# Euroopa Liidu C 311/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.311.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 311 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide16. november 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.311.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 311

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide16. november 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 311/01 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 311/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5879 – Alstom/RZD/Cypriot Companies/TMH) (
  1
  ) | 4 |
| 2010/C 311/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5990 – Investor/Molnlycke) (
  1
  ) | 4 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2010/C 311/01

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

1

2010/C 311/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5879 – Alstom/RZD/Cypriot Companies/TMH) (
  1
  )

1

4

2010/C 311/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5990 – Investor/Molnlycke) (
  1
  )

1

4

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 311/04 | Euro vahetuskurss | 5 |
| 2010/C 311/05 | EURESi harta | 6 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2010/C 311/04

Euro vahetuskurss

5

2010/C 311/05

EURESi harta

6

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Parlament |
| 2010/C 311/06 | Töölevõtmise teadaanne PE/125/S | 15 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 311/07 | Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise kohta | 16 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 311/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6036 – Barclays/BPCE/Hexagone France 3) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 17 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 311/09 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 18 |
| 2010/C 311/10 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine | 24 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Parlament

2010/C 311/06

Töölevõtmise teadaanne PE/125/S

15

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 311/07

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise kohta

16

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 311/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6036 – Barclays/BPCE/Hexagone France 3) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

17

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2010/C 311/09

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

18

2010/C 311/10

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 16.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/1

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 311/01

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 20.7.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 285/09 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Castilla-La Mancha |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Ayuda a Silicio Solar |
| Õiguslik alus | CR/329/P03 Incentivos Económicos Regionales
  IRMC 2007/0354, Ayudas dirigidas a proyectos empresariales generadores de empleo, que promuevan el desarrollo alternativo de las zonas mineras, para el período 2007-2012 |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Piirkondlik areng |
| Abi vorm | Otsene toetus, Tehingud, mis ei ole tehtud turutingimustes |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 29 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 30 % |
| Kestus | 31.12.2008–31.12.2011 |
| Majandusharud | Energia |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministerio de Economía y Hacienda |
| Paseo de la Castellana, 162 |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

20.7.2010

Riikliku abi viitenumber

N 285/09

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Castilla-La Mancha

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Ayuda a Silicio Solar

Õiguslik alus

CR/329/P03 Incentivos Económicos Regionales

IRMC 2007/0354, Ayudas dirigidas a proyectos empresariales generadores de empleo, que promuevan el desarrollo alternativo de las zonas mineras, para el período 2007-2012

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Piirkondlik areng

Abi vorm

Otsene toetus, Tehingud, mis ei ole tehtud turutingimustes

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 29 miljonit EUR

Abi osatähtsus

30 %

Kestus

31.12.2008–31.12.2011

Majandusharud

Energia

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerio de Economía y Hacienda

Paseo de la Castellana, 162

28071 Madrid

ESPAÑA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 21.10.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 294/10 |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Sachsen |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Tornadohilfe 2010 Sachsen |
| Õiguslik alus | Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen; Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen zur Sächsischen Haushaltsordnung |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamine |
| Abi vorm | Otsene toetus, Sooduslaen |
| Eelarve | | Kavandatud aastased kulutused: 10 miljonit EUR |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

21.10.2010

Riikliku abi viitenumber

N 294/10

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Sachsen

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Tornadohilfe 2010 Sachsen

Õiguslik alus

Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen; Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen zur Sächsischen Haushaltsordnung

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamine

Abi vorm

Otsene toetus, Sooduslaen

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 10 miljonit EUR

| | Kavandatud abi kogusumma: 10 miljonit EUR |
| --- | --- |

Kavandatud abi kogusumma: 10 miljonit EUR

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

kuni 31.12.2010

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Sächsische Aufbaubank |
| --- |
| Pirnaische Straße 9 |
| 01069 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sächsische Aufbaubank

Pirnaische Straße 9

01069 Dresden

DEUTSCHLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 12.10.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 320/10 |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | Jeleniogórsko-walbrzyski |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Pomoc na ratowanie dla Jeleniogórskiej Przędzalni Czesankowej „ANILUX” SA |
| Õiguslik alus | 1) | Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji – art. 56 ust. 2; |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

12.10.2010

Riikliku abi viitenumber

N 320/10

Liikmesriik

Poola

Piirkond

Jeleniogórsko-walbrzyski

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Pomoc na ratowanie dla Jeleniogórskiej Przędzalni Czesankowej „ANILUX” SA

Õiguslik alus

1)

Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji – art. 56 ust. 2;

| 2) | Ustawa z dnia 29 kwietnia 2010 r. o zmianie ustawy o komercjalizacji i prywatyzacji oraz ustawy – Przepisy wprowadzające ustawę o finansach publicznych – art. 5; |
| --- | --- |

2)

Ustawa z dnia 29 kwietnia 2010 r. o zmianie ustawy o komercjalizacji i prywatyzacji oraz ustawy – Przepisy wprowadzające ustawę o finansach publicznych – art. 5;

| 3) | Ustawa z dnia 8 sierpnia 1996 r. o zasadach wykonywania uprawnień przysługujących Skarbowi Państwa – art. 2b; |
| --- | --- |

3)

Ustawa z dnia 8 sierpnia 1996 r. o zasadach wykonywania uprawnień przysługujących Skarbowi Państwa – art. 2b;

| 4) | Rozporządzenie Ministra Skarbu Państwa z dnia 6 kwietnia 2007 r. w sprawie pomocy publicznej na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorców. |
| --- | --- |

4)

Rozporządzenie Ministra Skarbu Państwa z dnia 6 kwietnia 2007 r. w sprawie pomocy publicznej na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorców.

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Raskustes olevate ettevõtete päästmine

Abi vorm

Laen päästmisabiks

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 0,4 miljonit PLN

Abi osatähtsus

—

Kestus

15.10.2010–15.4.2011

Majandusharud

Tööstus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Minister Skarbu Państwa |
| --- |
| ul. Krucza 36/Wspólna 6 |
| 00-522 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Minister Skarbu Państwa

ul. Krucza 36/Wspólna 6

00-522 Warszawa

POLSKA/POLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 5.10.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 397/10 |
| Liikmesriik | Portugal |
| Piirkond | PT200 – Região Autónoma da Madeira |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Sistema de Incentivos ao Funcionamento das Empresas da Região Autónoma da Madeira (SI-Funcionamento II) |
| Õiguslik alus | Decreto Legislativo Regional n.o 22/2007/M, de 7 de Dezembro de 2007 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Piirkondlik areng |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | | Kavandatud aastased kulutused: 15 milj EUR |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

5.10.2010

Riikliku abi viitenumber

N 397/10

Liikmesriik

Portugal

Piirkond

PT200 – Região Autónoma da Madeira

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Sistema de Incentivos ao Funcionamento das Empresas da Região Autónoma da Madeira (SI-Funcionamento II)

Õiguslik alus

Decreto Legislativo Regional n.o 22/2007/M, de 7 de Dezembro de 2007

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Piirkondlik areng

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 15 milj EUR

| | Kavandatud abi kogusumma: 60 milj EUR |
| --- | --- |

Kavandatud abi kogusumma: 60 milj EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

kuni 31.12.2013

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Instituto de Desenvolvimento Empresarial da Região Autónoma da Madeira |
| --- |
| Avenida Arriaga |
| Edifício Golden Gate 21-A, 3.o andar |
| 9004-528 Funchal |
| PORTUGAL |

Instituto de Desenvolvimento Empresarial da Região Autónoma da Madeira

Avenida Arriaga

Edifício Golden Gate 21-A, 3.o andar

9004-528 Funchal

PORTUGAL

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

| 16.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/4

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5879 – Alstom/RZD/Cypriot Companies/TMH)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 311/02

9. novembril 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5879 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5879 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 16.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/4

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5990 – Investor/Molnlycke)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 311/03

10. novembril 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5990 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5990 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 16.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/5

---

Euro vahetuskurss (1)

15. november 2010

2010/C 311/04

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3626 |
| JPY | Jaapani jeen | 113,31 |
| DKK | Taani kroon | 7,4541 |
| GBP | Inglise nael | 0,84790 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3690 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,3428 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,1355 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,627 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 276,48 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7092 |
| PLN | Poola zlott | 3,9300 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2940 |
| TRY | Türgi liir | 1,9726 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,3822 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3749 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,5636 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7601 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7753 |
| KRW | Korea won | 1 547,22 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,5393 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,0530 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3960 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 212,30 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,2779 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,565 |
| RUB | Vene rubla | 42,1962 |
| THB | Tai baht | 40,803 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,3466 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,7797 |
| INR | India ruupia | 61,5420 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3626

JPY

Jaapani jeen

113,31

DKK

Taani kroon

7,4541

GBP

Inglise nael

0,84790

SEK

Rootsi kroon

9,3690

CHF

Šveitsi frank

1,3428

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,1355

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,627

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

276,48

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7092

PLN

Poola zlott

3,9300

RON

Rumeenia leu

4,2940

TRY

Türgi liir

1,9726

AUD

Austraalia dollar

1,3822

CAD

Kanada dollar

1,3749

HKD

Hongkongi dollar

10,5636

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7601

SGD

Singapuri dollar

1,7753

KRW

Korea won

1 547,22

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,5393

CNY

Hiina jüaan

9,0530

HRK

Horvaatia kuna

7,3960

IDR

Indoneesia ruupia

12 212,30

MYR

Malaisia ringit

4,2779

PHP

Filipiini peeso

59,565

RUB

Vene rubla

42,1962

THB

Tai baht

40,803

BRL

Brasiilia reaal

2,3466

MXN

Mehhiko peeso

16,7797

INR

India ruupia

61,5420

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 16.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/6

---

EURESi HARTA

2010/C 311/05

EUROOPA KOORDINATSIOONIAMET, edaspidi „EURESi koordinatsiooniamet”, mis on loodud nõukogu määruse (EMÜ) nr 1612/68 artikliga 21 ettenähtud tingimuste alusel,

võttes arvesse komisjoni 23. detsembri 2002. aasta otsust 2003/8/EÜ, millega rakendatakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1612/68 vabade töökohtade ja töötaotlejate vahenduse osas, (1) edaspidi „otsus”, eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse töötajate vaba liikumise nõuandekomitee ja töötajate vaba liikumise tehnilise komitee arvamust ja pärast konsulteerimist EURESi kõrgetasemelise strateegiarühmaga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA EURESi HARTA,

mida nimetatud otsuse artiklis 3 osundatud EURESi liikmed (liikmesriikide määratud eriasutused) ja EURESi partnerid (kõik muud osalevad organisatsioonid, sealhulgas tööturu osapoolte organisatsioonid) EURESi koostöö raames tegutsedes järgivad.

I   OSA

EURESi TEGEVUSE KIRJELDUS

EURESi tegevus on EURESi liikmete kõikides kohalikes kontorites pakutavate teenuste lahutamatu osa. EURESi liikmed võtavad eesmärkide ning tulemuslikkuse näitajate määratlemisel arvesse üleeuroopalist dimensiooni ning eelkõige Euroopa tööhõivestrateegiat. EURESi liikmed ja partnerid teevad koostööd selle integratsiooni tugevdamiseks.

Liikuvust tuleks edendada „õiglase liikuvuse” põhimõtteid järgides, eelkõige võideldes mitteametliku töötamise ja sotsiaalse dumpingu vastu, mis tähendab, et alati tuleb tagada kõikide tööõigusega seotud reeglite ja õigusnormide täitmine.

1.1.   Töövahendusteenused

EURESi liikmed ja partnerid aitavad aktiivselt kaasa tööjõu liikumise kasvule Euroopa tööturul ning vahetavad omavahel teavet vabade töökohtade ja töötaotluste kohta. Teave vabade töökohtade kohta peab olema kehtiv, täpne ja piisav, et tööotsijad saaksid töötaotlemisel teha põhjendatud otsuseid. Erilist tähelepanu pööratakse tööpakkumistele, mille puhul on tööandja eriliselt huvitatud muude Euroopa maade tööliste töölevõtmisest. Teavet vabade töökohtade kohta vahetatakse III osas kirjeldatud ühtse korra kohaselt.

EURESi liikmed ja partnerid osutavad teabe- ja nõustamisteenuseid tööotsijatele ja liikuvatele töötajatele (piiriülesed töötajad, võõrtöötajad (2) ja lähetatud töötajad), samuti tööandjatele, sealhulgas isikutele, kellel on teabealased erivajadused, näiteks noored, eakad, puuetega inimesed ja naised, samuti ELi sisserännanud töötajate pereliikmed. Kõnealuste teenuste hulka kuuluvad:

| — | Tööpakkumised ja -taotlused

  EURESi liikmed ja partnerid aitavad välisriigis töötada soovivatel tööotsijatel leida sobivaid tööpakkumisi ja nõustavad neid töötaotluse ja Euroopa Liidu ühtset standardit järgiva elulookirjelduse koostamisel. Tööotsijatel on võimalik esitada oma elulookirjeldus EURESi CV-andmebaasi sisestamiseks. |
| --- | --- |

—

Tööpakkumised ja -taotlused

EURESi liikmed ja partnerid aitavad välisriigis töötada soovivatel tööotsijatel leida sobivaid tööpakkumisi ja nõustavad neid töötaotluse ja Euroopa Liidu ühtset standardit järgiva elulookirjelduse koostamisel. Tööotsijatel on võimalik esitada oma elulookirjeldus EURESi CV-andmebaasi sisestamiseks.

| — | Abi muudest Euroopa maadest pärit töötajate töölevõtmisel

  EURESi liikmed ja partnerid annavad teavet ja aitavad tööandjaid tööjõu värbamisel muudest riikidest ning nõustavad neid võimalike kandidaatide sobivuse väljaselgitamisel. Nad täiustavad EURESi CV-andmebaasi, et võimaldada tööandjatele juurdepääs välisriigis töötada soovivate töötajate andmetele. |
| --- | --- |

—

Abi muudest Euroopa maadest pärit töötajate töölevõtmisel

EURESi liikmed ja partnerid annavad teavet ja aitavad tööandjaid tööjõu värbamisel muudest riikidest ning nõustavad neid võimalike kandidaatide sobivuse väljaselgitamisel. Nad täiustavad EURESi CV-andmebaasi, et võimaldada tööandjatele juurdepääs välisriigis töötada soovivate töötajate andmetele.

| — | Teave elu- ja töötingimuste kohta

  EURESi liikmed ja partnerid annavad ajakohastatud, täpset ja mitmekülgset teavet ja nõu elu- ja töötingimuste kohta EURESi liikmesriikides. |
| --- | --- |

—

Teave elu- ja töötingimuste kohta

EURESi liikmed ja partnerid annavad ajakohastatud, täpset ja mitmekülgset teavet ja nõu elu- ja töötingimuste kohta EURESi liikmesriikides.

| — | Teave tööturgude kohta

  EURESi liikmed ja partnerid annavad teavet hetkesuundumuste kohta Euroopa tööturul, sealhulgas tööjõu kättesaadavuse, tööjõupuuduse ja -ülejäägi kohta. |
| --- | --- |

—

Teave tööturgude kohta

EURESi liikmed ja partnerid annavad teavet hetkesuundumuste kohta Euroopa tööturul, sealhulgas tööjõu kättesaadavuse, tööjõupuuduse ja -ülejäägi kohta.

