas

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2009 m. | 2008 m. |
| METINIAI EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATAI | 4 457 | 12 686 |
| Įplaukos |
| Teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos | (2 806) | (4 685) |
| Teisės į praėjusiais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais | 2 563 | 3 485 |
| Sukauptos įplaukos (grynosios) | 436 | (724) |
| Išlaidos |
| Sukauptos išlaidos (grynosios) | 5 381 | 6 353 |
| Praėjusių metų išlaidos, padengtos einamaisiais metais | (432) | (219) |
| Grynasis išankstinio finansavimo poveikis | (9 458) | (16 446) |
| Mokėjimų asignavimai, perkelti į kitus metus | (1 759) | (3 914) |
| Mokėjimai iš perkėlimų ir panaikinti nepanaudoti mokėjimų asignavimai | 4 573 | 1 182 |
| Atidėjinių pokyčiai | (329) | 4 316 |
| Kiti | (153) | (88) |
| Agentūrų ir EAPB ekonominės veiklos rezultatai | (209) | (136) |
| METINIAI BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAI | 2 264 | 1 810 |

Mln. EUR

2009 m.

2008 m.

METINIAI EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATAI

METINIAI EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATAI

4 457

4 457

12 686

12 686

Įplaukos

Įplaukos

Teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos

(2 806)

(4 685)

Teisės į praėjusiais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais

2 563

3 485

Sukauptos įplaukos (grynosios)

436

(724)

Išlaidos

Išlaidos

Sukauptos išlaidos (grynosios)

5 381

6 353

Praėjusių metų išlaidos, padengtos einamaisiais metais

(432)

(219)

Grynasis išankstinio finansavimo poveikis

(9 458)

(16 446)

Mokėjimų asignavimai, perkelti į kitus metus

(1 759)

(3 914)

Mokėjimai iš perkėlimų ir panaikinti nepanaudoti mokėjimų asignavimai

4 573

1 182

Atidėjinių pokyčiai

(329)

4 316

Kiti

(153)

(88)

Agentūrų ir EAPB ekonominės veiklos rezultatai

Agentūrų ir EAPB ekonominės veiklos rezultatai

(209)

(136)

METINIAI BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAI

METINIAI BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAI

2 264

2 264

1 810

1 810

Derinami punktai. Įplaukos

Derinami punktai. Įplaukos

Faktinės finansinių metų biudžeto įplaukos yra įplaukos, gautos surinkus gautinas sumas pagal per metus nustatytas teises, ir sumos, gautos pagal teises, nustatytas praėjusiais metais. Todėl teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos, suderinimo tikslais turi būti išskaitomos iš ekonominės veiklos rezultatų, nes jos nesudaro biudžeto įplaukų dalies. Tačiau teisės į praėjusiais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais, suderinimo tikslais turi būti pridėtos prie ekonominės veiklos rezultatų.

teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos

teisės į praėjusiais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais

Grynąsias sukauptas įplaukas daugiausia sudaro iš žemės ūkio mokesčių, nuosavų išteklių ir palūkanų bei dividendų sukauptos įplaukos. Atsižvelgiama tik į grynąjį poveikį, t. y. einamaisiais metais sukauptas įplaukas atėmus atkurtas sukauptas įplaukas iš praėjusių metų.

Grynąsias sukauptas įplaukas

Derinami punktai. Išlaidos

Derinami punktai. Išlaidos

Grynąsias sukauptas išlaidas daugiausia sudaro sukauptos sumos, nustatytos metų pabaigos ataskaitinių laikotarpių atskyrimo tikslais, t. y. reikalavimus atitinkančios išlaidos, kurias patyrė ES lėšų gavėjai, bet apie kurias ES dar nepranešta.

Grynąsias sukauptas išlaidas

Nors sukauptos išlaidos nelaikomos biudžeto išlaidomis, einamaisiais metais atlikti mokėjimai, susiję su praėjusiais metais užregistruotomis sąskaitomis faktūromis, yra einamųjų metų biudžeto išlaidų dalis.

einamaisiais metais

susiję su praėjusiais metais užregistruotomis sąskaitomis faktūromis

Grynasis išankstinio finansavimo poveikis yra 1) naujų išankstinio finansavimo sumų, išmokėtų einamaisiais metais ir pripažintų kaip metų biudžeto išlaidos, ir 2) išankstinio finansavimo sumų, išmokėtų einamaisiais metais arba praėjusiais metais priėmus reikalavimus atitinančias išlaidas, padengimo derinys. Pastarosios sumos yra išlaidos kaupimo, bet ne biudžetinių sąskaitų požiūriu, nes pradinio išankstinio finansavimo mokėjimas jau buvo laikomas biudžeto išlaidomis, kai tas mokėjimas buvo atliekamas.

Grynasis išankstinio finansavimo poveikis

Be mokėjimų, kurie atlikti pagal metų asignavimus, apskaičiuojant metinius biudžeto vykdymo rezultatus taip pat reikia atsižvelgti į tų metų asignavimus, kurie perkeliami į kitus metus (pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 15 straipsnį). Tas pats pasakytina apie biudžeto mokėjimus, atliktus einamaisiais metais iš perkėlimų, ir panaikintus nepanaudotus mokėjimų asignavimus.

perkeliami į kitus metus

perkėlimų, ir panaikintus nepanaudotus mokėjimų asignavimus

Atidėjinių pokyčiai siejami su metų pabaigos kaupiamųjų sąskaitų įverčiais (daugiausia darbuotojų išmokomis), kurie poveikio biudžetinėms sąskaitoms neturi. Kitas derinamas sumas sudaro skirtingi elementai, kaip antai: turto nusidėvėjimas, turto įsigijimas, kapitalo nuomos įmokos ir finansinis dalyvavimas, kurių biudžeto ir kaupiamosios apskaitos tvarkymas skiriasi.

