# Az Európai Unió C 282E/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.CE2010.282.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 282E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. október 19. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.CE2010.282.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 282E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. október 19.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | Tanács |
| 2010/C 282E/01 | A Tanács 15/2010/EU álláspontja első olvasatban az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettelA Tanács által 2010. szeptember 13-án elfogadva (
  1
  ) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

Tanács

2010/C 282E/01

A Tanács 15/2010/EU álláspontja első olvasatban az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettelA Tanács által 2010. szeptember 13-án elfogadva (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

Tanács

| 19.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 282/1

---

A TANÁCS 15/2010/EU ÁLLÁSPONTJA ELSŐ OLVASATBAN

az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

A Tanács által 2010. szeptember 13-án elfogadva

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 282 E/01

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A tagállamok jogszabályai szerint az építményeket úgy kell tervezni és kivitelezni, hogy azok ne veszélyeztessék a személyek, a háziállatok és a vagyon biztonságát. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok jogszabályai szerint az építményeket úgy kell tervezni és kivitelezni, hogy azok ne veszélyeztessék a személyek, a háziállatok és a vagyon biztonságát.

| (2) | Ezek a jogszabályok közvetlen hatást gyakorolnak az építési termékekre vonatkozó követelményekre. Ezek a követelmények azután megjelennek az építési termékekre vonatkozó nemzeti termékszabványokban, a nemzeti műszaki engedélyekben és egyéb nemzeti műszaki specifikációkban és rendelkezésekben. Különbözőségük folytán e követelmények akadályozzák az Unión belüli kereskedelmet. |
| --- | --- |

(2)

Ezek a jogszabályok közvetlen hatást gyakorolnak az építési termékekre vonatkozó követelményekre. Ezek a követelmények azután megjelennek az építési termékekre vonatkozó nemzeti termékszabványokban, a nemzeti műszaki engedélyekben és egyéb nemzeti műszaki specifikációkban és rendelkezésekben. Különbözőségük folytán e követelmények akadályozzák az Unión belüli kereskedelmet.

| (3) | Ez a rendelet nem érinti a tagállamok azon jogát, hogy megállapítsák azokat a követelményeket, amelyeket szükségesnek ítélnek meg az egészség- és környezetvédelem, valamint az építési termékeket használó munkavállalók védelme érdekében. |
| --- | --- |

(3)

Ez a rendelet nem érinti a tagállamok azon jogát, hogy megállapítsák azokat a követelményeket, amelyeket szükségesnek ítélnek meg az egészség- és környezetvédelem, valamint az építési termékeket használó munkavállalók védelme érdekében.

| (4) | A tagállamok előírásokat, köztük követelményeket vezettek be nemcsak az épületek és egyéb építmények biztonságára, hanem az egészségre, tartósságra, energiatakarékosságra, környezetvédelemre, gazdasági szempontokra és más, közérdekű szempontokra vonatkozóan is. Az építményekkel kapcsolatos, uniós vagy tagállami szinten keletkezett törvények, rendeletek, közigazgatási intézkedések vagy ítélkezési gyakorlat befolyásolhatja az építési termékekre vonatkozó követelményeket. Mivel a belső piac működésére gyakorolt hatásuk minden bizonnyal nagyon hasonló, célszerű ezeket a törvényeket, rendeleteket, közigazgatási intézkedéseket és ítélkezési gyakorlatot e rendelet alkalmazásában „rendelkezéseknek” tekinteni. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok előírásokat, köztük követelményeket vezettek be nemcsak az épületek és egyéb építmények biztonságára, hanem az egészségre, tartósságra, energiatakarékosságra, környezetvédelemre, gazdasági szempontokra és más, közérdekű szempontokra vonatkozóan is. Az építményekkel kapcsolatos, uniós vagy tagállami szinten keletkezett törvények, rendeletek, közigazgatási intézkedések vagy ítélkezési gyakorlat befolyásolhatja az építési termékekre vonatkozó követelményeket. Mivel a belső piac működésére gyakorolt hatásuk minden bizonnyal nagyon hasonló, célszerű ezeket a törvényeket, rendeleteket, közigazgatási intézkedéseket és ítélkezési gyakorlatot e rendelet alkalmazásában „rendelkezéseknek” tekinteni.

| (5) | Az építmények alapkövetelményeinek való megfelelést szolgáló, az egyes építési termékek tervezett felhasználását szabályozó tagállami rendelkezések adott esetben meghatározzák azokat az alapvető jellemzőket, amelyekre vonatkozóan a teljesítőképességről nyilatkozni kell. |
| --- | --- |

(5)

Az építmények alapkövetelményeinek való megfelelést szolgáló, az egyes építési termékek tervezett felhasználását szabályozó tagállami rendelkezések adott esetben meghatározzák azokat az alapvető jellemzőket, amelyekre vonatkozóan a teljesítőképességről nyilatkozni kell.

| (6) | Az építési termékekre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1988. december 21-i 89/106/EGK tanácsi irányelv (3) az építési termékek kereskedelmét gátló technikai akadályokat kívánta felszámolni annak érdekében, hogy fokozza e termékek belső piaci szabad mozgását. |
| --- | --- |

(6)

Az építési termékekre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1988. december 21-i 89/106/EGK tanácsi irányelv (3) az építési termékek kereskedelmét gátló technikai akadályokat kívánta felszámolni annak érdekében, hogy fokozza e termékek belső piaci szabad mozgását.

| (7) | E cél elérése érdekében a 89/106/EGK irányelv az építési termékek terén harmonizált szabványok létrehozásáról és európai műszaki engedélyek kiadásáról rendelkezett. |
| --- | --- |

(7)

E cél elérése érdekében a 89/106/EGK irányelv az építési termékek terén harmonizált szabványok létrehozásáról és európai műszaki engedélyek kiadásáról rendelkezett.

| (8) | A 89/106/EGK irányelvet más jogszabállyal kell felváltani a meglévő jogi keret egyszerűsítése és pontosítása, valamint a meglévő intézkedések átláthatóságának és hatékonyságának növelése érdekében. |
| --- | --- |

(8)

A 89/106/EGK irányelvet más jogszabállyal kell felváltani a meglévő jogi keret egyszerűsítése és pontosítása, valamint a meglévő intézkedések átláthatóságának és hatékonyságának növelése érdekében.

| (9) | E rendeletnek figyelembe kell vennie termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4), valamint a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről szóló, 2008. július 9-i 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (5) által megállapított, a termékek belső piacon történő forgalmazásának horizontális jogi keretét. |
| --- | --- |

(9)

E rendeletnek figyelembe kell vennie termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4), valamint a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről szóló, 2008. július 9-i 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (5) által megállapított, a termékek belső piacon történő forgalmazásának horizontális jogi keretét.

| (10) | Az építőiparban a kereskedelmet gátló műszaki akadályokat csak az építési termékek teljesítőképességének értékelését szolgáló, harmonizált műszaki specifikációk kidolgozásával lehet felszámolni. |
| --- | --- |

(10)

Az építőiparban a kereskedelmet gátló műszaki akadályokat csak az építési termékek teljesítőképességének értékelését szolgáló, harmonizált műszaki specifikációk kidolgozásával lehet felszámolni.

| (11) | Ezeknek a harmonizált műszaki specifikációknak a harmonizált szabványokban és az európai értékelési dokumentumokban meghatározott vizsgálati, számítási és egyéb módszereket kell magukban foglalniuk az építési termékek alapvető jellemzőinek vonatkozásában végzett teljesítőképesség-értékelés céljából. |
| --- | --- |

(11)

Ezeknek a harmonizált műszaki specifikációknak a harmonizált szabványokban és az európai értékelési dokumentumokban meghatározott vizsgálati, számítási és egyéb módszereket kell magukban foglalniuk az építési termékek alapvető jellemzőinek vonatkozásában végzett teljesítőképesség-értékelés céljából.

| (12) | A tagállamok által az építményekre vonatkozó követelményekben használt módszereknek valamint az építési termékek alapvető jellemzőivel kapcsolatos egyéb nemzeti jogszabályoknak összhangban kell lenniük a harmonizált műszaki specifikációkkal. |
| --- | --- |

(12)

A tagállamok által az építményekre vonatkozó követelményekben használt módszereknek valamint az építési termékek alapvető jellemzőivel kapcsolatos egyéb nemzeti jogszabályoknak összhangban kell lenniük a harmonizált műszaki specifikációkkal.

| (13) | Adott esetben ösztönözni kell, hogy a harmonizált szabványokban is használják az építési termékek alapvető jellemzői vonatkozásában meghatározott teljesítményosztályokat annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni a bizonyos építményekre vonatkozó alapvető követelmények különböző szintjeit, valamint az egyes tagállamokra jellemző eltérő éghajlati, geológiai, földrajzi és egyéb körülményeket. Ha a Bizottság még nem határozott meg ilyen osztályokat, akkor felülvizsgált megbízás alapján az európai szabványügyi testületeket kell erre feljogosítani. |
| --- | --- |

(13)

Adott esetben ösztönözni kell, hogy a harmonizált szabványokban is használják az építési termékek alapvető jellemzői vonatkozásában meghatározott teljesítményosztályokat annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni a bizonyos építményekre vonatkozó alapvető követelmények különböző szintjeit, valamint az egyes tagállamokra jellemző eltérő éghajlati, geológiai, földrajzi és egyéb körülményeket. Ha a Bizottság még nem határozott meg ilyen osztályokat, akkor felülvizsgált megbízás alapján az európai szabványügyi testületeket kell erre feljogosítani.

| (14) | Amennyiben egy adott rendeltetésszerű használat megkívánja, hogy az építési termékek a tagállamokban valamely alapvető jellemzőjük vonatkozásában teljesítőképességi küszöbszinteknek feleljenek meg, úgy ezeket a szinteket meg kell határozni a harmonizált műszaki specifikációkban. |
| --- | --- |

(14)

Amennyiben egy adott rendeltetésszerű használat megkívánja, hogy az építési termékek a tagállamokban valamely alapvető jellemzőjük vonatkozásában teljesítőképességi küszöbszinteknek feleljenek meg, úgy ezeket a szinteket meg kell határozni a harmonizált műszaki specifikációkban.

| (15) | A Bizottság által e rendelet értelmében meghatározott küszöbszinteknek az adott építési termék alapvető jellemzőjére vonatkozó általánosan elismert értékeknek kell lenniük, figyelembe véve a tagállami rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság által e rendelet értelmében meghatározott küszöbszinteknek az adott építési termék alapvető jellemzőjére vonatkozó általánosan elismert értékeknek kell lenniük, figyelembe véve a tagállami rendelkezéseket.

| (16) | A küszöbszintek lehetnek műszaki vagy jogi szabályozási jellegűek és vonatkozhatnak egyetlen jellemzőre vagy jellemzők együttesére. |
| --- | --- |

(16)

A küszöbszintek lehetnek műszaki vagy jogi szabályozási jellegűek és vonatkozhatnak egyetlen jellemzőre vagy jellemzők együttesére.

| (17) | Az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) és az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (CENELEC) az a két elismert illetékes szervezet, amelyek az általuk és a Bizottság által 2003. március 28-án aláírt általános együttműködési iránymutatásoknak megfelelően harmonizált szabványokat fogadhatnak el. Amennyiben a harmonizált szabványokra vonatkozó hivatkozásokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdették, a gyártóknak a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (6) megállapított kritériumok szerint használniuk kell ezeket a harmonizált szabványokat. |
| --- | --- |

(17)

Az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) és az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (CENELEC) az a két elismert illetékes szervezet, amelyek az általuk és a Bizottság által 2003. március 28-án aláírt általános együttműködési iránymutatásoknak megfelelően harmonizált szabványokat fogadhatnak el. Amennyiben a harmonizált szabványokra vonatkozó hivatkozásokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdették, a gyártóknak a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (6) megállapított kritériumok szerint használniuk kell ezeket a harmonizált szabványokat.

| (18) | A 89/106/EGK irányelv szerinti eljárásokat, amelyekkel a harmonizált szabványokkal nem szabályozott építési termékek alapvető jellemzői vonatkozásában a termék teljesítőképességét értékelik, egyszerűsíteni kell annak érdekében, hogy azok átláthatók legyenek és csökkenjenek az építési termék gyártók költségei,. |
| --- | --- |

(18)

A 89/106/EGK irányelv szerinti eljárásokat, amelyekkel a harmonizált szabványokkal nem szabályozott építési termékek alapvető jellemzői vonatkozásában a termék teljesítőképességét értékelik, egyszerűsíteni kell annak érdekében, hogy azok átláthatók legyenek és csökkenjenek az építési termék gyártók költségei,.

| (19) | Annak érdekében, hogy az építési termékek gyártói nyilatkozatot állíthassanak ki azon építési termékek teljesítőképességéről, amelyeket a harmonizált szabványok nem vagy nem teljes körűen szabályoznak, európai műszaki értékelésről szükséges rendelkezni. |
| --- | --- |

(19)

Annak érdekében, hogy az építési termékek gyártói nyilatkozatot állíthassanak ki azon építési termékek teljesítőképességéről, amelyeket a harmonizált szabványok nem vagy nem teljes körűen szabályoznak, európai műszaki értékelésről szükséges rendelkezni.

| (20) | Az építési termékek gyártói számára lehetővé kell tenni, hogy termékeikre európai műszaki értékelések kiadását kérjék a 89/106/EGK irányelv szerinti európai műszaki engedély útmutatók alapján. Ezért biztosítani kell, hogy ezek az útmutatók európai értékelési dokumentumként továbbra is alkalmazhatók legyenek. |
| --- | --- |

(20)

Az építési termékek gyártói számára lehetővé kell tenni, hogy termékeikre európai műszaki értékelések kiadását kérjék a 89/106/EGK irányelv szerinti európai műszaki engedély útmutatók alapján. Ezért biztosítani kell, hogy ezek az útmutatók európai értékelési dokumentumként továbbra is alkalmazhatók legyenek.

| (21) | A tagállamok kijelölik az európai értékelési dokumentumtervezetek kidolgozásával és az európai műszaki értékelések kiadásával foglalkozó és műszaki értékelést végző szervezeteket. Annak érdekében, hogy a műszaki értékelést végző szervezetek valóban rendelkezzenek az e feladatok elvégzéséhez szükséges hatáskörrel, kijelölésük kritériumait uniós szinten kell megállapítani. |
| --- | --- |

(21)

A tagállamok kijelölik az európai értékelési dokumentumtervezetek kidolgozásával és az európai műszaki értékelések kiadásával foglalkozó és műszaki értékelést végző szervezeteket. Annak érdekében, hogy a műszaki értékelést végző szervezetek valóban rendelkezzenek az e feladatok elvégzéséhez szükséges hatáskörrel, kijelölésük kritériumait uniós szinten kell megállapítani.

| (22) | A műszaki értékelő szervezeteknek létre kell hozniuk egy szervezetet (a továbbiakban: a műszaki értékelő szervezetek európai szervezete) – amelyet adott esetben uniós finanszírozás támogat – az európai értékelési dokumentumtervezetek kidolgozására és az európai műszaki értékelések kiadásának koordinálására. |
| --- | --- |

(22)

A műszaki értékelő szervezeteknek létre kell hozniuk egy szervezetet (a továbbiakban: a műszaki értékelő szervezetek európai szervezete) – amelyet adott esetben uniós finanszírozás támogat – az európai értékelési dokumentumtervezetek kidolgozására és az európai műszaki értékelések kiadásának koordinálására.

| (23) | Az e rendeletben említett esetek kivételével azokhoz az építési termékekhez, amelyeket harmonizált szabványok szabályoznak, vagy amelyek tekintetében európai műszaki értékelést adtak ki, forgalomba hozatalukkor – az idevágó harmonizált műszaki specifikációknak megfelelően – az építési termék alapvető jellemzői vonatkozásában nyújtott teljesítőképességéről szóló nyilatkozatot kell mellékelni. |
| --- | --- |

(23)

Az e rendeletben említett esetek kivételével azokhoz az építési termékekhez, amelyeket harmonizált szabványok szabályoznak, vagy amelyek tekintetében európai műszaki értékelést adtak ki, forgalomba hozatalukkor – az idevágó harmonizált műszaki specifikációknak megfelelően – az építési termék alapvető jellemzői vonatkozásában nyújtott teljesítőképességéről szóló nyilatkozatot kell mellékelni.

| (24) | A teljesítőképességről szóló nyilatkozat tartalmazhatja a veszélyes anyagtartalomra vonatkozó információt is a fenntartható építkezés lehetőségeinek további bővítése és a környezetbarát termékek fejlesztésének előmozdítása érdekében. E rendelet nem érinti a tagállamoknak az esetlegesen veszélyes anyagokra is alkalmazandó egyéb uniós jogi eszközök szerinti jogait és kötelezettségeit, különös tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7), a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8), a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (9), a hulladékokról szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10), valamint az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (11). |
| --- | --- |

(24)

A teljesítőképességről szóló nyilatkozat tartalmazhatja a veszélyes anyagtartalomra vonatkozó információt is a fenntartható építkezés lehetőségeinek további bővítése és a környezetbarát termékek fejlesztésének előmozdítása érdekében. E rendelet nem érinti a tagállamoknak az esetlegesen veszélyes anyagokra is alkalmazandó egyéb uniós jogi eszközök szerinti jogait és kötelezettségeit, különös tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7), a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8), a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (9), a hulladékokról szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10), valamint az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (11).

| (25) | A vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k)anyagi terheinek könnyítése érdekében egyszerűsített eljárásokról kell rendelkezni a teljesítőképességről szóló nyilatkozatok kiállítása tekintetében. |
| --- | --- |

(25)

A vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k)anyagi terheinek könnyítése érdekében egyszerűsített eljárásokról kell rendelkezni a teljesítőképességről szóló nyilatkozatok kiállítása tekintetében.

| (26) | A teljesítőképességről szóló pontos és megbízható nyilatkozatok érdekében az építési termékek teljesítőképességét értékelni, az üzemben folyó gyártást pedig ellenőrizni kell egy olyan megfelelő rendszer szerint, amely arra szolgál, hogy az építési termékek teljesítőképességének állandóságát értékelje és ellenőrizze. Az építési termék egyes alapvető jellemzői és az építményekre vonatkozó alapvető követelmények közötti sajátos összefüggés figyelembevétele érdekében egy adott építési termékre több rendszert is alkalmazni lehet. |
| --- | --- |

(26)

A teljesítőképességről szóló pontos és megbízható nyilatkozatok érdekében az építési termékek teljesítőképességét értékelni, az üzemben folyó gyártást pedig ellenőrizni kell egy olyan megfelelő rendszer szerint, amely arra szolgál, hogy az építési termékek teljesítőképességének állandóságát értékelje és ellenőrizze. Az építési termék egyes alapvető jellemzői és az építményekre vonatkozó alapvető követelmények közötti sajátos összefüggés figyelembevétele érdekében egy adott építési termékre több rendszert is alkalmazni lehet.

| (27) | Az építési termékek sajátságos jellege, valamint az e termékek értékelésére alkalmazott rendszerek sajátos jellemzői miatt a 768/2008/EK határozatban előírt megfelelőségértékelési eljárások és az ott leírt modulok nem megfelelők. Ezért külön módszereket kell kidolgozni az építési termékek által alapvető jellemzőik tekintetében nyújtott teljesítőképesség állandóságának értékelésére és ellenőrzésére. |
| --- | --- |

(27)

Az építési termékek sajátságos jellege, valamint az e termékek értékelésére alkalmazott rendszerek sajátos jellemzői miatt a 768/2008/EK határozatban előírt megfelelőségértékelési eljárások és az ott leírt modulok nem megfelelők. Ezért külön módszereket kell kidolgozni az építési termékek által alapvető jellemzőik tekintetében nyújtott teljesítőképesség állandóságának értékelésére és ellenőrzésére.

| (28) | Mivel a CE-jelölés az építési termékek esetében a 765/2008/EK rendeletben leírt általános elvekkel összehasonlítva eltérő jelentéssel bír, különös rendelkezéseket kell bevezetni, amelyek egyértelművé teszik mind azt, hogy az építési termékeken kötelező a CE-jelölés elhelyezése, mind pedig azt, hogy ez milyen következményekkel jár. |
| --- | --- |

(28)

Mivel a CE-jelölés az építési termékek esetében a 765/2008/EK rendeletben leírt általános elvekkel összehasonlítva eltérő jelentéssel bír, különös rendelkezéseket kell bevezetni, amelyek egyértelművé teszik mind azt, hogy az építési termékeken kötelező a CE-jelölés elhelyezése, mind pedig azt, hogy ez milyen következményekkel jár.

| (29) | Azáltal, hogy a gyártó elhelyezi vagy elhelyezteti a CE-jelölést az építési terméken, jelzi, hogy felelősséget vállal azért, hogy az adott termék megfelel a teljesítőképességről szóló nyilatkozatban foglaltaknak. |
| --- | --- |

(29)

Azáltal, hogy a gyártó elhelyezi vagy elhelyezteti a CE-jelölést az építési terméken, jelzi, hogy felelősséget vállal azért, hogy az adott termék megfelel a teljesítőképességről szóló nyilatkozatban foglaltaknak.

| (30) | Az e rendelet szerinti CE-jelölést minden olyan építési terméken el kell helyezni, amelynek vonatkozásában a gyártó ezzel a rendelettel összhangban teljesítőképességről szóló nyilatkozatot állított ki. Teljesítőképességről szóló nyilatkozat hiányában nem helyezhető el az e rendelet szerinti CE-jelölés. |
| --- | --- |

(30)

Az e rendelet szerinti CE-jelölést minden olyan építési terméken el kell helyezni, amelynek vonatkozásában a gyártó ezzel a rendelettel összhangban teljesítőképességről szóló nyilatkozatot állított ki. Teljesítőképességről szóló nyilatkozat hiányában nem helyezhető el az e rendelet szerinti CE-jelölés.

| (31) | A CE-jelölés az egyetlen olyan jelölés, amely tanúsítja, hogy az építési termék megfelel a teljesítőképességről szóló nyilatkozatnak és az uniós harmonizációs jogszabályok értelmében alkalmazandó követelményeknek. Mindazonáltal más jelölések is alkalmazhatóak, amennyiben elősegítik az építési termékek felhasználóinak jobb védelmét és uniós harmonizációs jogszabályok nem rendelkeznek róluk. |
| --- | --- |

(31)

A CE-jelölés az egyetlen olyan jelölés, amely tanúsítja, hogy az építési termék megfelel a teljesítőképességről szóló nyilatkozatnak és az uniós harmonizációs jogszabályok értelmében alkalmazandó követelményeknek. Mindazonáltal más jelölések is alkalmazhatóak, amennyiben elősegítik az építési termékek felhasználóinak jobb védelmét és uniós harmonizációs jogszabályok nem rendelkeznek róluk.

| (32) | Annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az építési termékek szükségtelen vizsgálata, ha a teljesítőképességet korábbi vizsgálatok vagy más adatok alapján megfelelő módon bemutatták, a gyártónak lehetővé kell tenni, hogy vizsgálat nélkül, illetve további vizsgálat nélkül nyilatkozzon egy bizonyos teljesítőképességről vagy osztályba sorolásról a harmonizált műszaki specifikációban vagy egy bizottsági határozatban megállapított feltételek mellett. |
| --- | --- |

(32)

Annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az építési termékek szükségtelen vizsgálata, ha a teljesítőképességet korábbi vizsgálatok vagy más adatok alapján megfelelő módon bemutatták, a gyártónak lehetővé kell tenni, hogy vizsgálat nélkül, illetve további vizsgálat nélkül nyilatkozzon egy bizonyos teljesítőképességről vagy osztályba sorolásról a harmonizált műszaki specifikációban vagy egy bizottsági határozatban megállapított feltételek mellett.

| (33) | A már elvégzett vizsgálatok megismétlését elkerülendő, az építési termék gyártója számára lehetővé kell tenni harmadik fél által nyert vizsgálati eredmények használatát. |
| --- | --- |

(33)

A már elvégzett vizsgálatok megismétlését elkerülendő, az építési termék gyártója számára lehetővé kell tenni harmadik fél által nyert vizsgálati eredmények használatát.

| (34) | A gyártók a vonatkozó harmonizált szabványokban rögzített feltételek szerint saját maguk által választott formátumú dokumentációval egyszerűsített eljárásokat is alkalmazhatnak. |
| --- | --- |

(34)

A gyártók a vonatkozó harmonizált szabványokban rögzített feltételek szerint saját maguk által választott formátumú dokumentációval egyszerűsített eljárásokat is alkalmazhatnak.

| (35) | Annak érdekében, hogy a mikrovállalkozásoknak az általuk gyártott építési termékek forgalomba hozatalával kapcsolatos költségei tovább csökkenjenek, egyszerűsített teljesítőképesség-értékelési eljárásokról kell rendelkezni, amennyiben a szóban forgó termékek, legyenek azok bármilyen eredetűek, nem járnak számottevő biztonsági kockázattal és megfelelnek az alkalmazandó követelményeknek. Az ilyen egyszerűsített eljárásokat alkalmazó vállalkozásoknak ezen túlmenően bizonyítaniuk kell, hogy megfelelnek a mikrovállalkozás kritériumainak. Be kell továbbá tartaniuk a termékeikre vonatkozó harmonizált műszaki specifikációkban előírt, a teljesítőképesség állandóságának ellenőrzése tekintetében alkalmazandó eljárásokat. |
| --- | --- |

(35)

Annak érdekében, hogy a mikrovállalkozásoknak az általuk gyártott építési termékek forgalomba hozatalával kapcsolatos költségei tovább csökkenjenek, egyszerűsített teljesítőképesség-értékelési eljárásokról kell rendelkezni, amennyiben a szóban forgó termékek, legyenek azok bármilyen eredetűek, nem járnak számottevő biztonsági kockázattal és megfelelnek az alkalmazandó követelményeknek. Az ilyen egyszerűsített eljárásokat alkalmazó vállalkozásoknak ezen túlmenően bizonyítaniuk kell, hogy megfelelnek a mikrovállalkozás kritériumainak. Be kell továbbá tartaniuk a termékeikre vonatkozó harmonizált műszaki specifikációkban előírt, a teljesítőképesség állandóságának ellenőrzése tekintetében alkalmazandó eljárásokat.

| (36) | Az egyedi tervezésű és gyártású építési termékek esetében – amennyiben bizonyítható, hogy a forgalomba hozott termék megfelel az alkalmazandó követelményeknek – lehetővé kell tenni a gyártó számára, hogy a teljesítőképesség-értékelésre egyszerűsített eljárásokat vegyen igénybe. |
| --- | --- |

(36)

Az egyedi tervezésű és gyártású építési termékek esetében – amennyiben bizonyítható, hogy a forgalomba hozott termék megfelel az alkalmazandó követelményeknek – lehetővé kell tenni a gyártó számára, hogy a teljesítőképesség-értékelésre egyszerűsített eljárásokat vegyen igénybe.

| (37) | Az értékesítési láncba bekapcsolódó valamennyi gazdasági szereplőnek meg kell hoznia a megfelelő intézkedéseket, melyek biztosítják, hogy csak olyan építési terméket forgalmazzon, amely megfelel e rendelet követelményeinek, és melyek biztosítják az építési termékek teljesítőképességét és az építményekre vonatkozó alapvető követelményeknek való megfelelést. Különösen fontos az, hogy az importőrök és a forgalmazók ismerjék azokat az alapvető jellemzőket, amelyekre a közösségi piacon előírások vannak érvényben, ismerjék az építményekre vonatkozó követelményekkel összefüggő egyes tagállami követelményeket és ezt az ismeretet használják kereskedelmi ügyleteik lebonyolításakor. |
| --- | --- |

(37)

Az értékesítési láncba bekapcsolódó valamennyi gazdasági szereplőnek meg kell hoznia a megfelelő intézkedéseket, melyek biztosítják, hogy csak olyan építési terméket forgalmazzon, amely megfelel e rendelet követelményeinek, és melyek biztosítják az építési termékek teljesítőképességét és az építményekre vonatkozó alapvető követelményeknek való megfelelést. Különösen fontos az, hogy az importőrök és a forgalmazók ismerjék azokat az alapvető jellemzőket, amelyekre a közösségi piacon előírások vannak érvényben, ismerjék az építményekre vonatkozó követelményekkel összefüggő egyes tagállami követelményeket és ezt az ismeretet használják kereskedelmi ügyleteik lebonyolításakor.

| (38) | Fontos, hogy a nemzeti műszaki előírások hozzáférhetők legyenek, annak érdekében, hogy a vállalkozások, különösen a kkv-k, megbízható és pontos információt kapjanak az abban a tagállamban hatályos jogszabályokról, ahol termékeiket forgalomba kívánják hozni vagy forgalmazni kívánják. A tagállamok ezért a fent említett célra építésitermék-információs kapcsolattartó pontokat hoznak létre. Az egyes nemzeti műszaki szabályoknak a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott termékekre történő alkalmazására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2008. július 9-i 764/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 10. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feladatokon túl, az építésitermék-információs kapcsolattartó pontok az építési termékek egyes típusainak beépítésére, összeszerelésére vagy üzembe helyezésére vonatkozó szabályokról is tájékoztatást adnak. |
| --- | --- |

(38)

Fontos, hogy a nemzeti műszaki előírások hozzáférhetők legyenek, annak érdekében, hogy a vállalkozások, különösen a kkv-k, megbízható és pontos információt kapjanak az abban a tagállamban hatályos jogszabályokról, ahol termékeiket forgalomba kívánják hozni vagy forgalmazni kívánják. A tagállamok ezért a fent említett célra építésitermék-információs kapcsolattartó pontokat hoznak létre. Az egyes nemzeti műszaki szabályoknak a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott termékekre történő alkalmazására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2008. július 9-i 764/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 10. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feladatokon túl, az építésitermék-információs kapcsolattartó pontok az építési termékek egyes típusainak beépítésére, összeszerelésére vagy üzembe helyezésére vonatkozó szabályokról is tájékoztatást adnak.

| (39) | Az áruk szabad mozgásának előmozdítása érdekében az építésitermék-információs kapcsolattartó pontok térítésmentes tájékoztatást nyújtanak arról, hogy melyek azok, az egyes tagállamok területén érvényben lévő rendelkezések, amelyek azt a célt szolgálják, hogy az egyes építési termékek az adott rendeltetésre alkalmazandó, az építményekre vonatkozó alapvető követelményeknek megfeleljenek. A termékinformációs kapcsolattartó pontok emellett a gazdasági szereplőt további információval vagy észrevételekkel is elláthatják. A további információért a termékinformációs kapcsolattartó pontok az információ vagy vélemény adásának költségeivel arányos díjat szabhatnak ki. |
| --- | --- |