EURESi teenused on üldjuhul tasuta. Kui EURESi liikmed ja partnerid kehtestavad mingid tasud, ei tohi EURESi tasud erineda samaväärsete siseriiklike teenuste eest makstavast tasust.

1.2.   Riikidevaheline, valdkondlik ja piiriülene koostöö

EURESi liikmed ja partnerid edendavad ja tugevdavad koostööd võrgustiku raames. EURESi liikmed ja partnerid, kes on spetsialiseerunud teatud kutsealadele või konkreetsetele isikurühmadele, näiteks juhtiv- ja teadustöötajatele, arendavad riikidevahelist koostööd asjaomastes sektorites nii EURESi võrgustiku kui ka muude asjaomaste Euroopa tasandi algatuste ja struktuuride raames.

Lisaks sellele arendavad EURESi liikmed piiriülest koostööd piiriüleste alade tööturu osapoolte, kohalike ametiasutuste ning muude piirialadel asuvate asjaomaste kohalike ja piirkondlike organisatsioonidega, et parandada kohalikke tööturutingimusi ja töötajate liikuvust ning seega toetada nende alade majanduslikku ja sotsiaalset arengut.

1.3.   Liikuvust takistavate asjaolude jälgimine ja hindamine ning vastumeetmete kavandamine

Liikuvust takistavate asjaolude kooskõlastatud jälgimise tagamiseks ning selliste takistuste kõrvaldamisele kaasaaitamiseks jälgivad EURESi liikmed koostöös EURESi asjaomaste partnerite või muude asjaomaste allikatega korrapäraselt erandlikke oskustööliste üle- ja puudujääke ning takistusi töötajate liikuvusele, sealhulgas erinevusi seadusandluses ja haldusmenetlustes. Nad peaksid kindlaks tegema, millisel tasandil on võimalik sellised takistused kõrvaldada.

II   OSA

RAKENDUSLIKUD EESMÄRGID, KVALITEEDISTANDARDID NING EURESi LIIKMETE JA PARTNERITE KOHUSTUSED

2.1.   Tööpakkumiste andmebaaside ühildamine

Kõikide EURESi liikmete ja partnerite avaldatud tööpakkumised on kättesaadavad kõikidele muudele liikmetele ja partneritele tänu ühtsele süsteemile ja ühistele mudelitele (nagu on kirjeldatud III osas), mis võimaldavad tööpakkumisi kaasaegse tehnoloogia kaudu laiemalt levitada.

Lisaks sellele tagavad EURESi liikmed ja partnerid üksteise kiire teavitamise töökohtadest, mille puhul on tööandja avaldanud soovi palgata välisriigi töötajaid või mida tõenäoliselt hakkavad taotlema teiste liikmesriikide kodanikud.

2.2.   Teabevahetus

2.2.1.   Teabevahetus vabade töökohtade kohta

EURESi liikmed ja partnerid tagavad, et muudelt liikmetelt ja partneritelt saadud teave vabade töökohtade kohta töödeldakse viivitamata ja avaldatakse nende vastutusalas olevates süsteemides ning tehakse üldsusele kättesaadavaks.

Nad tagavad, et teave vabade töökohtade kohta oleks piisavalt kvaliteetne, et tööotsijad saaksid teha põhjendatud otsuseid sobiva töökoha taotlemiseks ning tööandjad saaksid töötaotlusi kõige sobivamatelt kandidaatidelt.

EURESi liikmed peavad tagama, et vabade töökohtade kuulutusi avaldatakse vaid niikaua, kuni need töökohad on saadaval.

| — | Kui tööandjal on piisavalt kandidaate või ta on selle töökoha täitnud, tuleb tööpakkumine otsekohe peatada või lõpetada. |
| --- | --- |

—

Kui tööandjal on piisavalt kandidaate või ta on selle töökoha täitnud, tuleb tööpakkumine otsekohe peatada või lõpetada.

| — | EURESi liikmed kontrollivad kõiki tööpakkumisi, mis on olnud avaldatud teatava arvu nädalaid, ning teevad kindlaks, et vanad tööpakkumised kehtivad, või lõpetavad selliste tööpakkumiste avaldamise, mis enam ei kehti. |
| --- | --- |

—

EURESi liikmed kontrollivad kõiki tööpakkumisi, mis on olnud avaldatud teatava arvu nädalaid, ning teevad kindlaks, et vanad tööpakkumised kehtivad, või lõpetavad selliste tööpakkumiste avaldamise, mis enam ei kehti.

2.2.2.   Töötaotluste vahetus

EURESi liikmed ja partnerid tagavad tööotsijate töötaotluste ja elulookirjelduste vahetuse nii oma riigi piires kui ka väljaspool seda.

EURESi liikmed ja partnerid tegelevad töötaotlustega hoolikalt ja annavad tööotsijatele nende kohta täielikku teavet.

| — | Kui töötaotlused esitatakse otse tööandjale, peab vastutav tööhõivetalitus võimaluse korral tööandjalt küsima tagasisidet oma tööpakkumisele ja võtma asjakohaseid meetmeid, mis soodustaksid taotluste esitamist. |
| --- | --- |

—

Kui töötaotlused esitatakse otse tööandjale, peab vastutav tööhõivetalitus võimaluse korral tööandjalt küsima tagasisidet oma tööpakkumisele ja võtma asjakohaseid meetmeid, mis soodustaksid taotluste esitamist.

| — | Kui töötaotlused esitatakse kohaliku tööhõivetalituse või EURESi nõustaja kaudu, tuleb taotlejatele teatada, kas nende töötaotlused on tööandjale edastatud või mitte. |
| --- | --- |

—

Kui töötaotlused esitatakse kohaliku tööhõivetalituse või EURESi nõustaja kaudu, tuleb taotlejatele teatada, kas nende töötaotlused on tööandjale edastatud või mitte.

EURESi koordinatsiooniamet toetub EURESi liikmete ja partnerite praktilistele kogemustele, et välja töötada töötaotluste üleeuroopaline standard, mis tagaks töötaotluste läbipaistvuse, asjakohasuse ja võrreldavuse.

2.2.3.   Teave elu- ja töötingimuste kohta ning tööturu teave

EURESi liikmed vahetavad korrapäraselt teavet oma riikide elu- ja töötingimuste kohta III osas kirjeldatud ühtses vormis, mis hõlbustab teabevahetust liikmete ja partnerite vahel. Lisaks võimaldavad nad juurdepääsu teabele, mis käsitleb tööõigust, töölepinguid ja sotsiaalõigusnorme.

Lisaks I osas nimetatud korrapärasele liikuvuse takistuste jälgimisele ja hindamisele vahetavad EURESi liikmed regulaarselt teavet tööturu olukorra ja suundumuste kohta piirkondade, tegevusvaldkondade ja võimaluse korral töötajate kvalifikatsioonide lõikes.

Teave peab olema ajakohastatud, täpne ja kergesti kättesaadav. Kättesaadavuse tagamiseks tuleb kogu teave edastada asjaomases riigikeeles ning samuti inglise, prantsuse ja saksa keeles.

EURESi liikmed ajakohastavad korrapäraselt elu- ja töötingimuste ning tööturuteabe andmebaase ning järgivad sealjuures eelnevalt kokkulepitud mudeleid, ülesehitust ja tähtaegu.

2.2.4.   Euroopa Liidu ühise töökohtade ja liikuvuse portaali loomiseks ja ülalpidamiseks vajalik lisateave

Teabevahetus eespool nimetatud valdkondades moodustab osa Euroopa tööjõu oskuste ja liikuvuse integreeritud teabeportaalist.

Teenuste ja teabekorralduse edasiseks täiustamiseks võib EURESi koordinatsiooniamet nõuda EURESi liikmetelt ja partneritelt tööotsijatele ja tööandjatele vajalikku lisateavet. See peaks ühtlasi kaasa aitama töökohtade ja õppimisvõimaluste andmebaaside ladusamale toimimisele nii riigi kui ka muudel tasanditel, sest andmebaasid ühendatakse Euroopa tasandil ja lisatakse seejärel EURESi veebisaidile.

Tagatakse ka juurdepääs muudes Euroopa tasandi võrgustikes koondatud teabele.

2.2.5.   Juurdepääs vahetatavale teabele

Et võimaldada EURESi nõustajatele ja üldsusele täielik juurdepääs vahetatavale teabele, peavad EURESi liikmed tagama vajalikud tehnilised vahendid ja teenused, näiteks avalikud internetipunktid.

2.2.6.   Isikuandmete kaitse

Teabevahetusel ja teabele juurdepääsu võimaldamisel järgivad EURESi liikmed ja partnerid kõiki asjakohaseid isikuandmete kaitset käsitlevaid õigusnorme.

2.3.   EURESi töötajad, nende kvalifikatsioon ja koolitus

EURESi edukus sõltub nii tõhusast tehnilisest võrgustikust kui ka kvalifitseeritud töötajatest, kes on valmis tegema piiriülest koostööd.

2.3.1.   EURESi juhatajad, nõustajad ja muud töötajad

Iga EURESi liige määrab oma organisatsiooni sees EURESi juhataja. EURESi juhataja ülesanded on järgmised:

| — | toetada üldist integreerumist ja edendada liikuvust kogu Euroopas ning EURESi koostööd eelkõige liikmesorganisatsioonide tasemel; |
| --- | --- |

—

toetada üldist integreerumist ja edendada liikuvust kogu Euroopas ning EURESi koostööd eelkõige liikmesorganisatsioonide tasemel;

| — | koordineerida EURESi tegevust ning valmistada ette ja juhendada EURESi tegevuskavade rakendamist asjaomases liikmesriigis; |
| --- | --- |

—

koordineerida EURESi tegevust ning valmistada ette ja juhendada EURESi tegevuskavade rakendamist asjaomases liikmesriigis;

| — | tagada, et EURESi liige saavutab eesmärgid ja täidab oma kohustused õigeaegselt; |
| --- | --- |

—

tagada, et EURESi liige saavutab eesmärgid ja täidab oma kohustused õigeaegselt;

| — | levitada teavet EURESi nõustajatele ja teistele asjaomastele huvirühmadele; |
| --- | --- |

—

levitada teavet EURESi nõustajatele ja teistele asjaomastele huvirühmadele;

| — | esindada asjaomast EURESi liiget EURESi töörühmas; |
| --- | --- |

—

esindada asjaomast EURESi liiget EURESi töörühmas;

| — | anda tagasisidet EURESi koordinatsiooniametile ja EURESi töörühmale; |
| --- | --- |

—

anda tagasisidet EURESi koordinatsiooniametile ja EURESi töörühmale;

| — | aidata välja selgitada põhi- ja täienduskoolituse või muude koolituste potentsiaalsed taotlejad (tulevased või tegutsevad EURESi nõustajad või muud isikud). |
| --- | --- |

—

aidata välja selgitada põhi- ja täienduskoolituse või muude koolituste potentsiaalsed taotlejad (tulevased või tegutsevad EURESi nõustajad või muud isikud).

Iga EURESi liige tagab, et kõik töötajad tema vastutusalas saavad eespool kirjeldatud tegevuseesmärkide saavutamiseks ning normide ja kohustuste täitmiseks vajaliku ettevalmistuse ja koolituse.

Lisaks peavad EURESi liikmed ja partnerid määrama EURESi nõustajad, kes töötavad ühes EURESi liikme või partneri organisatsioonis. EURESi nõustajad peavad nõuetele vastamiseks oskama lisaks oma emakeelele kas inglise, prantsuse või saksa keelt. Nõustajad täidavad järgmisi ülesandeid:

| — | liikuvuse asjatundjatena koordineerivad nad teabe edastamist ning aitavad tööandjaid ja tööotsijaid nõustamise ja tööjõu värbamise küsimustes; |
| --- | --- |

—

liikuvuse asjatundjatena koordineerivad nad teabe edastamist ning aitavad tööandjaid ja tööotsijaid nõustamise ja tööjõu värbamise küsimustes;

| — | aitavad kaasa EURESi teenuste integreerimisele oma organisatsioonis ning korraldavad koolitusi ja pakuvad tuge oma organisatsiooni töötajatele; |
| --- | --- |

—

aitavad kaasa EURESi teenuste integreerimisele oma organisatsioonis ning korraldavad koolitusi ja pakuvad tuge oma organisatsiooni töötajatele;

| — | arendavad koostööd EURESi võrgustiku raames; |
| --- | --- |

—

arendavad koostööd EURESi võrgustiku raames;

| — | aitavad luua EURESi võrgustikule positiivset mainet, olles professionaalsed, viisakad ja klientidele orienteeritud. |
| --- | --- |

—

aitavad luua EURESi võrgustikule positiivset mainet, olles professionaalsed, viisakad ja klientidele orienteeritud.

EURESi nõustajad peavad täitma mitmesuguseid ülesandeid, millest mõnede puhul on vaja teatavat eriettevalmistust.

EURESi juhatajad ja partnerid määravad EURESi nõustajatele konkreetsed ülesanded ja tähtaja EURESi tegevuse rakendamiseks.

Iga ametisse määratud EURESi nõustaja jaoks tuleb koostada individuaalne ametijuhend ning seda korrapäraselt ajakohastada. Ametijuhend peab olema kooskõlastatud kõikide asjaomaste osapooltega (EURESi nõustaja, EURESi juhataja, tasandijuht, tööturu osapoolte organisatsioonid, kui EURESi nõustaja kuulub sellisesse organisatsiooni). Individuaalseid ametijuhendeid tuleks kasutada erinevat tüüpi EURESi nõustajate koolitusvajaduste väljaselgitamiseks ja neile koolituskavade koostamiseks.

EURESi liikmed ja partnerid tagavad, et EURESi nõustajatel oleksid olemas neile määratud ülesannete täitmiseks vajalikud ressursid. Selliste ressursside all peetakse eelkõige silmas järgmist:

| — | EURESi ülesannete täitmiseks võimaldatud tööaeg, soovitavalt täistööaeg, kuid mitte vähem kui pool täistööajast; |
| --- | --- |

—

EURESi ülesannete täitmiseks võimaldatud tööaeg, soovitavalt täistööaeg, kuid mitte vähem kui pool täistööajast;

| — | töökoha sisseseade; |
| --- | --- |

—

töökoha sisseseade;

| — | teavitamiseks, juhendamiseks ja nõustamiseks vajalikud vahendid; |
| --- | --- |

—

teavitamiseks, juhendamiseks ja nõustamiseks vajalikud vahendid;

| — | osalemine põhi- ja täienduskoolituses (mis põhineb väljaselgitatud koolitusvajadustel ja kokkulepitud koolituskaval). |
| --- | --- |

—

osalemine põhi- ja täienduskoolituses (mis põhineb väljaselgitatud koolitusvajadustel ja kokkulepitud koolituskaval).