Atidėjinių pokyčiai

Kitas derinamas sumas

Galiausiai agentūrų ir EAPB ekonominės veiklos rezultatai, kurie įtraukiami į konsoliduotuosius ekonominės veiklos rezultatus, turi būti neįskaitomi, nes jų biudžeto vykdymas nėra konsoliduotojo biudžeto rezultato dalis.

agentūrų ir EAPB

2.2.   BIUDŽETO IR FAKTINIŲ SUMŲ PALYGINIMAS

  (2 lentelė)

BIUDŽETO IR FAKTINIŲ SUMŲ PALYGINIMAS

(2 lentelė)

Mokėjimų asignavimų suma pradiniame priimtame biudžete, kurį 2008 m. gruodžio 18 d. pasirašė Europos Parlamento pirmininkas, buvo 116 096 mln. EUR ir turėjo būti finansuojama iš 114 736 mln. EUR nuosavų išteklių. Reikėtų pažymėti, kad pradinio biudžeto įplaukų ir išlaidų sąmatos per biudžetinius metus tikslinamos, o tokie pakeitimai pateikiami taisomuosiuose biudžetuose. Valstybių narių BNP pagrįstų nuosavų išteklių mokėjimų tikslinimu užtikrinama, kad biudžeto įplaukos tiksliai sutaptų su biudžeto išlaidomis. Remiantis subalansuotumo principu, biudžeto įplaukos ir išlaidos (mokėjimų asignavimai) privalo būti subalansuotos.

Įplaukos

Įplaukos

2009 m. priimta dešimt taisomųjų biudžetų. Dėl jų poveikio 2009 m. biudžeto įplaukoms susidarė bendra galutinė 113 035 mln. EUR įplaukų suma. Ši suma buvo gauta iš nuosavų išteklių – iš viso 110 238 mln. EUR (taigi 4 498 mln. EUR mažiau, nei prognozuota iš pradžių), o likutis – iš kitų įplaukų. Nuosavų išteklių poreikis sumažėjo daugiausia dėl įtrauktų 1 796 mln. EUR, susijusių su praėjusių metų pertekliumi, taip pat dėl bendro poveikio sumažėjus mokėjimų asignavimams ir padidėjus taisomajame biudžete Nr. 10/2009 prognozuojamoms įplaukoms. Dėl pastarojo atvejo nuosavi ištekliai papildomai sumažėjo 2 888 mln. EUR.

Kiek tai susiję su nuosavais ištekliais, reikėtų pažymėti, kad nedaug trūko, kad tradicinių nuosavų išteklių būtų surinkta tiek, kiek prognozuota. Tai galima paaiškinti tuo, kad biudžeto sąmatos pakeistos tuo metu, kai buvo parengtas taisomasis biudžetas Nr. 6/2009 (sąmatos sumažintos 5 226 mln. EUR) ir taisomasis biudžetas Nr. 10/2009 (sąmatos sumažintos 600 mln. EUR). Šie patikslinimai buvo grindžiami naujomis 2009 m. pavasario makroekonominėmis prognozėmis, kurios buvo mažiau optimistinės už ankstesnes, taip pat faktinio įnašų surinkimo pokyčiais.

Galutiniai valstybių narių PVM ir BNP mokėjimai taip pat labai sutapo su galutine biudžeto sąmata. Prognozuotų sumų ir faktiškai išmokėtų sumų skirtumas aiškinamas biudžeto tikslams naudojamo euro kurso ir tuo metu, kai valstybės narės, nesančios EPS narėmis, faktiškai atliko mokėjimus, galiojusio kurso skirtumais.

Išlaidos

Išlaidos

2009 m. ES biudžetas dar buvo rengiamas atsižvelgiant į perėjimą nuo vienos daugiametės finansinės programos prie kitos. Įsipareigojimų asignavimai atitiko naujajam 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui nustatytas išlaidų gaires, tuo tarpu mokėjimo prašymų dalis, vis dar susijusi su ankstesniąja 2000–2006 m. finansine programa, sudarė beveik 12 %.

Kiek tai susiję su įsipareigojimais, pradinis biudžetas ir politiniai tikslai buvo vykdomi kaip planuota. Vykdymo lygis, išskyrus nepanaudotus rezervus (447 mln. EUR Globalizacijos fondui ir 56 mln. EUR Neatidėliotinos pagalbos rezervui), siekė 99,6 % biudžeto ir per metus buvo šiek tiek pakoreguotas. 2 išlaidų kategorijos įsipareigojimai, susiję su gamtos ištekliais, padidinti 259 mln. EUR (t. y. 600 mln. EUR padidinimas kaimo plėtros sričiai pagal atkūrimo planą, 390 mln. EUR sumažinimas metų pabaigoje ir 49 mln. EUR padidinimas mėlynojo liežuvio ligos priemonėms).

5 išlaidų kategorijos „Administravimas“ įsipareigojimai sumažinti 55 mln. EUR. Bendrai tai sudaro tik 0,15 % padidėjimą nuo pradinio biudžeto, jeigu neatsižvelgiama į 615 mln. EUR padidinimą Europos solidarumo fondui (kadangi jis yra nenumatytų išlaidų rezervas). Mokėjimų vykdymo lygis, neatsižvelgiant į nepanaudotą Neatidėliotinos pagalbos rezervą, buvo 95 %, palyginti su pradiniu biudžetu, ir 97 %, palyginti su galutiniu biudžetu. Daugiausia mokėjimų asignavimai sumažinti šių sričių taisomaisiais biudžetais: 1a išlaidų kategorijos taisomuoju biudžetu, susijusiu su konkurencingumo sritimi, – iš viso 738 mln. EUR (iš kurių mokslinių tyrimų sritis – 448 mln. EUR), 2 išlaidų kategorijos taisomuoju biudžetu, susijusiu su gamtos ištekliais, – 2 632 mln. EUR (kaimo plėtros sritis – 2 192 mln. EUR) ir su plėtros sritimi susijusiu taisomuoju biudžetu – 244 mln. EUR.

Nepanaudoti patvirtinti asignavimai be rezervų iš viso sudarė 2 395 mln. EUR, o juos daugiausia sudarė: Europos socialinis fondas (konvergencija – 674 mln. EUR, regionų konkurencingumas – 248 mln. EUR), Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (142 mln. EUR), Komisijos vykdomas administravimas (394 mln. EUR) ir konkurencingumas (377 mln. EUR, paskirstyti visoje 1a išlaidų kategorijoje).

Išsamesnė biudžeto patikslinimų, su jais susijusių aplinkybių, pagrindimo ir poveikio analizė pateikta Komisijos 2009 m. biudžeto ir finansų valdymo ataskaitos A dalyje (biudžeto apžvalga) ir B dalyje (apie kiekvieną finansinės programos išlaidų kategoriją).

2.3.   ĮPLAUKOS

  (3 lentelė)

ĮPLAUKOS

(3 lentelė)

Bendrojo Europos Sąjungos biudžeto įplaukas galima suskirstyti į dvi pagrindines kategorijas: nuosavus išteklius ir kitas įplaukas. Tai nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 311 straipsnyje, kuriame teigiama, kad „neatmetant kitų įplaukų, visas biudžetas finansuojamas nuosavais ištekliais.“ Didžioji biudžeto išlaidų dalis padengiama iš nuosavų išteklių. Kitos įplaukos sudaro tik nedidelę viso finansavimo dalį.