(39)

Az áruk szabad mozgásának előmozdítása érdekében az építésitermék-információs kapcsolattartó pontok térítésmentes tájékoztatást nyújtanak arról, hogy melyek azok, az egyes tagállamok területén érvényben lévő rendelkezések, amelyek azt a célt szolgálják, hogy az egyes építési termékek az adott rendeltetésre alkalmazandó, az építményekre vonatkozó alapvető követelményeknek megfeleljenek. A termékinformációs kapcsolattartó pontok emellett a gazdasági szereplőt további információval vagy észrevételekkel is elláthatják. A további információért a termékinformációs kapcsolattartó pontok az információ vagy vélemény adásának költségeivel arányos díjat szabhatnak ki.

| (40) | Mivel a termékinformációs kapcsolattartó pontok létrehozása nem ütközhet az egyes nemzeti szabályozási rendszereken belül az illetékes hatóságok közötti feladatmegosztás szabályaiba, lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy az építésitermék-információs kapcsolattartó pontokat a regionális vagy helyi hatásköröknek megfelelően hozzák létre. A tagállamoknak lehetőséget kell adni arra, hogy az építésitermék-információs kapcsolattartó pontok szerepét a más uniós jogi eszközökkel összhangban létrehozott meglevő kapcsolattartó pontokra bízzák, a kapcsolattartó pontok száma szükségtelen növekedésének elkerülése, valamint az adminisztratív eljárások egyszerűsítése érdekében. A tagállamoknak lehetőséget kell adni arra, hogy az építésitermék-információs kapcsolattartó pontok szerepét ne csak a közigazgatáson belül meglévő szolgálatokra bízhassák rá, hanem a nemzeti SOLVIT-központokra, kereskedelmi kamarákra, szakmai szervezetekre vagy magánszervezetekre is, hogy ne növeljék sem a vállalkozások, sem a hatáskörrel rendelkező hatóságok adminisztratív költségeit. |
| --- | --- |

(40)

Mivel a termékinformációs kapcsolattartó pontok létrehozása nem ütközhet az egyes nemzeti szabályozási rendszereken belül az illetékes hatóságok közötti feladatmegosztás szabályaiba, lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy az építésitermék-információs kapcsolattartó pontokat a regionális vagy helyi hatásköröknek megfelelően hozzák létre. A tagállamoknak lehetőséget kell adni arra, hogy az építésitermék-információs kapcsolattartó pontok szerepét a más uniós jogi eszközökkel összhangban létrehozott meglevő kapcsolattartó pontokra bízzák, a kapcsolattartó pontok száma szükségtelen növekedésének elkerülése, valamint az adminisztratív eljárások egyszerűsítése érdekében. A tagállamoknak lehetőséget kell adni arra, hogy az építésitermék-információs kapcsolattartó pontok szerepét ne csak a közigazgatáson belül meglévő szolgálatokra bízhassák rá, hanem a nemzeti SOLVIT-központokra, kereskedelmi kamarákra, szakmai szervezetekre vagy magánszervezetekre is, hogy ne növeljék sem a vállalkozások, sem a hatáskörrel rendelkező hatóságok adminisztratív költségeit.

| (41) | A közösségi harmonizációs jogszabályok egységes és következetes érvényesítése céljából a tagállamok hatékony piacfelügyeletet tartanak fenn. A 765/2008/EK rendelet megállapítja a szóban forgó piacfelügyelet működésére vonatkozó alapkövetelményeket, különösen a programok, a finanszírozás és a szankciók tekintetében. |
| --- | --- |

(41)

A közösségi harmonizációs jogszabályok egységes és következetes érvényesítése céljából a tagállamok hatékony piacfelügyeletet tartanak fenn. A 765/2008/EK rendelet megállapítja a szóban forgó piacfelügyelet működésére vonatkozó alapkövetelményeket, különösen a programok, a finanszírozás és a szankciók tekintetében.

| (42) | A tagállamok a saját területükön a biztonsággal, egészséggel és az építményekre vonatkozó alapkövetelmények közé tartozó további szempontokkal kapcsolatos felelősségét védzáradékban kell rögzíteni, amely megfelelő védintézkedésekről gondoskodik. |
| --- | --- |

(42)

A tagállamok a saját területükön a biztonsággal, egészséggel és az építményekre vonatkozó alapkövetelmények közé tartozó további szempontokkal kapcsolatos felelősségét védzáradékban kell rögzíteni, amely megfelelő védintézkedésekről gondoskodik.

| (43) | Mivel biztosítani kell, hogy az építési termékek teljesítőképessége állandóságát értékelő és ellenőrző szervek az Unió egész területén azonos szintű munkát végezzenek, és mivel az összes ilyen szervnek egyformán jól és a tisztességes verseny feltételei mellett kell végeznie a munkáját, követelményeket kell meghatározni az e rendelet szerint bejelentett szervek számára. Az ezekről a szervekről szóló megfelelő információk hozzáférhetőségéről és a szervek felügyeletéről is rendelkezni kell. |
| --- | --- |

(43)

Mivel biztosítani kell, hogy az építési termékek teljesítőképessége állandóságát értékelő és ellenőrző szervek az Unió egész területén azonos szintű munkát végezzenek, és mivel az összes ilyen szervnek egyformán jól és a tisztességes verseny feltételei mellett kell végeznie a munkáját, követelményeket kell meghatározni az e rendelet szerint bejelentett szervek számára. Az ezekről a szervekről szóló megfelelő információk hozzáférhetőségéről és a szervek felügyeletéről is rendelkezni kell.

| (44) | Annak érdekében, hogy az építési termékek teljesítőképessége állandóságának értékelése és ellenőrzése egységes minőségi színvonalon történjen, követelményeket kell meghatározni azon hatóságok tekintetében is, akik az ezen feladatokat ellátó szerveket bejelentik a Bizottságnak és a tagállamoknak. |
| --- | --- |

(44)

Annak érdekében, hogy az építési termékek teljesítőképessége állandóságának értékelése és ellenőrzése egységes minőségi színvonalon történjen, követelményeket kell meghatározni azon hatóságok tekintetében is, akik az ezen feladatokat ellátó szerveket bejelentik a Bizottságnak és a tagállamoknak.

| (45) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 291. cikke szerint a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályait és általános elveit rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletben kell előre meghatározni. Az említett új rendelet elfogadásáig továbbra is a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK határozatot (13) kell alkalmazni, az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás kivételével, amely nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(45)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 291. cikke szerint a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályait és általános elveit rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletben kell előre meghatározni. Az említett új rendelet elfogadásáig továbbra is a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK határozatot (13) kell alkalmazni, az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás kivételével, amely nem alkalmazandó.

| (46) | A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az e rendeletben meghatározott célok elérése érdekében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az EUMSz. 290. cikkével összhangban. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az e rendeletben meghatározott célok elérése érdekében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az EUMSz. 290. cikkével összhangban. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson.

| (47) | Mivel az e rendelet megfelelő működését szolgáló keret létrehozása időt igényel, a rendelet alkalmazását el kell halasztani; kivételt képeznek ez alól a műszaki értékelést végző szervezetek, a bejelentő hatóságok és a bejelentett szervek kijelölésére, valamint a műszaki értékelést végző szervezetek szervezetének létrehozására és az építési állandó bizottság létrehozására vonatkozó rendelkezések, |
| --- | --- |

(47)

Mivel az e rendelet megfelelő működését szolgáló keret létrehozása időt igényel, a rendelet alkalmazását el kell halasztani; kivételt képeznek ez alól a műszaki értékelést végző szervezetek, a bejelentő hatóságok és a bejelentett szervek kijelölésére, valamint a műszaki értékelést végző szervezetek szervezetének létrehozására és az építési állandó bizottság létrehozására vonatkozó rendelkezések,

| (48) | A Bizottság és a tagállamok az érintett felekkel együttműködésben tájékoztató kampányokat indítanak, amelyek célja, hogy az építési ágazat, és különösen a gazdasági szereplők és az építési termékek felhasználói értesüljenek a közös műszaki nyelv kidolgozásáról, a felelősségnek az egyes gazdasági szereplők és a felhasználók közötti megosztásáról, a CE-jelölésnek az építési termékeken való elhelyezéséről, az építményekre vonatkozó alapkövetelmények felülvizsgálatáról, valamint a teljesítőképesség állandóságának értékelésére és ellenőrzésére szolgáló rendszerekről. |
| --- | --- |

(48)

A Bizottság és a tagállamok az érintett felekkel együttműködésben tájékoztató kampányokat indítanak, amelyek célja, hogy az építési ágazat, és különösen a gazdasági szereplők és az építési termékek felhasználói értesüljenek a közös műszaki nyelv kidolgozásáról, a felelősségnek az egyes gazdasági szereplők és a felhasználók közötti megosztásáról, a CE-jelölésnek az építési termékeken való elhelyezéséről, az építményekre vonatkozó alapkövetelmények felülvizsgálatáról, valamint a teljesítőképesség állandóságának értékelésére és ellenőrzésére szolgáló rendszerekről.

| (49) | Az építményekre vonatkozó, a természeti erőforrások fenntartható használatával kapcsolatos alapvető követelménynek többek között figyelembe kell vennie az építmények, a felhasznált anyagok és részek bontás utáni újrahasznosíthatóságát, az építmények tartósságát, valamint azt, hogy az építményekben környezetbarát nyersanyagokat és másodlagos nyersanyagokat használjanak fel. |
| --- | --- |

(49)

Az építményekre vonatkozó, a természeti erőforrások fenntartható használatával kapcsolatos alapvető követelménynek többek között figyelembe kell vennie az építmények, a felhasznált anyagok és részek bontás utáni újrahasznosíthatóságát, az építmények tartósságát, valamint azt, hogy az építményekben környezetbarát nyersanyagokat és másodlagos nyersanyagokat használjanak fel.

| (50) | Az erőforrások fenntartható használatának, valamint az építmények környezeti hatásának értékelése során – amennyiben rendelkezésre áll – környezetvédelmi terméknyilatkozatokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(50)

Az erőforrások fenntartható használatának, valamint az építmények környezeti hatásának értékelése során – amennyiben rendelkezésre áll – környezetvédelmi terméknyilatkozatokat kell alkalmazni.

| (51) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen azt, hogy az építési termékek teljesítőképességét leíró harmonizált műszaki specifikációk révén az építési termékek belső piaca megfelelően működjön, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a rendelet léptéke és hatása miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(51)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen azt, hogy az építési termékek teljesítőképességét leíró harmonizált műszaki specifikációk révén az építési termékek belső piaca megfelelően működjön, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a rendelet léptéke és hatása miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet az építési termékek teljesítőképességének a termékek alapvető jellemzői tekintetében történő kifejezésével és a CE-jelölés építési termékeken történő használatával kapcsolatos harmonizált szabályok meghatározásával megállapítja az építési termékek forgalomba hozatalának vagy forgalmazásának feltételeit.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

1.   „építési termék”: olyan termék vagy készlet, amelyet azért állítottak elő és hoztak forgalomba, hogy azokat építményekbe vagy építmények részeibe állandó jelleggel beépítsék, így a termék kibontása (eltávolítása) megváltoztatja az építmény teljesítőképességét, tekintettel az építmények alapvető követelményeire;

2.   „készlet”: egyetlen gyártó által, legalább két külön elemből álló együttesként forgalomba hozott építési termék, amelyet össze kell szerelni ahhoz, hogy az építménybe be lehessen építeni;

3.   „építmény”: épületek és műtárgyak;

4.   „alapvető jellemzők”: az építési termék azon jellemzői, amelyek az építményekre vonatkozó alapvető követelményekkel függnek össze;

5.   „építési termék teljesítőképessége”: a termék releváns alapvető jellemzőire vonatkozó, szintekkel, osztályokkal, illetve leírással kifejezett teljesítőképessége;

6.   „szint”: az építési termék alapvető jellemzői tekintetében vizsgált teljesítőképessége értékelésének számértékben kifejezett eredménye;

7.   „osztály”: az építési termékek teljesítőképesség-szintjeinek egy alsó és egy felső érték által határolt tartománya;

8.   „küszöbszint”: az építési termék minimum vagy maximum teljesítőképességének szintje;

9.   „terméktípus”: meghatározott alapanyagok kombinációjából vagy más elemek felhasználásával, egy bizonyos gyártási folyamat eredményeként előállított építési termék, amely az alapvető tulajdonságokkal összefüggésben tipikus teljesítőképességi szintekkel vagy osztályokkal jellemezhető;

10.   „harmonizált műszaki specifikációk”: harmonizált szabványok és európai értékelési dokumentumok;

11.   „harmonizált szabvány”: a 98/34/EK irányelv I. mellékletében felsorolt valamelyik európai szabványügyi testület által, ugyanezen irányelv 6. cikkének megfelelően a Bizottság kérelme alapján elfogadott szabvány;

12.   „európai értékelési dokumentum”: a műszaki értékelést végző szervezetek európai szervezete által az európai műszaki értékelés kiadása céljából elfogadott dokumentum;

13.   „európai műszaki értékelés”: az építési termék alapvető jellemzőinek vonatkozásában vizsgált teljesítőképességének dokumentált értékelése, összhangban a megfelelő európai értékelési dokumentummal;

14.   „rendeltetés”: az építési terméknek az alkalmazandó harmonizált műszaki specifikációban meghatározottak szerinti rendeltetése;

15.   „egyedi műszaki dokumentáció”: annak igazolására szolgáló dokumentáció, hogy a teljesítményállandóság értékelésére és ellenőrzésére szolgáló alkalmazandó rendszeren belüli módszereket más módszerekkel helyettesítették, feltéve, hogy az e módszerekkel nyert eredmények megfelelnek a vonatkozó harmonizált szabvány szerinti vizsgálati módszerekkel nyert eredményeknek;

16.   „forgalmazás”: az uniós piacon valamely építési termék gazdasági tevékenység keretében történő rendelkezésre bocsátása értékesítés vagy használat céljára, akár ingyenesen, akár ellenérték fejében;

17.   „forgalomba hozatal”: az építési terméknek az uniós piacon első alkalommal történő forgalmazása;

18.   „gazdasági szereplő”: a gyártó, az importőr, a forgalmazó, illetve a meghatalmazott képviselő;

19.   „gyártó”: az a természetes vagy jogi személy, aki az építési terméket gyártja, vagy aki saját nevében vagy védjegye alatt egy ilyen terméket terveztet vagy gyártat és értékesít;

20.   „forgalmazó”: az értékesítési láncban a gyártótól vagy importőrtől eltérő természetes vagy jogi személy, aki forgalmazza az építési terméket;

21.   „importőr”: az Unióban letelepedett természetes vagy jogi személy, aki harmadik országból származó építési terméket hoz forgalomba az uniós piacon;

22.   „meghatalmazott képviselő”: az Unióban letelepedett természetes vagy jogi személy, aki a gyártótól írásbeli meghatalmazást kapott, hogy meghatározott feladatok céljából a gyártó nevében eljárjon;

23.   „kivonás a forgalomból”: minden olyan intézkedés, amelynek célja az építési termék forgalmazásának megakadályozása az értékesítési láncban;

24.   „visszahívás”: minden olyan intézkedés, amelynek célja a végfelhasználók számára már forgalmazott építési termék visszavétele;

25.   „akkreditálás”: a 765/2008/EK rendelet fogalommeghatározása szerinti eljárás;

26.   „üzemi gyártásellenőrzés”: az üzemi gyártás folyamatos, dokumentált, a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációknak megfelelően történő belső ellenőrzése;

27.   „mikrovállalkozás”: a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló 2003. május 6-i bizottsági ajánlásban szereplő meghatározás szerinti mikrovállalkozás (14);

28.   „életciklus”: az építési termék életének egymást követő és egymással összefüggő szakaszai, a nyersanyagbeszerzéstől vagy természeti erőforrásokból történő előállítástól a végső ártalmatlanításig.

3. cikk

Az építményekre vonatkozó alapkövetelmények és az építési termékek alapvető jellemzői

(1)   A szabványosítási megbízások és a harmonizált műszaki specifikációk kidolgozásának alapját az I. mellékletben meghatározott, az építményekre vonatkozó alapvető követelmények képezik.

(2)   Az építési termékek alapvető jellemzőit a harmonizált műszaki specifikációk határozzák meg az építményekre vonatkozó alapvető követelményekkel összefüggésében.

(3)   Harmonizált szabvány által szabályozott egyes építési termékcsaládok esetében, – amennyiben szükséges és ahol a harmonizált szabványban meghatározott tervezett felhasználás indokolja – a Bizottság a 60. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal megállapíthatja azokat az alapvető jellemzőket, amelyekről a gyártónak a termék teljesítőképességére vonatkozóan forgalomba hozatalkor nyilatkoznia kell.

Ahol szükséges, a Bizottság a 60. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal szintén megállapíthat a termék teljesítőképességére vonatkozó küszöbszinteket azon alapvető jellemzők tekintetében, amelyekről nyilatkozni kell.

II.   FEJEZET

TELJESÍTŐKÉPESSÉGRŐL SZÓLÓ NYILATKOZAT ÉS CE-JELÖLÉS

4. cikk

A teljesítőképességről szóló nyilatkozat

(1)   Harmonizált szabvány által szabályozott építési termék esetében vagy ha a termékre európai műszaki értékelés készült, a gyártónak forgalomba hozatalkor nyilatkozatot kell kiállítania a termék teljesítőképességére vonatkozóan.

(2)   Harmonizált szabvány által szabályozott építési termék esetében vagy ha a termékre európai műszaki értékelést adtak ki, az alkalmazandó harmonizált műszaki specifikációban meghatározott alapvető jellemzők tekintetében a termék teljesítőképességéről szóló információkat a teljesítőképességről szóló nyilatkozatba kell foglalni és részletezni kell.

(3)   A teljesítőképességről szóló nyilatkozat elkészítésével a gyártó felelősséget vállal arra, hogy az építési termék megfelel a nyilatkozatban rögzített teljesítőképességnek. A tagállamok a gyártó által kiállított teljesítőképességről szóló nyilatkozatot pontosnak és megbízhatónak tekintik, mindaddig, amíg fel nem merül ennek ellenkezője.

5. cikk

A teljesítőképességről szóló nyilatkozat kiállítására vonatkozó követelménytől való eltérések

A 4. cikk (1) bekezdésétől eltérve, és abban az esetben, ha nincsenek olyan uniós vagy nemzeti rendelkezések, amelyek megkövetelnék, hogy a gyártó a termék forgalomba hozatalakor nyilatkozzon az alapvető jellemzőkről, a harmonizált szabvány által szabályozott termék forgalomba hozatalakor a gyártó eltekinthet a teljesítőképességről szóló nyilatkozat kiállításától, amennyiben:

| a) | az egyedi vagy rendelésre készített, nem sorozatban gyártott, meghatározott célra szánt építési terméket a termék biztonságos beépítéséért felelős gyártó egyetlen, beazonosítható építménybe építi be, összhangban az alkalmazandó nemzeti szabályokkal és a nemzeti előírások szerint kijelölt, a biztonságos kivitelezésért felelős személyek felügyelete mellett; |
| --- | --- |

a)

az egyedi vagy rendelésre készített, nem sorozatban gyártott, meghatározott célra szánt építési terméket a termék biztonságos beépítéséért felelős gyártó egyetlen, beazonosítható építménybe építi be, összhangban az alkalmazandó nemzeti szabályokkal és a nemzeti előírások szerint kijelölt, a biztonságos kivitelezésért felelős személyek felügyelete mellett;

| b) | az építési terméket az építkezés helyszínén gyártották, az alkalmazandó nemzeti szabályok szerint az építménybe való beépítés céljával, és a tagállami előírások szerint kijelölt, a biztonságos kivitelezésért felelős személyek felügyelete mellett; vagy |
| --- | --- |

b)

az építési terméket az építkezés helyszínén gyártották, az alkalmazandó nemzeti szabályok szerint az építménybe való beépítés céljával, és a tagállami előírások szerint kijelölt, a biztonságos kivitelezésért felelős személyek felügyelete mellett; vagy

| c) | a hagyományos módon, nem ipari gyártás keretében előállított építési terméket megfelelő felújítás céljára használják fel egy olyan hivatalosan védett építményben, amely a vonatkozó tagállami szabályok szerint egy kijelölt környezet része vagy különleges építészeti vagy történeti értékkel bír. |
| --- | --- |

c)

a hagyományos módon, nem ipari gyártás keretében előállított építési terméket megfelelő felújítás céljára használják fel egy olyan hivatalosan védett építményben, amely a vonatkozó tagállami szabályok szerint egy kijelölt környezet része vagy különleges építészeti vagy történeti értékkel bír.

6. cikk

A teljesítőképességről szóló nyilatkozat tartalma

(1)   A teljesítőképességről szóló nyilatkozat – a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációknak megfelelően – az építési termékek teljesítőképességét fejezi ki azok alapvető jellemzőinek vonatkozásában.

(2)   A teljesítőképességről szóló nyilatkozat különösen a következő információkat tartalmazza:

| a) | a terméktípus meghatározását, amelyre a teljesítőképességről szóló nyilatkozatot kiadták; |
| --- | --- |

a)

a terméktípus meghatározását, amelyre a teljesítőképességről szóló nyilatkozatot kiadták;

| b) | az építési termékek teljesítőképessége állandóságának értékelésére és ellenőrzésére szolgáló, az V. mellékletben szereplő rendszer vagy rendszerek; |
| --- | --- |

b)

az építési termékek teljesítőképessége állandóságának értékelésére és ellenőrzésére szolgáló, az V. mellékletben szereplő rendszer vagy rendszerek;

| c) | az egyes alapvető jellemzők értékelésére használt harmonizált szabvány vagy európai műszaki értékelés hivatkozási száma és kibocsátási dátuma; |
| --- | --- |

c)

az egyes alapvető jellemzők értékelésére használt harmonizált szabvány vagy európai műszaki értékelés hivatkozási száma és kibocsátási dátuma;

| d) | adott esetben a felhasznált egyedi műszaki dokumentáció hivatkozási száma, valamint azok a követelmények, amelyeknek a gyártó állítása szerint a termék megfelel. |
| --- | --- |

d)

adott esetben a felhasznált egyedi műszaki dokumentáció hivatkozási száma, valamint azok a követelmények, amelyeknek a gyártó állítása szerint a termék megfelel.

(3)   A teljesítőképességről szóló nyilatkozat emellett az alábbiakat tartalmazza:

| a) | az építési termék egy vagy több, az alkalmazandó harmonizált műszaki specifikációnak megfelelő rendeltetése; |
| --- | --- |

a)

az építési termék egy vagy több, az alkalmazandó harmonizált műszaki specifikációnak megfelelő rendeltetése;

| b) | az egy vagy több rendeltetés vonatkozásában a szóban forgó harmonizált műszaki specifikáció szerinti alapvető jellemzők jegyzéke; |
| --- | --- |

b)

az egy vagy több rendeltetés vonatkozásában a szóban forgó harmonizált műszaki specifikáció szerinti alapvető jellemzők jegyzéke;

| c) | az építési termék teljesítőképessége legalább egy, a rendeltetésszerű használat szempontjából releváns alapvető jellemző tekintetében; |
| --- | --- |

c)

az építési termék teljesítőképessége legalább egy, a rendeltetésszerű használat szempontjából releváns alapvető jellemző tekintetében;

| d) | adott esetben az építési termék szintek vagy osztályok szerinti teljesítőképessége azon alapvető jellemzők vonatkozásában, amelyeket a 3. cikk (3) bekezdésének megfelelően határoztak meg, |
| --- | --- |

d)

adott esetben az építési termék szintek vagy osztályok szerinti teljesítőképessége azon alapvető jellemzők vonatkozásában, amelyeket a 3. cikk (3) bekezdésének megfelelően határoztak meg,

| e) | adott esetben, a gyártó általi forgalomba hozatal alkalmával az építési termék szintek vagy osztályok szerinti teljesítőképessége valamennyi olyan alapvető jellemző vonatkozásában, amelyre léteznek a nyilatkozatban szereplő egy vagy több rendeltetéssel kapcsolatos rendelkezések, |
| --- | --- |

e)

adott esetben, a gyártó általi forgalomba hozatal alkalmával az építési termék szintek vagy osztályok szerinti teljesítőképessége valamennyi olyan alapvető jellemző vonatkozásában, amelyre léteznek a nyilatkozatban szereplő egy vagy több rendeltetéssel kapcsolatos rendelkezések,

| f) | a jegyzékben szereplő olyan alapvető jellemzők tekintetében, amelyekre nincs NPD nyilatkozat, az NPD (No Performance Determined – nincs meghatározott teljesítőképesség) betűk, |
| --- | --- |

f)

a jegyzékben szereplő olyan alapvető jellemzők tekintetében, amelyekre nincs NPD nyilatkozat, az NPD (No Performance Determined – nincs meghatározott teljesítőképesség) betűk,

| g) | amennyiben a szóban forgó termékre kiadtak európai műszaki értékelést, az építési termék a vonatkozó európai műszaki értékelésben szereplő nyilatkozat szerinti valamennyi alapvető jellemzője vonatkozásában meg kell adni a szintek vagy osztályok szerint, vagy leírásban kifejezett teljesítőképességet. |
| --- | --- |

g)

amennyiben a szóban forgó termékre kiadtak európai műszaki értékelést, az építési termék a vonatkozó európai műszaki értékelésben szereplő nyilatkozat szerinti valamennyi alapvető jellemzője vonatkozásában meg kell adni a szintek vagy osztályok szerint, vagy leírásban kifejezett teljesítőképességet.

(4)   A teljesítőképességről szóló nyilatkozatot a III. mellékletben található minta felhasználásával kell kiállítani.

7. cikk

Teljesítőképességről szóló nyilatkozat mellékelése

(1)   Az összes forgalmazott termékhez mellékelni kell a teljesítőképességről szóló nyilatkozat egy példányát.

Amennyiben azonban egy egész terméktételt egyetlen felhasználónak szállítanak, elegendő, ha a szállítmányhoz a teljesítőképességről szóló nyilatkozatnak egy példányát mellékelik.

(2)   A teljesítőképességről szóló nyilatkozat példányát csak a címzett kifejezett hozzájárulásával lehet elektronikus úton rendelkezésre bocsátani.

(3)   Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve, a teljesítőképességről szóló nyilatkozat tartalmát a Bizottság által a 60. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal megállapított feltételek szerint az interneten is közzé lehet tenni.

(4)   A teljesítőképességről szóló nyilatkozatot annak a tagállamnak a nyelvén vagy nyelvein kell rendelkezésre bocsátani, amelyben a terméket forgalmazzák.

8. cikk

A CE-jelölésre vonatkozó általános elvek és a CE jelölés használata

(1)   A CE-jelölésre a 765/2008/EK rendelet 30. cikkében megállapított általános elvek vonatkoznak.

(2)   A CE-jelölést az olyan építési termékeken helyezik el, amelyek tekintetében a gyártó a 4., 6. és 7. cikknek megfelelően teljesítőképességről szóló nyilatkozatot állított ki.

Ha a gyártó nem állított ki teljesítőképességről szóló nyilatkozatot a 4., 6. és 7. cikknek megfelelően, nem szabad a CE-jelölést elhelyezni.

A CE-jelölés elhelyezésével vagy elhelyeztetésével a gyártó jelzi, hogy vállalja a felelősséget azért, hogy az építési termék megfelel a nyilatkozatban szereplő teljesítőképességnek, valamint az ebben a rendeletben és az egyéb, a jelölés alkalmazását előíró vonatkozó uniós harmonizációs jogszabályokban megállapított valamennyi alkalmazandó követelménynek.

Az egyéb vonatkozó uniós harmonizációs jogszabályokban a CE-jelölés alkalmazásával kapcsolatban megállapított szabályok e bekezdés sérelme nélkül alkalmazandók.

(3)   A harmonizált műszaki specifikációk által szabályozott építési termékek esetében, vagy azok tekintetében, amelyekre európai műszaki értékelést adtak ki, a CE-jelölés az egyetlen olyan jelölés, amely tanúsítja, hogy az építési termék az adott harmonizált műszaki specifikáció vagy az európai műszaki értékelés szerinti alapvető jellemzői tekintetében megfelel a nyilatkozatban szereplő teljesítőképességnek.

Ebben a vonatkozásban a tagállamok nemzeti intézkedéseikben nem vezetnek be – vagy adott esetben visszavonják – a CE-jelölésen kívüli olyan jelölésekre való hivatkozásokat, amelyek azt tanúsítják, hogy a jelöléssel ellátott termék a harmonizált műszaki specifikáció szerinti alapvető jellemzők tekintetében megfelel a nyilatkozatban szereplő teljesítőképességnek.

(4)   A tagállamok saját területükön vagy hatáskörükben nem tiltják meg és nem akadályozzák a CE-jelöléssel ellátott építési termékek forgalmazását vagy felhasználását, amennyiben a teljesítőképességről szóló nyilatkozatban foglaltak megfelelnek az érintett tagállamban az adott felhasználásra vonatkozóan megállapított követelményeknek.

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy a CE-jelöléssel ellátott építési termékek használatát sem a közjogi szervek, sem a közszolgáltatásokat ellátó vállalkozásként, illetve monopolhelyzet vagy közmegbízás alapján közjogi szervként működő magánjogi szervek által bevezetett szabályok vagy feltételek nem akadályozzák, amennyiben a teljesítőképességről szóló nyilatkozatban foglaltak megfelelnek az érintett tagállamban az adott felhasználásra vonatkozóan megállapított követelményeknek.

(6)   A tagállamok által az építményekre vonatkozó követelményekben használt módszereknek, csakúgy mint az építési termékek alapvető jellemzőivel kapcsolatos egyéb nemzeti jogszabályoknak összhangban kell lenniük a harmonizált műszaki specifikációkkal.

9. cikk

A CE-jelölés elhelyezésére vonatkozó szabályok és feltételek

(1)   A CE-jelölést jól láthatóan, olvashatóan és letörölhetetlenül kell feltüntetni az építési terméken vagy az ahhoz csatolt címkén. Amennyiben a termék jellege miatt ez nem lehetséges, vagy nem indokolt, a jelölést a csomagoláson, illetve a kísérő dokumentáción helyezik el.