2.3.2.   Koolitused

EURESi liikmed ja partnerid tagavad EURESi juhatajatele, EURESi nõustajatele ja muudele töötajatele, keda tõenäoliselt kaasatakse EURESi teenuste osutamisel, asjakohase ettevalmistuse ja koolituse.

Kõik potentsiaalsed EURESi nõustajad peaksid läbima Euroopa tasandil korraldatava põhikoolituse programmi, millele eelneb põhikoolituseks ettevalmistav programm, mille korraldavad EURESi liikmed. Piiriülese koolituse programmis keskendutakse konkreetsetele, võimalik et piiriüleseid tööturgusid käsitlevatele teemadele.

Samuti on soovitatav, et kõik EURESi juhatajad, EURESi nõustajad ja muud EURESi teenuste osutamisega tegelevad töötajad võtaksid regulaarselt osa täienduskoolitustest (kas klassis või virtuaalselt), lähtudes kindlakstehtud koolitusvajadustest ja kokkulepitud koolituskavast.

EURESi liikmed ja partnerid aitavad aktiivselt kaasa igat liiki koolituse korraldamisele kogu võrgustikus. Nad võivad koostöös EURESi koordinatsiooniametiga korraldada külastusi ja lähetusi teiste liikmesriikide ametnikele näiteks seminaride ja konverentside vormis ning samuti täiendusprogramme erialapersonalile.

2.4.   EURESi suunised ja tegevuskavad

2.4.1.   EURESi suunised

Pärast konsulteerimist EURESi kõrgetasemelise strateegiarühmaga võtab EURESi koordinatsiooniamet iga kolme aasta järel vastu EURESi tegevussuunised järgnevaks kolmeks aastaks, edaspidi „EURESi suunised”.

EURESi suunistes kirjeldatakse üldiseid tegevuseesmärke asjaomasel ajavahemikul ja kõikide Euroopa Ühenduse pakutavate rahaliste toetuste tingimusi.

2.4.2.   Tegevuskavad

Iga kolme aasta järel esitavad EURESi liikmed oma tegevuskavad järgnevaks kolmeks aastaks.

Tegevuskavad koostatakse EURESi suuniste alusel ja need sisaldavad järgmist:

| — | otsuse artiklis 9 sätestatud asjaolusid, nimelt:






  a) | peamised tegevused, millega EURESi liige tegeleb võrgustiku raames, sealhulgas määruse (EMÜ) nr 1612/68 artiklis 17 sätestatud rahvusvahelised, piiriülesed ja valdkondlikud tegevused; |
| --- | --- | --- |

—

otsuse artiklis 9 sätestatud asjaolusid, nimelt:

a)

peamised tegevused, millega EURESi liige tegeleb võrgustiku raames, sealhulgas määruse (EMÜ) nr 1612/68 artiklis 17 sätestatud rahvusvahelised, piiriülesed ja valdkondlikud tegevused;

| b) | määruse (EMÜ) nr 1612/68 II osa rakendamiseks eraldatud inimressursid ja rahalised vahendid; |
| --- | --- |

b)

määruse (EMÜ) nr 1612/68 II osa rakendamiseks eraldatud inimressursid ja rahalised vahendid;

| c) | kavandatud tegevuste seire ja hindamise kord, sealhulgas iga-aastane komisjonile saadetav teave. |
| --- | --- |

c)

kavandatud tegevuste seire ja hindamise kord, sealhulgas iga-aastane komisjonile saadetav teave.

Tegevuskavad sisaldavad ka hinnangut eelmise ajavahemiku tegevustele ja saavutatud edule;

| — | iga suunise rakendamiseks vajaliku strateegilise arengu kirjeldust ja hinnangut, mis hõlmab kogu EURESi suunistes käsitletud ajavahemikku. |
| --- | --- |

—

iga suunise rakendamiseks vajaliku strateegilise arengu kirjeldust ja hinnangut, mis hõlmab kogu EURESi suunistes käsitletud ajavahemikku.

Vajaduse korral kajastatakse lisaks eespool nimetatud asjaoludele ka koostööd EURESi partneritega.

2.4.3.   Piiriülese tegevuse erieeskirjad

Vastavalt otsuse artikli 8 lõike 2 punkti a alapunktile ii arendavad EURESi liikmed ja partnerid ühiselt piiriülest koostööd EURESi piiriülese partnerluse ja/või piiriülese koostöö raames.

Piiriülese partnerluse peamised ülesanded on järgmised:

| 1) | pakkuda tegelikele ja potentsiaalsetele piiriala töötajatele ja nende tööandjatele EURESi nõustajate ja partnerlustes osalevate organisatsioonide muude töötajate kaudu klienditeenuseid, jagades ja vahetades teavet ja nõuandeid vabade töökohtade ja töötaotluste ning elu- ja töötingimuste kohta ning andes muud asjakohast teavet piiriala tööturu olukorra kohta, näiteks sotsiaalkindlustus, maksustamine, tööõigus jne; |
| --- | --- |

1)

pakkuda tegelikele ja potentsiaalsetele piiriala töötajatele ja nende tööandjatele EURESi nõustajate ja partnerlustes osalevate organisatsioonide muude töötajate kaudu klienditeenuseid, jagades ja vahetades teavet ja nõuandeid vabade töökohtade ja töötaotluste ning elu- ja töötingimuste kohta ning andes muud asjakohast teavet piiriala tööturu olukorra kohta, näiteks sotsiaalkindlustus, maksustamine, tööõigus jne;

| 2) | soodustada töövahendustegevust piiriülesel tööturul ja arendada välja ühiseid tööpakkumistegevusi ja projekte ning suunata tööotsijaid kutse- ja haridusalaseid koolitusvõimalusi käsitleva teabe juurde; |
| --- | --- |

2)

soodustada töövahendustegevust piiriülesel tööturul ja arendada välja ühiseid tööpakkumistegevusi ja projekte ning suunata tööotsijaid kutse- ja haridusalaseid koolitusvõimalusi käsitleva teabe juurde;

| 3) | tagada pidev teabeliikumine ja -vahetus piirialadel tegutsevate EURESi nõustajate korrapäraste otsekontaktide kaudu; |
| --- | --- |

3)

tagada pidev teabeliikumine ja -vahetus piirialadel tegutsevate EURESi nõustajate korrapäraste otsekontaktide kaudu;

| 4) | jälgida piirialadel liikuvust takistavaid asjaolusid ja pakkuda piirkondlike, riiklike ja Euroopa tasandi otsustajatele sobivaid lahendusi selliste takistuste kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

4)

jälgida piirialadel liikuvust takistavaid asjaolusid ja pakkuda piirkondlike, riiklike ja Euroopa tasandi otsustajatele sobivaid lahendusi selliste takistuste kõrvaldamiseks;

| 5) | koordineerida, toetada ja töötada välja projekte, mille eesmärk on parandada tööturu toimimist piirialadel, tehes muu hulgas koostööd muude asjaomaste programmidega, et muuta piiriülest partnerlust koordineerivad struktuurid iseseisvalt toimivaks. |
| --- | --- |

5)

koordineerida, toetada ja töötada välja projekte, mille eesmärk on parandada tööturu toimimist piirialadel, tehes muu hulgas koostööd muude asjaomaste programmidega, et muuta piiriülest partnerlust koordineerivad struktuurid iseseisvalt toimivaks.

Neile ülesannetele võib lisada veel täiendavaid ülesandeid, olenevalt sellest, kuidas kohalik olukord ja majandustingimused seda nõuavad.

2.4.3.1.   EURESi piiriülese partnerluse ja tegevuse korraldamine

Piiriülene partnerlus hõlmab kõikide asjaomaste piirkondade riiklikke tööturuasutusi, EURESi liikmete poolt määratud ametiühinguid ja tööandjate organisatsioone kooskõlas asjaomaste riikide eeskirjade ja tavadega. Partnerite hulka võivad samuti kuuluda:

| — | piirkondlikud ja kohalikud asutused või nende ühendused; |
| --- | --- |

—

piirkondlikud ja kohalikud asutused või nende ühendused;

| — | kutseõppega tegelevad organisatsioonid, ülikoolid ja kõrgkoolid; |
| --- | --- |

—

kutseõppega tegelevad organisatsioonid, ülikoolid ja kõrgkoolid;

| — | muud piiriülese tööturuga seotud isikud. |
| --- | --- |

—

muud piiriülese tööturuga seotud isikud.

Kõik partnerid on pühendunud partnerluse eesmärkide saavutamisele ja aitavad finantseerida selle tegevust. Piiriüleseid partnerlusi käsitatakse kui selgelt määratletud eesmärkidega alalisi võrgustikke.

EURESi piiriülesed partnerlused on teenuseosutajad, kes tegelevad mõne kindla piiriülese piirkonnaga Euroopa Majanduspiirkonnas või Šveitsis. Nad tegutsevad, lähtudes ühe enda vastutusel määratud EURESi liikme strateegilistest juhistest. Asjaomaste EURESi liikmete juhatajad (3) on ühtlasi piiriülese partnerluse juhtkomitee liikmed, kellel on hääleõigus.

2.4.3.2.   EURESi piiriülese partnerluse sisemine töökorraldus

Kõik partnerlused võivad vabalt otsustada oma sisemise töökorralduse üle, järgides usaldusväärse ja tõhusa finantshalduse reegleid. Partnerlus peaks looma juhtkomitee, milles on esindatud kõik osalevad organisatsioonid. Juhtkomiteesse peab kuuluma partnerlusele strateegilisi juhiseid koostama valitud EURESi liige. Juhtkomitee peaks olema partnerluse peamine otsuseid tegev organ, mis tagab partnerluse üldise sidususe ja töötab välja EURESi suunistele vastava strateegia. Juhtkomitee ülesanded on eelkõige:

| — | töötada välja ettepanekuid piiriüleste partnerluste kolme ja ühe aasta tegevuskavade jaoks ning prognoosida nendeks tegevusteks vajalikke eelarvelisi vahendeid; |
| --- | --- |

—

töötada välja ettepanekuid piiriüleste partnerluste kolme ja ühe aasta tegevuskavade jaoks ning prognoosida nendeks tegevusteks vajalikke eelarvelisi vahendeid;

| — | tagada tegevuste tõhus rakendamine, järelevalve ja hindamine, sealhulgas finantstegevuse hindamine, ning hinnata korrapäraselt tegevuste tagajärgi; |
| --- | --- |

—

tagada tegevuste tõhus rakendamine, järelevalve ja hindamine, sealhulgas finantstegevuse hindamine, ning hinnata korrapäraselt tegevuste tagajärgi;

| — | määrata koordinaator, kes tagab partnerluse nõuetekohase toimimise. |
| --- | --- |

—

määrata koordinaator, kes tagab partnerluse nõuetekohase toimimise.

2.5.   EURESi võrgustiku edendamine

EURESi võrgustiku eduka toimimise jaoks on ülimalt oluline, et nii võimalikud kliendid kui ka EURESi liikmes- ja partnerorganisatsioonides aktiivselt tegutsevad isikud oleksid võrgustikuga loodud võimalustest täielikult teadlikud.

2.5.1.   Kommunikatsioonistrateegia ja tegevuskavad

EURESi koordinatsiooniamet osaleb koos EURESi liikmete ja partneritega üldise kommunikatsioonistrateegia arendamises, et tagada võrgustiku järjepidevus ja sidusus selle kasutajate jaoks.

EURESi liikmed töötavad üldise strateegiaga kooskõlas välja siseriiklikud võrgustiku edendamise kavad ja lisavad need riiklikele EURESi kolme ja ühe aasta tegevuskavadele.

EURESi partnerid võtavad osa asjaomaste EURESi liikmete ja koordinatsiooniameti kavandatud teavitamis- ja edendamistegevusest.

EURESi liikmed ja partnerid tagavad, et nende teabe- ja reklaammaterjalid on kooskõlas üldise kommunikatsioonistrateegiaga ja EURESi koordinatsiooniameti teabega.

2.5.2.   EURESi logo

EURESi teenindusmärk ning seda iseloomustav logo kuuluvad komisjonile. EURESi liikmed ja partnerid kasutavad EURESi logo kõikide EURESiga seotud toimingute puhul.

EURESi logo all esitatud teave peab olema kooskõlas Euroopa Liidu poliitika ja huvidega ning EURESi eesmärkidega.

Ainult EURESi koordinatsiooniamet võib anda kolmandatele isikutele loa kasutada EURESi logo, kusjuures ta teavitab sellest EURESi liikmeid ja partnereid. EURESi liikmed ja partnerid annavad koordinatsiooniametile viivitamata teada, kui esineb logo kuritarvitamist kolmandate isikute poolt.

2.6.   EURESi tegevuse järelevalve ja hindamise põhimõtted

EURESi teenuste kvaliteedi ja tõhususe tõstmise eesmärgil kohustuvad EURESi liikmed ja partnerid jälgima ja hindama kõiki nende vastutusalas rakendatavaid EURESi toiminguid kvantiteedi, kvaliteedi ja mõju seisukohast.

EURESi liikmed ja partnerid esitavad korrapäraselt koordinatsiooniametile andmeid tööpakkumiste hulga, käsitletud töötaotluste ja töölevõtmiste kohta vastavalt võrgustikus kehtestatud ühisele aruandlusvormile. Esitada tuleb ka klientide arv, kes vajavad muud liiki nõustamist. Sinna hulka kuuluvad andmed personaalsete ning samuti IT-vahenditega seotud teenuste kohta.

Kõikides EURESi liikmete ja partnerite toimingutes ja projektides sõnastatakse selgelt eesmärgid ja tulemusnäitajad, mis võimaldavad hinnata, kas eesmärgid on saavutatud kooskõlas EURESi suunistega. Neid eesmärke ja tulemusnäitajaid kasutatakse EURESi koordinatsiooniametile esitatavates korrapärastes aruannetes.

Iga EURESi liikme kolme aasta tegevuskavas antakse üldine hinnang EURESi tegevuse hetkeolukorrale asjaomases riigis, kusjuures hinnatakse ka EURESi tegevuste ja teenuste kvaliteeti, klientide rahulolu ja EURESi mõju.

EURESi koordinatsiooniamet korraldab EURESi tegevuse välishindamise vähemalt iga kolme aasta järel alates komisjoni otsuse vastuvõtmisest.

III   OSA

ÜHTNE SÜSTEEM NING ÜHISED MUDELID TEABE VAHETAMISEKS

Teabe vahetamise süsteemid ja kord on EURESi võrgustiku toimimiseks äärmiselt olulise tähtsusega. EURESi liikmed ja partnerid järgivad tööturu ja liikuvusega seotud teabe vahetamisel ühtset süsteemi ja ühiseid mudeleid, mis EURESi koordinatsiooniamet on kehtestanud tihedas koostöös EURESi liikmete ja partneritega.