Nuosavi ištekliai yra trijų rūšių: tradiciniai nuosavi ištekliai, PVM ištekliai ir BNP ištekliai. Tradicinius nuosavus išteklius sudaro cukraus mokesčiai ir muitai. Jungtinei Karalystei palankus korekcijos mechanizmas ir bendras metinio Nyderlandų ir Švedijos BNP pagrįsto įnašo sumažinimas taip pat yra nuosavų išteklių sistemos dalis.

Nuosavi ištekliai skirstomi vadovaujantis taisyklėmis, nustatytomis 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendime Nr. 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (NIS 2007). NIS 2007 įsigaliojo 2009 m. kovo 1 d., tačiau taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d. Todėl 2009 m. biudžetiniais metais atsižvelgta į taikymo atgaline data poveikį.

2.3.1.   
  Tradiciniai nuosavi ištekliai

Tradiciniai nuosavi ištekliai

Tradiciniai nuosavi ištekliai. Visos nustatytos tradicinių nuosavų išteklių sumos turi būti įrašomos į tam tikrą kompetentingų institucijų tvarkomą sąskaitą.

—   Į paprastą sąskaitą, numatytą Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies a punkte– visos susigrąžintos arba garantijomis užtikrintos sumos.

—   Į atskirą sąskaitą, numatytą Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies b punkte– visos dar nesusigrąžintos ir (arba) garantijomis neužtikrintos sumos; garantijomis užtikrintos, tačiau užginčytos sumos taip pat gali būti įrašomos į šią sąskaitą.

Dėl atskiros sąskaitos valstybės narės siunčia Komisijai ketvirčio ataskaitą, kurioje nurodoma:

| — | susigrąžintinas praėjusio ketvirčio likutis, |
| --- | --- |

—

susigrąžintinas praėjusio ketvirčio likutis,

| — | per atitinkamą ketvirtį susigrąžintos sumos, |
| --- | --- |

—

per atitinkamą ketvirtį susigrąžintos sumos,

| — | bazės patikslinimai (korekcijos / panaikinimai) per atitinkamą ketvirtį, |
| --- | --- |

—

bazės patikslinimai (korekcijos / panaikinimai) per atitinkamą ketvirtį,

| — | nurašytos sumos, |
| --- | --- |

—

nurašytos sumos,

| — | atitinkamo ketvirčio pabaigoje susigrąžintinas likutis. |
| --- | --- |

—

atitinkamo ketvirčio pabaigoje susigrąžintinas likutis.

Tradiciniai nuosavi ištekliai turi būti įrašyti į Komisijos sąskaitą ižde arba kitoje valstybės narės paskirtoje įstaigoje ne vėliau kaip pirmą darbo dieną po 19-tos antro mėnesio, einančio po to mėnesio, per kurį teisė į gautiną sumą buvo susigrąžinta, dienos. Valstybės narės pasilieka 25 % tradicinių nuosavų išteklių surinkimo išlaidoms padengti. Neapibrėžtosios nuosavų išteklių teisės į gautinas sumas pakoreguojamos atsižvelgiant į jų susigrąžinimo tikimybę.

2.3.2.   
  PVM pagrįsti ištekliai ir BNP pagrįsti ištekliai

PVM pagrįsti ištekliai ir BNP pagrįsti ištekliai

PVM pagrįsti nuosavi ištekliai apskaičiuojami taikant visoms valstybėms narėms suderintos PVM bazės vienodą tarifą, nustatytą pagal NIS 2007 2 straipsnio 1 dalies b punkte išdėstytas taisykles. Nustatytas 0,30 % vienodas tarifas, išskyrus 2007–2013 m. laikotarpį, per kurį Austrijai nustatytas 0,225 pareikalavimo tarifas, Vokietijai – 0,15 %, o Nyderlandams ir Švedijai – 0,10 %. Visų valstybių narių PVM bazei taikomas 50 % BNP apribojimas.

PVM pagrįsti nuosavi ištekliai apskaičiuojami taikant visoms valstybėms narėms suderintos PVM bazės vienodą tarifą, nustatytą pagal 2000 m. rugsėjo 29 d. Tarybos sprendimo 2 straipsnio 1 dalies c punkte išdėstytas taisykles. Visų valstybių narių PVM bazei taikomas 50 % BNP apribojimas.

BNP pagrįsti ištekliai yra kintantys ištekliai, skirti pateikti reikiamoms įplaukoms bet kuriais metais, kad būtų galima padengti išlaidas, viršijančias iš tradicinių nuosavų išteklių, PVM išteklių ir kitų įplaukų surinktą sumą. Įplaukos apskaičiuojamos taikant vienodą tarifą visų valstybių narių suvestinėms BNP. PVM ir BNP pagrįsti ištekliai nustatomi remiantis PVM ir BNP bazių prognozėmis, kurios nustatomos rengiant preliminarų biudžeto projektą. Vėliau šios prognozės peržiūrimos taisomuoju biudžetu atnaujinant atitinkamų biudžetinių metų duomenis.

Faktiniai PVM ir BNP bazių duomenys taikomi visus metus po atitinkamų biudžetinių metų. Komisija apskaičiuoja valstybių narių mokėtinų sumų, remiantis faktinėmis bazėmis, ir faktiškai pagal (pataisytas) prognozes sumokėtų sumų skirtumus. Komisija pareikalauja, kad valstybės narės pateiktų PVM ir BNP likučius – tiek teigiamus, tiek neigiamus – iki kitų metų, einančių po atitinkamų biudžetinių metų, pirmos gruodžio mėn. darbo dienos. Jeigu nepaskelbiama išlyga, per ateinančius ketverius metus galima koreguoti faktines PVM ir BNP bazes. Anksčiau apskaičiuoti likučiai patikslinami, o gauto skirtumo pareikalaujama tuo pačiu metu, kaip ir ankstesniųjų biudžetinių metų PVM ir BNP likučių.

Tikrindama PVM ataskaitas ir BNP duomenis, Komisija gali paskelbti valstybėms narėms išlygas dėl tam tikrų punktų, kurie gali turėti pasekmių jų nuosavų išteklių įnašams. Pavyzdžiui, šie punktai gali atsirasti dėl to, kad nėra priimtinų duomenų arba reikia sukurti tinkamą metodiką. Šias išlygas reikia laikyti potencialiais reikalavimais valstybėms narėms sumokėti neapibrėžtas sumas, kadangi negalima tiksliai nustatyti jų finansinio poveikio. Kai galima nustatyti tikslią sumą, pareikalaujama atitinkama PVM ir BNP išteklių suma, susijusi arba su PVM ir BNP likučiais, arba su atskirais pareikalavimais įmokėti lėšas.