(2)   A CE-jelölést annak az évszámnak az utolsó két számjegye követi, amely évben a jelölést először elhelyezték, valamint a gyártó neve vagy beazonosításra alkalmas védjegye és bejegyzett címe, a termék típusának egyedi azonosító kódja, a teljesítőképességről szóló nyilatkozat hivatkozási száma és a nyilatkozatban szereplő teljesítőképesség szintje vagy osztálya, az alkalmazott harmonizált műszaki specifikációra való hivatkozás, adott esetben a bejelentett szerv azonosító száma, valamint a vonatkozó harmonizált műszaki specifikáció szerinti rendeltetés.

(3)   A CE-jelölést az építési termék forgalomba hozatala előtt kell a terméken elhelyezni. A CE-jelölést követheti különleges kockázatokat vagy felhasználásokat jelölő piktogram vagy más jel.

10. cikk

Építésitermék-információs kapcsolattartó pontok

(1)   A tagállamok a 764/2008/EK rendelet ó9. cikke szerint építésitermék-információs kapcsolattartó pontokat jelölnek ki.

(2)   A 764/2008/EK rendelet 10. és 11. cikkének rendelkezései az építésitermék-információs kapcsolattartó pontokra is alkalmazandók.

(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az építésitermék-információs kapcsolattartó pontok a 764/2008/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feladatok keretében tájékoztatást nyújtsanak arról, hogy melyek azok a területükön érvényben lévő rendelkezések, amelyek azt a célt szolgálják, hogy az egyes építési termékek az adott rendeltetésre alkalmazandó, az építményekre vonatkozó alapvető követelményeknek megfeleljenek, az e rendelet 6. cikke (3) bekezdésének e) pontjában foglaltaknak megfelelően.

III.   FEJEZET

A GAZDASÁGI SZEREPLŐK KÖTELEZETTSÉGEI

11. cikk

A gyártók kötelezettségei

(1)   A gyártók a 4–7. cikknek megfelelően kiállítják a teljesítőképességről szóló nyilatkozatot, valamint a 8. és 9. cikknek megfelelően elhelyezik a CE-jelölést.

A gyártók a teljesítőképességről szóló nyilatkozat alapjaként elkészítik a teljesítőképesség állandóságára vonatkozó előírás szerinti értékelési és ellenőrzési rendszerrel kapcsolatos valamennyi releváns elemet feltüntető műszaki dokumentációt.

(2)   A gyártók az építési termék forgalomba hozatalát követően 10 évig kötelesek megőrizni a műszaki dokumentációt és a teljesítőképességről szóló nyilatkozatot.

A Bizottság adott esetben, az építési termék várható élettartama és az építményben játszott szerepe alapján az építési termékek egyes családjai vonatkozásában a 60. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal módosíthatja ezt az időtartamot.

(3)   A gyártók gondoskodnak megfelelő eljárásokról annak biztosítására, hogy a sorozatgyártás során fenntartsák a nyilatkozatban szereplő teljesítőképességet. A terméktípus és az alkalmazandó harmonizált műszaki specifikációk változásait a megfelelő módon figyelembe veszik.

Amennyiben ez az építési termék nyilatkozatban szereplő teljesítőképességének pontossága, megbízhatósága és állandósága biztosításához indokolt, a gyártók mintavizsgálatot végeznek a forgalomba hozott vagy forgalmazott építési terméken, kivizsgálják a panaszokat, és szükség esetén nyilvántartást vezetnek a panaszokról, a nem megfelelő termékekről és a termékvisszahívásokról, valamint folyamatosan tájékoztatják a forgalmazókat minden ilyen intézkedésről.

(4)   A gyártók biztosítják, hogy az építési termékeken az azonosításukat lehetővé tevő típus-, tétel- vagy sorozatszámot vagy egyéb ilyen elemet helyezzenek el, illetve ha a termék mérete vagy jellege ezt nem teszi lehetővé, a szükséges információt az építési termék csomagolásán vagy az építési terméket kísérő dokumentáción adják meg.

(5)   Az építési terméken, vagy ha ez nem lehetséges, az építési termék csomagolásán vagy az építési terméket kísérő dokumentáción a gyártók feltüntetik nevüket, bejegyzett kereskedelmi nevüket vagy bejegyzett védjegyüket és az értesítési címüket. Értesítési címként egy olyan pontot kell megjelölni, ahol a gyártóval kapcsolatba lehet lépni.

(6)   A gyártók az építési termékek forgalmazása során gondoskodnak arról, hogy a termékhez az érintett tagállam nyelvén/nyelvein a felhasználók által könnyen érthető használati utasítást és biztonsági tájékoztatót mellékeljenek.

(7)   Azok a gyártók, amelyek úgy ítélik meg, illetve okuk van feltételezni, hogy az általuk forgalomba hozott építési termék nem felel meg a teljesítőképességről szóló nyilatkozatnak vagy az ebben a rendeletben szereplő más alkalmazandó követelményeknek, azonnal meghozzák a szükséges kiigazító intézkedéseket a szóban forgó építési termék megfelelőségének biztosítása érdekében, adott esetben pedig kivonják a forgalomból vagy visszahívják azt. Továbbá amennyiben a termék veszélyt jelent, a gyártók erről haladéktalanul tájékoztatják azoknak a tagállamoknak az illetékes nemzeti hatóságait, amelyeknek piacán az építési terméket forgalomba hozták, és megadják különösen az előírások megsértésének részleteit és a megtett kiigazító intézkedéseket.

(8)   A gyártók egy illetékes nemzeti hatóság indokolt kérésére átadják az építési termék teljesítőképességről szóló nyilatkozatnak vagy az ebben a rendeletben szereplő más alkalmazandó követelményeknek való megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt, az e hatóság számára könnyen érthető nyelven. Az említett hatóság felkérésére az importőrök az általuk forgalomba hozott építési termékekből eredő kockázatok kiküszöbölésére szolgáló minden intézkedésben együttműködnek a hatósággal.

12. cikk

Meghatalmazott képviselők

(1)   A gyártók írásbeli megbízással meghatalmazott képviselőt nevezhetnek ki.

A meghatalmazott képviselő megbízása a műszaki dokumentáció elkészítésére nem terjedhet ki.

(2)   A meghatalmazott képviselők a megbízásban meghatározott feladatokat látják el. A meghatalmazott képviselő megbízása értelmében legalább az alábbiak elvégzésére jogosult:

| a) | a 11. cikk (2) bekezdésében említett ideig megőrzi és adott esetben a nemzeti felügyeleti hatóságok számára hozzáférhetővé teszi a teljesítőképességről szóló nyilatkozatot és a műszaki dokumentációt; |
| --- | --- |

a)

a 11. cikk (2) bekezdésében említett ideig megőrzi és adott esetben a nemzeti felügyeleti hatóságok számára hozzáférhetővé teszi a teljesítőképességről szóló nyilatkozatot és a műszaki dokumentációt;

| b) | egy illetékes nemzeti hatóság indokolt kérésére átad minden olyan információt és dokumentációt, amely igazolja, hogy az építési termék megfelel a teljesítőképességről szóló nyilatkozatnak vagy az ebben a rendeletben szereplő más alkalmazandó követelményeknek; |
| --- | --- |

b)

egy illetékes nemzeti hatóság indokolt kérésére átad minden olyan információt és dokumentációt, amely igazolja, hogy az építési termék megfelel a teljesítőképességről szóló nyilatkozatnak vagy az ebben a rendeletben szereplő más alkalmazandó követelményeknek;

| c) | a meghatalmazott képviselő az illetékes hatóságok felkérésére a megbízása körébe tartozó termékekből eredő kockázatok kiküszöbölése érdekében tett intézkedések terén együttműködik az illetékes nemzeti hatóságokkal. |
| --- | --- |

c)

a meghatalmazott képviselő az illetékes hatóságok felkérésére a megbízása körébe tartozó termékekből eredő kockázatok kiküszöbölése érdekében tett intézkedések terén együttműködik az illetékes nemzeti hatóságokkal.

13. cikk

Az importőrök kötelezettségei

(1)   Az importőrök kizárólag az e rendelet alkalmazandó követelményeinek megfelelő építési termékeket hozhatnak forgalomba az uniós piacon.

(2)   Az importőrök az építési termék forgalomba hozatala előtt meggyőződnek arról, hogy a gyártó elvégezte a teljesítőképesség állandóságának értékelését és ellenőrzését. Meggyőződnek továbbá arról, hogy a gyártó elkészítette a 11. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett műszaki dokumentációt és a 4., 6. és 7. cikknek megfelelően mellékelte a teljesítőképességről szóló nyilatkozatot. Gondoskodnak arról, hogy a terméken – amennyiben ez kötelező – fel legyen tüntetve az előírt CE-jelölés, hogy a termékhez mellékeljék az előírt dokumentációt, valamint hogy a gyártó betartsa a 11. cikk (4) és (5) bekezdésében előírt követelményeket.

Ha az importőr úgy ítéli meg, vagy oka van feltételezni, hogy az építési termék nem felel meg a teljesítőképességről szóló nyilatkozatnak vagy az e rendeletben szereplő egyéb alkalmazandó követelményeknek, addig nem hozhatja forgalomba az építési terméket, amíg nem biztosított, hogy a termék megfelel a kísérő teljesítőképességről szóló nyilatkozatnak és az e rendeletben szereplő egyéb alkalmazandó követelményeknek, vagy amíg a teljesítőképességről szóló nyilatkozatot nem helyesbítették. Továbbá amennyiben a termék veszélyt jelent, az importőr erről tájékoztatja a gyártót és a piacfelügyeleti hatóságokat.

(3)   Az építési terméken, illetve ha ez nem lehetséges, az építési termék csomagolásán vagy a terméket kísérő dokumentáción az importőrök feltüntetik nevüket, bejegyzett kereskedelmi nevüket vagy bejegyzett védjegyüket és az értesítési címüket.

(4)   Az importőrök az építési termékek forgalmazása során gondoskodnak arról, hogy a termékhez az érintett tagállam által meghatározott nyelven a felhasználók által könnyen érthető használati utasítást és biztonsági tájékoztatót mellékeljenek.

(5)   Az importőrök biztosítják, hogy mindaddig, amíg egy építési termékért felelnek, a tárolási vagy szállítási feltételek nem veszélyeztetik a termék teljesítőképességről szóló nyilatkozatnak való megfelelését.

(6)   Amennyiben az építési termék nyilatkozatban szereplő teljesítőképességének pontossága, megbízhatósága és állandósága biztosításához indokolt, az importőrök mintavizsgálatot végeznek a forgalomba hozott vagy forgalmazott építési terméken, kivizsgálják a panaszokat, és szükség esetén nyilvántartást vezetnek a panaszokról, a nem megfelelő termékekről és a termékvisszahívásokról, valamint folyamatosan tájékoztatják a forgalmazókat minden ilyen intézkedésről.

(7)   Azok az importőrök, amelyek úgy ítélik meg, illetve okuk van feltételezni, hogy az általuk forgalomba hozott építési termék nem felel meg a teljesítőképességről szóló nyilatkozatnak vagy az ebben a rendeletben szereplő más alkalmazandó követelményeknek, azonnal meghozzák a szükséges kiigazító intézkedéseket a szóban forgó építési termék megfelelőségének biztosítása érdekében, adott esetben pedig kivonják a forgalomból vagy visszahívják azt. Továbbá amennyiben az építési termék veszélyt jelent, az importőrök erről tájékoztatják azoknak a tagállamoknak az illetékes nemzeti hatóságait, amelyeknek piacán forgalmazták az építési terméket, és megadják a részleteket, különösen az előírások megsértésére és a megtett kiigazító intézkedésekre vonatkozóan.

(8)   Az importőrök a 11. cikk (2) bekezdésében említett ideig megőrzik a teljesítőképességről szóló nyilatkozat egy példányát a nemzeti piacfelügyeleti hatóságok számára történő bemutatás céljából, és gondoskodnak arról, hogy e hatóságok kérésére a műszaki dokumentációt is be tudják mutatni.

(9)   Az importőrök egy illetékes nemzeti hatóság indokolt kérésére átadják az építési termék teljesítőképességről szóló nyilatkozatnak vagy az ebben a rendeletben szereplő más alkalmazandó követelményeknek való megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt, a hatóság számára könnyen érthető nyelven. Az említett hatóság felkérése alapján az importőrök az általuk forgalomba hozott építési termékekből eredő kockázatok kiküszöbölésére szolgáló minden intézkedésben együttműködnek a hatósággal.

14. cikk

A forgalmazók kötelezettségei

(1)   A forgalmazók az építési terméknek a közösségi piacon történő forgalmazásakor az e rendeletben meghatározott követelményekkel kapcsolatban kellő gondossággal járnak el.

(2)   A forgalmazók az építési termék forgalmazása előtt meggyőződnek arról, hogy előírás esetén a CE-jelölés fel van tüntetve a terméken, a termékhez mellékelték a rendelet szerint szükséges dokumentációt, valamint a tagállam nyelvén/nyelvein írt, a felhasználók által könnyen érthető használati utasítást és biztonsági tájékoztatót. A forgalmazók meggyőződnek arról is, hogy a gyártó és az importőr betartotta a 11. cikk (4) és (5) bekezdésében és a 13. cikk (3) bekezdésében megállapított követelményeket.

Ha a forgalmazó úgy ítéli meg, vagy oka van feltételezni, hogy az építési termék nem felel meg a teljesítőképességről szóló nyilatkozatnak vagy az e rendeletben szereplő egyéb alkalmazandó követelményeknek, addig nem hozhatja forgalomba az építési terméket, amíg nem biztosított, hogy a termék megfelel a kísérő teljesítőképességről szóló nyilatkozatnak és az e rendeletben szereplő egyéb alkalmazandó követelményeknek, vagy amíg a teljesítőképességről szóló nyilatkozatot nem helyesbítették. Továbbá amennyiben a termék veszélyt jelent, a forgalmazó tájékoztatja erről a gyártót vagy az importőrt, valamint a piacfelügyeleti hatóságokat.

(3)   A forgalmazók biztosítják, hogy mindaddig, amíg egy építési termékért felelnek, a tárolási vagy szállítási feltételek nem veszélyeztetik a termék a teljesítőképességről szóló nyilatkozatnak vagy az e rendeletben szereplő egyéb alkalmazandó követelményeknek való megfelelését.

(4)   Azok a forgalmazók, amelyek úgy ítélik meg, illetve okuk van feltételezni, hogy az általuk forgalmazott építési termék nem felel meg a teljesítőképességről szóló nyilatkozatnak vagy az ebben a rendeletben szereplő más alkalmazandó követelményeknek, meghozzák a szükséges kiigazító intézkedéseket a szóban forgó építési termék megfelelőségének biztosítása érdekében, adott esetben pedig kivonják a forgalomból vagy visszahívják azt. Továbbá amennyiben a termék veszélyt jelent, erről tájékoztatják azoknak a tagállamoknak az illetékes nemzeti hatóságait, amelyeknek piacán forgalmazták a terméket, és megadják a részleteket, különösen az előírások megsértésére és a megtett kiigazító intézkedésekre vonatkozóan.

(5)   A forgalmazók egy illetékes nemzeti hatóság indokolt kérésére átadják az építési termék teljesítőképességről szóló nyilatkozatnak vagy az ebben a rendeletben szereplő más alkalmazandó követelményeknek való megfelelőségének igazolásához szükséges összes információt és dokumentációt, az e hatóság számára könnyen érthető nyelven. Az említett hatóság felkérése alapján a forgalmazók az általuk forgalmazott építési termékekből eredő kockázatok kiküszöbölésére szolgáló minden intézkedésben együttműködnek a hatósággal.

15. cikk

Azok az esetek, amelyekben a gyártói kötelezettségek az importőrökre és a forgalmazókra vonatkoznak

Amennyiben egy importőr vagy forgalmazó a saját nevében vagy védjegye alatt hoz forgalomba egy terméket, illetve olyan módon módosít egy már forgalomba hozott építési terméket, ami befolyásolhatja a termék teljesítőképességről szóló nyilatkozatnak való megfelelőségét, az importőrt vagy a forgalmazót e rendelet alkalmazásában gyártónak kell tekinteni és őt a gyártó 11. cikkben rögzített kötelezettségei terhelik.

16. cikk

A gazdasági szereplők azonosítása

A gazdasági szereplők a 11. cikk (2) bekezdésében meghatározott ideig, a piacfelügyeleti hatóságok kérésére azonosítják:

| a) | azokat a gazdasági szereplőket, akik terméket szállítottak nekik; |
| --- | --- |

a)

azokat a gazdasági szereplőket, akik terméket szállítottak nekik;

| b) | azokat a gazdasági szereplőket, akiknek ők szállítottak terméket. |
| --- | --- |

b)

azokat a gazdasági szereplőket, akiknek ők szállítottak terméket.

IV.   FEJEZET

HARMONIZÁLT MŰSZAKI SPECIFIKÁCIÓK

17. cikk

Harmonizált szabványok

(1)   A harmonizált szabványokat a 98/34/EK irányelv I. mellékletében felsorolt valamelyik európai szabványügyi testület dolgozza ki a Bizottság által az irányelv 6. cikkének megfelelően és az e rendelet 64. cikkében említett építésügyi állandó bizottsággal (a továbbiakban: az építésügyi állandó bizottság) folytatott konzultációt követően benyújtott kérelmek (a továbbiakban: a megbízások) alapján.

(2)   A harmonizált szabványok meghatározzák az építési termékek által alapvető jellemzőik tekintetében nyújtott teljesítmény értékelésére szolgáló módszereket és kritériumokat.

Ha a vonatkozó megbízás előírja, a harmonizált szabványban megjelölik a hatálya alá tartozó termékek rendeltetés szerinti felhasználását.

A harmonizált szabványok megállapíthatnak egyszerűsített és kevésbé költséges vizsgálati módszereket az építési termékeknek az alapvető jellemzőkkel kapcsolatos teljesítőképességének értékelésére, ahol ez indokolt és ahol ez az eredmények pontosságát, hitelességét és állandóságát nem veszélyezteti.

(3)   Az európai szabványügyi testületek a harmonizált szabványokban meghatározzák az alkalmazandó üzemi gyártásellenőrzést, amely figyelembe veszi az érintett építési termék gyártási eljárásának egyedi körülményeit.

A harmonizált szabvány tartalmazza a teljesítőképesség állandóságának értékelésére és ellenőrzésére szolgáló rendszer végrehajtásához szükséges valamennyi műszaki részletet.

(4)   A Bizottság elbírálja, hogy az európai szabványügyi testületek által megállapított harmonizált szabványok megfelelnek-e a vonatkozó megbízásoknak.

A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi a vonatkozó megbízásoknak megfelelő harmonizált szabványok hivatkozásainak jegyzékét.

A jegyzékben szereplő valamennyi harmonizált szabvány esetében fel kell tüntetni a következőket:

| a) | a hatályukat vesztő harmonizált műszaki specifikációk hivatkozásai, amennyiben van ilyen; |
| --- | --- |

a)

a hatályukat vesztő harmonizált műszaki specifikációk hivatkozásai, amennyiben van ilyen;

| b) | a párhuzamos hatályosság időszakának kezdete; |
| --- | --- |

b)

a párhuzamos hatályosság időszakának kezdete;

| c) | a párhuzamos hatályosság időszakának vége. |
| --- | --- |

c)

a párhuzamos hatályosság időszakának vége.

A Bizottság közzéteszi a jegyzék naprakésszé tételére szolgáló összes adatot.

A párhuzamos hatályosság kezdetének időpontjától a harmonizált szabványt fel lehet használni az annak hatálya alá tartozó építési termékre vonatkozó teljesítőképességről szóló nyilatkozat elkészítéséhez. A nemzeti szabványügyi testületek feladata gondoskodni a harmonizált szabványoknak a 98/34/EK irányelvnek megfelelő átültetéséről.

A 36–38. cikk sérelme nélkül, a párhuzamos hatályosság végének időpontjától kizárólag a harmonizált szabvány alapján készíthető el az annak hatálya alá tartozó építési termékekre vonatkozó teljesítőképességről szóló nyilatkozat.

A párhuzamos hatályosság időszakának leteltével az ellentmondó nemzeti szabványokat vissza kell vonni és a tagállamoknak meg kell szüntetniük valamennyi ellentmondó nemzeti rendelkezés érvényességét.

18. cikk

A harmonizált szabványokkal szembeni hivatalos kifogás

(1)   Ha egy tagállam vagy a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy harmonizált szabvány nem felel meg teljesen a vonatkozó megbízásban meghatározott követelményeknek, az érintett tagállam vagy a Bizottság a 98/34/EK irányelv 5. cikke alapján létrehozott bizottság elé terjeszti az ügyet, indokolással ellátva. A bizottság, miután konzultált a megfelelő európai szabványügyi testületekkel és az építésügyi állandó bizottsággal, haladéktalanul véleményt nyilvánít.

(2)   A 98/34/EK irányelv 5. cikke alapján létrehozott bizottság véleménye alapján a Bizottság dönt arról, hogy közzéteszi, nem teszi közzé, korlátozásokkal teszi közzé, fenntartja, korlátozásokkal tartja fenn vagy visszavonja a szóban forgó harmonizált szabványra vonatkozó hivatkozásokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

(3)   A Bizottság a döntéséről tájékoztatja az érintett európai szabványügyi testületet, és szükség esetén a szóban forgó harmonizált szabványok felülvizsgálatát kéri.

19. cikk

Az európai értékelési dokumentum

(1)   Valamely gyártó európai műszaki értékelésre vonatkozó kérelmét követően az európai értékelési dokumentumot a műszaki értékelést végző szervezetek szervezete dolgozza ki és fogadja el minden olyan építési termék esetében, amely nem vagy nem teljes mértékben képezi harmonizált szabvány tárgyát és amelynek teljesítőképessége alapvető jellemzőinek tekintetében nem értékelhető teljes mértékben valamely meglévő harmonizált szabvány alapján, többek között az alábbi okok miatt:

| a) | termék nem képezi egyik meglévő harmonizált szabvány tárgyát sem; |
| --- | --- |

a)

termék nem képezi egyik meglévő harmonizált szabvány tárgyát sem;

| b) | a harmonizált szabványban meghatározott értékelési módszer a termék legalább egy alapvető jellemzője tekintetében nem megfelelő; vagy |
| --- | --- |

b)

a harmonizált szabványban meghatározott értékelési módszer a termék legalább egy alapvető jellemzője tekintetében nem megfelelő; vagy

| c) | a harmonizált szabvány a termék legalább egy alapvető jellemzője tekintetében nem ír elő értékelési módszert. |
| --- | --- |

c)

a harmonizált szabvány a termék legalább egy alapvető jellemzője tekintetében nem ír elő értékelési módszert.

(2)   Az európai értékelési dokumentum elfogadására irányuló folyamat során tiszteletben kell tartani a 20. cikkben meghatározott elveket, valamint be kell tartani a 21. cikkben és a II. mellékletben szereplő szabályokat.

(3)   A Bizottság a II. melléklet módosítására felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el a 60. cikknek megfelelően, és további eljárási szabályokat határozhat meg az európai értékelési dokumentumok kidolgozására és elfogadására.

20. cikk

Az európai értékelési dokumentumok kidolgozására és elfogadására vonatkozó elvek

(1)   Az európai értékelési dokumentumok kidolgozásának és elfogadásának folyamata:

| a) | az érintett gyártók számára átlátható; |
| --- | --- |

a)

az érintett gyártók számára átlátható;

| b) | az indokolatlan késedelmek elkerülése érdekében megfelelő, kötelező határidőket határoz meg; |
| --- | --- |

b)

az indokolatlan késedelmek elkerülése érdekében megfelelő, kötelező határidőket határoz meg;

| c) | megfelel az üzleti titok védelmére és a bizalmas adatkezelésre vonatkozó előírásoknak; |
| --- | --- |

c)

megfelel az üzleti titok védelmére és a bizalmas adatkezelésre vonatkozó előírásoknak;

| d) | megfelelő részvételi lehetőséget biztosít a Bizottság számára; |
| --- | --- |

d)

megfelelő részvételi lehetőséget biztosít a Bizottság számára;

| e) | a gyártó szempontjából költséghatékony; valamint |
| --- | --- |

e)

a gyártó szempontjából költséghatékony; valamint

| f) | a szóban forgó termék számára kijelölt műszaki értékelést végző szervezetek között kellő mértékű kollegialitást és koordinációt biztosít. |
| --- | --- |

f)

a szóban forgó termék számára kijelölt műszaki értékelést végző szervezetek között kellő mértékű kollegialitást és koordinációt biztosít.

(2)   A műszaki értékelést végző szervezetek és a műszaki értékelést végző szervezetek szervezete közösen viselik az európai értékelési dokumentumok kidolgozásával és elfogadásával kapcsolatban felmerülő összes költséget.

21. cikk

A műszaki értékelést végző felelős szervnek az európai műszaki értékelés iránti kérelem kézhezvételekor felmerülő kötelezettségei

(1)   Az európai műszaki értékelés iránti kérelmet kézhez vevő műszaki értékelést végző szervezet, (a továbbiakban: a műszaki értékelést végző felelős szervezet) a következők szerint tájékoztatja a gyártót arról, hogy az építési terméket teljesen vagy részben egy harmonizált műszaki specifikáció szabályozza:

| a) | amennyiben a terméket teljes mértékben harmonizált szabvány szabályozza, a műszaki értékelést végző felelős szervezet tájékoztatja a gyártót arról, hogy a 19. cikk (1) bekezdése értelmében a szóban forgó termékre nem adható ki európai műszaki értékelés; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a terméket teljes mértékben harmonizált szabvány szabályozza, a műszaki értékelést végző felelős szervezet tájékoztatja a gyártót arról, hogy a 19. cikk (1) bekezdése értelmében a szóban forgó termékre nem adható ki európai műszaki értékelés;

| b) | amennyiben a terméket tejes mértékben európai értékelési dokumentum szabályozza, a műszaki értékelést végző felelős szervezet tájékoztatja a gyártót arról, hogy a szóban forgó európai értékelési dokumentumot fogják alapul venni a kiadandó európai műszaki értékeléshez. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a terméket tejes mértékben európai értékelési dokumentum szabályozza, a műszaki értékelést végző felelős szervezet tájékoztatja a gyártót arról, hogy a szóban forgó európai értékelési dokumentumot fogják alapul venni a kiadandó európai műszaki értékeléshez.

| c) | amennyiben a terméket nem vagy nem teljes mértékben szabályozza harmonizált műszaki specifikáció, a műszaki értékelést végző felelős szervezet a II. mellékletben meghatározott vagy a 19. cikk (3) bekezdésével összhangban kidolgozott eljárási szabályokat alkalmazza. |
| --- | --- |

c)

amennyiben a terméket nem vagy nem teljes mértékben szabályozza harmonizált műszaki specifikáció, a műszaki értékelést végző felelős szervezet a II. mellékletben meghatározott vagy a 19. cikk (3) bekezdésével összhangban kidolgozott eljárási szabályokat alkalmazza.

(2)   Az (1) bekezdés b) és c) pontjában említett esetekben a műszaki értékelést végző felelős szervezet tájékoztatja a műszaki értékelést végző szervezetek európai szervezetét és a Bizottságot a kérelem tartalmáról és annak a teljesítőképesség állandóságának értékeléséről és ellenőrzéséről szóló releváns bizottsági határozatnak a hivatkozásáról, amelyet a műszaki értékelést végző felelős szerv a termék vonatkozásában alkalmazni kíván, illetve adott esetben az ilyen bizottsági határozat hiányáról.

(3)   Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó építési termék vonatkozásában nincs a teljesítőképesség állandóságának értékeléséről és ellenőrzéséről szóló megfelelő bizottsági határozat, akkor a 28. cikket kell alkalmazni.

22. cikk

Kihirdetés

A műszaki értékelést végző szervezetek európai szervezete által elfogadott európai értékelési dokumentumokat meg kell küldeni a Bizottságnak. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdeti az elfogadott európai értékelési dokumentumokra vonatkozó hivatkozások jegyzékét.

A Bizottság közzéteszi a jegyzék naprakésszé tételére szolgáló összes adatot.

23. cikk

A műszaki értékelést végző szervezetek közötti vita esetén alkalmazandó vitarendezési eljárás

Ha a műszaki értékelést végző szervezetek az előírt határidőn belül nem jutottak megegyezésre az európai értékelési dokumentumról, a műszaki értékelést végző szervezetek európai szervezete megfelelő megoldás céljából a Bizottság elé terjeszti az ügyet.

24. cikk

Az európai értékelési dokumentum tartalma

(1)   Az európai értékelési dokumentum tartalmazza legalább az építési termék általános leírását, az alapvető jellemzőket és azokat a módszereket és feltételeket, amelyek a gyártó által előre látható tervezett felhasználás szempontjából lényeges alapvető jellemzők tekintetében az építési termék teljesítőképességének értékeléséhez szükségesek. Különösen, az európai értékelési dokumentumnak tartalmaznia kell a termék tervezett felhasználása szempontjából lényeges alapvető jellemzők felsorolását, amelyekre vonatkozóan a gyártó és a műszaki értékelő szervezetek szervezete megállapodott.

(2)   Az európai értékelési dokumentumban meghatározzák az alkalmazandó üzemi gyártásellenőrzés alapelveit, figyelembe véve a szóban forgó építési termék gyártási eljárásának körülményeit.

(3)   Ha a termék egyes alapvető jellemzőinek teljesítőképessége megfelelően értékelhető más – harmonizált műszaki specifikációkban vagy a 66. cikk (3) bekezdésében említett iránymutatásokban már meghatározott vagy az európai műszaki engedélyek kibocsátásához a 89/106/EGK irányelv 9. cikkével összhangban 2013. július 1-je előtt használt – módszerek és kritériumok alapján, akkor ezeket a már meglévő módszereket és kritériumokat bele kell foglalni az európai értékelési dokumentumba.

25. cikk

Az európai értékelési dokumentumokkal szembeni hivatalos kifogás

(1)   Amennyiben egy tagállam vagy a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy európai értékelési dokumentum nem felel meg teljesen az építményekre vonatkozó, az I. mellékletben szereplő alapvető követelmények értelmében támasztott elvárásoknak, az érintett tagállam vagy a Bizottság megfelelő indoklással ellátva az építésügyi állandó bizottság elé viszi az ügyet. Az építésügyi állandó bizottság, miután konzultált a műszaki értékelést végző szervezetek szervezetével, haladéktalanul véleményt nyilvánít.