Ühtne süsteem käsitleb muu hulgas järgmisi teabevahetuse üldisi põhimõtteid:

| — | vahetatava teabe liik; |
| --- | --- |

—

vahetatava teabe liik;

| — | teabe vahetamise sagedus; |
| --- | --- |

—

teabe vahetamise sagedus;

| — | muude EURESi liikmete ja partnerite ligipääs teabele. |
| --- | --- |

—

muude EURESi liikmete ja partnerite ligipääs teabele.

Ühiste mudelitega määratakse igat liiki teabe jaoks selle edastamise sisu ja vorm.

EURESi liikmed teevad koostööd muude asjaomaste siseriiklike asutustega, et tagada edastatava teabe vastastikune täiendavus ja ühtsus.

EURESi liikmed ja partnerid teevad koostööd, et arendada vahendeid ja meetodeid teenuste ja teabesüsteemide täiustamiseks, võttes muu hulgas kasutusele uue infotehnoloogia.

Brüssel, 26. oktoober 2010

EURESi koordinatsiooniameti nimel

peadirektor

Robert VERRUE

---

(1)  EÜT L 5, 10.1.2003, lk 16.

1

(2)  Kaasata võib ka kolmandate riikide kodanikke, kui neil on õigus töötada teises ELi/EEA liikmesriigis (ja Šveitsis).

2

(3)  Vastavalt komisjoni otsuse 2003/8/EÜ artikli 3 punktile a on EURESi liikmed kesksed riiklikud tööturuasutused.

3

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Parlament

| 16.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/15

---

Töölevõtmise teadaanne PE/125/S

2010/C 311/06

Euroopa Parlament korraldab järgmise valikumenetluse:

PE/125/S – Üksuse juhataja (AD12) – Euroopa Parlamendi siseturvalisuse üksus

Osalemise tingimuseks on Euroopa Liidu liikmesriigis ametlikult tunnustatud diplomiga kinnitatud ja täismahus õppekavale vastav kõrgharidus.

Kandidaadil peab dokumentide esitamise tähtajaks ja pärast nimetatud diplomi omandamist olema vähemalt kümne aasta pikkune töökogemus, mis vastab ametiülesannete sisule ja millest viis aastat on juhtimisalane kogemus.

Käesolev töölevõtmise teadaanne avaldatakse ainult inglise, prantsuse ja saksa keeles. Terviktekst on nimetatud keeltes kättesaadav Euroopa Liidu Teatajas C 311 A.

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 16.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/16

---

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise kohta

2010/C 311/07

Olles avaldanud teate meetmete kehtivuse eelseisva aegumise kohta (1) ning kuna komisjonile ei ole pärast selle teate avaldamist esitatud ühtegi läbivaatamistaotlust, teatab komisjon, et allpool nimetatud dumpinguvastane meede kaotab lähiajal kehtivuse.

Käesolev teade avaldatakse kooskõlas nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009, kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (2) artikli 11 lõikega 2.

| Toode | Päritolu- või ekspordiriik | Meetmed | Viited | Aegumise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Terastrossid ja -kaablid | India | Dumpinguvastane tollimaks | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1858/2005 (ELT L 299, 16.11.2005, lk 1), mida on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 283/2009 (ELT L 94, 8.4.2009, lk 5) | 17.11.2010 |

Toode

Päritolu- või ekspordiriik

Meetmed

Viited

Aegumise kuupäev

Terastrossid ja -kaablid

India

Dumpinguvastane tollimaks

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1858/2005 (ELT L 299, 16.11.2005, lk 1), mida on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 283/2009 (ELT L 94, 8.4.2009, lk 5)

17.11.2010

---

(1)  ELT C 123, 12.5.2010, lk 10.

(2)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 16.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/17

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6036 – Barclays/BPCE/Hexagone France 3)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 311/08

| 1. | 9. novembril 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Barclays Bank PLC („Barclays”, Ühendkuningriik) ja Crédit Foncier de France („CFF”, Prantsusmaa), mis kuuluvad kontserni BPCE Group (Prantsusmaa), omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Hexagone France 3 SARL („Hexagone”, Prantsusmaa) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

9. novembril 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Barclays Bank PLC („Barclays”, Ühendkuningriik) ja Crédit Foncier de France („CFF”, Prantsusmaa), mis kuuluvad kontserni BPCE Group (Prantsusmaa), omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Hexagone France 3 SARL („Hexagone”, Prantsusmaa) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Barclays: üleilmne finantsteenuste pakkuja, kes tegutseb jae- ja äripanganduse, investeerimispanganduse, kapitalihalduse ja investeeringute haldamise teenuste valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Barclays: üleilmne finantsteenuste pakkuja, kes tegutseb jae- ja äripanganduse, investeerimispanganduse, kapitalihalduse ja investeeringute haldamise teenuste valdkonnas;

| — | CFF: hüpoteekidele spetsialiseerunud kontserni BPCE Group sidusettevõtja. Kontsern BPCE Group on Prantsusmaa pangandusvõrgustik, kes tegeleb investeerimispanganduse, jae- ja äripanganduse, kindlustuse ja kinnisvarateenuste valdkonnas; |
| --- | --- |

—

CFF: hüpoteekidele spetsialiseerunud kontserni BPCE Group sidusettevõtja. Kontsern BPCE Group on Prantsusmaa pangandusvõrgustik, kes tegeleb investeerimispanganduse, jae- ja äripanganduse, kindlustuse ja kinnisvarateenuste valdkonnas;

| — | Hexagone: eriotstarbeline äriühing, kes omab kahte ärihoonet Prantsusmaal Seine Saint-Denis' departemangus (93) Ile-de-France'i piirkonnas. |
| --- | --- |

—

Hexagone: eriotstarbeline äriühing, kes omab kahte ärihoonet Prantsusmaal Seine Saint-Denis' departemangus (93) Ile-de-France'i piirkonnas.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6036 – Barclays/BPCE/Hexagone France 3):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6036 – Barclays/BPCE/Hexagone France 3):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 16.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/18

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 311/09

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„PORC D’AUVERGNE”

EÜ nr: FR-PGI-0005-0697-02.06.2008

IGP ( X ) AOP ( )

1.   Nimetus:

„Porc d’Auvergne”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.1. | Värske liha (ja rups) |
| --- | --- |

Klass 1.1.

Värske liha (ja rups)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusega tähistatava toote kirjeldus:

„Porc d’Auvergne” on välistingimustes kasvatatud sealihatoode, mille lihale on iseloomulik sitkus, ühtlane ei hele ega tume punane värvus ning valge ja sitke seljapeki jääkrasv. „Porc d’Auvergne” lihale on iseloomulik küpsetamisjärgne õrn ja mahlane kude, millel on tüüpiline hea sealiha meeldiv maitse. Auvergne’i sead tapetakse mitte varem kui 26 nädala vanuselt. Sooja rümba mass on vähemalt 75 kg. Lihasmassi osakaal on 53–64 %. „Porc d’Auvergne’i” sealiha turustatakse rümba või poolrümbana, põhijaotustükist saadud keskmiste jaotustükkidena või teisejärgulisest jaotustükist saadud tükkidena või tarbimisvalmis portsjonitena. Toodet võib turustada värskelt või sügavkülmutatult.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Kaheteistkümne nädala vanusest alates koosneb vähemalt 75 % looma söödast teraviljast või teraviljatoodetest ning see peab sisaldama vähemalt 1,7 % linoolhapet.

Maniokk ja maguskartul on keelatud.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

„Porc d’Auvergne” põrsaste üleskasvatamine, võõrutusjärgne pidamine ja nuumamine peavad toimuma „Porc d’Auvergne” kaitstud geograafilise tähise geograafilises piirkonnas, kuhu kuulub 1 808 kommuuni (vt punkt 4).

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Kuna sealiha „Porc d’Auvergne” müüakse värskelt või sügavkülmutatult, peab tarbija saama teavet looma päritolu kohta. Selleks peab tarbijale suunatud märgistusel olema kirjas, et toodet turustatakse kaitstud geograafilise tähise „Porc d’Auvergne” all.

Märgistus peab sisaldama muu hulgas:

| — | väljendit „Porc d’Auvergne”. Vajadusel võib see väljend sisalduda kollektiivses kaubamärgis. |
| --- | --- |

—

väljendit „Porc d’Auvergne”. Vajadusel võib see väljend sisalduda kollektiivses kaubamärgis.

| — | kollektiivse kaubamärgi logo; |
| --- | --- |

—

kollektiivse kaubamärgi logo;

| — | kvaliteedi ja päritolu tuvastamise märgi logo. |
| --- | --- |

—

kvaliteedi ja päritolu tuvastamise märgi logo.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Kaitstud geograafilise tähise „Porc d’Auvergne” geograafiline piirkond koosneb järgmistest kommuunidest ja kantonitest:

| — | Allier’ departemang (03): kõik kantonid; |
| --- | --- |

—

Allier’ departemang (03): kõik kantonid;

| — | Puy de Dôme’i departemang (63): kõik kantonid, välja arvatud järgmised kommuunid: Aigueperse, Aubiat, Aulnat, Bas-et-Lezat, La Bourboule, Bussières-et-Pruns,Cellule, Chappes, Chastreix, Chavaroux, Le Cheix, Clerlande, Effiat, Égliseneuve-d’Entraigues, Ennezat, Entraigues, Espinchal, Gerzat, La Godivelle, La Tour-d’Auvergne, Lussat, Malintrat, Les Martres-d’Artière, Les Martres-sur-Morge, Mont-Dore, Montpensier, La Moutade, Murat-le-Quaire, Pessat-Villeneuve, Picherande, Pont-du-Château, Saint-André-le-Coq, Saint-Beauzire, Saint-Clément-de-Régnat, Saint-Donat, Saint-Genès-Champespe, Saint-Ignat, Saint-Laure, Sardon, Surat, Thuret, Varennes-sur-Morge, Villeneuve-les-Cerfs; |
| --- | --- |

—

Puy de Dôme’i departemang (63): kõik kantonid, välja arvatud järgmised kommuunid: Aigueperse, Aubiat, Aulnat, Bas-et-Lezat, La Bourboule, Bussières-et-Pruns,Cellule, Chappes, Chastreix, Chavaroux, Le Cheix, Clerlande, Effiat, Égliseneuve-d’Entraigues, Ennezat, Entraigues, Espinchal, Gerzat, La Godivelle, La Tour-d’Auvergne, Lussat, Malintrat, Les Martres-d’Artière, Les Martres-sur-Morge, Mont-Dore, Montpensier, La Moutade, Murat-le-Quaire, Pessat-Villeneuve, Picherande, Pont-du-Château, Saint-André-le-Coq, Saint-Beauzire, Saint-Clément-de-Régnat, Saint-Donat, Saint-Genès-Champespe, Saint-Ignat, Saint-Laure, Sardon, Surat, Thuret, Varennes-sur-Morge, Villeneuve-les-Cerfs;

| — | Haute Loire’i departemang (43): kõik kantonid; |
| --- | --- |

—

Haute Loire’i departemang (43): kõik kantonid;

| — | Cantali departemang (15): kõik kantonid, välja arvatud järgmised kommuunid: Anglards-de-Salers, Apchon, Badailhac, Brezons, Cheylade, Le Claux,Collandres, Dienne, Le Falgoux, Le Fau, Fontanges, Giou-de-Mamou, Girgols, Jou-sous-Monjou, Lacapelle-Barres, Laroquevieille, Lascelle, Laveissière, Lavigerie, Malbo, Mandailles-Saint-Julien, Marmanhac, Pailherols, Polminhac, Raulhac, Saint-Bonnet-de-Salers, Saint-Cernin, Saint-Chamant, Saint-Cirgues-de-Jordanne, Saint-Clément, Saint-Étienne-de-Carlat, Saint-Hippolyte, Saint-Jacques-des-Blats, Saint-Martin-Valmeroux, Saint-Paul-de-Salers, Saint-Projet-de-Salers, Saint-Simon, Saint-Vincent-de-Salers, Salers, Thiézac, Tournemire, Trizac, Le Vaulmier, Velzic, Vic-sur-Cère, Yolet; |
| --- | --- |

—

Cantali departemang (15): kõik kantonid, välja arvatud järgmised kommuunid: Anglards-de-Salers, Apchon, Badailhac, Brezons, Cheylade, Le Claux,Collandres, Dienne, Le Falgoux, Le Fau, Fontanges, Giou-de-Mamou, Girgols, Jou-sous-Monjou, Lacapelle-Barres, Laroquevieille, Lascelle, Laveissière, Lavigerie, Malbo, Mandailles-Saint-Julien, Marmanhac, Pailherols, Polminhac, Raulhac, Saint-Bonnet-de-Salers, Saint-Cernin, Saint-Chamant, Saint-Cirgues-de-Jordanne, Saint-Clément, Saint-Étienne-de-Carlat, Saint-Hippolyte, Saint-Jacques-des-Blats, Saint-Martin-Valmeroux, Saint-Paul-de-Salers, Saint-Projet-de-Salers, Saint-Simon, Saint-Vincent-de-Salers, Salers, Thiézac, Tournemire, Trizac, Le Vaulmier, Velzic, Vic-sur-Cère, Yolet;

| — | Nièvre’i departemang (58):






  — | Dornesi kantoni Dornesi ja Toury-sur-Jouri kommuunid; |
| --- | --- | --- |

—

Nièvre’i departemang (58):

—

Dornesi kantoni Dornesi ja Toury-sur-Jouri kommuunid;

| — | Foursi kantoni Charrini, Montamberti ja Saint-Hilaire-Fontaine’i kommuunid; |
| --- | --- |

—

Foursi kantoni Charrini, Montamberti ja Saint-Hilaire-Fontaine’i kommuunid;

| — | Saône et Loire’i departemang (71):






  — | Bourbon-Lancy, Digoini, Gueugnoni, Issy-l’Evêque’i kantonite kõik kommuunid; |
| --- | --- | --- |

—

Saône et Loire’i departemang (71):

—

Bourbon-Lancy, Digoini, Gueugnoni, Issy-l’Evêque’i kantonite kõik kommuunid;

| — | Marcigny kantoni Artaix’, Bourg-le-Comte’i, Céroni, Chambilly, Chenay-le-Châteli, Melay, Montceaux-l’Étoile’i ja Vindecy kommuunid; |
| --- | --- |

—

Marcigny kantoni Artaix’, Bourg-le-Comte’i, Céroni, Chambilly, Chenay-le-Châteli, Melay, Montceaux-l’Étoile’i ja Vindecy kommuunid;

| — | Paray-le-Moniali kantoni L’Hôpital-le-Mercier’ kommuun; |
| --- | --- |

—

Paray-le-Moniali kantoni L’Hôpital-le-Mercier’ kommuun;

| — | Loire’i departemang (42):






  — | Noirétable’i, La Pacaudière’i, Saint-Bonnet-le-Château’, Saint-Georges-en-Couzani, Saint-Haon-le-Châteli, Saint-Jean-Soleymieux’ ja Saint-Just-en-Chevalet’ kantonite kõik kommuunid; |
| --- | --- | --- |

—

Loire’i departemang (42):