2.3.3.   
  Korekcija JK naudai

Korekcija JK naudai

Šiuo mechanizmu sumažinami JK nuosavų išteklių mokėjimai proporcingai jos vadinamajam „biudžeto disbalansui“ ir atitinkamai padidinami kitų valstybių narių nuosavų išteklių mokėjimai. Biudžeto disbalanso korekcijos mechanizmą Jungtinės Karalystės naudai įvedė Fontenblo Europos Vadovų Taryba (1984 m. birželio mėn.), o 1985 m. gegužės 7 d. priimtas sprendimas dėl nuosavų išteklių. Mechanizmu buvo siekiama sumažinti JK biudžeto disbalansą, sumažinant šios valstybės mokėjimus ES. Vokietijai, Austrijai, Švedijai ir Nyderlandams sumažintas korekcijos finansavimas yra naudingas (apribotas iki vienos ketvirtosios įprastos jų dalies).

2.3.4.   
  Bendras sumažinimas Nyderlandams ir Švedijai

Bendras sumažinimas Nyderlandams ir Švedijai

Pagal NIS 2007 Nyderlandams ir Švedijai naudingas bendras sumažinimas, kiek tai susiję su jų metiniais 2007–2013 m. laikotarpio BNP pagrįstais įnašais. Bendras sumažinimas – Nyderlandams 605 mln. EUR, Švedijai 150 mln. EUR (2004 m. kainomis) – patikslinamas pagal galiojančias kainas, taikant eurais išreikštą ES BVP defliatorių ir leidžiama jį taikyti apskaičiavus Jungtinei Karalystei palankią korekciją ir jos finansavimą.

2.3.5.   
  Su NIS 2007 vykdymu susijęs patikslinimas, taikomas 2007 ir 2008 m.

Su NIS 2007 vykdymu susijęs patikslinimas, taikomas 2007 ir 2008 m.

NIS 2007 11 straipsnyje nustatyta, kad, įsigaliojus sprendimui, jis pradeda galioti 2007 m. sausio 1 d. Tai reiškia, kad 2007 ir 2008 m. finansavimą reikėjo perskaičiuoti pagal naujas taisykles. Patikslinimas (2007 ir 2008 m. senojo ir naujojo NIS skirtumai) įtrauktas į taisomąjį biudžetą Nr. 3/2009 ir įvykdytas 2009 m. birželio 1 d. atlikus vieną išmoką.

Daugiau informacijos apie įplaukų vykdymą galima rasti 2009 m. biudžeto ir finansų valdymo ataskaitoje.

2.4.   IŠLAIDOS

  (4–13 lentelės)

IŠLAIDOS

(4–13 lentelės)

2.4.1.   
  2007–2013 m. finansinė programa

2007–2013 m. finansinė programa

Šiame skirsnyje apibūdinamos pagrindinės ES išlaidų kategorijos, klasifikuojamos pagal 2007–2013 m. finansinės programos išlaidų kategorijas. 2009-ieji finansiniai metai buvo tretieji 2007–2013 m. finansinės programos metai. 2009 m. bendra viršutinė įsipareigojimų asignavimų riba yra 134 722 mln. EUR, t. y. 1,13 % BNP. Atitinkama viršutinė mokėjimų asignavimų riba yra 120 445 mln. EUR, t. y. 1,01 % BNP. Pirmiau pateiktoje lentelėje finansinė programa pateikiama numatytomis galiojančiomis 2013 m. kainomis.

| Mln. EUR |
| --- |
| | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. |
| 1. | Tvarusis augimas |

Mln. EUR

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

2013 m.

1.

Tvarusis augimas

53 979

57 653

61 696

63 555

63 974

66 964

69 957

| 2. | Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas |
| --- | --- |

2.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

55 143

59 193

56 333

59 955

60 338

60 810

61 289

| 3. | Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas |
| --- | --- |

3.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

1 273

1 362

1 518

1 693

1 889

2 105

2 376

| 4. | ES kaip pasaulinio masto partnerė |
| --- | --- |

4.

ES kaip pasaulinio masto partnerė

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

| 5. | Administravimas |
| --- | --- |

5.

Administravimas

7 039

7 380

7 525

7 882

8 334

8 670

9 095

| 6. | Kompensacijos |
| --- | --- |

6.

Kompensacijos

445

207

210

0

0

0

0

Įsipareigojimų asignavimai

Įsipareigojimų asignavimai

124 457

124 457

132 797

132 797

134 722

134 722

140 978

140 978

142 965

142 965

147 546

147 546

152 312

152 312

Iš viso mokėjimų asignavimų

Iš viso mokėjimų asignavimų

122 190

122 190

129 681

129 681

120 445

120 445

134 289

134 289

134 280

134 280

141 360

141 360

143 331

143 331

1 išlaidų kategorija.   Tvarusis augimas

1 išlaidų kategorija.

Tvarusis augimas

Šią išlaidų kategoriją sudaro du atskiri, bet tarpusavyje susiję komponentai:

| — | 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti – išlaidos moksliniams tyrimams ir inovacijoms, švietimui ir mokymui, transeuropiniams tinklams, socialinei politikai, vidaus rinkai ir susijusioms politikos sritims. |
| --- | --- |

—

1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti – išlaidos moksliniams tyrimams ir inovacijoms, švietimui ir mokymui, transeuropiniams tinklams, socialinei politikai, vidaus rinkai ir susijusioms politikos sritims.

| — | 1b. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti – išlaidos mažiausiai išsivysčiusių valstybių narių ir regionų konvergencijai stiprinti, ES tvariosios plėtros strategijai už mažiau išsivysčiusių regionų ribų papildyti ir tarpregioniniam bendradarbiavimui remti. |
| --- | --- |

—

1b. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti – išlaidos mažiausiai išsivysčiusių valstybių narių ir regionų konvergencijai stiprinti, ES tvariosios plėtros strategijai už mažiau išsivysčiusių regionų ribų papildyti ir tarpregioniniam bendradarbiavimui remti.

2 išlaidų kategorija.   Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

2 išlaidų kategorija.

Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas

2 išlaidų kategorija apima bendrą žemės ūkio ir žuvininkystės politiką, kaimo plėtrą ir aplinkos priemones, visų pirma „Natura 2000“. Bendrai žemės ūkio politikai numatyta suma atitinka 2002 m. spalio mėn. Briuselio Europos Vadovų Taryboje pasiektą susitarimą.

3 išlaidų kategorija.   Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

3 išlaidų kategorija.

Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas

Naujoji 3 išlaidų kategorija (Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas) parodo, kad didėja tam tikrų sričių, kuriose ES suteiktos naujos užduotys: teisingumo ir vidaus reikalų, sienų apsaugos, imigracijos ir prieglobsčio politikos, visuomenės sveikatos ir vartotojų apsaugos, kultūros, jaunimo, informavimo ir dialogo su piliečiais, svarba. Ją sudaro du komponentai: 3a. Laisvė, saugumas ir teisingumas ir 3b. Pilietybė.

4 išlaidų kategorija.   ES kaip pasaulinio masto partnerė

4 išlaidų kategorija.

ES kaip pasaulinio masto partnerė

4 išlaidų kategorija apima visus išorės veiksmus, įskaitant pasirengimo narystei priemones. Nors Komisija pasiūlė į finansinę programą įtraukti EPF, Europos Vadovų Taryba ir Europos Parlamentas sutarė jo neįtraukti.

5 išlaidų kategorija.   Administravimas

5 išlaidų kategorija.

Administravimas

Ši išlaidų kategorija apima administracines visų institucijų, pensijų ir Europos mokyklų išlaidas. Kitose institucijose (išskyrus Komisiją) šios išlaidos sudaro visas jų išlaidas, bet agentūros ir kitos įstaigos patiria ir administracinių, ir veiklos išlaidų.

6 išlaidų kategorija.   Kompensacijos

6 išlaidų kategorija.

Kompensacijos

Laikantis politinio susitarimo, kad naujosios valstybės narės pačioje narystės pradžioje neturėtų tapti tik įnašų į biudžetą mokėtojomis, pagal šią išlaidų kategoriją numatyta kompensacija. Šią sumą buvo galima naudoti kaip naujosioms valstybėms narėms skirtus perkėlimus jų biudžeto įplaukoms ir įnašams subalansuoti.

2.4.2.   
  Politikos sritys

Politikos sritys

Taikydama veikla grindžiamo valdymo (ABM) principą, Komisija diegia veikla grindžiamo biudžeto sudarymo principą (ABB) planavimo ir valdymo procesuose. ABB apima biudžeto struktūrą, kurioje biudžeto antraštinės dalys atitinka politikos sritis, o biudžeto skyriai – veiklos rūšis. ABB siekiama pateikti aiškią sistemą, kuria Komisijos politikos tikslai būtų įgyvendinami teisinėmis, finansinėmis arba kitomis viešosios politikos priemonėmis. Pertvarkant Komisijos darbą, atsižvelgiant į veiklos rūšis, aiškiai matosi Komisijos įsipareigojimai ir kartu sudaroma bendra prioritetų nustatymo sistema. Biudžetinės procedūros metu ištekliai paskirstomi pagal prioritetus, atsižvelgiant į veiklos rūšis, kaip į biudžeto sudarymo tikslų pagrindą. Nustatant tokį veiklos rūšių ir joms priskirtų išteklių ryšį, ABB siekiama padidinti išteklių naudojimo Komisijoje našumą ir veiksmingumą.

Politikos sritį galima apibrėžti kaip homogenišką Komisijos darbą sudarančių veiklos rūšių grupavimą; ji yra svarbus sprendimų priėmimo proceso elementas. Kiekviena politikos sritis paprastai atitinka generalinio direktorato veiklą ir vidutiniškai apima apie 6 ar 7 atskiras veiklos rūšis. Politikos sritys daugiausia yra veiklos sritys, nes pagrindinių jų veiklos rūšių tikslas – padėti trečiųjų šalių gavėjams atitinkamose veiklos srityse. Kiekvienos politikos srities veiklos biudžete yra numatytos būtinos administracinės išlaidos.

Daugiau informacijos apie išlaidų vykdymą galima rasti 2009 m. biudžeto ir finansų valdymo Komisijos ataskaitoje.

2.5.   INSTITUCIJOS IR AGENTŪROS

  (14–18 lentelės)

INSTITUCIJOS IR AGENTŪROS

(14–18 lentelės)

Kaip ir praėjusiais metais konsoliduotosios Europos Sąjungos bendrojo biudžeto vykdymo ataskaitos apima visų institucijų biudžeto vykdymą, nes į ES biudžetą įtrauktas kiekvienos institucijos biudžetas. ES biudžete nėra atskiro agentūrų biudžeto; jos iš dalies finansuojamos Komisijos biudžeto subsidija.

Siekiant pateikti agentūroms visus susijusius biudžeto duomenis, į konsoliduotųjų metinių ataskaitų biudžeto dalį įtraukiamos atskiros konsoliduojamų tradicinių agentūrų biudžeto vykdymo ataskaitos.

---

(1)  Pagal Tarnybos nuostatų (1968 m. vasario 29 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 259/68 su pakeitimais) 83 straipsnį valstybės narės bendrai garantuoja pensijų įsipareigojimus.

1

(2)  2009 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamentas patvirtino biudžetą, kuriame numatyta apmokėti ES trumpalaikius įsipareigojimus iš nuosavų išteklių, kurie 2010 m. bus surinkti valstybių narių arba iš jų pareikalauti.

2

(3)  2008 m. ataskaitose Garantijų fono pinigai nurodyti ne kaip investicijos, bet kaip pinigai.

3

(4)  Aukštesnė ribinė vertė reiškia fiksuotų palūkanų paskolą, kuriai taikomas palūkanų normų apsikeitimo sandoris.

4

(5)  Aukštesnė ribinė vertė reiškia fiksuotų palūkanų paskolą, kuriai taikomas palūkanų normų apsikeitimo sandoris.

5

(6)  Taikomas korekcijos koeficientas (k. k.)

6

(7)  Mokama pirmuosius 3 metus po išvykimo.

7

(8)  Decentralizuota ES įstaiga, priklausanti buvusiai „Policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose“ sričiai.

8

(9)  Pirmą kartą konsoliduota 2009 m.

9

(10)  Reikėtų pastebėti, kad skaičius suapvalinant iki milijonų eurų kai kurių šiose biudžeto lentelėse pateikiamų finansinių duomenų suma gali būti netiksli.

10

(11)  Iš kurio ELPA sumos iš viso sudaro 11 mln. EUR 2009 m. ir 14 mln. EUR 2008 m.