(2)   Az építésügyi állandó bizottság véleménye alapján a Bizottság dönt arról, hogy közzéteszi, nem teszi közzé, korlátozásokkal teszi közzé, fenntartja, korlátozásokkal tartja fenn vagy visszavonja a szóban forgó európai értékelési dokumentumra vonatkozó hivatkozásokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

(3)   A Bizottság megfelelően tájékoztatja a műszaki értékelést végző szervezetek szervezetét és adott esetben kéri az érintett európai értékelési dokumentum felülvizsgálatát.

26. cikk

Európai műszaki értékelés

(1)   Az európai műszaki értékelést a gyártó kérésére egy műszaki értékelést végző szervezet adja ki a 21. cikkben és a II. mellékletben szereplő rendelkezésekkel összhangban kidolgozott európai értékelési dokumentum alapján.

Amennyiben rendelkezésre áll európai értékelési dokumentum, az európai műszaki értékelés akkor is kiadható, ha a harmonizált szabvány kidolgozására vonatkozó megbízást már kiadták. A kiadásra a párhuzamos hatályosságnak a Bizottság által a 17. cikk (4) bekezdésével összhangban meghatározott kezdeti időpontjáig van lehetőség.

(2)   Az európai műszaki értékelés szintek vagy osztályok, vagy leírás megadásával tartalmazza azokat a rendeltetésszerű használat céljára – a gyártó és az európai műszaki értékelésre vonatkozó kérelmet kézhez vevő műszaki értékelést végző szervezet megállapodásával – a nyilatkozatba foglalandó alapvető jellemzőket, amelyekre a gyártó teljesítőképességről szóló nyilatkozatot állít ki, továbbá tartalmazza a teljesítőképesség állandóságának értékelésére és ellenőrzésére szolgáló rendszer végrehajtásához szükséges összes műszaki részletet.

(3)   E cikk egységes végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottság a 64. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban végrehajtási aktusokat fogad el az európai műszaki értékelés formátumának meghatározása érdekében.

27. cikk

Teljesítőképesség-szintek és -osztályok

(1)   A Bizottság a 60. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásával az építési termékek alapvető jellemzői vonatkozásában teljesítőképesség-osztályokat határozhat meg.

(2)   Ha a Bizottság meghatározta a teljesítőképesség-osztályokat az építési termékek alapvető jellemzői vonatkozásában, akkor az európai szabványügyi testületek ezeket az osztályokat használják a harmonizált szabványokban. A műszaki értékelést végző szervezetek európai szervezete adott esetben ezeket az osztályokat használja az európai értékelési dokumentumokban.

Ha a Bizottság nem határozott meg teljesítőképesség-osztályokat az építési termékek alapvető jellemzői vonatkozásában, akkor ezeket az európai szabványügyi testületek határozhatják meg a harmonizált szabványokban, felülvizsgált megbízás alapján.

(3)   Ha a vonatkozó megbízások előírják, az európai szabványügyi testületek a harmonizált szabványokban küszöbszinteket állapítanak meg az alapvető jellemzők és adott esetben azon rendeltetés szerinti felhasználások tekintetében, amelyeknek az építési termékeknek meg kell felelniük a tagállamokban.

(4)   Ha az európai szabványügyi testületek egy harmonizált szabványban teljesítőképesség-osztályokat határoztak meg, a műszaki értékelést végző szervezetek szervezete ezeket az osztályokat használja az európai értékelési dokumentumokban, amennyiben azok az építési termék szempontjából relevánsak.

Amennyiben helyénvalónak ítéli, a műszaki értékelést végző szervezetek szervezete, a Bizottság egyetértésével és az építésügyi állandó bizottsággal folytatott konzultációt követően, az európai értékelési dokumentumban teljesítőképesség-osztályokat és küszöbszinteket határoz meg az építési termékek alapvető jellemzőinek vonatkozásában a gyártó által meghatározott rendeltetés szerinti felhasználásra vonatkozóan.

(5)   A Bizottság a 60. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásával meghatározhatja, hogy milyen feltételek mellett tekinthető úgy, hogy egy építési termék vizsgálat nélkül vagy további vizsgálat nélkül megfelel egy bizonyos teljesítőképesség-szintnek vagy -osztálynak.

Ha a Bizottság nem határozott meg ilyen feltételeket, akkor felülvizsgált megbízás alapján az európai szabványügyi testületek határozhatják meg ezeket a harmonizált szabványokban.

(6)   Ha a Bizottság az (1) bekezdéssel összhangban osztályozási rendszereket határozott meg, a tagállamok az építési termékek által alapvető jellemzőik vonatkozásában teljesítendő teljesítőképesség-szinteket vagy -osztályokat csak ezeknek az osztályozási rendszereknek megfelelően határozhatják meg.

(7)   Az európai szabványügyi testületek és a műszaki értékelést végző szervezetek európai szervezete a teljesítőképesség-osztályok és a küszöbszintek meghatározása során tiszteletben tartja a tagállamok szabályozási igényeit.

28. cikk

A teljesítőképesség állandóságának értékelése és ellenőrzése

(1)   Az építési termékek teljesítőképességének állandóságát alapvető jellemzőik vonatkozásában az V. mellékletben meghatározott rendszerek valamelyike szerint kell értékelni és ellenőrizni.

(2)   A Bizottság a 60. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásával meghatározhatja, és különösen az emberek egészségére és biztonságára, valamint a környezetre gyakorolt hatások alapján felülvizsgálhatja, hogy az adott építési termék vagy építésitermék-család, illetve az adott alapvető jellemző esetében melyik rendszer vagy rendszerek alkalmazandók. Ennek során a Bizottság figyelembe veszi a nemzeti piacfelügyeleti hatóságok által beküldött dokumentált tapasztalatokat is.

A Bizottság minden esetben a legkevésbé költséges, de az építményekre vonatkozó valamennyi alapvető követelménynek való megfelelést lehetővé tevő rendszert vagy rendszereket választja.

(3)   Az ily módon meghatározott rendszert vagy rendszereket a harmonizált szabványokra vonatkozó megbízásokban és a harmonizált műszaki specifikációkban rögzítik.

V.   FEJEZET

A MŰSZAKI ÉRTÉKELÉST VÉGZŐ SZERVEZETEK

29. cikk

A műszaki értékelést végző szervezetek kijelölése, figyelemmel kísérése és értékelése

(1)   A tagállamok saját területükön belül a IV. melléklet 1. táblázatában felsorolt egy vagy több termékkör tekintetében műszaki értékelést végző szervezeteket jelölhetnek ki.

A műszaki értékelést végző szervezetet kijelölő tagállamok közlik a többi tagállammal és a Bizottsággal a kijelölt szervezetek nevét és címét, valamint azokat a termékköröket, amelyek tekintetében a szervet kijelölték.

(2)   A Bizottság elektronikus formában nyilvánosan hozzáférhetővé teszi a műszaki értékelést végző szervezetek jegyzékét, amelyben azokat a termékköröket és/vagy építési termékeket is feltünteti, amelyek tekintetében a szerveket kijelölték.

A Bizottság közzéteszi a jegyzék naprakésszé tételére szolgáló összes adatot.

(3)   A tagállamok figyelemmel kísérik az általuk kijelölt műszaki értékelést végző szervezetek tevékenységét és szakmai alkalmasságát, és a IV. melléklet 2. táblázatában meghatározott feltételek alapján értékelik azokat.

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot azokról a nemzeti eljárásokról, amelyeket a műszaki értékelést végző szervezetek kijelölésére, valamint azok tevékenységének és szakmai alkalmasságának figyelemmel kísérésére hoztak létre, továbbá az említett információkat érintő valamennyi változásról.

(4)   A Bizottság az építésügyi állandó bizottsággal folytatott konzultációt követően a műszaki értékelést végző szervezetek értékelésének lefolytatására vonatkozó iránymutatásokat fogad el.

30. cikk

A műszaki értékelést végző szervezetekre vonatkozó követelmények

(1)   A műszaki értékelést végző szervezet a kijelölésében meghatározott termékkör vonatkozásában elvégzi az értékelést és kiadja az európai műszaki értékelést.

A műszaki értékelést végző szervezet a kijelölés hatáskörében megfelel a IV. melléklet 2. táblázatában meghatározott követelményeknek.

(2)   Ha a műszaki értékelést végző szervezet már nem felel meg az (1) bekezdésben említett követelményeknek, a tagállam a vonatkozó termékkör tekintetében visszavonja a szóban forgó, műszaki értékelést végző szervezet kijelölését, és erről tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot.

31. cikk

A műszaki értékelést végző szervezetek koordinálása

(1)   A műszaki értékelést végző szervezetek a műszaki értékelés céljára szervezetet hoznak létre.

(2)   A műszaki értékelést végző szervezetek európai szervezete az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (15) 162. cikke értelmében általános európai érdeket képviselő szervnek tekintendő.

(3)   A közös együttműködési célkitűzéseket és műszaki értékelést végző szervezetek európai szervezete számára juttatandó támogatásokra vonatkozó igazgatási és pénzügyi feltételeket az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (16) (a költségvetési rendelet) és a 2342/2002/EK, Euratom rendelettel összhangban a Bizottság és a szóban forgó szervezet által aláírt partnerségi keretmegállapodásban lehet meghatározni. Az Európai Parlamentet és a Tanácsot tájékoztatják az ilyen megállapodások megkötéséről.

(4)   A műszaki értékelést végző szervezetek európai szervezete legalább a következő feladatokat látja el:

| a) | megszervezi a műszaki értékelést végző szervezetek közötti koordinációt és gondoskodik a többi érintett szereplővel való együttműködés biztosításáról; |
| --- | --- |

a)

megszervezi a műszaki értékelést végző szervezetek közötti koordinációt és gondoskodik a többi érintett szereplővel való együttműködés biztosításáról;

| b) | koordinálja a 21. cikkben és a II. mellékletben meghatározott eljárások alkalmazását, és biztosítja az ehhez szükséges támogatást; |
| --- | --- |

b)

koordinálja a 21. cikkben és a II. mellékletben meghatározott eljárások alkalmazását, és biztosítja az ehhez szükséges támogatást;

| c) | európai értékelési dokumentumokat dolgoz ki és fogad el; |
| --- | --- |

c)

európai értékelési dokumentumokat dolgoz ki és fogad el;

| d) | tájékoztatja a Bizottságot az európai értékelési dokumentumok elkészítésével és a 21. cikkben és a II. mellékletben meghatározott eljárási szabályok értelmezésével kapcsolatos kérdésekről, valamint az összegyűjtött tapasztalatok alapján fejlesztési javaslatokat készít a Bizottság számára; |
| --- | --- |

d)

tájékoztatja a Bizottságot az európai értékelési dokumentumok elkészítésével és a 21. cikkben és a II. mellékletben meghatározott eljárási szabályok értelmezésével kapcsolatos kérdésekről, valamint az összegyűjtött tapasztalatok alapján fejlesztési javaslatokat készít a Bizottság számára;

| e) | a feladatait nem a 21. cikkben és a II. mellékletben meghatározott eljárási szabályok betartásával ellátó, műszaki értékelést végző szervezetekkel kapcsolatos megjegyzéseit eljuttatja a Bizottságnak és a szóban forgó műszaki értékelést végző szervezetet kijelölő tagállamnak; |
| --- | --- |

e)

a feladatait nem a 21. cikkben és a II. mellékletben meghatározott eljárási szabályok betartásával ellátó, műszaki értékelést végző szervezetekkel kapcsolatos megjegyzéseit eljuttatja a Bizottságnak és a szóban forgó műszaki értékelést végző szervezetet kijelölő tagállamnak;

| f) | gondoskodik arról, hogy az elfogadott európai értékelési dokumentumok és az európai műszaki értékelésekre való hivatkozások nyilvánosan hozzáférhetők legyenek. |
| --- | --- |

f)

gondoskodik arról, hogy az elfogadott európai értékelési dokumentumok és az európai műszaki értékelésekre való hivatkozások nyilvánosan hozzáférhetők legyenek.

E feladatok ellátásában a műszaki értékelést végző szervezetek szervezetét titkárság segíti.

(5)   A tagállamok mind pénzügyi, mind személyzeti szempontból támogatják a műszaki értékelést végző szervezeteket.

32. cikk

Uniós finanszírozás

(1)   A 31. cikk (4) bekezdésében említett feladatok elvégzéséhez a műszaki értékelést végző szervezetek szervezete uniós finanszírozásban részesülhet.

(2)   A 31. cikk (4) bekezdésében említett tevékenységeknek juttatott összeget minden évben a költségvetési hatóság állapítja meg a hatályos pénzügyi keret alapján.

33. cikk

Finanszírozási rendelkezések

(1)   A műszaki értékelést végző szervezetek szervezete ajánlattételi felhívás nélkül kapja meg az uniós finanszírozást a 31. cikk (3) bekezdésében említett azon tevékenységek elvégzésére, amelyekhez a költségvetési rendelettel összhangban támogatás nyújtható.

(2)   A műszaki értékelést végző szervezetek európai szervezete titkárságának a 31. cikk (4) bekezdésében említett tevékenységeit működési támogatás alapján lehet finanszírozni. Megújítás esetén a működési támogatás nem csökken automatikusan.

(3)   A támogatási megállapodások engedélyezhetik azt, hogy a kedvezményezett általános kiadásait az intézkedések teljes támogatható közvetlen költségeinek legfeljebb 10 %-áig átalány jelleggel fedezzék, kivéve, ha a kedvezményezett közvetett költségeit az Unió általános költségvetéséből finanszírozott működési támogatásból fedezik.

34. cikk

Igazgatás és nyomon követés

(1)   A költségvetési hatóság által a 31. cikk (4) bekezdésében meghatározott feladatok finanszírozására meghatározott előirányzatok az e rendelet célkitűzéseinek eléréséhez közvetlenül szükséges, az előkészítéssel, a figyelemmel kíséréssel, a felügyelettel, az audittal és az értékeléssel kapcsolatos igazgatási kiadásokat is fedezhetik, különös tekintettel a tanulmányokra, ülésekre, tájékoztatási és publikációs tevékenységekre, az információcseréhez használt informatikai hálózatokkal kapcsolatos kiadásokra és bármely egyéb, a Bizottság által az európai értékelési dokumentumok kidolgozásával és elfogadásával és az európai műszaki értékelések kiadásával kapcsolatos tevékenységek során felhasználható igazgatási és technikai támogatással kapcsolatos költségre.

(2)   A Bizottság az uniós szakpolitikák és jogszabályok követelményeire tekintettel értékeli az uniós finanszírozásban részesülő, a 31. cikk (4) bekezdésében meghatározott feladatok helytállóságát, és 2017. január 1-jéig és azt követően minden ötödik évben tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot ezen értékelés eredményeiről.

35. cikk

Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme

(1)   A Bizottság biztosítja, hogy az e rendelet keretében finanszírozott tevékenységek végrehajtása során az Unió pénzügyi érdekeit csalás, korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni megelőző intézkedésekkel és hatékony ellenőrzésekkel védjék, gondoskodik továbbá a jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetéséről, és szabálytalanság esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat szab ki az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletnek (17), az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendeletnek (18), valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (19) megfelelően.

(2)   Az e rendelet szerint finanszírozott tevékenységek tekintetében a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett szabálytalanság uniós jogszabály rendelkezésének megsértését vagy szerződéses kötelezettség megsértését jelenti, amelynek oka egy gazdasági szereplő cselekménye vagy mulasztása, és amelynek hatása az Unió általános költségvetésének vagy az Unió által kezelt költségvetéseknek – indokolatlan költségvetési tétel felvétele miatti – a sérelme.

(3)   Az e rendeletből eredő megállapodások és szerződések esetén rendelkezni kell a Bizottság vagy bármely, általa engedélyezett képviselő által végzett felügyeletről és pénzügyi ellenőrzésről, valamint a Számvevőszék által szükség esetén a helyszínen lefolytatandó auditokról.

VI.   FEJEZET

EGYSZERŰSÍTETT ELJÁRÁSOK

36. cikk

Az egyedi műszaki dokumentáció használata

(1)   A terméktípus meghatározásakor a gyártó a típusvizsgálatot vagy -számítást egyedi műszaki dokumentációval helyettesítheti, amely az alábbiakat igazolja:

| a) | az általa forgalomba hozott építési termék egy vagy több alapvető jellemzője tekintetében vizsgálat vagy számítás nélkül, illetve további vizsgálat vagy számítás nélkül vélhetően elér egy bizonyos teljesítőképesség-szintet vagy -osztályt, a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációban vagy bizottsági határozatban meghatározott feltételeknek megfelelően; |
| --- | --- |

a)

az általa forgalomba hozott építési termék egy vagy több alapvető jellemzője tekintetében vizsgálat vagy számítás nélkül, illetve további vizsgálat vagy számítás nélkül vélhetően elér egy bizonyos teljesítőképesség-szintet vagy -osztályt, a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációban vagy bizottsági határozatban meghatározott feltételeknek megfelelően;

| b) | az általa forgalomba hozott, harmonizált szabvány által szabályozott építési termék típusa megfelel egy olyan, más gyártó által előállított másik építési termék típusának, amelyet a vonatkozó harmonizált szabványnak megfelelően már megvizsgáltak. E feltételek teljesülése esetén a gyártó jogosult arra, hogy a teljesítőképességről részben vagy egészben e másik termék vizsgálati eredményeinek megfelelően nyilatkozzon. A gyártó csak akkor használhatja fel más gyártó vizsgálati eredményeit, ha arra engedélyt kapott az érintett gyártótól, aki továbbra is felel a szóban forgó vizsgálati eredmények pontosságáért, megbízhatóságáért és állandóságáért, vagy |
| --- | --- |

b)

az általa forgalomba hozott, harmonizált szabvány által szabályozott építési termék típusa megfelel egy olyan, más gyártó által előállított másik építési termék típusának, amelyet a vonatkozó harmonizált szabványnak megfelelően már megvizsgáltak. E feltételek teljesülése esetén a gyártó jogosult arra, hogy a teljesítőképességről részben vagy egészben e másik termék vizsgálati eredményeinek megfelelően nyilatkozzon. A gyártó csak akkor használhatja fel más gyártó vizsgálati eredményeit, ha arra engedélyt kapott az érintett gyártótól, aki továbbra is felel a szóban forgó vizsgálati eredmények pontosságáért, megbízhatóságáért és állandóságáért, vagy

| c) | az általa forgalomba hozott, harmonizált műszaki specifikáció által szabályozott építési termék olyan, alkatrészekből álló rendszer, amelyet a gyártó a rendszer vagy a rendszer valamely alkatrészének szolgáltatója által adott pontos utasítások alapján szerel össze, és a szolgáltató már megvizsgálta a szóban forgó rendszert vagy annak alkatrészét egy vagy több alapvető jellemzője tekintetében a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációnak megfelelően. Az említett feltételek teljesülése esetén a gyártó jogosult arra, hogy a teljesítőképességről részben vagy egészben a rendelkezésére bocsátott rendszer vagy alkatrész vizsgálati eredményeinek megfelelően nyilatkozzon. A gyártó csak akkor használhatja fel más gyártó vagy rendszerszolgáltató vizsgálati eredményeit, ha erre engedélyt kapott az érintett gyártótól vagy rendszerszolgáltatótól, aki továbbra is felel a szóban forgó vizsgálati eredmények pontosságáért, megbízhatóságáért és állandóságáért. |
| --- | --- |

c)

az általa forgalomba hozott, harmonizált műszaki specifikáció által szabályozott építési termék olyan, alkatrészekből álló rendszer, amelyet a gyártó a rendszer vagy a rendszer valamely alkatrészének szolgáltatója által adott pontos utasítások alapján szerel össze, és a szolgáltató már megvizsgálta a szóban forgó rendszert vagy annak alkatrészét egy vagy több alapvető jellemzője tekintetében a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációnak megfelelően. Az említett feltételek teljesülése esetén a gyártó jogosult arra, hogy a teljesítőképességről részben vagy egészben a rendelkezésére bocsátott rendszer vagy alkatrész vizsgálati eredményeinek megfelelően nyilatkozzon. A gyártó csak akkor használhatja fel más gyártó vagy rendszerszolgáltató vizsgálati eredményeit, ha erre engedélyt kapott az érintett gyártótól vagy rendszerszolgáltatótól, aki továbbra is felel a szóban forgó vizsgálati eredmények pontosságáért, megbízhatóságáért és állandóságáért.

(2)   Ha az (1) bekezdésben említett építési termék olyan építésitermék-családba tartozik, amely tekintetében az V. mellékletben leírt 1+. vagy 1. rendszert kell használni a teljesítőképesség állandóságának értékelésére és ellenőrzésére, az egyedi műszaki dokumentációt egy, az V. mellékletben említettek szerinti bejelentett tanúsító szerv ellenőrzi.

37. cikk

Egyszerűsített eljárások mikrovállalkozások részére

A harmonizált szabvány által szabályozott építési termékeket gyártó mikrovállalkozások az V. mellékletben meghatározott 3. és 4. rendszer esetében a típusvizsgálat alapján történő terméktípus-meghatározás helyett az alkalmazandó harmonizált szabványban szereplő módszerektől eltérő módszereket is alkalmazhatnak. Ezek a gyártók továbbá a 3. rendszer hatálya alá tartozó építési termékeket kezelhetik a 4. rendszerre érvényes rendelkezéseknek megfelelően. Az említett egyszerűsített eljárások alkalmazása esetén a gyártónak egyedi műszaki dokumentáció révén bizonyítania kell, hogy az építési termék megfelel az alkalmazandó követelményeknek.

38. cikk

További egyszerűsített eljárások

(1)   Az egyedi vagy rendelésre, nem szériagyártási folyamat keretében gyártott, egy adott megrendelésre előállított és egyetlen beazonosított építménybe beépített, harmonizált szabvány által szabályozott építési termékek esetében az V. melléklet szerint alkalmazandó rendszer teljesítőképesség-értékelési részét a gyártó egyedi műszaki dokumentációval helyettesítheti, amely bizonyítja, hogy az adott termék megfelel az alkalmazandó követelményeknek.

(2)   Ha az (1) bekezdésben említett építési termék olyan építésitermék-családba tartozik, amely tekintetében az V. mellékletben leírt 1+. vagy 1. rendszert kell használni a teljesítőképesség állandóságának értékelésére és ellenőrzésére, az egyedi műszaki dokumentációt egy, az V. mellékletben említettek szerinti bejelentett terméktanúsító szerv ellenőrzi.

VII.   FEJEZET

A BEJELENTŐ HATÓSÁGOK ÉS A BEJELENTETT SZERVEZETEK

39. cikk

Bejelentés

A tagállamok bejelentik a Bizottságnak és a többi tagállamnak azokat a szervezeteket, amelyeket felhatalmaztak a teljesítőképesség állandóságának értékelésével és ellenőrzésével kapcsolatos, e rendelet szerinti harmadik fél által végzendő feladatok ellátására (a továbbiakban: a bejelentett szervezetek).

40. cikk

Bejelentő hatóságok

(1)   A tagállamok kijelölik az e rendelet alkalmazásában a termékek teljesítőképesség állandóságának értékelésével és ellenőrzésével kapcsolatos feladatok ellátására harmadik félként felhatalmazott szervezetek értékeléséhez és bejelentéséhez szükséges eljárások kialakításáért és végrehajtásáért felelős bejelentő hatóságot, amely egyúttal felügyeli a bejelentett szervezeteket, ideértve a 43. cikknek való megfelelést is.

(2)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az (1) bekezdésben említett értékelést és felügyeletet a 765/2008/EK rendelet szerinti nemzeti akkreditáló testületeik végzik el annak rendelkezéseivel összhangban.

(3)   Ha a bejelentő hatóság az (1) bekezdésben említett értékelést, bejelentést vagy felügyeletet átruházza vagy más módon egy olyan szervezetre bízza, amely nem kormányzati szerv, akkor ennek a szervezetnek jogi személynek kell lennie, és értelemszerűen meg kell felelnie a 41. cikkben meghatározott követelményeknek. Emellett ennek a szervezetnek tevékenységeiből eredő felelősségére kiterjedő megállapodásokkal kell rendelkeznie.

(4)   A bejelentő hatóság teljes felelősséget vállal a (3) bekezdésben említett szervezet által elvégzett feladatokért.

41. cikk

A bejelentő hatóságokra vonatkozó követelmények

(1)   A bejelentő hatóságot úgy kell létrehozni, hogy ne alakuljon ki összeférhetetlenség a bejelentett szervezetekkel.

(2)   A bejelentő hatóságot úgy kell megszervezni és működtetni, hogy biztosíthassa tevékenységeinek objektivitását és pártatlanságát.

(3)   A bejelentő hatóság megszervezésekor biztosítani kell, hogy a nyilatkozatban szereplő teljesítőképesség állandóságának értékelését és ellenőrzését harmadik félként végző, felhatalmazott szervezetek bejelentésével kapcsolatos minden egyes döntést az értékelést végzőktől eltérő személyek hozzanak meg.

(4)   A bejelentő hatóság kereskedelmi vagy piaci alapon nem kínál vagy végez semmilyen olyan tevékenységet vagy szaktanácsadási szolgáltatást, amelyet a bejelentett szervezetek végeznek.

(5)   A bejelentő hatóság gondoskodik a birtokába jutó információk bizalmas kezeléséről.

(6)   A bejelentő hatóság elegendő számú felkészült személyzettel rendelkezik feladatai megfelelő ellátására.

42. cikk

A tagállamok tájékoztatási kötelezettsége

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a teljesítőképesség állandóságának értékelési és ellenőrzési folyamatában, valamint a bejelentett szervezetek felügyeletében harmadik félként ellátandó feladatok elvégzésére felhatalmazott szervezetek értékelésére és bejelentésére kidolgozott nemzeti eljárásaikról, és az ezekben bekövetkező esetleges változásokról.

A Bizottság ezeket az információkat nyilvánosan hozzáférhetővé teszi.

43. cikk

A bejelentett szervezetekre vonatkozó követelmények

(1)   A bejelentés alkalmazásában a bejelentett szervezetnek teljesítenie kell a (2)–(11) bekezdésben meghatározott követelményeket.

(2)   A bejelentett szerv a nemzeti jogszabályok szerint jön létre, és jogi személyiséggel rendelkezik.

(3)   A bejelentett szerv az általa értékelt szervezettől vagy építési terméktől független harmadik fél.

Ilyen szervezetnek tekinthető az a szervezet is, amely az általa értékelt építési termékek tervezésében, gyártásában, szállításában, összeszerelésében, használatában vagy karbantartásában részt vevő vállalkozásokat képviselő üzleti szerveződésekhez vagy szakmai szövetségekhez tartozik, amennyiben függetlenségét és összeférhetetlenségtől való mentességét igazolni tudja.

(4)   A eljáró bejelentett szervezet, ennek felső szintű vezetése és a teljesítőképesség állandóságának értékelési és ellenőrzési folyamatában harmadik félként feladatok végzéséért felelős személyzet nem lehet az értékelt építési termék tervezője, gyártója, szállítója, üzembe helyezője, vásárlója, tulajdonosa, felhasználója vagy karbantartója, sem ezek meghatalmazott képviselője. Ez nem zárja ki azoknak az értékelt termékeknek a használatát, amelyekre a bejelentett szervnek munkája során szüksége van, illetve a személyes célokra történő használatot.

A eljáró bejelentett szervezet, ennek felső szintű vezetése és a teljesítőképesség állandóságának értékelési és ellenőrzési folyamatában harmadik félként feladatok végzéséért felelős személyzet nem vehet részt közvetlenül ezeknek az építési termékeknek a tervezésében, gyártásában vagy kialakításában, forgalomba hozatalában, üzembe helyezésében, használatában vagy karbantartásában, és nem képviselheti az ilyen tevékenységben részt vevő feleket sem. Nem végeznek olyan tevékenységeket, amelyek befolyásolhatják a bejelentett feladataikkal kapcsolatos döntéshozói függetlenségüket és feddhetetlenségüket. Ez különösen érvényes a szaktanácsadási szolgáltatásokra.

A bejelentett szervezet biztosítja, hogy leányvállalatainak és alvállalkozóinak tevékenysége ne befolyásolja értékelési és/vagy ellenőrzési tevékenységeinek bizalmas jellegét, objektivitását és pártatlanságát.

(5)   A bejelentett szervezet és személyzete a teljesítőképesség állandóságának értékelési és ellenőrzési folyamatában harmadik félként végzett feladataikat az adott területtel kapcsolatos legmagasabb szintű szakmai feddhetetlenséggel és a szükséges műszaki szaktudással végzik el, és függetlenek minden olyan, különösen az ilyen tevékenységek eredményeiben érdekelt személyektől vagy személyek csoportjaitól eredő – különösen pénzügyi – nyomásgyakorlástól és ösztönzéstől, amely befolyásolhatná ítélőképességüket vagy az értékelési és/vagy ellenőrzési tevékenységeik eredményeit.

(6)   A bejelentett szervezetnek alkalmasnak kell lennie a számára az V. mellékletben foglaltak szerint kijelölt, a teljesítőképesség állandóságának értékelési és ellenőrzési folyamatában harmadik félként folytatandó azon összes feladata ellátására, amelynek tekintetében bejelentették, függetlenül attól, hogy ezeket a feladatokat a bejelentett szervezet maga, vagy a nevében és felelősségi körében valaki más végzi el.