—

Noirétable’i, La Pacaudière’i, Saint-Bonnet-le-Château’, Saint-Georges-en-Couzani, Saint-Haon-le-Châteli, Saint-Jean-Soleymieux’ ja Saint-Just-en-Chevalet’ kantonite kõik kommuunid;

| — | Boëni kantoni Ailleux’, Boëni, Cezay, Débats-Rivière-d’Orpra, L’Hôpital-sous-Rocheforti, Leigneux’, Marcilly-le-Châteli, Marcoux’, Pralongi, Saint-Laurent-Rocheforti, Saint-Sixte’i ja Trelinsi kommuunid; |
| --- | --- |

—

Boëni kantoni Ailleux’, Boëni, Cezay, Débats-Rivière-d’Orpra, L’Hôpital-sous-Rocheforti, Leigneux’, Marcilly-le-Châteli, Marcoux’, Pralongi, Saint-Laurent-Rocheforti, Saint-Sixte’i ja Trelinsi kommuunid;

| — | Firminy kantoni Caloire’i kommuun; |
| --- | --- |

—

Firminy kantoni Caloire’i kommuun;

| — | Montbrisoni kantoni Bardi, Écotay-l’Olme’i, Essertines-en-Châtelneufi, Lérigneux’, Lézigneux’, Roche’i, Saint-Thomas-la-Garde’i ja Verrières-en-Forezi kommuunid; |
| --- | --- |

—

Montbrisoni kantoni Bardi, Écotay-l’Olme’i, Essertines-en-Châtelneufi, Lérigneux’, Lézigneux’, Roche’i, Saint-Thomas-la-Garde’i ja Verrières-en-Forezi kommuunid;

| — | Roanne-Nordi kantoni La Bénisson-Dieu, Briennoni ja Mably kommuunid; |
| --- | --- |

—

Roanne-Nordi kantoni La Bénisson-Dieu, Briennoni ja Mably kommuunid;

| — | Roanne-Sudi kantoni Lentigny, Ouchesi, Pouilly-les-Nonainsi, Riorgesi, Saint-Jean-Saint-Maurice-sur-Loire’i, Saint-Léger-sur-Roanne’i, Villemontais’ ja Villeresti kommuunid; |
| --- | --- |

—

Roanne-Sudi kantoni Lentigny, Ouchesi, Pouilly-les-Nonainsi, Riorgesi, Saint-Jean-Saint-Maurice-sur-Loire’i, Saint-Léger-sur-Roanne’i, Villemontais’ ja Villeresti kommuunid;

| — | Saint-Germain-Lavali kantoni Amionsi, Bully, Dancé, Grézolles’i, Luré, Nollieux’, Saint-Germain-Lavali, Saint-Georges-de-Baroille’, Saint-Julien-d’Oddes’i, Saint-Martin-la-Sauveté, Saint-Paul-de-Vézelini, Saint-Polguesi ja Souternoni kommuunid; |
| --- | --- |

—

Saint-Germain-Lavali kantoni Amionsi, Bully, Dancé, Grézolles’i, Luré, Nollieux’, Saint-Germain-Lavali, Saint-Georges-de-Baroille’, Saint-Julien-d’Oddes’i, Saint-Martin-la-Sauveté, Saint-Paul-de-Vézelini, Saint-Polguesi ja Souternoni kommuunid;

| — | Saint-Just-Saint-Ramberti kantoni Chamblesi kommuun; |
| --- | --- |

—

Saint-Just-Saint-Ramberti kantoni Chamblesi kommuun;

| — | Ardèche’i departemang (07):






  — | Annonay-Sudi kantoni Saint-Julien-Vocance’i kommuun; |
| --- | --- | --- |

—

Ardèche’i departemang (07):

—

Annonay-Sudi kantoni Saint-Julien-Vocance’i kommuun;

| — | Coucouroni kantoni Coucouroni, Issarlèsi, Lachapelle-Graillouse’i ja Lespéroni kommuunid; |
| --- | --- |

—

Coucouroni kantoni Coucouroni, Issarlèsi, Lachapelle-Graillouse’i ja Lespéroni kommuunid;

| — | Montpezat-sous-Bauzoni kantoni Le Béage’i kommuun; |
| --- | --- |

—

Montpezat-sous-Bauzoni kantoni Le Béage’i kommuun;

| — | Saint-Agrève’i kantoni Devesset’, Marsi, Saint-Agrève’i ja Saint-André-en-Vivarais’ kommuunid; |
| --- | --- |

—

Saint-Agrève’i kantoni Devesset’, Marsi, Saint-Agrève’i ja Saint-André-en-Vivarais’ kommuunid;

| — | Saint-Martin-de-Valamas’ kantoni Borée, La Rochette’i ja Saint-Clémenti kommuunid; |
| --- | --- |

—

Saint-Martin-de-Valamas’ kantoni Borée, La Rochette’i ja Saint-Clémenti kommuunid;

| — | Satillieu’ kantoni Saint-Pierre-sur-Doux’ kommuun; |
| --- | --- |

—

Satillieu’ kantoni Saint-Pierre-sur-Doux’ kommuun;

| — | Lozère’i departemang (48):






  — | Aumont-Aubraci, Châteauneuf-de-Randoni, Fournelsi, Grandrieu’, Langogne’i, Le Malzieu-Ville’i, Nasbinalsi, Saint-Amansi, Saint-Alban-sur-Limagnole’i, Saint-Chély-d’Apcher’ kantonite kõik kommuunid; |
| --- | --- | --- |

—

Lozère’i departemang (48):

—

Aumont-Aubraci, Châteauneuf-de-Randoni, Fournelsi, Grandrieu’, Langogne’i, Le Malzieu-Ville’i, Nasbinalsi, Saint-Amansi, Saint-Alban-sur-Limagnole’i, Saint-Chély-d’Apcher’ kantonite kõik kommuunid;

| — | Marvejolsi kantoni Antrenas’, Le Buissoni, Gabrias’, Recoules-de-Fumas’, Saint-Laurent-de-Muret’ ja Saint-Léger-de-Peyre’i kommuunid; |
| --- | --- |

—

Marvejolsi kantoni Antrenas’, Le Buissoni, Gabrias’, Recoules-de-Fumas’, Saint-Laurent-de-Muret’ ja Saint-Léger-de-Peyre’i kommuunid;

| — | Mende-Nordi kantoni Le Borni, Chastel-Nouveli ja Pelouse’i kommuunid; |
| --- | --- |

—

Mende-Nordi kantoni Le Borni, Chastel-Nouveli ja Pelouse’i kommuunid;

| — | Saint-Germain-du-Teil’ kantoni Les Hermaux’, Les Salcesi ja Trélansi kommuunid; |
| --- | --- |

—

Saint-Germain-du-Teil’ kantoni Les Hermaux’, Les Salcesi ja Trélansi kommuunid;

| — | Villeforti kantoni La Bastide-Puylaurenti kommuun; |
| --- | --- |

—

Villeforti kantoni La Bastide-Puylaurenti kommuun;

| — | Aveyroni departemang (12):






  — | Aubini, Decazeville’i, Entraygues-sur-Tuyère’i, Espalioni, Mur-de-Barrez’i, Saint-Amans-des-Cotsi kantonite kõik kommuunid; |
| --- | --- | --- |

—

Aveyroni departemang (12):

—

Aubini, Decazeville’i, Entraygues-sur-Tuyère’i, Espalioni, Mur-de-Barrez’i, Saint-Amans-des-Cotsi kantonite kõik kommuunid;

| — | Capdenac-Gare’i kantoni Bouillaci kommuun; |
| --- | --- |

—

Capdenac-Gare’i kantoni Bouillaci kommuun;

| — | Conquesi kantoni Conquesi, Grand-Vabre’i, Noailhaci, Saint-Félix-de-Luneli ja Sénerguesi kommuunid; |
| --- | --- |

—

Conquesi kantoni Conquesi, Grand-Vabre’i, Noailhaci, Saint-Félix-de-Luneli ja Sénerguesi kommuunid;

| — | Estaingi kantoni Campuaci, Coubisou’, Estaingi, Le Nayraci ja Sébrazaci kommuunid; |
| --- | --- |

—

Estaingi kantoni Campuaci, Coubisou’, Estaingi, Le Nayraci ja Sébrazaci kommuunid;

| — | Laguiole’i kantoni Montpeyroux’ ja Soulages-Bonnevali kommuunid; |
| --- | --- |

—

Laguiole’i kantoni Montpeyroux’ ja Soulages-Bonnevali kommuunid;

| — | Saint-Geniez-d’Olti kantoni Aurelle-Verlaci Pierrefiche’i, Pomayrolsi, Sainte-Eulalie-d’Olti ja Saint-Geniez-d’Olti kommuunid; |
| --- | --- |

—

Saint-Geniez-d’Olti kantoni Aurelle-Verlaci Pierrefiche’i, Pomayrolsi, Sainte-Eulalie-d’Olti ja Saint-Geniez-d’Olti kommuunid;

| — | Sainte-Geneviève-sur-Argence’i kantoni Cantoini, Graissaci, Sainte-Geneviève-sur-Argence’i ja Vitrac-en-Viadène’i kommuunid; |
| --- | --- |

—

Sainte-Geneviève-sur-Argence’i kantoni Cantoini, Graissaci, Sainte-Geneviève-sur-Argence’i ja Vitrac-en-Viadène’i kommuunid;

| — | Loti departemang (46):






  — | Figeac-Esti, Sousceyraci ja La Tronquière’i kantonite kõik kommuunid; |
| --- | --- | --- |

—

Loti departemang (46):

—

Figeac-Esti, Sousceyraci ja La Tronquière’i kantonite kõik kommuunid;

| — | Bretenoux’ kantoni Belmont-Bretenoux’, Cahus’, Cornaci, Estali, Gagnac-sur-Cère’i, Glanesi, Laval-de-Cère’i ja Teyssieu’ kommuunid; |
| --- | --- |

—

Bretenoux’ kantoni Belmont-Bretenoux’, Cahus’, Cornaci, Estali, Gagnac-sur-Cère’i, Glanesi, Laval-de-Cère’i ja Teyssieu’ kommuunid;

| — | Figeac-Ouesti kantoni Figeac-Ouesti kommuun; |
| --- | --- |

—

Figeac-Ouesti kantoni Figeac-Ouesti kommuun;

| — | Lacapelle-Marivali kantoni Labathude’i, Molièresi, Saint-Maurice-en-Quercy ja Sainte-Colombe’i kommuunid; |
| --- | --- |

—

Lacapelle-Marivali kantoni Labathude’i, Molièresi, Saint-Maurice-en-Quercy ja Sainte-Colombe’i kommuunid;

| — | Saint-Céré kantoni Bannesi, Frayssinhesi, Latouille-Lentillaci, Saint-Céré, Saint-Laurent-les-Toursi, Saint-Paul-de-Verni kommuunid; |
| --- | --- |

—

Saint-Céré kantoni Bannesi, Frayssinhesi, Latouille-Lentillaci, Saint-Céré, Saint-Laurent-les-Toursi, Saint-Paul-de-Verni kommuunid;

| — | Corrèze’i departemang (19):






  — | Mercoeuri ja Saint-Privat’ kantonite kõik kommuunid; |
| --- | --- | --- |

—

Corrèze’i departemang (19):

—

Mercoeuri ja Saint-Privat’ kantonite kõik kommuunid;

| — | Bort-les-Orguesi kantoni Bort-les-Orguesi kommuun; |
| --- | --- |

—

Bort-les-Orguesi kantoni Bort-les-Orguesi kommuun;

| — | Creuse’i departemang (23):






  — | Ahuni, Aubussoni, Auzancesi, Bellegarde-en-Marche’i, Bonnat’, Boussaci, Chambon-sur-Voueize’i, Châtelus-Malvaleix’, Chénérailles’, Evaux-les-Bainsi, Jarnagesi, Saint-Sulpice-les-Champsi kontonite kõik kommuunid; |
| --- | --- | --- |

—

Creuse’i departemang (23):

—

Ahuni, Aubussoni, Auzancesi, Bellegarde-en-Marche’i, Bonnat’, Boussaci, Chambon-sur-Voueize’i, Châtelus-Malvaleix’, Chénérailles’, Evaux-les-Bainsi, Jarnagesi, Saint-Sulpice-les-Champsi kontonite kõik kommuunid;

| — | Crocqi kantoni Basville’i, Crocqi, La Mazière-aux-Bons-Hommesi, Mérinchali, Pontcharraud’, Saint-Agnant-près-Crocqi, Saint-Bardi, Saint-Georges-Nigremonti, Saint-Maurice-près-Crocqi, Saint-Oradoux-près-Crocqi, Saint-Pardoux-d’Arnet’, La Villeneuve’i ja La Villetelle’i kommuunid; |
| --- | --- |

—

Crocqi kantoni Basville’i, Crocqi, La Mazière-aux-Bons-Hommesi, Mérinchali, Pontcharraud’, Saint-Agnant-près-Crocqi, Saint-Bardi, Saint-Georges-Nigremonti, Saint-Maurice-près-Crocqi, Saint-Oradoux-près-Crocqi, Saint-Pardoux-d’Arnet’, La Villeneuve’i ja La Villetelle’i kommuunid;

| — | Felletini kantoni Felletini, Moutier-Rozeille’, Sainte-Feyre-la-Montagne’i, Saint-Frioni, Saint-Quentin-la-Chabanne’i ja Vallière’i kommuunid; |
| --- | --- |

—

Felletini kantoni Felletini, Moutier-Rozeille’, Sainte-Feyre-la-Montagne’i, Saint-Frioni, Saint-Quentin-la-Chabanne’i ja Vallière’i kommuunid;

| — | Guéret-Nordi kantoni Ladapeyre’i, Ajaini, Glénici, Jouillat’ ja Saint-Fieli kommuunid; |
| --- | --- |

—

Guéret-Nordi kantoni Ladapeyre’i, Ajaini, Glénici, Jouillat’ ja Saint-Fieli kommuunid;

| — | Guéret-Sud-Esti kantoni Saint-Laurenti, Sainte-Feyre’i ja La Saunière’i kommuunid; |
| --- | --- |

—

Guéret-Sud-Esti kantoni Saint-Laurenti, Sainte-Feyre’i ja La Saunière’i kommuunid;

| — | Cher’i departemang (18):






  — | Charenton-du-Cher’i kantoni Coust’i kommuun; |
| --- | --- | --- |

—

Cher’i departemang (18):

—

Charenton-du-Cher’i kantoni Coust’i kommuun;

| — | Chateaumeillanti, Le Chatelet’ ja Saulzais-le-Potier’ kantonite kõik kommuunid; |
| --- | --- |

—

Chateaumeillanti, Le Chatelet’ ja Saulzais-le-Potier’ kantonite kõik kommuunid;

| — | Châteauneuf-sur-Cheri kantoni Chamboni, Saint-Symphorieni ja Vallenay kommuunid; |
| --- | --- |

—

Châteauneuf-sur-Cheri kantoni Chamboni, Saint-Symphorieni ja Vallenay kommuunid;

| — | Lignièresi kantoni La Celle-Condé, Ineuil’, Lignièresi, Saint-Hilaire-en-Lignièresi ja Touchay kommuunid; |
| --- | --- |