11

(12)  Įskaitant perkeltus asignavimus ir asignuotąsias įplaukas.

12

(13)  Įskaitant perkeltus asignavimus ir asignuotąsias įplaukas.

13

---

| 12.11.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 308/129 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 308/129

---

AUDITO RŪMŲ PATIKINIMO PAREIŠKIMAS, TEIKIAMAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI – NEPRIKLAUSOMO AUDITORIAUS ATASKAITA

2010/C 308/02

| I. | Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnį Audito Rūmai auditavo






  a) | 2009 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų „Europos Sąjungos metines finansines ataskaitas“, kurias sudaro „konsoliduota finansinė atskaitomybė“ (1) ir „konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos“ (2); |
| --- | --- | --- |

I.

Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnį Audito Rūmai auditavo

a)

2009 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų „Europos Sąjungos metines finansines ataskaitas“, kurias sudaro „konsoliduota finansinė atskaitomybė“ (1) ir „konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos“ (2);

| b) | šiose finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. |
| --- | --- |

b)

šiose finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą.

Vadovybės atsakomybė

| II. | Pagal SESV 310–325 straipsnius ir Finansinį reglamentą, vadovybė (3) yra atsakinga už „Europos Sąjungos metinių finansinių ataskaitų“ parengimą ir teisingą pateikimą bei jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą:






  a) | Su „Europos Sąjungos metinėmis finansinėmis ataskaitomis“ susijusi vadovybės atsakomybė apima: tinkamos vidaus kontrolės nustatymą, vykdymą ir palaikymą, siekiant parengti ir teisingai pateikti finansinę atskaitomybę, kurioje nėra reikšmingų dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių netikslumų, tinkamų apskaitos metodų pasirinkimą ir taikymą, atsižvelgiant į Komisijos apskaitos pareigūno (4) patvirtintas apskaitos taisykles, ir apskaitinių įvertinimų atlikimą pagal atitinkamas aplinkybes. Pagal Finansinio reglamento 129 straipsnį Komisija patvirtina „Europos Sąjungos metines finansines ataskaitas“ po to, kai jas konsoliduoja Komisijos apskaitos pareigūnas, atsižvelgdamas į kitų institucijų (5) ir įstaigų (6) pateiktą informaciją, ir parengia su konsoliduotomis finansinėmis ataskaitomis pateikiamą aiškinamąjį raštą, nurodydamas, inter alia, kad jis turi pakankamą patikinimą, jog jos tikrai ir teisingai atspindi Europos Sąjungos finansinę būklę visais reikšmingais aspektais. |
| --- | --- | --- |

II.

Pagal SESV 310–325 straipsnius ir Finansinį reglamentą, vadovybė (3) yra atsakinga už „Europos Sąjungos metinių finansinių ataskaitų“ parengimą ir teisingą pateikimą bei jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą:

a)

Su „Europos Sąjungos metinėmis finansinėmis ataskaitomis“ susijusi vadovybės atsakomybė apima: tinkamos vidaus kontrolės nustatymą, vykdymą ir palaikymą, siekiant parengti ir teisingai pateikti finansinę atskaitomybę, kurioje nėra reikšmingų dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių netikslumų, tinkamų apskaitos metodų pasirinkimą ir taikymą, atsižvelgiant į Komisijos apskaitos pareigūno (4) patvirtintas apskaitos taisykles, ir apskaitinių įvertinimų atlikimą pagal atitinkamas aplinkybes. Pagal Finansinio reglamento 129 straipsnį Komisija patvirtina „Europos Sąjungos metines finansines ataskaitas“ po to, kai jas konsoliduoja Komisijos apskaitos pareigūnas, atsižvelgdamas į kitų institucijų (5) ir įstaigų (6) pateiktą informaciją, ir parengia su konsoliduotomis finansinėmis ataskaitomis pateikiamą aiškinamąjį raštą, nurodydamas, inter alia, kad jis turi pakankamą patikinimą, jog jos tikrai ir teisingai atspindi Europos Sąjungos finansinę būklę visais reikšmingais aspektais.

| b) | Būdas, kuriuo vadovybė vykdo su operacijų teisėtumo ir tvarkingumo užtikrinimu susijusius įsipareigojimus, priklauso nuo biudžeto vykdymo metodo. Tiesioginio centralizuoto valdymo atveju biudžeto vykdymo užduotis atlieka Komisijos tarnybos. Pasidalijamojo valdymo atveju vykdymo užduotys yra patikimos valstybėms narėms, decentralizuoto valdymo – trečiosioms šalims, o netiesioginio centralizuoto valdymo – kitoms įstaigoms. Jungtinio valdymo atveju biudžeto vykdymo užduotis pasidalija Komisija ir tarptautinės organizacijos (Finansinio reglamento 53–57 straipsniai). Vykdymo užduotys turi atitikti patikimo finansų valdymo principą, todėl reikalaujama, kad būtų nustatoma, vykdoma ir palaikoma rezultatyvi ir veiksminga vidaus kontrolė, apimanti pakankamą priežiūrą ir tinkamas priemones, siekiant išvengti pažeidimų ir sukčiavimo bei prireikus teismines procedūras, susigrąžinant neteisingai išmokėtas ar panaudotas lėšas. Nepriklausomai nuo biudžeto vykdymo metodo, galutinė atsakomybė už Europos Sąjungos finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą tenka Komisijai (SESV 317 straipsnis). |
| --- | --- |

b)

Būdas, kuriuo vadovybė vykdo su operacijų teisėtumo ir tvarkingumo užtikrinimu susijusius įsipareigojimus, priklauso nuo biudžeto vykdymo metodo. Tiesioginio centralizuoto valdymo atveju biudžeto vykdymo užduotis atlieka Komisijos tarnybos. Pasidalijamojo valdymo atveju vykdymo užduotys yra patikimos valstybėms narėms, decentralizuoto valdymo – trečiosioms šalims, o netiesioginio centralizuoto valdymo – kitoms įstaigoms. Jungtinio valdymo atveju biudžeto vykdymo užduotis pasidalija Komisija ir tarptautinės organizacijos (Finansinio reglamento 53–57 straipsniai). Vykdymo užduotys turi atitikti patikimo finansų valdymo principą, todėl reikalaujama, kad būtų nustatoma, vykdoma ir palaikoma rezultatyvi ir veiksminga vidaus kontrolė, apimanti pakankamą priežiūrą ir tinkamas priemones, siekiant išvengti pažeidimų ir sukčiavimo bei prireikus teismines procedūras, susigrąžinant neteisingai išmokėtas ar panaudotas lėšas. Nepriklausomai nuo biudžeto vykdymo metodo, galutinė atsakomybė už Europos Sąjungos finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą tenka Komisijai (SESV 317 straipsnis).