A teljesítőképesség állandóságának értékelésére és ellenőrzésére szolgáló valamennyi rendszer tekintetében, továbbá minden olyan építési termék vagy termékkategória, alapvető termékjellemző és feladat tekintetében, amelyre vonatkozóan a szervet bejelentették, a bejelentett szervezetnek rendelkeznie kell:

| a) | személyzettel, akik a teljesítőképesség állandóságának értékelési és ellenőrzési folyamatában harmadik félként végzendő feladatokhoz szükséges műszaki tudással, valamint elegendő és megfelelő tapasztalattal rendelkeznek; |
| --- | --- |

a)

személyzettel, akik a teljesítőképesség állandóságának értékelési és ellenőrzési folyamatában harmadik félként végzendő feladatokhoz szükséges műszaki tudással, valamint elegendő és megfelelő tapasztalattal rendelkeznek;

| b) | az eljárások átláthatóságának és reprodukálhatóságának biztosítása érdekében azoknak az eljárásoknak a leírásaival, amelyek szerint a teljesítőképesség-értékelést végzik. A bejelentett szervnek megfelelő szabályokat és eljárásokat kell bevezetnie bejelentett szervként végrehajtott feladatainak és egyéb tevékenységeinek elkülönítésére; |
| --- | --- |

b)

az eljárások átláthatóságának és reprodukálhatóságának biztosítása érdekében azoknak az eljárásoknak a leírásaival, amelyek szerint a teljesítőképesség-értékelést végzik. A bejelentett szervnek megfelelő szabályokat és eljárásokat kell bevezetnie bejelentett szervként végrehajtott feladatainak és egyéb tevékenységeinek elkülönítésére;

| c) | eljárásokkal, amelyek segítségével tevékenysége végzése során megfelelően figyelembe tudja venni a vállalkozás méretét, azt az ágazatot, amelyben a vállalkozás tevékenykedik, a vállalkozás szerkezetét, az adott gyártástechnológia összetettségének fokát és a gyártási folyamat tömegtermelési vagy sorozati jellegét. |
| --- | --- |

c)

eljárásokkal, amelyek segítségével tevékenysége végzése során megfelelően figyelembe tudja venni a vállalkozás méretét, azt az ágazatot, amelyben a vállalkozás tevékenykedik, a vállalkozás szerkezetét, az adott gyártástechnológia összetettségének fokát és a gyártási folyamat tömegtermelési vagy sorozati jellegét.

A bejelentett szervezet rendelkezik a bejelentése szerinti tevékenységekhez kapcsolódó műszaki és adminisztrációs feladatok megfelelő ellátásához szükséges eszközökkel, továbbá hozzáfér valamennyi szükséges felszereléshez vagy létesítményhez.

(7)   A bejelentés szerinti tevékenységek elvégzéséért felelős személyzet a következőkkel rendelkezik:

| a) | a bejelentés szerinti területen a teljesítőképesség állandóságának értékelési és ellenőrzési folyamatában harmadik félként végzendő feladatokkal kapcsolatos alapos műszaki és szakmai képzettség; |
| --- | --- |

a)

a bejelentés szerinti területen a teljesítőképesség állandóságának értékelési és ellenőrzési folyamatában harmadik félként végzendő feladatokkal kapcsolatos alapos műszaki és szakmai képzettség;

| b) | a végzendő értékelésekre és ellenőrzésekre vonatkozó követelmények megfelelő ismerete és az ilyen műveletek elvégzéséhez szükséges megfelelő szakértelem; |
| --- | --- |

b)

a végzendő értékelésekre és ellenőrzésekre vonatkozó követelmények megfelelő ismerete és az ilyen műveletek elvégzéséhez szükséges megfelelő szakértelem;

| c) | az alkalmazandó harmonizált szabványoknak és a rendelet idevágó rendelkezéseinek megfelelő ismerete és megértése; |
| --- | --- |

c)

az alkalmazandó harmonizált szabványoknak és a rendelet idevágó rendelkezéseinek megfelelő ismerete és megértése;

| d) | az értékelések és ellenőrzések elvégzését igazoló tanúsítványok, nyilvántartások és jelentések elkészítésére való alkalmasság. |
| --- | --- |

d)

az értékelések és ellenőrzések elvégzését igazoló tanúsítványok, nyilvántartások és jelentések elkészítésére való alkalmasság.

(8)   A bejelentett szervezet, valamint felső szintű vezetése és az értékelést végző személyzet pártatlanságát biztosítani kell.

A bejelentett szervezet felső szintű vezetésének és az értékelést végző személyzetének javadalmazása nem függ az elvégzett értékelések számától vagy az értékelések eredményétől.

(9)   A bejelentett szervezet felelősségbiztosítást köt, kivéve ha a felelősséget a nemzeti joggal összhangban a tagállam vállalja át, vagy ha a tagállam közvetlenül maga felel az elvégzett értékelésért és/vagy ellenőrzésért.

(10)   A bejelentett szervezet személyzete betartja a szakmai titoktartás követelményeit minden olyan információ tekintetében, amely az V. mellékletben foglalt feladatai végrehajtása során jutott birtokába, kivéve annak a tagállamnak az illetékes közigazgatási hatóságaival szemben, ahol a szerv tevékenységét végzi. A tulajdonjogokat védelem illeti.

(11)   A bejelentett szervezet részt vesz a vonatkozó szabványosítsi tevékenységekben és a bejelentett szervek e rendelet alapján létrehozott koordináló csoportjának tevékenységeiben, illetve értékelő személyzetét tájékoztatja ezekről, továbbá általános iránymutatásként alkalmazza az említett csoport munkája eredményeként létrejött adminisztratív döntéseket és dokumentumokat.

44. cikk

A megfelelőség vélelme

Amennyiben a teljesítőképesség állandóságának értékelési és ellenőrzési folyamatában harmadik félként feladatok végzésére felhatalmazott bejelentett szervezet igazolja, hogy teljesíti az olyan releváns harmonizált szabványokban vagy a szabványok részeiben rögzített kritériumokat, amelyek hivatkozásait közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, akkor azt vélelmezni kell, hogy megfelel a 43. cikkben meghatározott követelményeknek, amennyiben a követelmények az alkalmazandó harmonizált szabványok hatálya alá tartoznak.

45. cikk

A bejelentett szervezetek leányvállalatai és alvállalkozásai

(1)   Ha a bejelentett szervezet alvállalkozásba ad bizonyos, a teljesítőképesség állandóságának értékelési és ellenőrzési folyamatához kapcsolódó, harmadik félként végzendő feladatokat, vagy leányvállalatot vesz igénybe e célból, gondoskodik arról, hogy az alvállalkozó vagy a leányvállalat teljesítse a 43. cikkben meghatározott követelményeket, és tájékoztatja a bejelentő hatóságot.

(2)   A bejelentett szervezet teljes felelősséget vállal az alvállalkozók vagy leányvállalatok által elvégzett feladatokért, függetlenül azok letelepedési helyétől.

(3)   A tevékenységeket alvállalkozásba adni vagy leányvállalattal elvégeztetni csak az ügyfél beleegyezésével lehet.

(4)   A bejelentett szervezet a bejelentő hatóság számára elérhetővé teszi az alvállalkozó vagy a leányvállalat képesítésére és az általuk az V. melléklet szerint elvégzett feladatok értékelésére vonatkozó megfelelő dokumentumokat.

46. cikk

A bejelentett szervezet vizsgáló laboratóriumán kívüli létesítmények használata

(1)   A gyártó kérésére és amennyiben műszaki, gazdasági vagy logisztikai okból indokolt, a bejelentett szervezetek dönthetnek úgy, hogy a teljesítőképesség állandóságának értékelésére és ellenőrzésére szolgáló 1+., 1. és 3. rendszer esetében az V. mellékletben említett vizsgálatokat vagy a gyárban a gyártó belső laboratóriumának vizsgálati berendezését használva, vagy – a gyártó előzetes beleegyezésével – külső laboratóriumban, az ottani vizsgálati berendezést használva végzik vagy végeztetik el felügyeletük alatt.

Az ilyen vizsgálatokat végző bejelentett szerveket előzetesen alkalmasnak kell minősíteni a saját akkreditált vizsgálati létesítményeiken kívüli munkavégzésre.

(2)   Az említett vizsgálatok elvégzése előtt a bejelentett szervezet ellenőrzi, hogy teljesülnek-e a vizsgálati módszer tekintetében meghatározott követelmények, valamint mérlegeli a következőket:

| a) | a vizsgálati berendezés megfelelő kalibrálási rendszerrel van-e ellátva és biztosított-e a mérések nyomonkövethetősége; |
| --- | --- |

a)

a vizsgálati berendezés megfelelő kalibrálási rendszerrel van-e ellátva és biztosított-e a mérések nyomonkövethetősége;

| b) | biztosított-e a vizsgálati eredmények minősége. |
| --- | --- |

b)

biztosított-e a vizsgálati eredmények minősége.

47. cikk

Bejelentés iránti kérelem

(1)   Az a szervezet, amely a teljesítőképesség állandóságának értékelési és ellenőrzési folyamatában harmadik félként ellátandó feladatok elvégzésére kíván felhatalmazást kapni, bejelentés iránti kérelmet nyújt be a letelepedési helye szerinti tagállam bejelentő hatóságához.

(2)   A kérelemhez mellékelni kell a végzendő tevékenységek és azon értékelési és/vagy ellenőrzési eljárások leírását, amelyek tekintetében a szerv szakmailag alkalmasnak tekinti magát, továbbá – amennyiben van ilyen – a 765/2008/EK rendelet szerinti nemzeti akkreditáló testület által kiállított akkreditálási okiratot, amely igazolja, hogy a szerv teljesíti a 43. cikkben rögzített követelményeket.

(3)   Amennyiben az érintett szervezet nem tud akkreditálási okiratot bemutatni, mindazokat az igazoló dokumentumokat a bejelentő hatóság rendelkezésére bocsátja, amelyek annak ellenőrzéséhez, elismeréséhez és felügyeletéhez szükségesek, hogy teljesíti a 43. cikkben meghatározott követelményeket.

48. cikk

Bejelentési eljárás

(1)   A bejelentő hatóságok csak olyan szervezeteket jelenthetnek be, amelyek teljesítették a 43. cikkben meghatározott követelményeket.

(2)   A bejelentés során a Bizottságot és a többi tagállamot – nevezetesen a Bizottság által kifejlesztett és kezelt elektronikus bejelentési eszközzel – értesítik.

Az V. melléklet 3. pontjában említett esetekben, amikor nem áll rendelkezésre megfelelő elektronikus bejelentési eszköz, kivételesen a papíralapú bejelentés is elfogadott.

(3)   A bejelentés tartalmazza a betöltendő funkciók valamennyi részletét, a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációra való hivatkozást, valamint – az V. mellékletben leírt rendszer alkalmazásában – a termék azon alapvető jellemzőit, amelyek tekintetében a szerv szakmailag alkalmas.

Az V. melléklet 3. pontjában említett esetekben azonban el lehet tekinteni a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációra történő hivatkozástól.

(4)   Ha a bejelentés nem a 47. cikk (2) bekezdésében említettek szerinti akkreditálási okiraton alapul, a bejelentő hatóság a Bizottság és a többi tagállam rendelkezésére bocsátja mindazokat az dokumentumokat, amelyek tanúsítják a bejelentett szerv szakmai alkalmasságát és azt, hogy gondoskodnak a szervezet rendszeres ellenőrzéséhez szükséges és azon intézkedésékről, melyek biztosítják, hogy a bejelentett szerv továbbra is meg fog felelni a 43. cikkben meghatározott követelményeknek.

(5)   Az érintett szerv csak akkor láthatja el egy bejelentett szerv tevékenységeit, ha a Bizottság és a többi tagállam akkreditálási okirat használata esetén a bejelentést követő két héten belül, akkreditálási okirat használata nélkül a bejelentést követő két hónapon belül nem emelt kifogást.

E rendelet alkalmazásában csak az ilyen szerv tekinthető bejelentett szervnek.

(6)   A Bizottságot és a többi tagállamot értesíteni kell a bejelentés bármely későbbi releváns változásáról.

49. cikk

A bejelentett szervezetek azonosító száma és jegyzéke

(1)   A Bizottság valamennyi bejelentett szervezetet azonosító számmal lát el.

A Bizottság egyetlen azonosító számot ad ki akkor is, ha a szervet több uniós jogi aktus szerint jelentik be.

(2)   A Bizottság nyilvánosan hozzáférhetővé teszi az e rendelet szerint bejelentett szervezetek jegyzékét, beleértve a kiadott azonosító számokat és azokat a tevékenységeket is, amelyek tekintetében – nevezetesen a Bizottság által kifejlesztett és kezelt elektronikus bejelentési eszközzel – bejelentették őket.

A Bizottság biztosítja, hogy a jegyzéket folyamatosan naprakésszé tegyék.

50. cikk

A bejelentés változásai

(1)   Amennyiben a bejelentő hatóság megállapítja, vagy tájékoztatást kap arról, hogy a bejelentett szervezet már nem felel meg a 43. cikkben meghatározott követelményeknek, vagy elmulasztja teljesíteni kötelezettségeit, adott esetben korlátozhatja, felfüggesztheti vagy visszavonhatja a bejelentést, annak függvényében, hogy milyen súlyos mértékben mulasztották el teljesíteni a követelményeket vagy kötelezettségeket. Erről –a Bizottság által kifejlesztett és kezelt elektronikus bejelentési eszközzel – haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot.

(2)   Ha a bejelentést visszavonják, korlátozzák vagy felfüggesztik, illetve ha a bejelentett szervezet megszünteti tevékenységét, az érintett bejelentő tagállam megteszi a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy a szóban forgó szerv dokumentációit egy másik bejelentett szerv dolgozza fel, vagy pedig kérésre az illetékes bejelentő vagy piacfelügyeleti hatóságok számára elérhetővé tegye.

51. cikk

A bejelentett szervezetek szakmai alkalmasságának vitatása

(1)   A Bizottság kivizsgál minden olyan esetet, ahol – akár a Bizottságnak magának, vagy más figyelemfelhívása alapján – kétsége merül fel a bejelentett szervezet szakmai alkalmasságával kapcsolatban, illetve arra vonatkozóan, hogy a bejelentett szervezet folyamatosan teljesíti-e a vele szemben támasztott követelményeket és kötelezettségeket.

(2)   A bejelentő tagállam kérésre a Bizottság rendelkezésére bocsátja az érintett szervezet bejelentésének vagy szakmai alkalmassága fenntartásának alapjául szolgáló összes információt.

(3)   A Bizottság gondoskodik a vizsgálatok során birtokába jutott információk bizalmas kezeléséről.

(4)   Ha a Bizottság megbizonyosodott arról, hogy egy bejelentett szervezet nem, illetve már nem tesz eleget a bejelentése alapjául szolgáló követelményeknek, akkor erről tájékoztatja a bejelentő tagállamot, és felszólítja a szükséges kiigazító intézkedések megtételére, ideértve szükség esetén a bejelentés visszavonását is.

52. cikk

A bejelentett szervezetek működési kötelezettségei

(1)   A bejelentett szervezetek harmadik félként ellátandó feladataikat az V. mellékletben meghatározott, a teljesítőképesség állandóságának értékelésére és ellenőrzésére szolgáló rendszerek szerint végzik.

(2)   A teljesítőképesség állandóságának értékelését és ellenőrzését az arányosság elvét szem előtt tartva, a gazdasági szereplők szükségtelen terhelése nélkül végzik. A bejelentett szervezetek a vállalkozás méretét, azt az ágazatot, amelyben a vállalkozás tevékenykedik, a vállalkozás szerkezetét, az adott gyártástechnológia összetettségének fokát és a gyártási folyamat tömegtermelési vagy sorozat jellegét megfelelően figyelembe véve végzik tevékenységüket.

A bejelentett szervezet azonban az adott termékkel kapcsolatban az e rendeletben előírtaknak megfelelő szigorral jár el, és figyelembe veszi, hogy a termék milyen szerepet tölt be az építményekre vonatkozó valamennyi alapvető követelmény teljesülése tekintetében.

(3)   Amennyiben a gyártó üzem és az üzemi gyártásellenőrzés alapvizsgálata során a bejelentett szervezet azt állapítja meg, hogy a gyártó nem biztosította a gyártott termék teljesítőképességének állandóságát, felszólítja a gyártót a szükséges korrekciós intézkedések megtételére, és nem ad ki tanúsítványt.

(4)   Ha a gyártott termék teljesítőképessége állandóságának ellenőrzésére irányuló figyelemmel kísérési tevékenység során a bejelentett szervezet megállapítja, hogy az építési termék teljesítőképessége már nem ugyanaz, mint a terméktípus teljesítőképessége, felszólítja a gyártót a szükséges korrekciós intézkedések megtételére, és szükség esetén felfüggeszti vagy visszavonja a gyártónak kiadott tanúsítványt.

(5)   Ha nem hoznak korrekciós intézkedéseket, vagy azok nem érik el a kívánt hatást, a bejelentett szervezet szükség szerint korlátozza, felfüggeszti vagy visszavonja a tanúsítványt.

53. cikk

A bejelentett szervezetek tájékoztatási kötelezettsége

(1)   A bejelentett szervezetek a következőkről tájékoztatják a bejelentő hatóságot:

| a) | a tanúsítványok bármilyen elutasítása, korlátozása, felfüggesztése vagy visszavonása; |
| --- | --- |

a)

a tanúsítványok bármilyen elutasítása, korlátozása, felfüggesztése vagy visszavonása;

| b) | mindazon körülmények, amelyek a bejelentés hatályát vagy feltételeit érinthetik; |
| --- | --- |

b)

mindazon körülmények, amelyek a bejelentés hatályát vagy feltételeit érinthetik;

| c) | a piacfelügyeleti hatóságok által küldött, a teljesítőképesség állandóságának értékelésével és/vagy ellenőrzésével kapcsolatban elvégzett tevékenységekre vonatkozó tájékoztatás iránti kérelmek; |
| --- | --- |

c)

a piacfelügyeleti hatóságok által küldött, a teljesítőképesség állandóságának értékelésével és/vagy ellenőrzésével kapcsolatban elvégzett tevékenységekre vonatkozó tájékoztatás iránti kérelmek;

| d) | kérésre azok a feladatok, amelyeket a teljesítőképesség állandóságának értékelési és ellenőrzési rendszereinek megfelelően harmadik félként láttak el a rájuk vonatkozó bejelentés hatálya szerint, valamint minden más elvégzett tevékenység, ideértve a határokon átnyúló tevékenységeket és a tevékenységek alvállalkozásba adását is. |
| --- | --- |

d)

kérésre azok a feladatok, amelyeket a teljesítőképesség állandóságának értékelési és ellenőrzési rendszereinek megfelelően harmadik félként láttak el a rájuk vonatkozó bejelentés hatálya szerint, valamint minden más elvégzett tevékenység, ideértve a határokon átnyúló tevékenységeket és a tevékenységek alvállalkozásba adását is.

(2)   A bejelentett szervezetek az e rendelet szerint bejelentett többi olyan szerv rendelkezésére bocsátják az értékelésekkel és/vagy ellenőrzésekkel kapcsolatos negatív és – kérésre – pozitív eredményekkel kapcsolatos releváns információkat, amelyek a teljesítőképesség állandóságának értékelési és ellenőrzési rendszereinek megfelelően harmadik félként hasonló feladatokat látnak el, és azokkal az építési termékekkel kapcsolatban, amelyekre ugyanazok a harmonizált műszaki specifikációk érvényesek.

54. cikk

Tapasztalatcsere

A Bizottság rendelkezik a tagállamok bejelentéssel kapcsolatos szakpolitikai intézkedésekért felelős nemzeti hatóságai közötti tapasztalatcsere megszervezéséről.

55. cikk

A bejelentett szervezetek koordinálása

A Bizottság gondoskodik arról, hogy a bejelentett szervezetek csoportja formájában megfelelő koordináció és együttműködés jöjjön létre a 39. cikk szerint bejelentett szervek között, és az megfelelően működjön is.

A tagállamok biztosítják, hogy az általuk bejelentett szervezetek közvetlenül vagy kijelölt képviselőkön keresztül vegyenek részt e csoportok munkájában, vagy gondoskodnak arról, hogy erről a bejelentett szervezetek képviselői később tájékoztatást kapjanak.

VIII.   FEJEZET

PIACFELÜGYELET ÉS VÉDINTÉZKEDÉSI ELJÁRÁSOK

56. cikk

Nemzeti szintű eljárás a kockázatot jelentő építési termékek kezelésére

(1)   Ha valamelyik tagállam piacfelügyeleti hatóságai a 765/2008/EK rendelet 20. cikke alapján intézkedést hoztak, illetve ha elégséges indokuk van azt feltételezni, hogy egy olyan építési termék, amelyet harmonizált szabvány szabályoz, illetve amelyre vonatkozóan európai műszaki értékelést adtak ki, nem felel meg a nyilatkozatban szereplő teljesítőképességnek és kockázatot jelent az építményekre vonatkozó, e rendeletben foglalt alapvető követelmények teljesülése szempontjából, akkor az érintett termékkel kapcsolatban az ebben a rendeletben meghatározott összes követelményre kiterjedő értékelést végeznek. Az érintett gazdasági szereplők minden szükséges módon együttműködnek a piacfelügyeleti hatóságokkal.

Ha a szóban forgó értékelés során a piacfelügyeleti hatóságok megállapítják, hogy az építési termék nem felel meg az ebben a rendeletben megállapított követelményeknek, haladéktalanul felszólítják az érintett gazdasági szereplőt, hogy hozza meg az összes megfelelő korrekciós intézkedést, amely ahhoz szükséges, hogy a termék megfeleljen az említett követelményeknek, különösen a nyilatkozat szerinti teljesítőképességnek, vagy az előírásuktól függően a kockázat jellegével arányosan, ésszerű időn belül vonja ki a terméket a forgalomból vagy hívja vissza azt.

A piacfelügyeleti hatóságok erről értesítik a bejelentett szervet, amennyiben valamely bejelentett szervezet érintett.

Az e bekezdés második albekezdésében említett intézkedésekre a 765/2008/EK rendelet 21. cikke alkalmazandó.

(2)   Ha a piacfelügyeleti hatóságok úgy ítélik meg, hogy az előírások megsértése nem korlátozódik a tagállam területére, tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot az értékelés eredményeiről és azokról az intézkedésekről, amelyek meghozatalára a gazdasági szereplőt felszólították.

(3)   A gazdasági szereplő biztosítja, hogy valamennyi megfelelő korrekciós intézkedést az összes olyan érintett építési termék tekintetében meghozzák, amelyeket az uniós piacon forgalmazott.

(4)   Ha a vonatkozó gazdasági szereplő az (1) bekezdés második albekezdésében említett időszakon belül nem teszi meg a megfelelő korrekciós intézkedéseket, a piacfelügyeleti hatóságok meghozzák az összes megfelelő átmeneti intézkedést az építési termék nemzeti piaci forgalmazásának megtiltása vagy korlátozása, illetve az érintett piacról való kivonása vagy visszahívása érdekében.

A piacfelügyeleti hatóságok ezekről az intézkedésekről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot.

(5)   A (4) bekezdésben említett tájékoztatásban megadják az összes rendelkezésre álló adatot, különösen az előírásokat megsértő építési termék azonosításához szükséges adatokat, az építési termék származási helyét, az előírások feltételezett megsértésének és a felmerülő kockázatnak a jellegét, a meghozott nemzeti intézkedések jellegét és időtartamát, valamint az érintett gazdasági szereplő által felhozott érveket. A piacfelügyeleti hatóságok jelzik, hogy az előírások megsértése a következők egyike miatt következett-e be:

| a) | a termék nem felel meg a nyilatkozatban szereplő teljesítőképességnek, és/vagy az építményekre vonatkozó, e rendeletben foglalt alapvető követelmények teljesítésével kapcsolatos követelményeknek; |
| --- | --- |

a)

a termék nem felel meg a nyilatkozatban szereplő teljesítőképességnek, és/vagy az építményekre vonatkozó, e rendeletben foglalt alapvető követelmények teljesítésével kapcsolatos követelményeknek;

| b) | hiányosságok jellemzik a harmonizált műszaki specifikációt, vagy az egyedi műszaki dokumentációt. |
| --- | --- |

b)

hiányosságok jellemzik a harmonizált műszaki specifikációt, vagy az egyedi műszaki dokumentációt.

(6)   Az eljárást kezdeményező tagállamtól eltérő tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot az elfogadott intézkedésekről és azokról a kiegészítő információkról, amelyek az előírásoknak az építési termék tekintetében történő megsértéséről a rendelkezésükre állnak, valamint – amennyiben nem értenek egyet a bejelentett nemzeti intézkedéssel – a kifogásaikról.

(7)   Amennyiben a (4) bekezdésben említett tájékoztatás kézhezvételétől számított tizenöt munkanapon belül sem a tagállamok, sem a Bizottság nem emeltek kifogást az adott tagállam által az érintett építési termékkel kapcsolatban hozott átmeneti intézkedés ellen, az intézkedést indokoltnak tekintik.

(8)   A tagállamok biztosítják, hogy az érintett építési termék tekintetében haladéktalanul meghozzák a megfelelő korlátozó intézkedéseket, például a terméket kivonják az adott tagállam piacáról.

57. cikk

Uniós védintézkedési eljárás

(1)   Ha az 56. cikk (3) és (4) bekezdésében rögzített eljárás befejezését követően kifogást emelnek egy tagállam valamelyik intézkedésével szemben, illetve ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy nemzeti intézkedés ellentétes az uniós jogszabályokkal, a Bizottság haladéktalanul konzultációt kezd a tagállamokkal és az érintett gazdasági szereplővel vagy szereplőkkel, és értékeli a nemzeti intézkedést. Az említett értékelés eredményei alapján a Bizottság határozatot hoz arról, hogy az intézkedés indokolt-e.

A Bizottsági határozat címzettje valamennyi tagállam. A Bizottság határozatát haladéktalanul megküldi a tagállamoknak és az érintett gazdasági szereplő(k)nek.

(2)   Ha a nemzeti intézkedést indokoltnak ítélik, valamennyi tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az előírásokat megsértő építési terméket kivonják a piacaikról, és erről tájékoztatja a Bizottságot. Ha a nemzeti intézkedést indokolatlannak ítélik, az érintett tagállam visszavonja az intézkedést.

(3)   Ha a nemzeti intézkedést indokoltnak ítélik, és az előírások építési termék általi megsértése a harmonizált szabványoknak az 56. cikk (5) bekezdésének b) pontjában említettek szerinti hiányosságainak tudható be, akkor a Bizottság tájékoztatja a vonatkozó európai szabványügyi testületet/testületeket, és az ügyet a 98/34/EK irányelv 5. cikke alapján létrehozott bizottság elé terjeszti. A bizottság konzultációt folytat a vonatkozó európai szabványügyi testülettel vagy testületekkel, és haladéktalanul véleményt nyilvánít.

Ha a nemzeti intézkedést indokoltnak ítélik, és az előírások építési termék általi megsértése az európai értékelési dokumentumnak vagy egyedi műszaki dokumentációnak az 56. cikk (5) bekezdésének b) pontjában említettek szerinti hiányosságainak tudható be, a Bizottság az építésügyi állandó bizottság elé terjeszti az ügyet, majd elfogadja a megfelelő intézkedéseket.

58. cikk

Az előírásoknak megfelelő, mégis biztonsági és egészségi kockázatot jelentő építési termékek

(1)   Amennyiben egy tagállam az 56. cikk (1) bekezdése szerinti értékelés elvégzését követően megállapítja, hogy az építési termék ugyan megfelel az ebben a rendeletben szereplő előírásoknak, ám mégis kockázatot jelent az építményekre vonatkozó alapvető követelmények teljesülése, az emberek egészségének vagy biztonságának védelme, illetve valamely egyéb közérdek védelme szempontjából, akkor felszólítja a vonatkozó gazdasági szereplőt, hogy tegyen meg minden megfelelő intézkedést annak biztosítására, hogy a szóban forgó építési termék forgalomba hozatalakor már ne jelentsen kockázatot, illetve hogy – a tagállami előírásnak és a kockázat mértékének megfelelően ésszerű időn belül – vonja ki a terméket a forgalomból, vagy ésszerű időn belül hívja vissza azt.

(2)   A gazdasági szereplő biztosítja, hogy a korrekciós intézkedéseket az összes olyan érintett építési termék tekintetében meghozza, amelyeket az uniós piacon forgalmazott.

(3)   A tagállam haladéktalanul tájékoztatja erről a Bizottságot és a többi tagállamot. A tájékoztatásban meg kell adni az összes rendelkezésre álló adatot, különösen az érintett építési termék azonosításához szükséges adatokat, a termék származási helyét és értékesítési láncát, a felmerülő kockázatok jellegét, valamint a meghozott nemzeti intézkedések jellegét és időtartamát.

(4)   A Bizottság haladéktalanul konzultációt kezd a tagállamokkal és az érintett gazdasági szereplővel vagy szereplőkkel, és értékeli a meghozott nemzeti intézkedéseket. Az értékelés eredményei alapján a Bizottság határozatot hoz arról, hogy az intézkedés indokolt-e, és szükség esetén megfelelő intézkedésekre tesz javaslatot.

(5)   A Bizottsági határozat címzettje valamennyi tagállam. A Bizottság határozatát haladéktalanul megküldi a tagállamoknak és az érintett gazdasági szereplő(k)nek.

59. cikk

Az előírások formai megsértése

(1)   Ha egy tagállam a következő megállapítások egyikére jut, akkor – az 56. cikk sérelme nélkül – felszólítja a vonatkozó gazdasági szereplőt, hogy vessen véget az előírások említett megsértésének:

| a) | a CE-jelölést a 8. vagy 9. cikket megsértve helyezték el; |
| --- | --- |

a)

a CE-jelölést a 8. vagy 9. cikket megsértve helyezték el;

| b) | a 8. cikk (1) bekezdése előírása ellenére nem helyeztek el CE-jelölést; |
| --- | --- |

b)

a 8. cikk (1) bekezdése előírása ellenére nem helyeztek el CE-jelölést;

| c) | a 4. cikk előírása ellenére az 5. cikk sérelme nélkül, nem állítottak ki teljesítőképességről szóló nyilatkozatot; |
| --- | --- |

c)

a 4. cikk előírása ellenére az 5. cikk sérelme nélkül, nem állítottak ki teljesítőképességről szóló nyilatkozatot;

| d) | a teljesítőképességről szóló nyilatkozatot nem a 4., 6. és 7. cikk szerint állították ki; |
| --- | --- |

d)

a teljesítőképességről szóló nyilatkozatot nem a 4., 6. és 7. cikk szerint állították ki;

| e) | a műszaki dokumentáció nem hozzáférhető vagy nem teljes. |
| --- | --- |

e)

a műszaki dokumentáció nem hozzáférhető vagy nem teljes.

(2)   Ha az előírásokat az (1) bekezdésben említett módon továbbra is megsértik, a tagállam minden megfelelő intézkedést megtesz az építési termék forgalmazásának korlátozása vagy megtiltása érdekében, illetve annak biztosítására, hogy a terméket visszahívják vagy kivonják forgalomból.