—

Lignièresi kantoni La Celle-Condé, Ineuil’, Lignièresi, Saint-Hilaire-en-Lignièresi ja Touchay kommuunid;

| — | Saint-Amand-Montrondi kantoni Bouzais’, Colombiers’, Drevanti, Farges-Allichampsi, La Grouttei, Marçais’, Nozièresi, Orcennais’, Orvali ja Saint-Amand-Montrondi kommuunid; |
| --- | --- |

—

Saint-Amand-Montrondi kantoni Bouzais’, Colombiers’, Drevanti, Farges-Allichampsi, La Grouttei, Marçais’, Nozièresi, Orcennais’, Orvali ja Saint-Amand-Montrondi kommuunid;

| — | Indre’i departemang (36):






  — | Aigurande’i ja Sainte-Sévère-sur-Indre’i kantonite kõik kommuunid; |
| --- | --- | --- |

—

Indre’i departemang (36):

—

Aigurande’i ja Sainte-Sévère-sur-Indre’i kantonite kõik kommuunid;

| — | La Châtre’i kantoni La Berthenoux’, Briantesi, Champillet’, Chassignolesi, La Châtre’i, Lacsi, Lourouer-Saint-Laurenti, Le Magny, Montgivray, Montlevicqi, La Motte-Feuilly, Néret’, Nohant-Vici, Saint-Chartier’, Saint-Christophe-en-Boucherie, Thevet-Saint-Julieni, Verneuil-sur-Igneraie ja Vicq-Exemplet’ kommuunid; |
| --- | --- |

—

La Châtre’i kantoni La Berthenoux’, Briantesi, Champillet’, Chassignolesi, La Châtre’i, Lacsi, Lourouer-Saint-Laurenti, Le Magny, Montgivray, Montlevicqi, La Motte-Feuilly, Néret’, Nohant-Vici, Saint-Chartier’, Saint-Christophe-en-Boucherie, Thevet-Saint-Julieni, Verneuil-sur-Igneraie ja Vicq-Exemplet’ kommuunid;

| — | Neuvy-Saint-Sépulchre’i kantoni Fougerollesi ja Sarzay kommuunid. |
| --- | --- |

—

Neuvy-Saint-Sépulchre’i kantoni Fougerollesi ja Sarzay kommuunid.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Siga on loom, kellele on looduse poolt antud kärss, millega maapinnas tuhnida. Mullastikutingimused peavad võimaldama tal liikuda soodsates heaolu- ja keskkonnatingimustes. Siga on ka loom, kes on tundlik pideva niiskuse suhtes. Seega peab välistingimustes kasvatataval seal olema tervisliku pinnas ja mitte liiga niiske ümbritsev keskkond.

Sealiha „Porc d’Auvergne’i” tootmispiirkond, mis jääb üldiselt Auvergne’i piirkonna territooriumile, koosneb:

| — | mäestikest ja orgudest, kus valitsevad erilised kliimatingimused ning mida kaitseb tuulte ja ookeani mõjude eest Keskmassiivi mäestiku põhjast lõunasse ulatuv barjäär, mis tagab välistingimustes kasvatatavate sigade jaoks sobiva sademete hulga; |
| --- | --- |

—

mäestikest ja orgudest, kus valitsevad erilised kliimatingimused ning mida kaitseb tuulte ja ookeani mõjude eest Keskmassiivi mäestiku põhjast lõunasse ulatuv barjäär, mis tagab välistingimustes kasvatatavate sigade jaoks sobiva sademete hulga;

| — | aluspinnasest, mis koosneb peamiselt mäestike ülemistest pinnasekihtidest, andosol-tüüpi mullast ja vulkaanilise päritoluga vett hästi läbilaskvast pinnasest ning vähemal määral hüdromorfsest pinnasest, millele on iseloomulikud kuivendavate omadustega maapinna eraldusribad või saarekesed. Aluspinnas koosneb peamiselt kehva põllumajanduspotentsiaaliga muldadest, mis pakuvad seega huvi välistingimustes kasvatatavate sigade tootmiseks lisatulu saamise eesmärgil. |
| --- | --- |

—

aluspinnasest, mis koosneb peamiselt mäestike ülemistest pinnasekihtidest, andosol-tüüpi mullast ja vulkaanilise päritoluga vett hästi läbilaskvast pinnasest ning vähemal määral hüdromorfsest pinnasest, millele on iseloomulikud kuivendavate omadustega maapinna eraldusribad või saarekesed. Aluspinnas koosneb peamiselt kehva põllumajanduspotentsiaaliga muldadest, mis pakuvad seega huvi välistingimustes kasvatatavate sigade tootmiseks lisatulu saamise eesmärgil.

Karjamaa, eelkõige selle pinnas peab olema piisavalt tervislik, vett hästi läbilaskev ja hea vihmavee äravooluga.

Selline pinnase ja sademete hulga kombinatsioon moodustab keskkonna, mis on ideaalselt sobiv sigade kasvatamiseks välistingimustes.

5.2.   Toote eripära:

Toote eripära põhineb:

| — | toote mainel; |
| --- | --- |

—

toote mainel;

| — | kvaliteedil, mille määrab loomade välistingimustes kasvatamine, milleks on loomakasvatajatel olemas vastav oskusteave. |
| --- | --- |

—

kvaliteedil, mille määrab loomade välistingimustes kasvatamine, milleks on loomakasvatajatel olemas vastav oskusteave.

a)   Maine

Auvergne’i piirkond on tuntud oma seakasvatuse traditsioonide poolest. Juba Rooma ajastul oli sealiha oluline kaubaartikkel. Kuni 20. sajandi alguseni oli Auvergne traditsiooniliselt üks Prantsusmaa sealihatootmise tugisambaid. Sealiha oli Auvergne'i piirkonna elanike põhitoiduaine. Mitmes alates 14. sajandist pärit ajaloolises dokumendis on kirjeldatud sigade kasvatamist välistingimustes, kus sead uitavad põllul või võsas, otsides toitu ning saades sel teel toidulisandina teraviljal põhinevat söödasegu. Selline sigade välistingimustes kasvatamise traditsioon, kus väärtustati kohalikke ressursse, kestis kuni 20. sajandi alguseni. Oli olemas isegi üks seatõug, mis oli kohandatud kasvatamiseks välistingimustes, kuid mis tänaseks on kadunud. Traditsiooniline seakasvatus hakkas vähenema alates 1965. aastast. Umbes 1980. aastate lõpus kujunes välja Auvergne’i seakasvatajate võrgustik, kes hakkas seda toodet taas tutvustama.

Tänaseks on sealiha „Porc d’Auvergne” esindatud kõigil erialaüritustel või avalikkusele mõeldud näitustel, näiteks loomakasvatuse messil Clermont-Ferrandis, SIRHA messil Lyonis või Pariisi rahvusvahelisel põllumajandusmessil. Teemat käsitletakse sageli ka riigi kohalikus või erialaajakirjanduses ja meedias. Sealiha „Porc d’Auvergne” tunnustati 2008. aastal esimest korda toimunud päritolu- ja kvaliteedikuu (Mois de l’Origine et de la Qualité) raames, mil autasustati sealihakaupmeest ja restoranipidajat, kes on sealiha „Porc d’Auvergne” tootjate võrgustikus tegutsenud juba 19 aastat. Aastal 2009 autasustati teist korda toimunud riikliku konkursi raames Pariisi piirkonna teist sealihakaupmeest, kes on sealiha „Porc d’Auvergne” turustanud juba kümme aastat. Sealiha „Porc d’Auvergne” on regulaarselt esile tõstnud ka restoranipidajad nii Auverge’is (liitunud ühendusse Les Toques d’Auvergne) kui ka teistes Prantsusmaa piirkondades (Provence-Alpes-Côte d'Azur – PACA, Alsace, Pariis jne).

b)   Kvaliteet, mille määrab loomade välistingimustes kasvatamine, milleks on loomakasvatajatel olemas vastav oskusteave

„Porc d’Auvergne” on välistingimustes kasvatatud sealihatoode. Sead viibivad välistingimustes nuumamise ajal enne tapmist (mis toimub vähemalt 182 päeva vanuses) ja nende käsutuses on suur pind – 83 m2 sea kohta. Looma heaolu, tervise ja soodsa kasvu tagamiseks on karjamaa valik väga oluline. Karjamaa valib seakasvataja, kes tunneb enda käsutuses oleva pinnase omadusi ning taimestikku ja kivimeid. Seakasvataja peab tegelema ka selle looduliku karjamaa hooldamisega ning tagama, et erinevad maalapid oleksid omavahel eraldatud ja et vajadusel oleks tehtud rohu korduskülv.

Saadud sealihatoode on ühtlaselt punast värvi, kuna sisaldab kõrge heemisisaldusega (müoglobiini kogus) rauda. Värvus sõltub sellest, kuidas on Auvergne’i sigu kasvatatud ja mis vanuses on nad tapetud. Tegelikult tagab välistingimustes kasvamine oluliselt suurema füüsilise arengu välistingimustesse mittepääsevate sigadega võrreldes. Seega müoglobiini kogus suureneb vanusega ja loomade füüsilise liikumisega. Teisest küljest annab hilisemas eas tapmine lihale suurema küpsuse füsioloogilises plaanis, mis annab parema maitse ja parema tulemuse sealiha ja soolaliha valmistamisel.

Tootel on ka veidi paksem väline rasvakiht, mis on tingitud sellest, et loom on kohanenud elutingimustega vabas looduses. Teisest küljest aitab nuumamise ajal omandatav kõrge teravilja ja teraviljatoodete sisaldusega toit saada toote, mis sisaldab suuremal määral olulisi (polüküllastumata) rasvhappeid kui seljapeki puhul tavapärane.

Lihunike, lihakaupmeeste ja restoranipidajate hulgas korraldatud küsitluse tulemustest selgub, et „Porc d’Auvergne” on kõrgelt hinnatud just selle õrna ja mahlase liha, sitke ja valge rasva, liha intensiivsema värvuse, heade küpsemisomaduste, hea säilivuse ja tüüpilise maitse poolest.

Seda hinnangut kinnitavad ka iga kümne aasta järel tehtavad organoleptiliste analüüside tulemused, millest järeldub, et „Porc d’Auvergne” on tuntud oma rasvasuse ja liha intensiivse värvuse, samuti tugeva lõhna ja mahlasuse, pehme koe ja tüüpilise maitse poolest.

Niisiis on „Porc d’Auvergne” viimase kahekümne aasta jooksul pidevalt täiustatud. Tänu oma suurepärasele kvaliteedile ning erilisele tootmistehnoloogiale on sellest saanud kaupmeeste ja tarbijate hulgas väga hinnatud toode. 2008. aasta lõpus tegeles sealiha „Porc d’Auvergne” turustamisega ligi 190 lihunikku, lihakaupmeest ja restoranipidajat üle kogu Prantsusmaa.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Inimesed on välistingimustes kasvatatava sea liha „Porc d’Auvergne” tootmise arendamiseks oskuslikult ära kasutanud oma teadmisi sealiha tootmise vallas, kasutades tootearenduses ära Auvergne’i piirkonna traditsioone ning soodsat pinnast ja kliimatingimusi.

Auvergne’i piirkond on tõepoolest tänu oma pinnasele ja kliimatingimustele väga sobiv loomakasvatuseks välistingimustes, mida on siin ka juba ajalooliselt praktiseeritud. Seakasvatajatel on põhjalikud teadmised karjamaade valiku ja hooldamise vallas, mis põhineb geograafilise keskkonna täpsel tundmisel.

Seega seakasvatajate oskusteabel põhineva välistingimustes kasvatatava sealiha tootmise tulemusel, mis on võimalik tänu soodsale pinnasele ja kliimatingimustele, on saadud kõrge kvaliteediga liha, mille eripäraks on kõrge heemisisaldusega rauast tingitud punane värvus ja veidi paksem väline rasvakiht. Need omadused, mis on saadud tänu kasvatusele välistingimustes ja loomade hilisemas eas tapmisele, on andnud tulemuseks küpsema ja tüüpilise maitsega lihaliigi.

Pikaaegsetel seakasvatuse traditsioonidel põhinevat sealiha „Porc d’Auvergne” on juba aastakümneid kindlalt seostatud Auvergne’i piirkonnaga. Toote esitlemine messidel, auhindadega tunnustamine ja selle väärtustamine kokanduse vallas on tõenduseks selle kohta, et toode on kõrgelt hinnatud kaupmeeste ja tarbijate seas.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCPorcDAuvergne.pdf

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 16.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 311/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 311/24

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2010/C 311/10

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„COPPA PIACENTINA”

EÜ nr: IT-PDO-0117-1498-31.10.2001

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

|  | Toote nimetus |
| --- | --- |
| | Toote kirjeldus |
|  | Geograafiline piirkond |
|  | Päritolutõend |
| | Tootmismeetod |
|  | Seos piirkonnaga |
| | Märgistus |
|  | Riiklikud nõuded |
| | Muu (kontrollisüsteem) |



Toote nimetus

Image

Toote kirjeldus



Geograafiline piirkond



Päritolutõend

Image

Tootmismeetod



Seos piirkonnaga

Image

Märgistus



Riiklikud nõuded

Image

Muu (kontrollisüsteem)

2.   Muudatus(t)e liik:

|  | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- |
| | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
|  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
|  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |



Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

Image

Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed):

| 1) | artikli 2 neljandas lõigus 4 asendatakse lause
  „Sead peavad kaaluma vähemalt 160 kg (lubatud hälve 10 %)”
  lausega:
  „Sead peavad kaaluma 160 kg (lubatud hälve 10 %)”.
  Selle muudatusega parandatakse viga eelmises spetsifikaadis seoses sigade minimaalse kaaluga, sest see minimaalne kaal oli samaaegselt „suurem või võrdne” kahe väärtusega. Selle muudatuse tõttu jääb sigade kaal nüüd vahemikku, mis on kindlaks määratud täpse väärtusega (160 kg); |
| --- | --- |

1)

artikli 2 neljandas lõigus 4 asendatakse lause

„Sead peavad kaaluma vähemalt 160 kg (lubatud hälve 10 %)”

lausega:

„Sead peavad kaaluma 160 kg (lubatud hälve 10 %)”.

Selle muudatusega parandatakse viga eelmises spetsifikaadis seoses sigade minimaalse kaaluga, sest see minimaalne kaal oli samaaegselt „suurem või võrdne” kahe väärtusega. Selle muudatuse tõttu jääb sigade kaal nüüd vahemikku, mis on kindlaks määratud täpse väärtusega (160 kg);

| 2) | artikli 2 viiendas lõigus asendatakse sõnad
  „Tapamaja tõend,”
  sõnadega:
  „Liha päritoludeklaratsioon, mille on välja andnud tapamaja,”.
  Siin asendatakse lihtsalt mõiste „tõend”, mida on kasutatud eelmises spetsifikaadis, sobivama terminiga „liha päritoludeklaratsioon”; |
| --- | --- |

2)

artikli 2 viiendas lõigus asendatakse sõnad

„Tapamaja tõend,”

sõnadega:

„Liha päritoludeklaratsioon, mille on välja andnud tapamaja,”.