Auditoriaus atsakomybė

| III. | Audito Rūmai, atsižvelgdami į savo audito rezultatus, turi pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai finansinių ataskaitų patikimumo bei operacijų tvarkingumo patikinimo pareiškimą. Audito Rūmai auditą atliko vadovaudamiesi IFAC tarptautiniais audito standartais ir etikos kodeksais bei INTOSAI tarptautiniais aukščiausiųjų audito institucijų standartais tiek, kiek jie yra pritaikomi Europos Sąjungos kontekstui. Pagal šiuos standartus reikalaujama, kad Audito Rūmai planuotų ir atliktų auditą tokiu būdu, kad būtų gautas pakankamas patikinimas, kad „Europos Sąjungos metinėse finansinėse ataskaitose“ nėra reikšmingų netikslumų, o jose atspindimos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos. |
| --- | --- |

III.

Audito Rūmai, atsižvelgdami į savo audito rezultatus, turi pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai finansinių ataskaitų patikimumo bei operacijų tvarkingumo patikinimo pareiškimą. Audito Rūmai auditą atliko vadovaudamiesi IFAC tarptautiniais audito standartais ir etikos kodeksais bei INTOSAI tarptautiniais aukščiausiųjų audito institucijų standartais tiek, kiek jie yra pritaikomi Europos Sąjungos kontekstui. Pagal šiuos standartus reikalaujama, kad Audito Rūmai planuotų ir atliktų auditą tokiu būdu, kad būtų gautas pakankamas patikinimas, kad „Europos Sąjungos metinėse finansinėse ataskaitose“ nėra reikšmingų netikslumų, o jose atspindimos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos.

| IV. | Auditas turi būti atliekamas taikant procedūras, skirtas gauti audito įrodymus apie sumas ir atskleidimus konsoliduotose finansinėse ataskaitose bei apie jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Auditorius procedūras pasirenka savo nuožiūra, be kita ko atlikdamas konsoliduotų finansinių ataskaitų reikšmingų netikslumų ir operacijų reikšmingos neatitikties Europos Sąjungos teisinės sistemos reikalavimams, ar tai būtų dėl sukčiavimo ar klaidų, rizikos įvertinimą. Įvertindamas šias rizikas, auditorius tikrina su konsoliduotų finansinių ataskaitų rengimu ir teisingu jų pateikimu susijusią vidaus kontrolės sistemą bei įdiegtas priežiūros ir kontrolės sistemas, skirtas užtikrinti operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, siekiant pagal esamas aplinkybes nustatyti audito procedūras. Audito metu taip pat įvertinamas taikomų apskaitos metodų tinkamumas ir atliktų apskaitinių įvertinimų pagrįstumas. Taip pat įvertinamas bendras konsoliduotų finansinių ataskaitų ir metinių veiklos ataskaitų pateikimas. |
| --- | --- |

IV.

Auditas turi būti atliekamas taikant procedūras, skirtas gauti audito įrodymus apie sumas ir atskleidimus konsoliduotose finansinėse ataskaitose bei apie jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Auditorius procedūras pasirenka savo nuožiūra, be kita ko atlikdamas konsoliduotų finansinių ataskaitų reikšmingų netikslumų ir operacijų reikšmingos neatitikties Europos Sąjungos teisinės sistemos reikalavimams, ar tai būtų dėl sukčiavimo ar klaidų, rizikos įvertinimą. Įvertindamas šias rizikas, auditorius tikrina su konsoliduotų finansinių ataskaitų rengimu ir teisingu jų pateikimu susijusią vidaus kontrolės sistemą bei įdiegtas priežiūros ir kontrolės sistemas, skirtas užtikrinti operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, siekiant pagal esamas aplinkybes nustatyti audito procedūras. Audito metu taip pat įvertinamas taikomų apskaitos metodų tinkamumas ir atliktų apskaitinių įvertinimų pagrįstumas. Taip pat įvertinamas bendras konsoliduotų finansinių ataskaitų ir metinių veiklos ataskaitų pateikimas.

| V. | „Pajamų“ srityje Audito Rūmai visų pirma atlieka pridėtinės vertės mokesčiu ir bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis pagrįstų nuosavų išteklių auditą, remdamiesi valstybių narių parengtais ir Komisijos gautais makroekonominiais suvestiniais rodikliais; po to jie įvertina Komisijos sistemas, skirtas apdoroti duomenims prieš juos įtraukiant į galutines finansines ataskaitas ir prieš gaunant valstybių narių įnašus. Audituodami tradicinius išteklius Audito Rūmai nagrinėja muitinės institucijų finansines ataskaitas bei analizuoja muitinės priežiūroje esančių mokesčių srautą prieš tai, kai sumos įtraukiamos į galutines finansines ataskaitas ir jas gauna Komisija. |
| --- | --- |

V.

„Pajamų“ srityje Audito Rūmai visų pirma atlieka pridėtinės vertės mokesčiu ir bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis pagrįstų nuosavų išteklių auditą, remdamiesi valstybių narių parengtais ir Komisijos gautais makroekonominiais suvestiniais rodikliais; po to jie įvertina Komisijos sistemas, skirtas apdoroti duomenims prieš juos įtraukiant į galutines finansines ataskaitas ir prieš gaunant valstybių narių įnašus. Audituodami tradicinius išteklius Audito Rūmai nagrinėja muitinės institucijų finansines ataskaitas bei analizuoja muitinės priežiūroje esančių mokesčių srautą prieš tai, kai sumos įtraukiamos į galutines finansines ataskaitas ir jas gauna Komisija.

| VI. | Audito Rūmai mano, kad gauti audito įrodymai yra pakankami ir tinkami, kad jie galėtų pateikti savo patikinimo pareiškimą. |
| --- | --- |

VI.

Audito Rūmai mano, kad gauti audito įrodymai yra pakankami ir tinkami, kad jie galėtų pateikti savo patikinimo pareiškimą.

Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo

| VII. | Audito Rūmų nuomone, atsižvelgiant į Finansinio reglamento nuostatas ir Komisijos apskaitos pareigūno priimtas apskaitos taisykles, „Europos Sąjungos metinėse finansinėse ataskaitose“ Sąjungos finansinė būklė 2009 m. gruodžio 31 d. ir su tą dieną pasibaigusiais finansiniais metais susijusių operacijų rezultatai ir pinigų srautai visais reikšmingais aspektais (7) yra pateikti teisingai. |
| --- | --- |

VII.