IX.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

60. cikk

Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok

E rendelet céljainak – különösen az építési termékek forgalmazásával kapcsolatos korlátozások megszüntetésének és elkerülésének – elérése érdekében az alábbi kérdések tekintetében a 61. cikkel összhangban, valamint a 62. és 63. cikkben foglalt feltételeknek megfelelően a Bizottság felhatalmazást kap:

| a) | építésitermék-családok tekintetében azon alapvető jellemzők és küszöbszintek meghatározására, amelyekre vonatkozóan a gyártó a 3–6. cikkel összhangban, a termék rendeltetésével összefüggésben, szintek és osztályok meghatározásával nyilatkozatot tesz a gyártó termékének forgalombahozatalakor; |
| --- | --- |

a)

építésitermék-családok tekintetében azon alapvető jellemzők és küszöbszintek meghatározására, amelyekre vonatkozóan a gyártó a 3–6. cikkel összhangban, a termék rendeltetésével összefüggésben, szintek és osztályok meghatározásával nyilatkozatot tesz a gyártó termékének forgalombahozatalakor;

| b) | azon feltételek meghatározására, amelyek alapján a teljesítőképességről szóló nyilatkozat elektronikusan feldolgozható annak érdekében, hogy azt a 7. cikkel összhangban valamely internetes oldalon közzétegyék; |
| --- | --- |

b)

azon feltételek meghatározására, amelyek alapján a teljesítőképességről szóló nyilatkozat elektronikusan feldolgozható annak érdekében, hogy azt a 7. cikkel összhangban valamely internetes oldalon közzétegyék;

| c) | azon időtartamnak a 11. cikkel összhangban, az építési termék várható élettartama és az építményben játszott szerepe alapján történő módosítása, ameddig a gyártónak az építési termék forgalomba hozatalát követően meg kell őriznie a műszaki dokumentációt és a teljesítőképességről szóló nyilatkozatot; |
| --- | --- |

c)

azon időtartamnak a 11. cikkel összhangban, az építési termék várható élettartama és az építményben játszott szerepe alapján történő módosítása, ameddig a gyártónak az építési termék forgalomba hozatalát követően meg kell őriznie a műszaki dokumentációt és a teljesítőképességről szóló nyilatkozatot;

| d) | a II. melléklet módosítására és adott esetben kiegészítő eljárási szabályok elfogadására a 19. cikk (3) bekezdésével összhangban a 20. cikkben foglalt elveknek való megfelelés biztosítása érdekében, illetve a 21. cikkben foglalt eljárások gyakorlati alkalmazásának meghatározására; |
| --- | --- |

d)

a II. melléklet módosítására és adott esetben kiegészítő eljárási szabályok elfogadására a 19. cikk (3) bekezdésével összhangban a 20. cikkben foglalt elveknek való megfelelés biztosítása érdekében, illetve a 21. cikkben foglalt eljárások gyakorlati alkalmazásának meghatározására;

| e) | a III. melléklet 1. táblázatának, a IV. mellékletnek és az V. mellékletnek a műszaki fejlődés alapján történő kiigazítására; |
| --- | --- |

e)

a III. melléklet 1. táblázatának, a IV. mellékletnek és az V. mellékletnek a műszaki fejlődés alapján történő kiigazítására;

| f) | teljesítőképesség-osztályok meghatározására, valamint azok kiigazítására a műszaki fejlődés alapján, a 27. cikk (1) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

f)

teljesítőképesség-osztályok meghatározására, valamint azok kiigazítására a műszaki fejlődés alapján, a 27. cikk (1) bekezdésével összhangban;

| g) | a 27. cikk (5) bekezdésével összhangban azon feltételek meghatározására, amelyek mellett úgy tekinthető, hogy egy építési termék vizsgálat nélkül vagy további vizsgálat nélkül megfelel egy bizonyos teljesítőképesség-szintnek vagy -osztálynak, feltéve, hogy az építményekre vonatkozó alapvető követelmények teljesülését ez nem veszélyezteti; |
| --- | --- |

g)

a 27. cikk (5) bekezdésével összhangban azon feltételek meghatározására, amelyek mellett úgy tekinthető, hogy egy építési termék vizsgálat nélkül vagy további vizsgálat nélkül megfelel egy bizonyos teljesítőképesség-szintnek vagy -osztálynak, feltéve, hogy az építményekre vonatkozó alapvető követelmények teljesülését ez nem veszélyezteti;

| h) | a teljesítőképesség állandóságának értékelésére és ellenőrzésére szolgáló rendszerek kiigazítására, létrehozására és felülvizsgálatára a 28. cikkel összhangban, egy adott termék vagy termékcsalád, illetve valamely alapvető jellemző vonatkozásában, továbbá az alábbiakkal összhangban:






  i. | a termék vagy az említett alapvető jellemző jelentősége az építményekre vonatkozó alapvető követelmények tekintetében; |
| --- | --- | --- |

h)

a teljesítőképesség állandóságának értékelésére és ellenőrzésére szolgáló rendszerek kiigazítására, létrehozására és felülvizsgálatára a 28. cikkel összhangban, egy adott termék vagy termékcsalád, illetve valamely alapvető jellemző vonatkozásában, továbbá az alábbiakkal összhangban:

i.

a termék vagy az említett alapvető jellemző jelentősége az építményekre vonatkozó alapvető követelmények tekintetében;

| ii. | a termék természete; |
| --- | --- |

ii.

a termék természete;

| iii. | annak a hatása, hogy az építési termék alapvető jellemzői a termék várható élettartama alatt változáson mennek keresztül; |
| --- | --- |

iii.

annak a hatása, hogy az építési termék alapvető jellemzői a termék várható élettartama alatt változáson mennek keresztül;

| iv. | a termék előállítása során tapasztalható hibaarány. |
| --- | --- |

iv.

a termék előállítása során tapasztalható hibaarány.

61. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap a 60. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a ... (20) követő ötéves időszakra. A Bizottság legkésőbb hat hónappal az ötéves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás azonos tartamú időszakokra automatikusan meghosszabodik, hacsak az Európai Parlament vagy a Tanács a 62. cikknek megfelelően vissza nem vonja azt.

(2)   Mihelyt elfogad egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust, a Bizottság arról egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit a 62. és a 63. cikk határozza meg.

62. cikk

A felhatalmazás visszavonása

(1)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 60. cikkben említett felhatalmazást bármikor visszavonhatja.

(2)   Az az intézmény, amely belső eljárást indított annak eldöntésére, hogy visszavonja-e a felhatalmazást, legkésőbb a végső határozat meghozatala előtt, ésszerű időn belül igyekszik tájékoztatni arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve azon átruházott hatásköröket, amelyek a visszavonás tárgyát képezhetik, valamint a visszavonás lehetséges indokait.

(3)   A visszavonásról szóló határozat megszünteti az említett határozatban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul, vagy az abban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

63. cikk

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal szembeni kifogás

(1)   Az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben az értesítés időpontjától kezdődő két hónapos határidőn belül.

Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak két hónappal meghosszabbodik.

(2)   Amennyiben az említett határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, azt ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az az abban megjelölt időpontban lép hatályba.

A felhatalmazáson alapuló jogi aktus a fenti határidő letelte előtt is kihirdethető az Európai Unió Hivatalos Lapjában és hatályba is léphet, amennyiben az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem áll szándékában kifogást emelni.

(3)   Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel valamely felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, az nem lép hatályba. A kifogást emelő intézmény megindokolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogását.

64. cikk

A Bizottság

(1)   A Bizottságot az építésügyi állandó bizottság segíti.

(2)   Az e cikkre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikke alkalmazandó.

65. cikk

Hatályon kívül helyezés

(1)   A 89/106/EGK irányelv hatályát veszti.

(2)   A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat erre a rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni.

66. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   A 2013. július 1. előtt a 89/106/EGK irányelv szerint forgalomba hozott építési termékek ennek a rendeletnek megfelelő termékeknek tekintendők.

(2)   A gyártók teljesítőképességről szóló nyilatkozatot tehetnek a 2013. július 1. előtt a 89/106/EGK irányelv szerint kiadott megfelelőségi tanúsítvány vagy megfelelőségi nyilatkozat alapján.

(3)   Azokat az európai műszaki engedélyre vonatkozó iránymutatásokat, amelyeket 2013. július 1. előtt a 89/106/EGK irányelv 11. cikkének megfelelően tettek közzé, európai értékelési dokumentumként lehet használni.

(4)   Azokat az európai műszaki engedélyeket, amelyeket 2013. július 1. előtt a 89/106/EGK irányelv 9. cikkének megfelelően adtak ki, a gyártók és importőrök az engedélyek érvényességi ideje alatt európai műszaki értékelésként használhatják.

67. cikk

A Bizottság jelentése

A Bizottság ...-ig (21) a tagállamok és az egyéb érdekelt felek által benyújtott jelentések alapján a rendelet végrehajtásáról – ideértve a 19., 20., 21., 23. és 24. cikket is – szóló, szükség esetén megfelelő javaslatokkal kísért jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

68. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A 3–28., 36–38., az 56–63., 65. és 66. cikk, valamint az I., II., III. és V. melléklet azonban 2013. július 1-jétől alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ..., ....

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 218., 2009.9.11., 15. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2009. április 24-i álláspontja (HL C 184 E., 2010.7.8., 441. o.), a Tanács ...-i álláspontja 2010. szeptember 13-án és az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  HL L 40., 1989.2.11., 12. o.

3

(4)  HL L 218., 2008.8.13., 30. o.

4

(5)  HL L 218., 2008.8.13., 82. o.

5

(6)  HL L 204., 1998.7.21., 37. o.

6

(7)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

7

(8)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

8

(9)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

9

(10)  HL L 312., 2008.11.22., 3. o.

10

(11)  HL L 353., 2008.12.31., 1. o.

11

(12)  HL L 218., 2008.8.13., 21. o.

12

(13)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

13

(14)  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

14

(15)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

15

(16)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

16

(17)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

17

(18)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

18

(19)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

19

(20)  Ezen irányelv hatálybalépésének időpontja.

20

(21)  E rendelet hatálybalépését követően öt évvel.

21

---

I. MELLÉKLET

Az építményekre vonatkozó alapvető követelmények

Az építményeknek mind egészükben, mind különálló részeikben meg kell felelniük a rendeltetésük szerinti használatnak. Az építmények szokásos karbantartás mellett gazdaságilag ésszerű élettartamon át teljesítik ezeket az építményekre vonatkozó alapvető követelményeket.

1.   Mechanikai szilárdság és állékonyság

Az építményeket úgy kell tervezni és megvalósítani, hogy a megvalósítás és a használat során várhatóan fellépő terhek ne eredményezzék a következő jelenségek egyikét sem:

| a) | az egész építménynek vagy az építmény egy részének összeomlása; |
| --- | --- |

a)

az egész építménynek vagy az építmény egy részének összeomlása;

| b) | megengedhetetlen mértékű, jelentős deformáció; |
| --- | --- |

b)

megengedhetetlen mértékű, jelentős deformáció;

| c) | az építmény más részeinek, illetve szerelvényeinek vagy beépített berendezéseinek károsodása az épület teherhordó szerkezetének jelentős deformációja miatt; |
| --- | --- |

c)

az építmény más részeinek, illetve szerelvényeinek vagy beépített berendezéseinek károsodása az épület teherhordó szerkezetének jelentős deformációja miatt;

| d) | a kiváltó okhoz képest túlzott mértékű károsodás. |
| --- | --- |

d)

a kiváltó okhoz képest túlzott mértékű károsodás.

2.   Tűzbiztonság

Azépítményeket úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy tűz esetén:

| a) | a szerkezet megőrizze teherhordó képességét egy meghatározott ideig; |
| --- | --- |

a)

a szerkezet megőrizze teherhordó képességét egy meghatározott ideig;

| b) | az építményben a tűz és füst keletkezése és terjedése csak korlátozottan legyen lehetséges; |
| --- | --- |

b)

az építményben a tűz és füst keletkezése és terjedése csak korlátozottan legyen lehetséges;

| c) | a tűz szomszédos építményekre való átterjedése csak korlátozottan legyen lehetséges; |
| --- | --- |

c)

a tűz szomszédos építményekre való átterjedése csak korlátozottan legyen lehetséges;

| d) | az építményben lévők el tudják hagyni az építményt vagy kimentésük más módon biztosított legyen; |
| --- | --- |

d)

az építményben lévők el tudják hagyni az építményt vagy kimentésük más módon biztosított legyen;

| e) | figyelembe vegyék a mentőegységek biztonságát. |
| --- | --- |

e)

figyelembe vegyék a mentőegységek biztonságát.

3.   Higiénia, egészség és környezetvédelem

Az építményeket úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy higiéniai vagy egészségi szempontból ne jelentsenek veszélyt sem az azt használókra, sem a szomszédokra, és teljes élettartamuk alatt, építésük, használatuk és lebontásuk közben ne gyakoroljanak túlzott hatást sem a környezet minőségére, sem az éghajlatra a következők által:

| a) | mérgező gázok kibocsátása; |
| --- | --- |

a)

mérgező gázok kibocsátása;

| b) | veszélyes anyagok, illékony szerves vegyületek, üvegházhatást okozó gázok vagy veszélyes részecskék kibocsátása a beltéri vagy kültéri levegőbe; |
| --- | --- |

b)

veszélyes anyagok, illékony szerves vegyületek, üvegházhatást okozó gázok vagy veszélyes részecskék kibocsátása a beltéri vagy kültéri levegőbe;

| c) | veszélyes sugárzás kibocsátása; |
| --- | --- |

c)

veszélyes sugárzás kibocsátása;

| d) | veszélyes anyagok kibocsátása talaj- vagy tengervízbe vagy a talajba; |
| --- | --- |

d)

veszélyes anyagok kibocsátása talaj- vagy tengervízbe vagy a talajba;

| e) | az ivóvízre más módon káros hatású veszélyes anyag vagy anyagok ivóvízbe történő kibocsátása; |
| --- | --- |

e)

az ivóvízre más módon káros hatású veszélyes anyag vagy anyagok ivóvízbe történő kibocsátása;

| f) | nem szakszerű szennyvízelvezetés, füstgáz-kibocsátás, a szilárd vagy folyékony hulladék nem szakszerű ártalmatlanítása; |
| --- | --- |

f)

nem szakszerű szennyvízelvezetés, füstgáz-kibocsátás, a szilárd vagy folyékony hulladék nem szakszerű ártalmatlanítása;

| g) | nedvesedés az építmények egyes részeiben vagy az építmények belső felületein. |
| --- | --- |

g)

nedvesedés az építmények egyes részeiben vagy az építmények belső felületein.

4.   Biztonságos használat és akadálymentesség

Az építményeket úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy használatuk vagy üzemelésük során ne álljon fenn elfogadhatatlan baleset, illetve kár kockázata, mint például megcsúszás, lezuhanás, ütközés, égés, áramütés, robbanás miatti sérülések és betörések. Az építmények tervezésénél és kivitelezésénél figyelembe kell venni a fogyatékkal élő személyek általi használatot és biztosítani kell az akadálymentességet.

5.   Zajvédelem

Az építményeket úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy az azt használó vagy a közelben tartózkodó személyek által észlelt zajszint ne legyen káros hatással egészségükre, és lehetővé tegye számukra a megfelelő körülmények közötti alvást, pihenést, valamint munkavégzést.

6.   Energiatakarékosság és hővédelem

Az építményeket, valamint fűtő-, hűtő-, világító- és szellőzőberendezéseiket úgy kell megtervezni és kivitelezni, hogy a használatukhoz szükséges energia mennyisége a létesítmény használóinak hőigényéhez és a helyszín éghajlati adottságaihoz mérten alacsony maradjon.

7.   A természeti erőforrások fenntartható használata

Az építményeket úgy kell megtervezni, kivitelezni és lebontani, hogy a természeti erőforrások fenntartható használata és a következők biztosítottak legyenek:

| a) | az építmények, a felhasznált anyagok és részek bontás után újrahasznosíthatók; |
| --- | --- |

a)

az építmények, a felhasznált anyagok és részek bontás után újrahasznosíthatók;

| b) | az építmények tartósak; |
| --- | --- |

b)

az építmények tartósak;

| c) | az építményekben környezetbarát nyersanyagokat és másodlagos nyersanyagokat használnak. |
| --- | --- |

c)

az építményekben környezetbarát nyersanyagokat és másodlagos nyersanyagokat használnak.

---

II. MELLÉKLET

Az európai értékelési dokumentum elfogadási eljárása és az európai műszaki értékelés kiadási eljárása

1.   Európai műszaki értékelés iránti kérelem

Amikor a gyártó európai műszaki értékelés iránti kérelmet nyújt be bármelyik műszaki értékelést végző szervezethez valamely építési termék tekintetében, akkor miután a gyártó és a műszaki értékelést végző szervezet aláírta az üzleti titok védelméről és a bizalmas adatkezelésről szóló megállapodást, a gyártó átadja a szóban forgó, műszaki értékelést végző szervnek (a továbbiakban: a műszaki értékelést végző felelős szerv) a terméknek és a gyártó által ajánlott felhasználásának leírását, valamint az általa alkalmazni kívánt üzemi gyártásellenőrzés részleteit tartalmazó műszaki dossziét.

2.   Szerződés

A 21. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett építési termékek esetében a műszaki dosszié kézhezvételétől számított egy hónapon belül a gyártó és a műszaki értékelést végző felelős szerv az európai műszaki értékelés elkészítéséről szóló szerződést köt, amelyben meghatározzák az európai értékelési dokumentum kidolgozásának munkaprogramját, beleértve a következőket is:

| — | a munkának a műszaki értékelést végző szervezetek szervezetén belüli megszervezése; |
| --- | --- |

—

a munkának a műszaki értékelést végző szervezetek szervezetén belüli megszervezése;

| — | a szóban forgó termékkör tekintetében kijelölt, műszaki értékelést végző szervezetek szervezetén belül felállítandó munkacsoport összetétele; |
| --- | --- |

—

a szóban forgó termékkör tekintetében kijelölt, műszaki értékelést végző szervezetek szervezetén belül felállítandó munkacsoport összetétele;

| — | a műszaki értékelést végző szervezetek koordinálása. |
| --- | --- |

—

a műszaki értékelést végző szervezetek koordinálása.

3.   Munkaprogram

Miután szerződést kötött a gyártóval, a műszaki értékelést végző szervezetek európai szervezete tájékoztatja a Bizottságot az európai értékelési dokumentum kidolgozásának munkaprogramjáról, a munkaprogram végrehajtásának ütemtervéről, valamint feltünteti az értékelési programot. A szóban forgó tájékoztatást az európai műszaki értékelés iránti kérelem kézhezvételétől számított három hónapon belül meg kell küldeni.

4.   Az európai értékelési dokumentum tervezete

A műszaki értékelést végző szervezetek európai szervezete az európai értékelési dokumentum tervezetét a műszaki értékelést végző felelős szerv által koordinált munkacsoport keretein belül véglegesíti, majd erről az érintetteknek tájékoztatást küld a Bizottság munkaprogramról való tájékoztatásától számított hat hónapon belül.

5.   A Bizottság részvétele

A Bizottság egy képviselője megfigyelőként részt vehet a munkaprogram végrehajtásának valamennyi fázisában.

6.   Meghosszabbítás és késedelem

A munkacsoport jelentést küld a műszaki értékelést végző szervezetek szervezetének és a Bizottságnak az e melléklet 1–4. szakaszában meghatározott határidőkhöz viszonyított bármely késedelemről.

Amennyiben az európai értékelési dokumentum kidolgozására megadott határidő meghosszabbítása indokolt, többek között azon az alapon, hogy nem áll rendelkezésre az építési termék teljesítőképessége állandóságának értékelésének és ellenőrzésének rendszeréről szóló, hatályos bizottsági határozat, vagy azon az alapon, hogy új vizsgálati módszer kifejlesztésére van szükség, a Bizottság meghosszabbított határidőt határoz meg.

7.   Az európai értékelési dokumentum módosítása és elfogadása

A műszaki értékelést végző felelős szerv az európai értékelési dokumentum tervezetét elküldi a gyártónak, mely utóbbi tizenöt munkanapon belül elküldi észrevételeit. Ezt követően a műszaki értékelést végző szervezetek szervezete:

| a) | adott esetben tájékoztatja a gyártót arról, hogy az általa küldött észrevételeket milyen módon vették figyelembe; |
| --- | --- |

a)

adott esetben tájékoztatja a gyártót arról, hogy az általa küldött észrevételeket milyen módon vették figyelembe;

| b) | elfogadja az európai értékelési dokumentum tervezetét; valamint |
| --- | --- |

b)

elfogadja az európai értékelési dokumentum tervezetét; valamint

| c) | egy példányt elküld a Bizottságnak. |
| --- | --- |

c)

egy példányt elküld a Bizottságnak.

Ha a Bizottság az átvételtől számított tizenöt munkanapon belül az európai értékelési dokumentum tervezetével kapcsolatban kifogást juttat el a műszaki értékelést végző szervezetek szervezetéhez, akkor ez utóbbi a bizottsági kifogásoknak megfelelően módosítja a dokumentumot, majd pedig az elfogadott európai értékelési dokumentum egy-egy példányát elküldi a gyártónak és a Bizottságnak.

8.   A kihirdetendő végleges európai értékelési dokumentum

Amint a műszaki értékelést végző felelős szerv az elfogadott európai értékelési dokumentum alapján kiadta az első európai műszaki értékelést, az említett európai értékelési dokumentumot – adott esetben, az összegyűlt tapasztalatok alapján – módosítják. A végleges európai értékelési dokumentumot a műszaki értékelést végző szervezetek európai szervezete fogadja el, a dokumentum egy példányát pedig az európai értékelési dokumentum címének az Unió hivatalos nyelveire lefordított változatával együtt megküldi a Bizottságnak annak érdekében, hogy a Bizottság kihirdethesse annak hivatkozásait. A műszaki értékelést végző szervezetek európai szervezete a termék CE-jelöléssel történő ellátását követően elektronikus formában hozzáférhetővé teszi az európai értékelési dokumentumot.

---

III. MELLÉKLET

Image

Image

Image

---

IV. MELLÉKLET

Termékkörök és a műszaki értékelést végző szervezetekre vonatkozó követelmények

1. táblázat –   Termékkörök

| TERMÉKKÖR KÓDJA | TERMÉKKÖR |
| --- | --- |
| 1 | ELŐRE GYÁRTOTT NORMÁL/KÖNNYŰSÚLYÚ/AUTOKLÁVOZOTT PÓRUSBETON-TERMÉKEK |
| 2 | AJTÓK, ABLAKOK, ABLAKTÁBLÁK, KAPUK ÉS A HOZZÁJUK TARTOZÓ VASALATOK |
| 3 | MEMBRÁNOK, BELEÉRTVE A FOLYADÉKKÉNT FELHORDOTTAKAT ÉS A KÉSZLETEKET IS (VÍZ- ÉS/VAGY VÍZGŐZ-SZIGETELÉSI CÉLRA) |
| 4 | HŐSZIGETELŐ ANYAGOK
  TÖBBRÉTEGŰ SZIGETELŐ KÉSZLETEK/RENDSZEREK |
| 5 | SZERKEZETI TEHERHORDÓ ELEMEK
  SZERKEZETI ILLESZTÉSEKNÉL HASZNÁLT CSAPOK |
| 6 | KÉMÉNYEK, FÜSTGÁZVEZETÉKEK ÉS SPECIÁLIS TERMÉKEK |
| 7 | GIPSZTERMÉKEK |
| 8 | GEOTEXTÍLIÁK, GEOMEMBRÁNOK ÉS KAPCSOLÓDÓ TERMÉKEK |
| 9 | FÜGGÖNYFALAK/KÜLSŐ FALBURKOLAT/SZERKEZETLEZÁRÓ ÜVEGEZÉSI RENDSZEREK |
| 10 | RÖGZÍTETT TŰZOLTÓ KÉSZÜLÉKEK (TŰZJELZŐ- ÉS -ÉRZÉKELŐ RENDSZEREK, RÖGZÍTETT TŰZOLTÓ KÉSZÜLÉKEK, TŰZ- ÉS FÜSTÉRZÉKELŐ ÉS ROBBANÁSELFOJTÓ TERMÉKEK) |
| 11 | SZANITERÁRUK |
| 12 | FORGALMI KELLÉKEK: KÖZÚTI BERENDEZÉSEK |
| 13 | SZERKEZETI FAANYAGOK/ELEMEK ÉS SEGÉDANYAGAIK |
| 14 | FAALAPÚ PANELEK ÉS ELEMEK |
| 15 | CEMENT, ÉPÍTÉSI MÉSZ ÉS EGYÉB HIDRAULIKUS KÖTŐANYAGOK |
| 16 | BETONHOZ ALKALMAZOTT BETONACÉL ÉS FESZÍTETT ACÉL (ÉS SEGÉDANYAGAIK),
  UTÓFESZÍTŐ RENDSZEREK |
| 17 | FALAZAT ÉS EZZEL KAPCSOLATOS TERMÉKEK
  FALAZÓEGYSÉGEK, VAKOLÓHABARCS, SEGÉDANYAGOK |
| 18 | SZENNYVÍZ-ELVEZETÉSI ÉS -KEZELÉSI TERMÉKEK |
| 19 | PADLÓBURKOLATOK |
| 20 | FÉMBŐL KÉSZÜLT SZERKEZETI ANYAGOK ÉS SEGÉDANYAGOK |
| 21 | BELSŐFAL, KÜLSŐFAL- ÉS MENNYEZETBURKOLATOK BELSŐ VÁLASZFALRENDSZEREK |
| 22 | TETŐBURKOLATOK, TETŐ-FELÜLVILÁGÍTÓK, TETŐABLAKOK ÉS SEGÉDTERMÉKEK,
  TETŐSZERKEZETEK |
| 23 | ÚTÉPÍTÉSI TERMÉKEK |
| 24 | ADALÉKANYAGOK |
| 25 | ÉPÍTŐIPARI RAGASZTÓANYAGOK |
| 26 | BETONNAL, VAKOLÓ- ÉS FALAZÓHABARCCSAL KAPCSOLATOS TERMÉKEK |
| 27 | LÉGFŰTŐ BERENDEZÉSEK |
| 28 | EMBERI FOGYASZTÁSRA SZÁNT VÍZZEL NEM ÉRINTKEZŐ CSÖVEK, TARTÁLYOK ÉS EZEK SEGÉDANYAGAI |
| 29 | EMBERI FOGYASZTÁSRA SZÁNT VÍZZEL ÉRINTKEZŐ ÉPÍTÉSI TERMÉKEK |
| 30 | SÍKÜVEG-, PROFILÜVEG- ÉS ÜVEGTÉGLATERMÉKEK |
| 31 | ERŐÁTVITELI KÁBELEK, VEZÉRLŐKÁBELEK, TÁVKÖZLÉSI KÁBELEK |
| 32 | TÖMÍTŐANYAGOK CSATLAKOZÁSOKHOZ |
| 33 | RÖGZÍTŐANYAGOK |
| 34 | ÉPÜLETSZERKEZETEK, ÉPÜLETELEMEK, ELŐRE GYÁRTOTT ELEMEK |
| 35 | TŰZGÁTLÓ, TŰZTERJEDÉST GÁTLÓ, ÉS TŰZVÉDELMI TERMÉKEKTŰZKÉSLELTETŐ TERMÉKEK |

TERMÉKKÖR KÓDJA

TERMÉKKÖR

1

ELŐRE GYÁRTOTT NORMÁL/KÖNNYŰSÚLYÚ/AUTOKLÁVOZOTT PÓRUSBETON-TERMÉKEK

2

AJTÓK, ABLAKOK, ABLAKTÁBLÁK, KAPUK ÉS A HOZZÁJUK TARTOZÓ VASALATOK

3

MEMBRÁNOK, BELEÉRTVE A FOLYADÉKKÉNT FELHORDOTTAKAT ÉS A KÉSZLETEKET IS (VÍZ- ÉS/VAGY VÍZGŐZ-SZIGETELÉSI CÉLRA)

4

HŐSZIGETELŐ ANYAGOK

TÖBBRÉTEGŰ SZIGETELŐ KÉSZLETEK/RENDSZEREK

5

SZERKEZETI TEHERHORDÓ ELEMEK

SZERKEZETI ILLESZTÉSEKNÉL HASZNÁLT CSAPOK

6

KÉMÉNYEK, FÜSTGÁZVEZETÉKEK ÉS SPECIÁLIS TERMÉKEK

7

GIPSZTERMÉKEK

8

GEOTEXTÍLIÁK, GEOMEMBRÁNOK ÉS KAPCSOLÓDÓ TERMÉKEK

9

FÜGGÖNYFALAK/KÜLSŐ FALBURKOLAT/SZERKEZETLEZÁRÓ ÜVEGEZÉSI RENDSZEREK

10

RÖGZÍTETT TŰZOLTÓ KÉSZÜLÉKEK (TŰZJELZŐ- ÉS -ÉRZÉKELŐ RENDSZEREK, RÖGZÍTETT TŰZOLTÓ KÉSZÜLÉKEK, TŰZ- ÉS FÜSTÉRZÉKELŐ ÉS ROBBANÁSELFOJTÓ TERMÉKEK)

11

SZANITERÁRUK

12

FORGALMI KELLÉKEK: KÖZÚTI BERENDEZÉSEK

13

SZERKEZETI FAANYAGOK/ELEMEK ÉS SEGÉDANYAGAIK

14

FAALAPÚ PANELEK ÉS ELEMEK

15

CEMENT, ÉPÍTÉSI MÉSZ ÉS EGYÉB HIDRAULIKUS KÖTŐANYAGOK

16

BETONHOZ ALKALMAZOTT BETONACÉL ÉS FESZÍTETT ACÉL (ÉS SEGÉDANYAGAIK),

UTÓFESZÍTŐ RENDSZEREK

17

FALAZAT ÉS EZZEL KAPCSOLATOS TERMÉKEK

FALAZÓEGYSÉGEK, VAKOLÓHABARCS, SEGÉDANYAGOK

18

SZENNYVÍZ-ELVEZETÉSI ÉS -KEZELÉSI TERMÉKEK

19

PADLÓBURKOLATOK

20

FÉMBŐL KÉSZÜLT SZERKEZETI ANYAGOK ÉS SEGÉDANYAGOK

21

BELSŐFAL, KÜLSŐFAL- ÉS MENNYEZETBURKOLATOK BELSŐ VÁLASZFALRENDSZEREK

22

TETŐBURKOLATOK, TETŐ-FELÜLVILÁGÍTÓK, TETŐABLAKOK ÉS SEGÉDTERMÉKEK,

TETŐSZERKEZETEK

23

ÚTÉPÍTÉSI TERMÉKEK

24

ADALÉKANYAGOK

25

ÉPÍTŐIPARI RAGASZTÓANYAGOK

26

BETONNAL, VAKOLÓ- ÉS FALAZÓHABARCCSAL KAPCSOLATOS TERMÉKEK

27

LÉGFŰTŐ BERENDEZÉSEK

28

EMBERI FOGYASZTÁSRA SZÁNT VÍZZEL NEM ÉRINTKEZŐ CSÖVEK, TARTÁLYOK ÉS EZEK SEGÉDANYAGAI

29

EMBERI FOGYASZTÁSRA SZÁNT VÍZZEL ÉRINTKEZŐ ÉPÍTÉSI TERMÉKEK

30

SÍKÜVEG-, PROFILÜVEG- ÉS ÜVEGTÉGLATERMÉKEK

31

ERŐÁTVITELI KÁBELEK, VEZÉRLŐKÁBELEK, TÁVKÖZLÉSI KÁBELEK

32

TÖMÍTŐANYAGOK CSATLAKOZÁSOKHOZ

33

RÖGZÍTŐANYAGOK

34

ÉPÜLETSZERKEZETEK, ÉPÜLETELEMEK, ELŐRE GYÁRTOTT ELEMEK

35

TŰZGÁTLÓ, TŰZTERJEDÉST GÁTLÓ, ÉS TŰZVÉDELMI TERMÉKEKTŰZKÉSLELTETŐ TERMÉKEK

2. táblázat –   A műszaki értékelést végző szervezetekre vonatkozó követelmények

| Képesség | A képesség leírása | Követelmény |
| --- | --- | --- |
| 1. | Kockázatelemzés |

Képesség

A képesség leírása

Követelmény

1.