Siin asendatakse lihtsalt mõiste „tõend”, mida on kasutatud eelmises spetsifikaadis, sobivama terminiga „liha päritoludeklaratsioon”;

| 3) | artikli 3 teises lõigus asendatakse sõnad
  „pikkuse puhul 35–40 cm”
  sõnadega:
  „kaalu puhul, mis on vähemalt 2,5 kg”.
  See muudatus on vajalik selleks, et toorainet oleks kirjeldatud paremini, sest omaduse „kaal” saab teha kindlaks lihtsamalt ja täpsemalt kui omaduse „pikkus”. Lihas võib suureneda ja kokku tõmbuda ning selle pikkus võib olla eksitav. Muutmisettepanek põhineb tootjate kogemusel ning nende nõudel kehtestada kontrollimisteks kindlamad väärtused; |
| --- | --- |

3)

artikli 3 teises lõigus asendatakse sõnad

„pikkuse puhul 35–40 cm”

sõnadega:

„kaalu puhul, mis on vähemalt 2,5 kg”.

See muudatus on vajalik selleks, et toorainet oleks kirjeldatud paremini, sest omaduse „kaal” saab teha kindlaks lihtsamalt ja täpsemalt kui omaduse „pikkus”. Lihas võib suureneda ja kokku tõmbuda ning selle pikkus võib olla eksitav. Muutmisettepanek põhineb tootjate kogemusel ning nende nõudel kehtestada kontrollimisteks kindlamad väärtused;

| 4) | artikli 3 kolmandas lõigus asendatakse lause
  „Lihasmass veetakse, kui seda tehakse, töötlemisasutusse külmutusseadmetega 24 tunni jooksul pärast loomade tapmist.”
  lausega:
  „Lihasmass veetakse töötlemisasutusse külmutusseadmetega 72 tunni jooksul pärast loomade tapmist.”
  Selle muudatusega jäetakse välja fraas „kui seda tehakse”, sest coppa tükkide vedamine töötlemisasutusse on praegu toiming, mis on tootjate hulgas tavaline. Tähtaega, mille jooksul tuleb lihatükid töötlemisasutusse vedada, pikendatakse tehniliste ja logistiliste nõuete tõttu ning selle pikendamine on seotud lihasmasside ettevalmistamise, tapamaja külmkambrites külmutamise ja transportimise tähtaegade ning töötlemisasutuste lahtiolekuaegade sobivusega; |
| --- | --- |

4)

artikli 3 kolmandas lõigus asendatakse lause

„Lihasmass veetakse, kui seda tehakse, töötlemisasutusse külmutusseadmetega 24 tunni jooksul pärast loomade tapmist.”

lausega:

„Lihasmass veetakse töötlemisasutusse külmutusseadmetega 72 tunni jooksul pärast loomade tapmist.”

Selle muudatusega jäetakse välja fraas „kui seda tehakse”, sest coppa tükkide vedamine töötlemisasutusse on praegu toiming, mis on tootjate hulgas tavaline. Tähtaega, mille jooksul tuleb lihatükid töötlemisasutusse vedada, pikendatakse tehniliste ja logistiliste nõuete tõttu ning selle pikendamine on seotud lihasmasside ettevalmistamise, tapamaja külmkambrites külmutamise ja transportimise tähtaegade ning töötlemisasutuste lahtiolekuaegade sobivusega;

| 5) | artikli 3 neljas lõik jäetakse välja
  „Coppa tükke külmutatakse otsekohe külmikutes 24 tunni jooksul, kuni nende temperatuur on 0–1 °C.”
  See väljajätt on tingitud eelmisest muudatusest, sest tooraine külmutamine külmikutes 24 tunni jooksul ei ole enam kohustuslik. Oluline on eelkõige see, et coppa tükid jõuaksid töötlemisasutusse sobiva temperatuuriga, ilma et külmaahelat katkestataks; |
| --- | --- |

5)

artikli 3 neljas lõik jäetakse välja

„Coppa tükke külmutatakse otsekohe külmikutes 24 tunni jooksul, kuni nende temperatuur on 0–1 °C.”

See väljajätt on tingitud eelmisest muudatusest, sest tooraine külmutamine külmikutes 24 tunni jooksul ei ole enam kohustuslik. Oluline on eelkõige see, et coppa tükid jõuaksid töötlemisasutusse sobiva temperatuuriga, ilma et külmaahelat katkestataks;

| 6) | artikli 4 esimeses lõigus asendatakse tekst | „Naatriumkloriid = 2,5 kg |
| --- | --- | --- |

6)

artikli 4 esimeses lõigus asendatakse tekst

„Naatriumkloriid = 2,5 kg

| | Kaaliumnitraat = 150 ppm |
| --- | --- |

Kaaliumnitraat = 150 ppm

| | Jämedalt jahvatatud pipar = 25/30 g |
| --- | --- |

Jämedalt jahvatatud pipar = 25/30 g

Maitseainesegud:

| | jahvatatud kaneel = 10/15 g |
| --- | --- |

jahvatatud kaneel = 10/15 g

| | nelk = 20/25 g |
| --- | --- |

nelk = 20/25 g

| | loorberiseemned = 10 g |
| --- | --- |

loorberiseemned = 10 g

| | jahvatatud muskaatpähkel = 7/8 g |
| --- | --- |

jahvatatud muskaatpähkel = 7/8 g

NB! KOGUSED ON TOODUD ÜHE TSENTRI VÄRSKE LIHA KOHTA.”

tekstiga:

„Kogused 100 kg värske liha kohta;

| | naatriumkloriid = minimaalselt 1,5 kg, maksimaalselt 3,5 kg; |
| --- | --- |

naatriumkloriid = minimaalselt 1,5 kg, maksimaalselt 3,5 kg;

| | naatrium- ja/või kaaliumnitraat = maksimaalselt 15 kg; |
| --- | --- |

naatrium- ja/või kaaliumnitraat = maksimaalselt 15 kg;

| | must ja/või valge tera- või jahvatatud pipar: = minimaalselt 15 g, maksimaalselt 30 g. |
| --- | --- |

must ja/või valge tera- või jahvatatud pipar: = minimaalselt 15 g, maksimaalselt 30 g.

Maitseainesegud:

| | jahvatatud kaneel = maksimaalselt 15 g; |
| --- | --- |

jahvatatud kaneel = maksimaalselt 15 g;

| | nelk = maksimaalselt 25 g; |
| --- | --- |

nelk = maksimaalselt 25 g;

| | loorber = maksimaalselt 10 g; |
| --- | --- |

loorber = maksimaalselt 10 g;

| | jahvatatud muskaatpähkel = maksimaalselt 10 g.” |
| --- | --- |

jahvatatud muskaatpähkel = maksimaalselt 10 g.”

Naturaalsete soolade ja maitseainesegude osas lisati või määrati täpsemalt kindlaks erinevate koostisainete minimaalsed ja/või maksimaalsed kogused, et iga tootja saaks koostada oma retsepti, võttes siiski arvesse, et tegemist on traditsioonilise tootega;

| 7) | artikli 4 kolmandas lõigus asendatakse tekst
  „Soolatud coppa tükke ladustatakse külmikutes vähemalt 7 päeva jooksul; seejärel segatakse neid käsitsi ja keeratakse sea kõhukelmesse.”
  tekstiga:
  „Soolatud coppa tükke ladustatakse külmikutes vähemalt seitsme päeva jooksul. Selle aja jooksul segatakse neid käsitsi ja keeratakse seejärel sea kõhukelmesse.”
  See muudatus on vajalik, et täpsustada coppa tükkide valmistamise etappide järgnevust. Nüüd täpsustatakse, et coppa tükke segatakse käsitsi nende külmikus hoidmise ajal ning alles seejärel keeratakse need sea kõhukelmesse; |
| --- | --- |

7)

artikli 4 kolmandas lõigus asendatakse tekst

„Soolatud coppa tükke ladustatakse külmikutes vähemalt 7 päeva jooksul; seejärel segatakse neid käsitsi ja keeratakse sea kõhukelmesse.”

tekstiga:

„Soolatud coppa tükke ladustatakse külmikutes vähemalt seitsme päeva jooksul. Selle aja jooksul segatakse neid käsitsi ja keeratakse seejärel sea kõhukelmesse.”

See muudatus on vajalik, et täpsustada coppa tükkide valmistamise etappide järgnevust. Nüüd täpsustatakse, et coppa tükke segatakse käsitsi nende külmikus hoidmise ajal ning alles seejärel keeratakse need sea kõhukelmesse;

| 8) | artikli 4 viiendas lõigus 5 asendatakse tekst
  „Seejärel toimub kuivatamine spetsiaalsetes kuivatites kontrollitud kliimas, mida iseloomustab temperatuur 17–20 °C ja õhuniiskus 75–80 % ning ventilatsioon 1–7 m/s, vähemalt seitsme päeva jooksul ning seda seni, kuni ilmub iseloomulik „õitsemine” – tekib tüüpiline roosakas värvus.”
  tekstiga:
  „Seejärel toimub kuivatamine spetsiaalsetes kuivatites kontrollitud kliimas, mida iseloomustab temperatuur 15–25 °C ja õhuniiskus 40–90 % ning ventileeritud keskkond, vähemalt seitsme päeva jooksul ning seda seni, kuni ilmub iseloomulik „õitsemine” – tekib tüüpiline roosakas värvus.”
  Selle muudatuse eesmärk on parandada ebatäpsus spetsifikaadis, milles on ette nähtud väiksemad vahemikud õhuniiskuse ja temperatuuride osas, sest need on määratud kindlaks keskmiste väärtustena. Kuna tootjad peavad spetsifikaadis kindlaks määrama üksikasjalikumad menetlused, parandati õhuniiskuse ja temperatuuride vahemikke, et laagerdumisprotsessi paremini kontrollida. Kuivatamise esimeses etapis peab coppa tükk nimelt kaotama niiskust aeglaselt, et tema pind ei kuivaks liiga palju, mis võib rikkuda hilisemad valmistamisetapid. See järkjärgulise kuivatamise protsess ei saa toimuda õhuniiskuse ja temperatuuri juures, mis on ette nähtud eelmises spetsifikaadis. Õhuniiskuse- ja temperatuuri vahemike suurendamisega täpsustatakse seega tootmistingimusi, näidates, missugune on tavaline valmistamistsükkel, mida on alati järgitud. Lisaks jäetakse välja ventilatsioonikiirus, sest seda peetakse ülearuseks; piisab temperatuuri- ja niiskusevahemike kindlaksmääramisest; seepärast piirdutigi ainult selle märkimisega, et tegemist peab olema ventileeritud keskkonnaga; |
| --- | --- |

8)

artikli 4 viiendas lõigus 5 asendatakse tekst

„Seejärel toimub kuivatamine spetsiaalsetes kuivatites kontrollitud kliimas, mida iseloomustab temperatuur 17–20 °C ja õhuniiskus 75–80 % ning ventilatsioon 1–7 m/s, vähemalt seitsme päeva jooksul ning seda seni, kuni ilmub iseloomulik „õitsemine” – tekib tüüpiline roosakas värvus.”

tekstiga:

„Seejärel toimub kuivatamine spetsiaalsetes kuivatites kontrollitud kliimas, mida iseloomustab temperatuur 15–25 °C ja õhuniiskus 40–90 % ning ventileeritud keskkond, vähemalt seitsme päeva jooksul ning seda seni, kuni ilmub iseloomulik „õitsemine” – tekib tüüpiline roosakas värvus.”

Selle muudatuse eesmärk on parandada ebatäpsus spetsifikaadis, milles on ette nähtud väiksemad vahemikud õhuniiskuse ja temperatuuride osas, sest need on määratud kindlaks keskmiste väärtustena. Kuna tootjad peavad spetsifikaadis kindlaks määrama üksikasjalikumad menetlused, parandati õhuniiskuse ja temperatuuride vahemikke, et laagerdumisprotsessi paremini kontrollida. Kuivatamise esimeses etapis peab coppa tükk nimelt kaotama niiskust aeglaselt, et tema pind ei kuivaks liiga palju, mis võib rikkuda hilisemad valmistamisetapid. See järkjärgulise kuivatamise protsess ei saa toimuda õhuniiskuse ja temperatuuri juures, mis on ette nähtud eelmises spetsifikaadis. Õhuniiskuse- ja temperatuuri vahemike suurendamisega täpsustatakse seega tootmistingimusi, näidates, missugune on tavaline valmistamistsükkel, mida on alati järgitud. Lisaks jäetakse välja ventilatsioonikiirus, sest seda peetakse ülearuseks; piisab temperatuuri- ja niiskusevahemike kindlaksmääramisest; seepärast piirdutigi ainult selle märkimisega, et tegemist peab olema ventileeritud keskkonnaga;

| 9) | artikli 5 esimeses lõigus asendatakse lause
  „Coppa tükkide laagerdumine toimub ruumides, kus temperatuur on 10–14 °C ja suhteline õhuniiskus 70–80 %.”
  lausega:
  „Coppa tükkide laagerdumine toimub ruumides, kus temperatuur on 10–20 °C ja suhteline õhuniiskus 70–90 %.”
  See muudatus pakuti välja, sest tootjad soovivad laagerdumisetappi paremini kontrollida. Seepärast tehakse ettepanek suurendada temperatuuri- ja niiskusevahemikku, lisades väärtused, mida dokumendi esimeses redaktsioonis ei ole. Uue vahemiku puhul võetakse arvesse Piacenza provintsi kliimamuutusi, mis mõjutavad tingimusi looduslikes keldrites, kus coppa tükid laagerduvad; |
| --- | --- |

9)

artikli 5 esimeses lõigus asendatakse lause

„Coppa tükkide laagerdumine toimub ruumides, kus temperatuur on 10–14 °C ja suhteline õhuniiskus 70–80 %.”

lausega:

„Coppa tükkide laagerdumine toimub ruumides, kus temperatuur on 10–20 °C ja suhteline õhuniiskus 70–90 %.”