Audito Rūmų nuomone, atsižvelgiant į Finansinio reglamento nuostatas ir Komisijos apskaitos pareigūno priimtas apskaitos taisykles, „Europos Sąjungos metinėse finansinėse ataskaitose“ Sąjungos finansinė būklė 2009 m. gruodžio 31 d. ir su tą dieną pasibaigusiais finansiniais metais susijusių operacijų rezultatai ir pinigų srautai visais reikšmingais aspektais (7) yra pateikti teisingai.

| VIII. | Neprieštaraujant VII dalyje išreikštai nuomonei, Audito Rūmai pažymi, kad vis dar turi būti šalinami kai kurių Komisijos generalinių direktoratų apskaitos sistemų trūkumai (visų pirma išankstinio finansavimo ir susijusio atskyrimo bei sąskaitų faktūrų ir (arba) išlaidų deklaracijų apskaita). |
| --- | --- |

VIII.

Neprieštaraujant VII dalyje išreikštai nuomonei, Audito Rūmai pažymi, kad vis dar turi būti šalinami kai kurių Komisijos generalinių direktoratų apskaitos sistemų trūkumai (visų pirma išankstinio finansavimo ir susijusio atskyrimo bei sąskaitų faktūrų ir (arba) išlaidų deklaracijų apskaita).

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo

| IX. | Audito Rūmų nuomone, 2009 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų „Pajamos“, visų politikos grupių įsipareigojimai ir politikos grupių „Ekonomikos ir finansų reikalai“ ir „Administracinės ir kitos išlaidos“ finansinėse ataskaitose atspindimi mokėjimai visais reikšmingais aspektais yra teisėti ir tvarkingi. |
| --- | --- |

IX.

Audito Rūmų nuomone, 2009 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų „Pajamos“, visų politikos grupių įsipareigojimai ir politikos grupių „Ekonomikos ir finansų reikalai“ ir „Administracinės ir kitos išlaidos“ finansinėse ataskaitose atspindimi mokėjimai visais reikšmingais aspektais yra teisėti ir tvarkingi.

| X. | Audito Rūmų nuomone, „Žemės ūkio ir gamtinių išteklių“, „Sanglaudos“, „Mokslinių tyrimų, energetikos ir transporto“, „Išorės pagalbos, vystymo ir plėtros“ ir „Švietimo ir pilietybės“ politikos grupių 2009 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose atspindimi mokėjimai yra paveikti reikšmingų klaidų. Priežiūros ir kontrolės sistemos yra iš dalies veiksmingos užkertant kelią perdeklaruotų ar netinkamų išlaidų kompensavimui, taip pat tokias išlaidas aptinkant ir ištaisant. |
| --- | --- |

X.

Audito Rūmų nuomone, „Žemės ūkio ir gamtinių išteklių“, „Sanglaudos“, „Mokslinių tyrimų, energetikos ir transporto“, „Išorės pagalbos, vystymo ir plėtros“ ir „Švietimo ir pilietybės“ politikos grupių 2009 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose atspindimi mokėjimai yra paveikti reikšmingų klaidų. Priežiūros ir kontrolės sistemos yra iš dalies veiksmingos užkertant kelią perdeklaruotų ar netinkamų išlaidų kompensavimui, taip pat tokias išlaidas aptinkant ir ištaisant.

2010 m. rugsėjo 9 d.

Pirmininkas

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Europos Audito Rūmai

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg

---

(1)  „Konsoliduotą finansinę atskaitomybę“ sudaro balansas, ekonominių rezultatų ataskaita, pinigų srautų lentelė, grynojo turto pokyčių ataskaita, svarbių apskaitos metodų santrauka ir kiti aiškinamieji raštai (taip pat segmentų informacija).

1

(2)  „Konsoliduotas biudžeto vykdymo ataskaitas“ sudaro konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos, biudžeto principų santrauka ir kiti aiškinamieji raštai.

2

(3)  Europos institucijų ir įstaigų lygmenyje vadovybė yra institucijų nariai, agentūrų direktoriai, įgalioti ar perįgalioti leidimus duodantys pareigūnai, apskaitos pareigūnai ir finansų, audito ar kontrolės padalinių vadovai. Valstybių narių ir valstybių naudos gavėjų lygmenyje vadovybė yra leidimus duodantys pareigūnai, apskaitos pareigūnai bei mokėjimo institucijų, sertifikavimo įstaigų bei įgyvendinančių agentūrų vadovai.

3

(4)  Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintos apskaitos taisyklės yra pagrįstos Tarptautinės apskaitininkų federacijos paskelbtais Tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS) arba, jei jų nėra, – Tarptautinės apskaitos standartų valdybos paskelbtais Tarptautiniais apskaitos standartais (TAS)/Tarptautiniais finansinės atskaitomybės standartais (TFAS). Pagal Finansinį reglamentą 2009 finansinių metų „konsoliduota finansinė atskaitomybė“ yra parengta pagal šias Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles (kaip tai yra daroma nuo 2005 finansinių metų), kuriose kaupimu grindžiamos apskaitos principai yra pritaikyti specifiniam Europos Sąjungos kontekstui, o „konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos“ ir toliau iš esmės yra rengiamos remiantis grynųjų pinigų judėjimu.

4

(5)  Prieš institucijoms priimant metines finansines ataskaitas, įvairūs apskaitos pareigūnai jas pasirašo, tuo patvirtindami, kad jie turi pakankamą patikinimą, jog finansinėse ataskaitose pateikta tikra ir teisinga institucijų finansinė būklė (Finansinio reglamento 61 straipsnis).

5

(6)  Įstaigų metines finansines ataskaitas parengia atitinkami direktoriai ir nusiunčia jas Komisijos apskaitos pareigūnui kartu su atitinkamos valdybos nuomone. Be to, atitinkami apskaitos pareigūnai jas pasirašo, tuo patvirtindami, kad jie turi pakankamą patikinimą, jog finansinėse ataskaitose pateikta tikra ir teisinga įstaigų finansinė būklė (Finansinio reglamento 61 straipsnis).

6

(7)  Pagal tarptautinį audito standartą Nr. 700 „Nuomonės apie finansines ataskaitas susidarymas ir pateikimas“ (TAS 700, 35 dalis) frazės „visais reikšmingais aspektais yra pateikti teisingai“ ir „parodo tikrą ir teisingą vaizdą“ yra lygiavertės.

7

---