Kockázatelemzés

Az innovatív építési termékek használatából fakadó lehetséges kockázatok és előnyök azonosítása, az építményekbe történő beépítésükkor nyújtott teljesítőképességüket illető megalapozott/biztos műszaki információ nélkül.

A műszaki értékelést végző szervezet a nemzeti jogszabályok szerint jön létre, és jogi személyiséggel rendelkezik. Független az érdekelt felektől és minden különérdektől.

Ezenkívül a műszaki értékelést végző szervezetek olyan személyzettel rendelkeznek, amelyre az alábbiak jellemzők:

| a) | objektivitás és megbízható műszaki ítélőképesség; |
| --- | --- |

a)

objektivitás és megbízható műszaki ítélőképesség;

| b) | a kijelölése szerinti tagállamban hatályban levő jogszabályi előírások és egyéb követelmények pontos ismerete azon termékkörökre vonatkozóan, amelyek tekintetében a szerveket kijelölik; |
| --- | --- |

b)

a kijelölése szerinti tagállamban hatályban levő jogszabályi előírások és egyéb követelmények pontos ismerete azon termékkörökre vonatkozóan, amelyek tekintetében a szerveket kijelölik;

| c) | az építési gyakorlat általános ismerete, valamint alapos műszaki szaktudás azok termékkörökre vonatkozóan, amelyek tekintetében a szerveket kijelölik; |
| --- | --- |

c)

az építési gyakorlat általános ismerete, valamint alapos műszaki szaktudás azok termékkörökre vonatkozóan, amelyek tekintetében a szerveket kijelölik;

| d) | az építési folyamattal járó egyes kockázatoknak és a folyamat műszaki szempontjainak pontos ismerete; |
| --- | --- |

d)

az építési folyamattal járó egyes kockázatoknak és a folyamat műszaki szempontjainak pontos ismerete;

| e) | a meglevő harmonizált szabványok és vizsgálati módszerek pontos ismerete azon termékkörökre vonatkozóan, amelyek tekintetében a szerveket kijelölik; |
| --- | --- |

e)

a meglevő harmonizált szabványok és vizsgálati módszerek pontos ismerete azon termékkörökre vonatkozóan, amelyek tekintetében a szerveket kijelölik;

| f) | megfelelő nyelvi ismeretek. |
| --- | --- |

f)

megfelelő nyelvi ismeretek.

A műszaki értékelést végző szervezetek személyzetének javadalmazása nem függ az elvégzett vizsgálatok számától vagy a vizsgálatok eredményétől.

| 2. | Műszaki kritériumok megállapítása |
| --- | --- |

2.

Műszaki kritériumok megállapítása

A kockázatelemzés eredményének műszaki kritériumokra történő „lefordítása”, amelyekkel az építési termékek viselkedését és teljesítőképességét az alkalmazandó nemzeti követelmények teljesítése szempontjából értékelni lehet;

az építés folyamatában az építési termékek potenciális felhasználóiként részt vevő szereplők (gyártók, tervezők, építési vállalkozók, szerelők) számára szükséges műszaki információk biztosítása.

| 3. | Értékelési módszerek megállapítása |
| --- | --- |

3.

Értékelési módszerek megállapítása

A megfelelő (vizsgálati vagy számítási) módszerek megtervezése és validálása az építési termékek alapvető jellemzőinek teljesítőképesség-értékelése céljából, a technika mindenkori állásának figyelembevételével.

| 4. | Az egyéni üzemi gyártásellenőrzés meghatározása |
| --- | --- |

4.

Az egyéni üzemi gyártásellenőrzés meghatározása

Az egyes termékek gyártási eljárásának megértése és értékelése az olyan megfelelő intézkedések beazonosítása céljából, amelyekkel az adott gyártási eljárásban biztosítani lehet a termékállandóságot.

A műszaki értékelést végző szervezetek személyzete megfelelő ismeretekkel rendelkezik a gyártási eljárás és a termékjellemzők közötti összefüggésről az üzemi gyártásellenőrzés szempontjából.

| 5. | A termék értékelése |
| --- | --- |

5.

A termék értékelése

Az építési termékek alapvető jellemzők vonatkozásában nyújtott teljesítőképességének értékelése harmonizált kritériumok és harmonizált módszerek segítségével.

Az 1., 2. és 3. pontban felsorolt követelmények mellett a műszaki értékelést végző szervezetek hozzáférnek az építési termékek alapvető jellemzőinek teljesítőképesség-értékeléséhez szükséges eszközökhöz és felszerelésekhez azon termékkörökre vonatkozóan, amelyek tekintetében a szerveket kijelölik;

| 6. | Általános ügyvitel |
| --- | --- |

6.

Általános ügyvitel

A következetesség, megbízhatóság, objektivitás és nyomonkövethetőség biztosítása a megfelelő ügyviteli módszerek folyamatos alkalmazása által

A műszaki értékelést végző szervezetek az alábbiakkal rendelkeznek:

| a) | a helyes hivatali magatartás igazolt követése; |
| --- | --- |

a)

a helyes hivatali magatartás igazolt követése;

| b) | a műszaki értékelést végző szervezeten belül és valamennyi partnerével szemben az érzékeny információ bizalmas kezelését biztosító stratégia a kapcsolódó eljárásokkal együtt; |
| --- | --- |

b)

a műszaki értékelést végző szervezeten belül és valamennyi partnerével szemben az érzékeny információ bizalmas kezelését biztosító stratégia a kapcsolódó eljárásokkal együtt;

| c) | valamennyi releváns dokumentum iktatását, nyomonkövethetőségét, megőrzését és archiválását lehetővé tevő dokumentum-ellenőrzési rendszer; |
| --- | --- |

c)

valamennyi releváns dokumentum iktatását, nyomonkövethetőségét, megőrzését és archiválását lehetővé tevő dokumentum-ellenőrzési rendszer;

| d) | a megfelelő ügyviteli módszereknek való megfelelés rendszeres figyelemmel kíséréséhez szükséges belső ellenőrzésre és a vezetőség által végzett felülvizsgálatra irányuló mechanizmusok; |
| --- | --- |

d)

a megfelelő ügyviteli módszereknek való megfelelés rendszeres figyelemmel kíséréséhez szükséges belső ellenőrzésre és a vezetőség által végzett felülvizsgálatra irányuló mechanizmusok;

| e) | eljárás a fellebbezések és panaszok objektív kezelésére. |
| --- | --- |

e)

eljárás a fellebbezések és panaszok objektív kezelésére.

---

V. MELLÉKLET

A teljesítőképesség állandóságának értékelése és ellenőrzése

1.   A TELJESÍTŐKÉPESSÉG ÁLLANDÓSÁGÁNAK ÉRTÉKELÉSÉRE ÉS ELLENŐRZÉSÉRE SZOLGÁLÓ RENDSZEREK

| 1.1. | 1+. rendszer: A gyártó által kiadott teljesítőképességről szóló nyilatkozat az építési termék alapvető jellemzőinek tekintetében a következők szerint:






  a) | a gyártó végzi:






  i. | az üzemi gyártásellenőrzést; |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.

1+. rendszer: A gyártó által kiadott teljesítőképességről szóló nyilatkozat az építési termék alapvető jellemzőinek tekintetében a következők szerint:

a)

a gyártó végzi:

i.

az üzemi gyártásellenőrzést;

| ii. | a gyárban vett minták további vizsgálatát a meghatározott vizsgálati terv szerint; |
| --- | --- |

ii.

a gyárban vett minták további vizsgálatát a meghatározott vizsgálati terv szerint;

| b) | a bejelentett terméktanúsító szerv tanúsítványt a termék teljesítőképesség állandóságáról a következők alapján adja ki:






  i. | a terméktípus meghatározását típusvizsgálat (ideértve a mintavételt is), típusszámítás, táblázatba foglalt értékek vagy a termék leíró dokumentációja alapján; |
| --- | --- | --- |

b)

a bejelentett terméktanúsító szerv tanúsítványt a termék teljesítőképesség állandóságáról a következők alapján adja ki:

i.

a terméktípus meghatározását típusvizsgálat (ideértve a mintavételt is), típusszámítás, táblázatba foglalt értékek vagy a termék leíró dokumentációja alapján;

| ii. | a gyártó üzem és az üzemi gyártásellenőrzés alapvizsgálata; |
| --- | --- |

ii.

a gyártó üzem és az üzemi gyártásellenőrzés alapvizsgálata;

| iii. | az üzemi gyártásellenőrzés folyamatos felügyelete, vizsgálata és értékelése; |
| --- | --- |

iii.

az üzemi gyártásellenőrzés folyamatos felügyelete, vizsgálata és értékelése;

| iv. | az uniós piacon való fogalomba hozatalt megelőzően vett minták szúrópróbaszerű vizsgálata. |
| --- | --- |

iv.

az uniós piacon való fogalomba hozatalt megelőzően vett minták szúrópróbaszerű vizsgálata.

| 1.2. | 1. rendszer: A gyártó által kiadott teljesítőképességről szóló nyilatkozat az építési termék alapvető jellemzőinek tekintetében a következők szerint:






  a) | a gyártó végzi:






  i. | az üzemi gyártásellenőrzést; |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.

1. rendszer: A gyártó által kiadott teljesítőképességről szóló nyilatkozat az építési termék alapvető jellemzőinek tekintetében a következők szerint:

a)

a gyártó végzi:

i.

az üzemi gyártásellenőrzést;

| ii. | a gyárban vett mintáknak a gyártó által végzett további vizsgálatát a meghatározott vizsgálati terv szerint; |
| --- | --- |

ii.

a gyárban vett mintáknak a gyártó által végzett további vizsgálatát a meghatározott vizsgálati terv szerint;

| b) | a bejelentett terméktanúsító szerv a termék teljesítőképesség állandóságának tanúsítványát a következők alapján adja ki:






  i. | a terméktípus meghatározása típusvizsgálat (ideértve a mintavételt is), típusszámítás, táblázatba foglalt értékek vagy a termék leíró dokumentációja alapján; |
| --- | --- | --- |

b)

a bejelentett terméktanúsító szerv a termék teljesítőképesség állandóságának tanúsítványát a következők alapján adja ki:

i.

a terméktípus meghatározása típusvizsgálat (ideértve a mintavételt is), típusszámítás, táblázatba foglalt értékek vagy a termék leíró dokumentációja alapján;

| ii. | a gyártó üzem és az üzemi gyártásellenőrzés alapvizsgálata; |
| --- | --- |

ii.

a gyártó üzem és az üzemi gyártásellenőrzés alapvizsgálata;

| iii. | az üzemi gyártásellenőrzés folyamatos felügyelete, vizsgálata és értékelése. |
| --- | --- |

iii.

az üzemi gyártásellenőrzés folyamatos felügyelete, vizsgálata és értékelése.

| 1.3. | 2+. rendszer: A gyártó által kiadott teljesítőképességről szóló nyilatkozat az építési termék alapvető jellemzőinek tekintetében a következők szerint:






  a) | a gyártó végzi:






  i. | a terméktípus meghatározását típusvizsgálat (ideértve a mintavételt is), típusszámítás, táblázatba foglalt értékek vagy a termék leíró dokumentációja alapján; |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

2+. rendszer: A gyártó által kiadott teljesítőképességről szóló nyilatkozat az építési termék alapvető jellemzőinek tekintetében a következők szerint:

a)

a gyártó végzi:

i.

a terméktípus meghatározását típusvizsgálat (ideértve a mintavételt is), típusszámítás, táblázatba foglalt értékek vagy a termék leíró dokumentációja alapján;

| ii. | az üzemi gyártásellenőrzést; |
| --- | --- |

ii.

az üzemi gyártásellenőrzést;

| iii. | a gyárban vett minták további vizsgálatát a meghatározott vizsgálati terv szerint; |
| --- | --- |

iii.

a gyárban vett minták további vizsgálatát a meghatározott vizsgálati terv szerint;

| b) | a bejelentett gyártásellenőrzés-tanúsító szerv az üzemi gyártásellenőrzés megfelelőségi tanúsítványát a következők alapján adja ki:






  i. | a gyártó üzem és az üzemi gyártásellenőrzés alapvizsgálata; |
| --- | --- | --- |

b)

a bejelentett gyártásellenőrzés-tanúsító szerv az üzemi gyártásellenőrzés megfelelőségi tanúsítványát a következők alapján adja ki:

i.

a gyártó üzem és az üzemi gyártásellenőrzés alapvizsgálata;

| ii. | az üzemi gyártásellenőrzés folyamatos felügyelete, vizsgálata és értékelése. |
| --- | --- |

ii.

az üzemi gyártásellenőrzés folyamatos felügyelete, vizsgálata és értékelése.

| 1.4. | 3. rendszer: A gyártó által kiadott teljesítőképességről szóló nyilatkozat az építési termék alapvető jellemzőinek tekintetében a következők szerint:






  a) | a gyártó végzi az üzemi gyártásellenőrzést; |
| --- | --- | --- |

1.4.

3. rendszer: A gyártó által kiadott teljesítőképességről szóló nyilatkozat az építési termék alapvető jellemzőinek tekintetében a következők szerint:

a)

a gyártó végzi az üzemi gyártásellenőrzést;

| b) | a bejelentett vizsgáló laboratórium végzi a terméktípus meghatározását típusvizsgálat (ideértve a gyártó által végrehajtott mintavételt is), típusszámítás, táblázatba foglalt értékek vagy a termék leíró dokumentációja alapján; |
| --- | --- |

b)

a bejelentett vizsgáló laboratórium végzi a terméktípus meghatározását típusvizsgálat (ideértve a gyártó által végrehajtott mintavételt is), típusszámítás, táblázatba foglalt értékek vagy a termék leíró dokumentációja alapján;

| 1.5. | 4. rendszer: A gyártó által kiadott teljesítőképességről szóló nyilatkozat az építési termék alapvető jellemzőinek tekintetében a következők szerint:






  a) | a gyártó végzi:






  i. | a terméktípus meghatározását típusvizsgálat, típusszámítás, táblázatba foglalt értékek vagy a termék leíró dokumentációja alapján; |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.

4. rendszer: A gyártó által kiadott teljesítőképességről szóló nyilatkozat az építési termék alapvető jellemzőinek tekintetében a következők szerint:

a)

a gyártó végzi:

i.

a terméktípus meghatározását típusvizsgálat, típusszámítás, táblázatba foglalt értékek vagy a termék leíró dokumentációja alapján;

| ii. | az üzemi gyártásellenőrzést; |
| --- | --- |

ii.

az üzemi gyártásellenőrzést;

| b) | a bejelentett szervnek nincsenek feladatai. |
| --- | --- |

b)

a bejelentett szervnek nincsenek feladatai.

2.   A TELJESÍTŐKÉPESSÉG ÁLLANDÓSÁGÁNAK ÉRTÉKELÉSÉBE ÉS ELLENŐRZÉSÉBE BEVONT SZERVEK

Az építési termék teljesítőképesség állandóságának értékelésébe és ellenőrzésébe bevont, bejelentett szervek funkcióját illetően különbséget kell tenni a következők között:

| 1. | terméktanúsító szerv: olyan állami vagy nem állami bejelentett szerv, amely rendelkezik a kellő szakértelemmel és felelősséggel a terméktanúsítás megadott eljárási és irányítási szabályok szerinti elvégzéséhez. |
| --- | --- |

1.

terméktanúsító szerv: olyan állami vagy nem állami bejelentett szerv, amely rendelkezik a kellő szakértelemmel és felelősséggel a terméktanúsítás megadott eljárási és irányítási szabályok szerinti elvégzéséhez.

| 2. | üzemi gyártásellenőrző tanúsító szerv: olyan állami vagy nem állami bejelentett szerv, amely rendelkezik a kellő szakértelemmel és felelősséggel az üzemi gyártásellenőrzés tanúsításának megadott eljárási és irányítási szabályok szerinti elvégzéséhez; |
| --- | --- |

2.

üzemi gyártásellenőrző tanúsító szerv: olyan állami vagy nem állami bejelentett szerv, amely rendelkezik a kellő szakértelemmel és felelősséggel az üzemi gyártásellenőrzés tanúsításának megadott eljárási és irányítási szabályok szerinti elvégzéséhez;

| 3. | vizsgáló laboratórium: olyan bejelentett laboratórium, amely anyagok vagy építési termékek jellemzőit vagy teljesítőképességét méri, vizsgálja, teszteli, kalibrálja vagy más módon meghatározza. |
| --- | --- |

3.

vizsgáló laboratórium: olyan bejelentett laboratórium, amely anyagok vagy építési termékek jellemzőit vagy teljesítőképességét méri, vizsgálja, teszteli, kalibrálja vagy más módon meghatározza.

3.   OLYAN ALAPVETŐ JELLEMZŐK, AMELYEK ESETÉBEN NEM KÖTELEZŐ A VONATKOZÓ HARMONIZÁLT MŰSZAKI SPECIFIKÁCIÓRA VALÓ HIVATKOZÁS

| 1. | Tűzzel szembeni viselkedés. |
| --- | --- |

1.

Tűzzel szembeni viselkedés.

| 2. | Tűzállóság. |
| --- | --- |

2.

Tűzállóság.

| 3. | Kültéri tűzzel szembeni viselkedés. |
| --- | --- |

3.

Kültéri tűzzel szembeni viselkedés.

| 4. | Zajelnyelés. |
| --- | --- |

4.

Zajelnyelés.

| 5. | Veszélyes anyagok kibocsátása. |
| --- | --- |

5.

Veszélyes anyagok kibocsátása.

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A Bizottság 2008. május 23-án benyújtotta az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatot. (1) A Szerződés 95. cikkén alapuló javaslathoz (2) hatásvizsgálatot is mellékeltek.

Az Európai Parlament az első olvasatot követően 2009. április 23-án nyilvánított véleményt (3).

A Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. február 25-én terjesztette elő véleményét (4).

A Bizottság 2009. október 20-án módosított javaslatot nyújtott be (5).

A Versenyképességi Tanács 2010. május 25-én megerősítette politikai megállapodását az első olvasatban kialakított álláspont későbbi elfogadása céljából a Szerződés 294. cikkével összhangban.

A Tanács 2010. szeptember 13-án elfogadta a 10753/10 dokumentumban foglalt, a javaslatról az első olvasatban kialakított álláspontját.

II.   CÉLKITŰZÉS

A fent említett javaslat célja az volt, hogy az építési termékekről szóló 89/106/EGK irányelvet (6) felváltsa egy olyan hatékonyabb jogszabállyal, amely figyelembe veszi a közösségi harmonizációs jogszabályok (új jogi keret) (7) terén bekövetkezett új fejleményeket és azt a tényt, hogy a 89/106/EGK irányelv rendelkezéseinek végrehajtása és alkalmazása nem mindig volt teljesen eredményes. A javaslat egyes területeken – így például a harmadik fél feladatait ellátó szervek bejelentésére vonatkozó kritériumok és a piacfelügyeleti előírások terén – követi az új jogi keret rendelkezéseit.

Más kérdésekben viszont az építési termékekről szóló rendelet e termékek sajátos jellegéből fakadóan eltér az új megközelítést követő szokásos jogszabályoktól, hiszen az építési termékeket általában szakmai felhasználóknak szállítják és épületbe való beépítésre szánják, amelyek esetében a biztonsági követelmények a teljes építményre vonatkoznak, nem pedig az egyes termékekre. Más harmonizált termékek gyártóival szemben az építési termékek gyártói nem megfelelőségi, hanem teljesítménynyilatkozatot állítanak ki, mivel az építési termékeknek használatuktól és üzembe helyezésüktől függően különböző követelményeknek kell megfelelniük. Így az építési termékeken feltüntetett CE-jelölés más szempontokra vonatkozik, mint a fogyasztási cikkek CE-jelölése.

Emellett a különböző épületek és helyzetek tekintetében többek között „az építményekre vonatkozó alapvető követelmények” formájában meghatározott eltérő regionális körülményekből adódóan a nemzeti és regionális hatóságok saját területükön külön követelményeket határozhatnak meg az építési termékekre vonatkozóan. Ezek a jelentős különbségek indokolják, hogy az építési termékekről szóló rendelet nem mindenben követi a más, a közösségi harmonizációs jogalkotás hatálya alá tartozó termékekre vonatkozó új jogi keret referenciarendelkezéseit.

A rendelet az építési termékek forgalmazására vonatkozó szabályokat hivatott meghatározni, különösen a CE-jelölés, a gazdasági szereplőkre vonatkozó kötelezettségek, a bejelentett szervek, a műszaki értékelést végző szervek, valamint a hatáskörrel rendelkező hatóságok által végzett piacfelügyelet tekintetében. A javaslat értelmében a gyártó elméletileg kétféle módszer közül választhat: vagy teljesítménynyilatkozatot tesz egy harmonizált szabvánnyal összhangban (a teljesítmény fogalmán alapuló megközelítés), vagy elvégezteti az európai műszaki értékelést, amelynek eredménye az európai értékelési dokumentum. A javaslat célja az is, hogy a mikrovállalkozások és egyedi gyártású termékek számára megkönnyítse a helyi és regionális piacokra való belépést az egyéni műszaki dokumentáció használata révén, ami csökkentheti a termékek vizsgálatának költségeit.

III.   A TANÁCS ELSŐ OLVASATBAN KIALAKÍTOTT ÁLLÁSPONTJÁNAK ELEMZÉSE
   (8)

1.   
  Általános megállapítások

A kompromisszumos szöveg, amelyről a Tanácsban politikai megállapodásra jutottak, megőrzi a bizottsági javaslat célkitűzéseit. A szöveg ugyanakkor átvette az Európai Parlament által az első olvasatban elfogadott legfontosabb módosítások egy részét. A tanácsi munkacsoportban folytatott tárgyalások során bevezetett új elemek közül több is az alábbi pontosításokra vonatkozik: az európai műszaki értékelést csak harmonizált szabvány által nem, vagy nem teljes mértékben szabályozott termék esetében kell kiadni, illetve a termékügyi kapcsolattartó pontok feladatainak és lehetőségeinek részletes leírása. A szöveg leglényegesebb kiigazítása a teljesítménynyilatkozat kötelező jellegének pontosítására vonatkozik, azonban egy külön cikkben meghatározott eltérések nagyobb mértékű rugalmasságot biztosítanak ezen a téren.

Ezenkívül a Tanács által bevezetett új elemet képeznek azon rendelkezések, amelyek az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást felváltják a „felhatalmazáson alapuló jogi aktusok”-ra vonatkozó új eljárással a Lisszaboni Szerződés (EUMSz.) értelmében.

2.   
  Az EP módosításai

Az Európai Parlament első olvasatban 102 módosítást fogadott el a szöveggel kapcsolatban (9), köztük a 32., 33., 36. és 39. módosítást együttesen, a 11. és 96. módosítást együttesen, a 12., 26. és 44. módosítást együttesen, a 19.-et és 57.-et együttesen, a 20.-at és a 23.-at együttesen, a 40.-et és a 101.-et együttesen, az 50.-et és az 51.-et együttesen, a 7.-et és az 52.-et együttesen, a 108.-at és az 55.-et együttesen, a 70.-et és a 94.-et együttesen, a 77., 122. és 111. módosítást együttesen, valamint a 95. és 114. módosítást, amelyek közül mindegyiket kombinált módosításként lehet értelmezni, mivel logikusan következnek egymásból. A munkacsoportban folytatott tárgyalások során a Tanács több alkalommal megvizsgálta az EP módosításait. A Tanács végül elfogadta az EP módosításainak többségét (54) legalább részben, néhányat közülük tartalmilag, másokat szó szerinti megfogalmazásban. A Tanács végezetül 48 EP módosítást elutasított.

2.1.   
  A Tanács által elfogadott, az első olvasatban kialakított álláspont szövegébe beépített EP módosítások

A 4., 125., 8., 9., 13., 14., 17., 21., 24., 43., 47., 68., 79., 99., 100., 102., 103., 104., 105. és 106. módosítást gyakorlatilag szó szerint beépítettek a tanácsi szövegbe tekintettel arra, hogy a Tanács többé-kevésbé támogatta az Európai Parlament indokolását.

2.2.   
  Elvben vagy részben elfogadott, a szövegben változtatásokkal átvett EP módosítások

7. és 52. módosítás – új (14b) preambulumbekezdés és 6. cikk, jelenleg: 7. cikk (a tagállam hivatalos nyelve)

A Tanács a felhasználók tájékoztatása szempontjából elismerte a módosítás hasznosságát. Azonban a 6. cikk (5) bekezdésének, jelenleg: 7. cikk (4) bekezdésének a Tanács általi megfogalmazása elég egyértelmű, továbbá összhangban áll az új jogi kerettel. A tagállamok számára biztosítani kellene annak lehetőségét, hogy engedélyezhessék a teljesítménynyilatkozat megtételét saját hivatalos nyelvüktől eltérő nyelven is. Az EP módosítás szellemének és a tanácsi szövegnek a gyakorlati alkalmazása közötti különbség mindazonáltal meglehetősen elhanyagolható lesz. A tanácsi szöveg a forgalmazásra történő hivatkozás révén szélesebb körű hatállyal bírna.

12. ((20a) preambulumbekezdés), 26. (2. cikk) és 44. módosítás (5. cikk (1) bekezdés, jelenleg: 6. cikk (1) bekezdés) (bizottsági határozatban megállapított fő jellemzők, amelyekről nyilatkozatot kell tenni)

A Tanács a közösségi harmonizáció színvonalának emelése érdekében támogatta az Európai Parlamentnek egy fontos újításra irányuló kérését. Abban az esetben, ha a Bizottság úgy határoz, hogy egy fő jellemzőt nyilatkozatban kell megadni, a gyártónak akkor is el kell készítenie a teljesítménynyilatkozatot és nyilatkoznia kell az adott fő jellemző teljesítményéről, ha a nemzeti piac szintjén nincsenek erre vonatkozó konkrét rendelkezések.

A Tanács által a (11a) és (12a) preambulumbekezdésben, valamint a 3. cikk (3) bekezdésben használt szerkezet és megfogalmazás azonban eltér az EP módosításaitól.

124. módosítás – új (7a) preambulumbekezdés (az építkezés helyén gyártott termékek kizárása)
  (a módosítás a meghatározás-szakaszhoz kapcsolódik, 32., 33., 36. és 39. módosítás)

A Tanács a jogi szakértőivel folytatott konzultációt követően azt a megoldást részesítette előnyben, hogy az építkezés helyén gyártott termékeket, mint olyanokat ne zárják ki eleve a forgalomba hozatal fogalmából. Ehelyett a gyártó ezen a ponton választhatna a között, hogy nyilatkozik a teljesítményről és átveszi az azzal járó kötelezettségeket, avagy sem. A Tanács ezért az építkezés helyén gyártott építési termékeket beillesztette a 4a. cikk (jelenleg: 5. cikk) szerinti eltérések közé.

16. módosítás – (29) preambulumbekezdés, jelenleg: (30) preambulumbekezdés (a teljesítménynyilatkozat kötelező jellege)

Az EP-módosítás hangsúlyozza a teljesítménynyilatkozat kötelező jellegét és az abból következő CE-jelölést. A tanácsi szövegben szereplő megoldás értelmében a 4a. cikk, jelenleg: 5. cikk szerinti eltérés lehetőséget adna arra, hogy ne kelljen a teljesítményről nyilatkozni, és ebből következően bizonyos jól meghatározott esetekben ne kelljen a CE-jelölést elhelyezni. A két szöveg egybevág a tekintetben, hogy a tanácsi szöveg érintetlenül hagyja azt az elvet, mely szerint CE-jelölést csak abban az esetben lehet elhelyezni, ha teljesítménynyilatkozatot is kiállítottak (8. cikk).

115. módosítás – 2. cikk („harmonizált szabvány által nem szabályozott vagy nem teljes mértékben szabályozott termék” meghatározása)

A Tanács beépítette e módosítás tartalmát az „európai értékelési dokumentum”-ról szóló 19. cikkbe, némileg módosítva az ott megfogalmazott feltételeket.

27. módosítás – 2. cikk („építési termék teljesítménye” meghatározása)

A Tanács átvette a javasolt meghatározás legnagyobb részét, az „érték” kifejezést azonban nem pontosította.

116. módosítás – 2. cikk („küszöbszint” meghatározása)

A Tanács ennek a fogalommeghatározásnak egy rövidebb és némileg módosított változatát részesítette előnyben, és az új (15) és (16) preambulumbekezdést kiegészítette a „küszöbszint” fogalmának magyarázatával.