See muudatus pakuti välja, sest tootjad soovivad laagerdumisetappi paremini kontrollida. Seepärast tehakse ettepanek suurendada temperatuuri- ja niiskusevahemikku, lisades väärtused, mida dokumendi esimeses redaktsioonis ei ole. Uue vahemiku puhul võetakse arvesse Piacenza provintsi kliimamuutusi, mis mõjutavad tingimusi looduslikes keldrites, kus coppa tükid laagerduvad;

| 10) | artikli 6 esimeses lõigus asendatakse lause
  „Tarbimiseks ringlusse laskmisel on tootel „Coppa Piacentina” järgmised organoleptilised, keemilised, füüsikalis-keemilised ja mikrobioloogilised omadused:”
  lausega:
  „Tarbimiseks ringlusse laskmisel on tootel „Coppa Piacentina” järgmised organoleptilised ja füüsikalis-keemilised omadused:”.
  Selle vormilise muudatusega jäeti välja märge „mikrobioloogilised omadused” edaspidi punktis 12 nimetatud põhjustel ja märge „keemilised omadused”, mis on ülearune, sest neid hõlmab juba väljend „füüsikalis-keemilised omadused”; |
| --- | --- |

10)

artikli 6 esimeses lõigus asendatakse lause

„Tarbimiseks ringlusse laskmisel on tootel „Coppa Piacentina” järgmised organoleptilised, keemilised, füüsikalis-keemilised ja mikrobioloogilised omadused:”

lausega:

„Tarbimiseks ringlusse laskmisel on tootel „Coppa Piacentina” järgmised organoleptilised ja füüsikalis-keemilised omadused:”.

Selle vormilise muudatusega jäeti välja märge „mikrobioloogilised omadused” edaspidi punktis 12 nimetatud põhjustel ja märge „keemilised omadused”, mis on ülearune, sest neid hõlmab juba väljend „füüsikalis-keemilised omadused”;

| 11) | artikli 6 esimese lõigu teises alalõigus asendatakse tekst
  „Välimus: silindrilise kujuga, otstest veidi peenem ...”
  tekstiga:
  „Välimus: silindrilise kujuga, ühest otsast veidi peenem ...; kaal: vähemalt 1,5 kg;”.
  Selle muudatusega parandatakse teksti koostamisel tehtud viga, sest traditsiooniline toode on peenem ainult ühest, mitte mõlemast otsast. Lisaks on nüüd ära näidatud valmistoote minimaalne kaal: see peab olema vähemalt 1,5 kilogrammi, et toode vastaks hiljem nõuetele; |
| --- | --- |

11)

artikli 6 esimese lõigu teises alalõigus asendatakse tekst

„Välimus: silindrilise kujuga, otstest veidi peenem ...”

tekstiga:

„Välimus: silindrilise kujuga, ühest otsast veidi peenem ...; kaal: vähemalt 1,5 kg;”.

Selle muudatusega parandatakse teksti koostamisel tehtud viga, sest traditsiooniline toode on peenem ainult ühest, mitte mõlemast otsast. Lisaks on nüüd ära näidatud valmistoote minimaalne kaal: see peab olema vähemalt 1,5 kilogrammi, et toode vastaks hiljem nõuetele;

| 12) | artikli 6 esimese lõigu kolmas alalõik jäetakse välja:
  „MIKROBIOLOOGILISED OMADUSED







  Mikroobide üldsisaldus | = 1,3107 | 1,8108 |
| --- | --- | --- | --- |
| Micrococcaceae | = 1,2 105 | 6,0107 |
| Koagulaaspositiivsed stafülokokid | < 30 | < 30 |
| Piimhappebakterid | = 30 | 270 |
| Enterobakterid | < 3 | < 3 |
| Salmonella esinemine 25 g tootes | = puudub (keskmine proov).” |

12)

artikli 6 esimese lõigu kolmas alalõik jäetakse välja:

„MIKROBIOLOOGILISED OMADUSED

Mikroobide üldsisaldus

= 1,3107

1,8108

Micrococcaceae

= 1,2 105

6,0107

Koagulaaspositiivsed stafülokokid

< 30

< 30

Piimhappebakterid

= 30

270

Enterobakterid

< 3

< 3

Salmonella esinemine 25 g tootes

= puudub (keskmine proov).”

Mikrobioloogilised omadused jäeti välja, sest nende kirjeldamine on ülearune, kuna vastavad omadused ja piirnormid on nagunii kehtestatud kehtivate sanitaarnormidega;

| 13) | artikli 6 esimese lõigu neljandas alalõigus asendatakse tekst
  „FÜÜSIKALIS-KEEMILISED OMADUSED







  Niiskus (%) | = 34,84 | 38,47 |
| --- | --- | --- | --- |
| Valk (N × 6,25) (%) | = 25,65 | 25,74 |
| Rasv (%) | = 31,86 | 28,70 |
| Tuhk (%) | = 7,21 | 6,98 |
| Laktoos (ensüümmeetod) (%) | = 0,03 | 0,03 |
| Glükoos (ensüümmeetod) (%) | = 0,13 | 0,7 |
| Fruktoos (ensüümmeetod) (%) | = 0,03 | puudub |
| Sahharoos (ensüümmeetod) (%) | = 0,04 | puudub |
| Kolesterool (mg/100 g) | = 5,90 | — |
| pH | = 5,90 | 5,92” |

13)

artikli 6 esimese lõigu neljandas alalõigus asendatakse tekst

„FÜÜSIKALIS-KEEMILISED OMADUSED

Niiskus (%)

= 34,84

38,47

Valk (N × 6,25) (%)

= 25,65

25,74

Rasv (%)

= 31,86

28,70

Tuhk (%)

= 7,21

6,98

Laktoos (ensüümmeetod) (%)

= 0,03

0,03

Glükoos (ensüümmeetod) (%)

= 0,13

0,7

Fruktoos (ensüümmeetod) (%)

= 0,03

puudub

Sahharoos (ensüümmeetod) (%)

= 0,04

puudub

Kolesterool (mg/100 g)

= 5,90

—

pH

= 5,90

5,92”

tekstiga:

„FÜÜSIKALIS-KEEMILISED OMADUSED

| | MINIMAALSELT | MAKSIMAALSELT |
| --- | --- | --- |
| Niiskus (%) | = 27 | 43 |
| Valk (N × 6,25) (%) | = 19 | 34 |
| Rasv (%) | = 19 | 43 |
| Tuhk (%) | = 4 | 7,5 |
| pH | = 5,5 | 6,5” |

MINIMAALSELT

MAKSIMAALSELT

Niiskus (%)

= 27

43

Valk (N × 6,25) (%)

= 19

34

Rasv (%)

= 19

43

Tuhk (%)

= 4

7,5

pH

= 5,5

6,5”

Füüsikalis-keemilisi omadusi oli vaja muuta nii selleks, et parandada mõned vead eelmises spetsifikaadis kui ka võtta arvesse tootjate soovi kirjeldada „Coppa Piacentina” omadusi paremini. Praegusel juhul vaadati niiskusprotsendi, valgu-, rasva- ja tuhasisalduse ning pH-taseme vahemikud uuesti läbi seepärast, et need ei kajastanud laagerdunud toote omadusi. Need varieeruvad nimelt sõltuvalt laagerdumisajast; „Coppa Piacentina” laagerdumine võib kesta üle spetsifikaadis märgitud maksimaalse aja (kuus kuud) ning on selge, et füüsikalis-keemilised omadused muutuvad sedamööda, kuidas toode laagerdub. Lisaks jäeti välja laktoosi-, glükoosi-, fruktoosi-, sahharoosi- ja kolesteroolitaset näitavad omadused, sest need ei olnud vajalikud selleks, et teha kindlaks, kas toode vastab nõuetele;

| 14) | artiklis 7 asendatakse tekst
  „Ilma et see piiraks pädevust, mis on seadusega antud asutuse ametlikule veterinaararstile (USL), kes kontrollib 30. detsembri 1992. aasta seadusandliku dekreedi nr 537 IV peatüki „Toodangu kontrollimine” alusel ja vastava inspektsiooni käigus, kas lihasaadused vastavad tootja kindlaks määratud valmistamiskriteeriumitele, ja eelkõige, kas koostis vastab tõesti märgisel esitatud teabele, see ülesanne on talle kehtestatud eelkõige määrusega (EMÜ) nr 2081/92.”
  tekstiga:
  „Käesolevas tootespetsifikaadis sätestatu kohaldamist kontrollib volitatud eraõiguslik asutus vastavalt 20. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 10.”
  See kontrolli puudutav muudatus on vajalik seepärast, et praeguse spetsifikaadi artikkel 7 oli vastuolus määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 10 ja vastavate rakendusnormidega; |
| --- | --- |

14)

artiklis 7 asendatakse tekst

„Ilma et see piiraks pädevust, mis on seadusega antud asutuse ametlikule veterinaararstile (USL), kes kontrollib 30. detsembri 1992. aasta seadusandliku dekreedi nr 537 IV peatüki „Toodangu kontrollimine” alusel ja vastava inspektsiooni käigus, kas lihasaadused vastavad tootja kindlaks määratud valmistamiskriteeriumitele, ja eelkõige, kas koostis vastab tõesti märgisel esitatud teabele, see ülesanne on talle kehtestatud eelkõige määrusega (EMÜ) nr 2081/92.”

tekstiga:

„Käesolevas tootespetsifikaadis sätestatu kohaldamist kontrollib volitatud eraõiguslik asutus vastavalt 20. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 10.”

See kontrolli puudutav muudatus on vajalik seepärast, et praeguse spetsifikaadi artikkel 7 oli vastuolus määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 10 ja vastavate rakendusnormidega;

| 15) | artikli 8 esimeses lõigus asendatakse tekst
  „... Denominazione di Origine Controllata.”
  tekstiga:
  „... Denominazione di Origine Protetta.”
  Praegune märge „Denominazione di Origine Controllata” on ekslik ja tuleb seepärast asendada märkega „Denominazione di Origine Protetta”. |
| --- | --- |

15)

artikli 8 esimeses lõigus asendatakse tekst

„... Denominazione di Origine Controllata.”

tekstiga:

„... Denominazione di Origine Protetta.”

Praegune märge „Denominazione di Origine Controllata” on ekslik ja tuleb seepärast asendada märkega „Denominazione di Origine Protetta”.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„COPPA PIACENTINA”

EÜ nr: IT-PDO-0117-1498-31.10.2001

KPN ( X ) KGT ( )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali |
| --- | --- |
| Aadress: | Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Nimi:

Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali

Aadress:

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

Tel

+39 064819968

Faks

+39 0642013126

E-post:

saco7@politicheagricole.it

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | Consorzio della Coppa Piacentina, del Salame Piacentino, della Pancetta Piacentina a Denominazione di Origine Protetta |
| --- | --- |
| Aadress: | Via Colombo 35 |
| 23122 Piacenza PC |
| ITALIA |

Nimi:

Consorzio della Coppa Piacentina, del Salame Piacentino, della Pancetta Piacentina a Denominazione di Origine Protetta

Aadress:

Via Colombo 35

23122 Piacenza PC

ITALIA

Tel

+39 0523591260

Faks

+39 0523608714

E-post:

salumi.piacentini@libero.it

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote liik:

| Klass 1.2. | Lihatooted |
| --- | --- |

Klass 1.2.

Lihatooted

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ette nähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus:

„Coppa Piacentina”

4.2.   Kirjeldus:

„Coppa Piacentina” on soolatud ja loomulikult laagerdatud sealihatoode, mida säilitatakse toorena, sea kõhukelmesse keeratuna. See saadakse kaela ülaosa lihastest. Valmistoode on silindrilise kujuga, ühest otsast veidi peenem, tihke koostisega, mitteelastne; lõikamisel saadakse ühtlase välimusega viil, mis on punane ja milles on rasvastes kohtades roosakasvalged triibud.

Toorainena kasutatakse Emilia Romagnas ja Lombardias sündinud, kasvatatud ja tapetud loomadelt saadud värskeid seajalgu.

4.3.   Geograafiline piirkond:

„Coppa Piacentina” tootmispiirkonnaks on kogu Piacenza provintsi territoorium, kuid seda tehakse ainult aladel, mille kõrgus on alla 900 meetri merepinnast, sest tarvis on konkreetseid kliimatingimusi.

4.4.   Päritolutõend:

Iga tootmisprotsessi etappi kontrollitakse dokumentide abil, milles käsitletakse kõiki sissetulevaid ja väljaminevaid tooteid. See järelevalve ning seakasvatajate, tapamajade, tootjate ja laagerdamisasutuste vastavatesse kontrolliasutuse hallatavatesse registritesse kandmine ning tootmiskoguste õigeaegne deklareerimine kontrollistruktuurile võimaldavad tagada toote jälgitavuse. Kõiki erinevatesse registritesse kantud füüsilisi ja juriidilisi isikuid kontrollib kontrolliasutus.

4.5.   Tootmismeetod:

„Coppa Piacentina” tootmises võib eristada järgmisi etappe: kuivsoolamine, segamine, keeramine sea kõhukelme sisse, sidumine, kuivatamine ja laagerdamine.

4.6.   Seos piirkonnaga:

Omadused, mida tootelt „Coppa Piacentina” nõutakse, sõltuvad keskkonnatingimustest ning looduslikest ja inimteguritest. Eelkõige tooraine omadused on tihedalt seotud selle geograafilise makropiirkonnaga, kust seda varutakse ja mis on näidatud punktis 4.2, samal ajal kui coppa tootmine on õigustatud punktis 4.3 määratletud mikropiirkonnas. Tooraine varumise piirkonnas on loomakasvatuse areng seotud sellega, et seal leidub teraviljakultuure ja eriti spetsialiseeritud juustutööstuse töötlemissüsteeme, mistõttu kohalikus sealihatootmises orienteerutigi coppa’le. „Coppa Piacentina” tootmine on lokaliseeritud punktis 4.3 määratletud mikropiirkonna tingimuste tõttu. Keskkonnategurid on tihedalt seotud tootmispiirkonna omadustega, selles piirkonnas on ülekaalus haljendavad orud, kus on palju vett, ja metsaga kaetud künkad, mis mõjutavad otseselt kliimat, mis omakorda annab valmistootele selle iseärasused.

Kogu tervik „tooraine – toode – nimetus” on seotud asjaomase maakonna konkreetse ühiskondlik-majandusliku arenguga ja sellel on konkreetsed omadused, mida ei ole võimalik mujal saavutada.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | E.CE.PA. — Ente Certificazione Prodotti Agroalimentari |
| --- | --- |
| Aadress: | Strada dell’Anselma 5 |
| 23122 Piacenza PC |
| ITALIA |

Nimi:

E.CE.PA. — Ente Certificazione Prodotti Agroalimentari

Aadress:

Strada dell’Anselma 5

23122 Piacenza PC

ITALIA

Tel

+39 0523609662

Faks

+39 0523644447

E-post:

amministrazione@ecepa.it

4.8.   Märgistus:

Nimetus „Coppa Piacentina” peab olema märgisel selgete ja kustumatute tähtedega, mis eristuvad selgelt muudest võimalikest märgetest, ning sellele peab otsekohe järgnema tähis „Denominazione di Origine Protetta” („kaitstud päritolunimetus”).

Keelatud on lisada mis tahes iseloomustust, mis ei ole spetsiaalselt ette nähtud, sealhulgas omadussõnu, mis kirjeldavad liiki, maitset, otstarvet või näitavad, et tegemist on valitud tootega, vms.

Lubatud on siiski kasutada märkeid, mis viitavad erafirmade ärinimedele või kaubamärkidele, tingimusel et need ei ole ülistavad ega eksita tarbijat, ning nende seakasvatusettevõtjate nimesid, kust on pärit loomad, kelle liha toote valmistamisel kasutati.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---