117. módosítás – 2. cikk („osztály” meghatározása)

A Tanács ennek a meghatározásnak egy rövidebb és némileg módosított változatát részesítette előnyben.

30. módosítás – 2. cikk („európai műszaki értékelés” meghatározása)

A Tanács ennek a meghatározásnak egy némileg módosított változatát részesítette előnyben, mivel az jobban összhangban áll a 18–18e. cikk és a 19–21., jelenleg: 19–27. cikk szerkezetével.

32., 33., 36. és 39. módosítás – 2. cikk (egyes meghatározások sorrendjének megváltoztatása)

A Tanács részben elfogadta a módosítást, de nem követte a meghatározások sorrendjének teljes körű megváltoztatását.

40. módosítás – 2. cikk („üzemi gyártásellenőrzés” meghatározása)

A Tanács részben, a szöveg apróbb kiigazításával, elfogadta a módosítást.

41. módosítás – 2. cikk („készlet” meghatározása)

A Tanács részben, a szöveg apróbb kiigazításával, elfogadta a módosítást.

42. módosítás – 4. cikk (teljesítménynyilatkozat)

A Tanács elfogadta a módosítás szellemét, miszerint a teljesítménynyilatkozat kötelező jelleggel történő kiállítása számítson „jellemző” esetnek. A módosítást az erre a központi problémára vonatkozó átfogó megoldásnak az összefüggésében kell tekinteni, mely a következő elemeket foglalja magában: i. a teljesítménynyilatkozat kiállítására vonatkozó általános kötelezettség a harmonizált szabványok által szabályozott építési termékek esetében, vagy ha az építési termék tekintetében európai műszaki értékelést adtak ki; ii. nemzeti rendelkezések, illetve bizottsági határozat (3. cikk (3) bekezdés) hiányában az 5. cikk ugyanakkor (a teljesítménynyilatkozat kiállítására vonatkozó követelménytől való) eltéréseket tesz lehetővé, melyek korlátozott hatályúak (pl. kis szériájú nem sorozatgyártás vagy hagyományos épületek felújítására használt termékek esetében); iii. végezetül a 6. cikk célja, hogy megakadályozza az „üres” teljesítménynyilatkozatok kiállítását azokban az esetekben, amikor a gyártóra nem vonatkoznak az eltérések, és köteles a teljesítményről nyilatkozni, de ahol az európai vagy nemzeti rendelkezések közül egy sem követeli meg, hogy egy konkrét fő jellemzőt nyilatkozatban adjanak meg (vagy amikor a gyártó önkéntesen nyilatkozik a teljesítményről, és ily módon úgy dönt, hogy nem él az eltérések adta lehetőséggel).

107. módosítás – 5. cikk, jelenleg: 6. cikk (a teljesítménynyilatkozat tartalma)

A Tanács részben elfogadta ezt a módosítást. Azonban a tanácsi szöveg szerint csak azokat a fő jellemzőket kell nyilatkozatban megadni, amelyek esetében léteznek nemzeti vagy európai rendelkezések. Ennek ellenére legalább egy fő jellemzőt minden esetben meg kell adni nyilatkozatban. Ennélfogva a tanácsi szöveget ezen EP módosítás némileg enyhébb változataként lehet értelmezni.

53. módosítás – 7. cikk (1) bekezdés, jelenleg: 8. cikk (1) bekezdés (a CE-jelölés elhelyezése és az „importőr” szerepe)

A Tanács a módosítás első részét oly módon illesztette be, hogy a megfogalmazást némileg átalakította. A második rész azonban nem volt elfogadható, mivel ha az importőr el akarja helyezni a CE-jelölést, egyébként is át kell vállalnia a gyártó teljes felelősségét és szerepét.

118. módosítás – 16. cikk, jelenleg: 17. cikk (harmonizált szabványok)

A Tanács elfogadta a módosítás első részét elvben, de nem szó szerinti megfogalmazásban. A módosítás második része túllépne a rendelet hatályán, és ezért el kellett utasítani.

61. módosítás – 16. cikk, jelenleg: 17. cikk (tartósság és rendeltetés)

A Tanács elutasította a „tartósság” beillesztésére vonatkozó első részt, mert a tartósság a teljesítmény egy aspektusának tekinthető. A módosítás második részét hasznos pontosításként elfogadták, azonban sokkal rövidebb megfogalmazásban.

119. módosítás – 18. cikk (2), (3) és (4) bekezdés, jelenleg: 27. cikk (teljesítményszint vagy -osztály meghatározásának folyamata)

A Tanács gyakorlatilag valamennyi EP módosítást elvben és tartalmát tekintve elfogadta. Mindazonáltal a Tanács úgy véli, hogy a saját megfogalmazása következetesebb.

66. módosítás – 19. cikk, jelenleg: 28. cikk (teljesítményállandósági értékelési és ellenőrzési rendszerek)

A Tanács továbblépett az EP módosítás tartalmán kijelentve, hogy a rendszer kiválasztásának nemcsak a biztonsági követelményekkel, hanem az építményekre vonatkozó összes alapvető követelménnyel is összhangban kell lennie.

70. és 94. módosítás: – 21. cikk (1) bekezdés, jelenleg 26. cikk és II. melléklet (az európai műszaki értékelés kiadásának alkalmazási köre)

E módosításokat nem kizárólag szerkesztési okok miatt építették be. A 19. cikk (korábbi 18. cikk) már egyértelműen meghatározta, hogy az európai értékelési dokumentum „harmonizált szabvány által nem szabályozott vagy nem teljes mértékben szabályozott termék” esetében releváns, és az európai műszaki értékelések kiadása egyenesen következik abból.

73. módosítás – 25. cikk (2) bekezdés, jelenleg: 31. cikk (a műszaki értékelést végző szervek közötti koordináció és a műszaki értékelést végző szervek szervezetének feladatai)

Az e módosításban leírt feladatot megfelelően szabályozza az ugyanennek a bekezdésnek egy másik francia bekezdésében szereplő megfogalmazás: „az érintett felekkel való együttműködés”.

77., 122. és 111. módosítás, 26. cikk, jelenleg: 36. cikk (egyéni műszaki dokumentáció használata)

A Tanács nagyrészt elfogadta e módosítás tartalmát, valamint a módosítás mögött húzódó érvelést. A módosításnak mindössze néhány pontját utasították el lévén, hogy azok rossz helyen szerepelnek vagy feleslegesek.

78. módosítás, 27. cikk, jelenleg: 37. cikk (a cikk címe)

Tartalmát tekintve a módosítás helyes, de azt az elfogadott 79. módosítás már szabályozza.

112. módosítás, 27. cikk, (2b) bekezdés (új); jelenleg: 37. cikk (jelentés e cikk végrehajtásáról)

A Tanács, bár elvben elfogadja e módosítást, hajlik arra az álláspontra, hogy a Bizottságnak az e cikkről készített külön jelentése szükségtelen, továbbá az 53a. cikkben (jelenleg: 67. cikk) előírtaknak megfelelő általános jelentés kellőképpen kiterjedhet annak tartalmára.

92. módosítás, I. melléklet, 6. rész (világítás és energiahatékonyság)

A Tanács elfogadta a módosítás első részét. A jelek szerint a második részről a közösségi harmonizációs jogszabályok más részei már rendelkeznek, ezen túlmenően a megfogalmazás nem alkalmas az építményekre vonatkozó alapvető követelmények ismertetésére.

2.3.   
  Elutasított, a tanácsi szövegbe nem beépített módosítások

1. módosítás – (1) preambulumbekezdés (az ember alkotta környezetet ért károsodás)

A módosítást nem építették be, mivel a Tanács úgy vélte, hogy az építményekre vonatkozó alapvető követelmények (I. melléklet) e tekintetben kellően specifikusak.

2. módosítás – új (8a) preambulumbekezdés (teljesítmény az egészségügyi és biztonsági szempontok tekintetében)

Minden esetben, amikor az e módosításban foglaltak alkalmazandók, a lényeges következményeket magában a vonatkozó harmonizált műszaki specifikációban határoznák meg, amelynek alapján a gyártó nyilatkozik a teljesítményről. Elképzelhető, hogy vannak nagyon egyszerű építési termékek, amelyek esetében az egészségügyi és biztonsági szempontokat nem szükséges külön megemlíteni a teljesítménynyilatkozatban. A Tanács ezért nem látta szükségesnek egy ilyen preambulumbekezdés beillesztését.

3. módosítás – (10) preambulumbekezdés, jelenleg: (12) preambulumbekezdés

A bevált szövegezési technikát követő bizottsági szöveg alkalmasabbnak tűnik egy preambulumbekezdés megfogalmazására.

5. módosítás – (14) preambulumbekezdés, jelenleg: (17) preambulumbekezdés (a harmonizált szabványok alá tartozó termékkör)

A módosítás nem szükséges, mivel a Bizottság e tekintetben betöltött szerepe a 17. és soron következő cikkekben részletesen le van írva.

6. módosítás – új (14a) preambulumbekezdés (a műszaki szervek összetétele)

A Tanács véleménye szerint a módosítás egyértelműen e rendelet hatályán kívül esik, mivel a műszaki szervekben való részvételt nem lehet a jelenlegi jogi aktussal előírni.

10. módosítás – (19) preambulumbekezdés, jelenleg: (21) preambulumbekezdés (európai értékelési dokumentumtervezetek)

Mivel a Tanács továbbra is használja az „európai értékelési dokumentumtervezet” fogalmát, különösen a II. mellékletben, e módosítást nem lehetett elfogadni.

11. + 96. módosítás – (20) preambulumbekezdés, jelenleg: (22) preambulumbekezdés és II. melléklet 2.5. pont (független tudományos szakértő)

Ami a műszaki értékelést végző szervek munkájának felépítését illeti, a Tanács inkább ahhoz a változathoz ragaszkodott, amit a Bizottság javasolt.

15. módosítás – (28) preambulumbekezdés, jelenleg: (29) preambulumbekezdés (az importőr által elhelyezett CE-jelölés)

A Tanács nem vélte úgy, hogy e módosítás a pontosabb értelmezést szolgálta volna. Azon importőr, aki átveszi a gyártó szerepét, amúgy is eleget kell, hogy tegyen a gyártó valamennyi kötelezettségének. Ezért nem lenne tanácsos eltérni az új jogi keret szellemétől, és egyetlenlehetőséget kiválasztani, amelyben az importőr átveszi a gyártó kötelezettségeit.

18. módosítás – új (33a) preambulumbekezdés (vizsgálat vagy további vizsgálat nélkül)

A Tanács tartózkodott e preambulumbekezdés bevezetésétől, mivel úgy véli, hogy a 26. cikk (jelenleg: 36. cikk) elég egyértelműen fogalmaz egy bizonyos teljesítményszint vagy -osztály vizsgálat vagy további vizsgálat nélküli elérését illetően. Továbbá a fentiekre vonatkozó részletek szabályozása felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a Bizottság feladata (50. és soron következő cikkek, jelenleg: 60. és soron következő cikkek).

19. és 57. módosítás – (35) preambulumbekezdés, jelenleg: (38) preambulumbekezdés és 9. cikk, jelenleg: 10. cikk (tájékoztatás a fellebbezési eljárásokról)

A Tanács véleménye szerint a kijelölt termékügyi kapcsolattartó pontoknak legalábbis nem központi feladata, hogy tájékoztatást nyújtson a fellebbezési eljárásról.

20. és 23. módosítás – (42a) (új) és (43c) (új) preambulumbekezdés – a természeti erőforrások fenntartható használata

A Tanács nem tartotta feltétlenül szükségesnek a fenti, részben jövőbeli fejleményeket ismertető preambulumbekezdések beillesztését.

22. módosítás – új (43b) preambulumbekezdés (a szabványosítási rendszer felülvizsgálata)

A Tanács nem tartotta helyénvalónak, hogy preabulumbekezdésben kérjen a szabványosítási rendszer felülvizsgálatára vonatkozó bizottsági javaslatot. A szabványosítási rendszer teljes körű felülvizsgálata jelenleg is tart. A hatályos rendszer felülvizsgálatára preambulumbekezdés formájában felszólítani a Bizottság kezdeményezési jogára és a jogalkotás minőségének javítására tekintettel is megkérdőjelezhető döntés volna.

34. módosítás – 2. cikk (a „felhasználó” meghatározása)

A Tanács mérlegelte az építési termékek felhasználóira vonatkozó külön meghatározás beillesztésével járó előnyöket és hátrányokat. Végül olyan megoldást részesített előnyben, ahol a felhasználó fogalma az új jogi keretben, illetve más európai vagy nemzeti jogszabályokban meghatározott módon szerepel.

35. módosítás – 2. cikk (a „műszaki értékelést végző szerv” meghatározása)

Tekintettel arra, hogy a rendelet egy egész fejezetet szán a műszaki értékelést végző szerveknek és azon részletes rendelkezéseknek, amelyeknek meg kell felelniük, a Tanács a külön meghatározást szükségtelennek tartotta.

46. módosítás – 5. cikk, jelenleg: 6. cikk (a harmonizált szabvány címe)

A Tanács szerint a harmonizált szabvány címének említése a teljesítménynyilatkozat tartalmának szempontjából nem feltétlenül szükséges.

48. módosítás – 5. cikk, jelenleg: 6. cikk (a teljesítményállandósági értékelési és ellenőrzési eljárás részletes leírása)

A Tanács úgy vélte, hogy a teljesítménynyilatkozat tartalmát tekintve e módosítás túlzott terhet jelentő követelményhez vezetne.

49. és 101. módosítás – 5. cikk, jelenleg: 6. cikk és IIIa. melléklet (új) (építési termékben található veszélyes anyagok)

A Tanács a teljesítménynyilatkozatba nem épített be az építési termékekben található veszélyes anyagokra vonatkozó beszámolási kötelezettséget. Az új (21a) preambulumbekezdés (jelenleg: (24) preambulumbekezdés) szerint azonban a gyártó az építési termékek felhasználói számára önkéntesen nyújthat tájékoztatást a veszélyes anyagokról.

50. és 51. módosítás – 6. cikk, jelenleg: 7. cikk (teljesítménynyilatkozat elektronikus formában)

A Tanács egyáltalán nem tartotta helyénvalónak, hogy egy jellemző esetet oly módon határozzanak meg, hogy az építési termékek vásárlóinak és felhasználóinak a teljesítménynyilatkozat elektronikus formában történő külön küldésére kellene hagyatkozniuk, és nem találnák a kötelező információt magán az adott terméken vagy egy egész terméktételen. Ezen túlmenően a különleges esetek – például, amikor szakmai környezetben a teljesítménynyilatkozatot automatikusan elektronikus formában küldhetik meg az ügyfél számára – a „felhatalmazáson alapuló jogi aktusok” révén a Bizottság hatáskörén belül a későbbiek során meghatározhatók.

108. és 55. módosítás – 8. cikk (2) és (3) bekezdés, jelenleg: 9. cikk (a CE-jelölésre vonatkozó gyakorlati részletek)

A Tanács nem volt meggyőződve arról, hogy a szövegnek az e módosításokban javasolt egyszerűsítése a gyártók, a felhasználók vagy a piacfelügyeleti hatóságok gyakorlati szükségleteit szolgálná.

56. módosítás – 8. cikk, jelenleg: 9. cikk; (4a) bekezdés (új) (a CE-jelölésekkel való visszaélés)

A Tanács úgy vélte, hogy a piacfelügyeletre vonatkozó rendelkezések (46–49. cikk, jelenleg: 56–59. cikk) megfelelőek a CE-jelölésekkel való visszaélés elkerülésének szempontjából.

58. módosítás – 9. cikk, jelenleg: 10. cikk; (1a) bekezdés (új) (a termékügyi kapcsolattartó pontok függetlensége)

A Tanács úgy látta jónak, hogy e követelményt nem építi be, mivel az – különösen a kisebb tagállamokra nézve – túl szigorú és kategorikus lehet.

109. módosítás – 10. cikk, jelenleg: 11. cikk (a gyártók kötelezettségei)

A Tanács nem értette a javasolt változtatások végső célját. Az eredeti bizottsági javaslatban előírtak szerinti, a gyártók által végzett mintavizsgálatoknak és bizonyos esetekben a csomagoláson feltüntetett információnak is van értelme.

63. módosítás – 17. cikk, jelenleg: 18. cikk, (3a) bekezdés (új) (a bizottság által végzett ellenőrzés)

A Tanács szkeptikus volt a tekintetben, hogy e módosításban helyesen határozták-e meg a bizottság feladatát.

67. módosítás – 19. cikk; (3) bekezdés; jelenleg: 28. cikk (a teljesítményállandósági értékelési és ellenőrzési rendszer használata)

A Tanács azon a véleményen volt, hogy a tervezett általános felhasználásra történő utalás nem helyénvaló a „rendszer”-ről szóló ezen bekezdésben.

120. módosítás – 20. cikk, jelenleg: 19. cikk (az európai értékelési dokumentumnak harmonizált szabvánnyá történő alakítására vonatkozó eljárás)

A Tanács e módosítást nem építette be, mivel úgy ítélte meg, hogy nem ebben a cikkben helyénvaló meghatározni a harmonizált szabványnak az európai értékelési dokumentumból történő kidolgozását.

71. módosítás – 24. cikk (a műszaki értékelést végző szervek értékelése)

A Tanács az egész cikket törölte, mivel e rendelet összefüggésében azt szükségtelennek tartotta. Ebből következően a szövegben eszközölt javításokat nem lehetett beépíteni.

121. módosítás – 25. cikk, (2) bekezdés, jelenleg: 31. cikk, (4) bekezdés (a műszaki értékelést végző szervek közötti koordináció és a műszaki értékelést végző szervek szervezetének feladatai)

A Tanács úgy vélte, hogy e módosítás megfogalmazása rendelet esetén félrevezető, a gyakorlatban pedig nem igazán használható.

123. módosítás – 27. cikk, (2a) bekezdés (új); jelenleg: 37. cikk (egyéni műszaki dokumentáció használata)

Míg e módosítás első része nem igazán az egyéni műszaki dokumentáció alkalmazási körét és célját helyezi előtérbe, a második rész tartalmát tekintve helyes, azonban ezen a helyen vagy felesleges, vagy akár félrevezető is lehet. A Tanács nak ezért a módosítást el kellett utasítania.

83. módosítás – 27. cikk, (2c) bekezdés (új); jelenleg: 37. cikk (az importőrök kivétele)

A Tanács elismerte, hogy az EP által javasolt szöveg a pontosabb értelmezést szolgálhatja. Másrészt viszont a megfogalmazás inkább egy preambulumbekezdéshez illik, és a módosítás tartalmát a 26–28. cikk (jelenleg: 36–38. cikk) átfogó szerkezete már tárgyalja.

84. módosítás – 28. cikk; jelenleg: 38. cikk (egyszerűsített eljárások további alkalmazása)

A Tanács azon a véleményen volt, hogy a módosítás az egyéni műszaki dokumentáció használatának alkalmazási körét, illetve indokolását nem határozza meg helyesen.

85. módosítás – 30. cikk, (4a) bekezdés, jelenleg: 40. cikk (fölösleges terhek elkerülése)

A Tanács úgy ítélte meg, hogy ez a módosítás nem helyénvaló. A modulokon alapuló (a sz. 2008/768 határozat mellékleteiben), megfelelőségértékeléssel együtt alkalmazandó új jogi keret megfogalmazását használja. Az építési termékek azonban a teljesítményértékelési és ellenőrzési rendszerekhez, nem pedig a megfelelőségértékeléshez kapcsolódnak.

86. módosítás – 33. cikk (5) bekezdés; jelenleg: 43. cikk (a gyártó számára biztosított átláthatóság)

Ebben a bekezdésben a Tanács nem tartotta szükségesnek a bizottsági javaslattól való eltérést.

87. módosítás – 33. cikk (11a; új) bekezdés; jelenleg: 43. cikk (a bejelentett szervek által nyújtott tanács)

A Tanács szkeptikus e módosítással kapcsolatban, mert az nem egyértelmű, és félreértésekre adhat okot.

88. módosítás – 51. cikk ((2a) bekezdés; új); jelenleg: 64. cikk (a bizottság tagjainak függetlensége)

A Tanács arra hivatkozva utasította el a módosítást, hogy az nem igazán használható. Nem teljesen világos, hogy mely szervezetek mely építési szakembereinek kell tartózkodnia a teljesítmény értékelésétől, és mennyi ideig. A jelenlegi megfogalmazás szintén nem pontos.

89. módosítás – 53. cikk ((3) bekezdés); jelenleg: 66. cikk (az úgynevezett értékelési eljárás egységes értelmezésére vonatkozó módszer alkalmazása és az európai értékelési dokumentumoknak harmonizált szabvánnyá történő átalakítására vonatkozó eljárás)

Míg a Tanács egyetértéssel fogadhatja a módosítás első részének szellemét, az ott használt megfogalmazás a jelek szerint túl kategorikus arra a célra. A módosítás második részének elutasítása a 120. módosítás elutasításából következik.

90. módosítás – I. melléklet, bevezetés (az építményekre vonatkozó alapvető követelmények)

Az építményekre vonatkozó részletes alapvető követelmények átfogó keretének szempontjából a Tanács nem tartotta feltétlenül szükségesnek ezt a módosítást.

91. módosítás – I. melléklet, 3. rész (életciklus-megközelítés)

A Tanács pozitív hozzáállással vitatta meg e módosítást, ám arra a következtetésre jutott, hogy az abban kitűzött célokat az eredeti bizottsági szöveg lényegében már tárgyalja.

93. módosítás – I. melléklet, 7. rész (a természeti erőforrások fenntartható használatára vonatkozó követelmény)

A módosítás magától értetődő dolgokat közöl, és minden más, az építményekre vonatkozó alapvető követelménnyel összehasonlítva, nem eredményez fokozott jogi egyértelműséget.

95. és 114. módosítás – II. melléklet, 2.1. pont és 2.1a. pont (új) (az illetékes műszaki értékelést végző szerv általi értékelés és a műszaki értékelést végző szervek szervezetének szerepe)

Bár ezen módosítások szellemét elfogadhatónak lehet tekinteni, a II. mellékletnek a Tanács általi teljes átdolgozása olyan helyzetet eredményezett, hogy az EP módosításai, jelenlegi megfogalmazásukban, többé nem írják le helyesen az eljárást.

97. módosítás – II. melléklet, 2.7. pont (szakértők meghallgatása)

A Tanács azon a véleményen volt, hogy a javasolt módosítás nem használható és nemkívánatos késedelmekhez vezethet.

98. módosítás – III. melléklet (a teljesítménynyilatkozat számának törlése)

A Tanács nem látott semmilyen előnyt ebben a módosításban.

3.   
  A Tanács által bevezetett legfontosabb újítások a szövegben

4. cikk (teljesítménynyilatkozat)

A fentiekben említetteknek megfelelően a megfogalmazás megerősítette, hogy a teljesítménynyilatkozatnak a gyártó általi kiállítása számít általános esetnek. Kötelezővé válik, ha a 4a. cikk szerinti eltérések (, melyek alapvetően jól meghatározott, korlátozott számú esetekre vonatkoznak) nem alkalmazandók. Ezen túlmenően a nyilatkozat tárgyát képező fő jellemzőket két módon lehet meghatározni: a 3. cikk (3) bekezdése szerinti bizottsági határozattal vagy az ott hatályban lévő nemzeti rendelkezésekkel, ahol a gyártó forgalomba kívánja hozni a terméket. Amennyiben egy konkrét rendeltetés szerinti használatra a fenti esetek közül egy sem vonatkozik, a gyártó maga döntheti el, hogy mely fő jellemzőkről (legalább egyről) kíván nyilatkozatot tenni. Azon fő jellemzők tekintetében, amelyekre nem vonatkoznak európai vagy nemzeti rendelkezések, és amelyek esetében a gyártó úgy dönt, hogy azokat nem adja meg nyilatkozatban, a következő szöveget kell feltüntetni: „nincs meghatározva a teljesítmény”. Tekintettel arra, hogy a gyártó a termék rendeltetés szerinti használatát is megadja, az átfogó rendszer úgy juttatja a felhasználókat további információhoz, hogy közben az európai piacot nem választja túlzottan szét nemzeti és regionális piacokra.

9. cikk (jelenleg: 10. cikk) (termékügyi kapcsolattartó pontok)

E cikk újraszövegezésével a Tanács világossá tette, hogy a termékügyi kapcsolattartó pontokat az új jogi keret vonatkozó rendelkezéseivel lehet kijelölni. E cikk különösen is világossá teszi azonban azt a tényt, hogy a termékügyi kapcsolattartó pontoknak tájékoztatást kell nyújtaniuk az építményekre vonatkozó alapvető követelményekkel kapcsolatos rendelkezésekről.

A (35a) és (35b) preambulumbekezdés (jelenleg: (39) és (40) preambulumbekezdés) szintén hasznos pontosításul szolgál, meghatározva, hogy a termékügyi kapcsolattartó pontok a további információért díjat számíthatnak fel, és hogy azokat be lehet építeni az érintett tagállam(ok)ban már meglévő sajátos szervezeti struktúrákba.

18–18e. cikk (jelenleg: 19–24. cikk) (műszaki értékelést végző szervek/európai értékelési dokumentum)

A Tanács úgy döntött, hogy teljes egészében átdolgozza az európai értékelési dokumentum kidolgozására és a nemzeti műszaki értékelést végző szervek ezzel kapcsolatos feladatára vonatkozó rendelkezéseket.

21. cikk (jelenleg: 27. cikk) (teljesítményszintek és -osztályok)

A Tanács annak érdekében fogalmazta újra a cikket, hogy tisztázza a Bizottság, illetve az európai szabványügyi testületek feladatkörét a teljesítményosztályok, a minimum teljesítményszintek, valamint azon feltételek meghatározása tekintetében, amelyek mellett egy termék vizsgálat vagy további vizsgálat nélkül megfelel egy teljesítményszintnek vagy -osztálynak. Az európai szabványügyi testületek megbízásának vagy felülvizsgált megbízásának feladata, valamint a tagállamoknak a folyamatban betöltött szerepe most már pontosabb megfogalmazásban szerepel.

27. cikk, jelenleg: 37. cikk (egyéni műszaki dokumentáció használata)

A tanácsi kompromisszumos szöveg magában foglalja a 37. cikk felülvizsgálatát, amellyel a szóban forgó cikk más megvilágításba kerül: a 3. és 4. rendszer esetében alkalmazandó, és közvetlen hivatkozást tartalmaz az V. mellékletre. A rendelkezés ezen túlmenően a „típusvizsgálat alapján történő terméktípus-meghatározás”-ra való hivatkozás révén konkrétabbá is vált. E változtatások részben megfelelnek a Bizottság módosított javaslatának.

50. és soron következő cikkek (jelenleg: 60. és soron következő cikkek) (felhatalmazáson alapuló jogi aktusok)

Az EUMSz. hatálybalépését követően bizonyos rendelkezések, amelyek eredetileg az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás hatálya alá tartoztak volna, a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok eljárását meghatározó új cikkekbe lettek beépítve (az EUMSz. 290. cikke alapján).

III. melléklet – teljesítménynyilatkozat-minta

A Tanács úgy határozott, hogy pontosan tükrözi a gyártóknak a cikkekben meghatározott kötelezettségeit, és ezért jelentős változtatásokat vezetett be a teljesítménynyilatkozat formáját illetően. A III. mellékletben szereplő mintát e célból számos módon pontosították (pl. a termék rendeltetés szerinti használatának meghatározására vonatkozó kötelezettség).

IV.   ÖSSZEGZÉS

A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontja a Bizottság javaslatának fő célkitűzését emeli ki. Az építési termékek forgalmazására vonatkozó egységes jogi keret a piac működése szempontjából nélkülözhetetlen, az ágazat nagy jelentőségének fényében szükséges, a bejelentésre és piacfelügyeletre vonatkozó rendelkezéseket meghatározó horizontális jogi keret tekintetében pedig helyénvaló. E harmonizált megközelítés követése révén az építési termékek a belső piacon szabadon forgalomba hozhatók a biztonsági vagy egyéb követelmények veszélybe kerülése nélkül, a felhasználók és a lakosság érdekeit szolgálva ezzel.

A gyakorlatban a tanácsi szöveg a piac még ezen is túlmutató tényleges integrálását célozza azzal a döntéssel, hogy oly módon erősíti meg a teljesítménynyilatkozatot, hogy – amennyiben nem alkalmazandók eltérések – az minősüljön „általános” esetnek. Elsődleges fontosságú elem, hogy a 26. és soron következő cikkek rendelkezései révén a gyártók számára csökkennek az adminisztratív terhek, valamint az egyes vizsgálati követelmények. A harmonizált szabványok és az európai műszaki értékelések (harmonizált szabvány által még nem vagy nem teljes mértékben szabályozott termék esetén) együttes létezése pontosabb megfogalmazást kapott. A Bizottság hatáskört kap arra, hogy „felhatalmazáson alapuló jogi aktusok” révén e rendelet bizonyos mellékleteit bármikor kiigazítsa, amikor ennek a társjogalkotók által e rendeletben megállapított feltételei teljesülnek.

---

(1)  HL C 10., 2009.1.15., 12. o.

(2)  A jogalap a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének eredményeképpen az EUMSz. 114. cikkére módosult.

(3)  8906/09 + COR1, COR2 (HL C 184 E., 2010.7.8., 441. o.).

(4)  CES 1860-2008 -INT/434; a Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(5)  14989/09.

(6)  HL L 40., 1989.2.11., 12. o.; a 93/68/EGK tanácsi irányelvvel módosítva (HL L 220., 1993.8.30., 1. o.).

(7)  Lásd különösen a 765/2008/EK rendeletet (HL L 218., 2008.8.13., 30. o.).

(8)  Megjegyzés: A cikkek számozása vagy a Parlament első olvasatának eredményére (8906/09 MI 164 ENT 95 COMPET 219 CODEC 588), vagy – ahol külön jelzik („jelenleg: ...”) – arra a dokumentumra vonatkozik, amely a Tanács első olvasatban kialakított álláspontját tükrözi (10753/10).

(9)  (Az alábbi módosításokról nem szavaztak: 25., 28., 29., 31., 37., 38., 45., 54., 59., 60., 62., 64., 65., 69., 72., 74., 75., 76., 80., 81., 82., 110. és 113.).

---