# Uradni list C 348E/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.CE2010.348.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 348E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5321. december 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.CE2010.348.slv

Uradni list

Evropske unije

C 348E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5321. december 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2009—2010Seje: 25. februarja 2010Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 111 E, 30.4.2010.SPREJETA BESEDILA |
| | Četrtek, 25. februar 2010 |
| 2010/C 348E/01 | Razmere v UkrajiniResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2010 o razmerah v Ukrajini | 1 |
| 2010/C 348E/02 | Prednostne naloge Parlamenta za Svet OZN za človekove pravice (Ženeva 1. do 26. marec 2010)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2010 o trinajstem zasedanju Sveta Združenih narodov za človekove pravice | 6 |
| 2010/C 348E/03 | Peking + 15 – izhodišča Organizacije združenih narodov za ukrepanje na področju enakosti spolovResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2010 o Pekingu +15 – izhodiščih Organizacije združenih narodov za ukrepanje na področju enakosti med spoloma | 11 |
| 2010/C 348E/04 | Zelena knjiga o reformi skupne ribiške politikeResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2010 o zeleni knjigi o reformi skupne ribiške politike (2009/2106(INI)) | 15 |
| 2010/C 348E/05 | Prevoz konj za zakol v EUIzjava Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2010 o prevozu konj za zakol v Evropski uniji | 37 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2009—2010Seje: 25. februarja 2010Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 111 E, 30.4.2010.SPREJETA BESEDILA

Četrtek, 25. februar 2010

2010/C 348E/01

Razmere v UkrajiniResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2010 o razmerah v Ukrajini

1

2010/C 348E/02

Prednostne naloge Parlamenta za Svet OZN za človekove pravice (Ženeva 1. do 26. marec 2010)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2010 o trinajstem zasedanju Sveta Združenih narodov za človekove pravice

6

2010/C 348E/03

Peking + 15 – izhodišča Organizacije združenih narodov za ukrepanje na področju enakosti spolovResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2010 o Pekingu +15 – izhodiščih Organizacije združenih narodov za ukrepanje na področju enakosti med spoloma

11

2010/C 348E/04

Zelena knjiga o reformi skupne ribiške politikeResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2010 o zeleni knjigi o reformi skupne ribiške politike (2009/2106(INI))

15

2010/C 348E/05

Prevoz konj za zakol v EUIzjava Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2010 o prevozu konj za zakol v Evropski uniji

37

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | Četrtek, 25. februar 2010 |
| 2010/C 348E/06 | Investicijski projekti na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2010 o predlogu uredbe Sveta o obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski skupnosti in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 736/96 (KOM(2009)0361 – C7-0125/2009 – 2009/0106(COD)) | 38 |
| P7_TC1-COD(2009)0106Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 736/96 | 39 |
| PRILOGA | 47 |
| 2010/C 348E/07 | Spremembe ocen proračuna Parlamenta za leto 2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2010 o načrtu prihodkov in odhodkov za spremembo proračuna št. 1/2010 (oddelek I – Evropski parlament) (2010/2014(BUD)) | 50 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

Četrtek, 25. februar 2010

2010/C 348E/06

Investicijski projekti na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2010 o predlogu uredbe Sveta o obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski skupnosti in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 736/96 (KOM(2009)0361 – C7-0125/2009 – 2009/0106(COD))

38

P7_TC1-COD(2009)0106Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 736/96

39

PRILOGA

47

2010/C 348E/07

Spremembe ocen proračuna Parlamenta za leto 2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2010 o načrtu prihodkov in odhodkov za spremembo proračuna št. 1/2010 (oddelek I – Evropski parlament) (2010/2014(BUD))

50

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2009—2010 Seje: 25. februarja 2010 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 111 E, 30.4.2010. SPREJETA BESEDILA

Četrtek, 25. februar 2010

| 21.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 348/1

---

Četrtek, 25. februar 2010Razmere v Ukrajini

P7_TA(2010)0035

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2010 o razmerah v Ukrajini

2010/C 348 E/01

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Ukrajini,

ob upoštevanju skupne izjave o vzhodnem partnerstvu, vzpostavljenem v Pragi 7. maja 2009,

ob upoštevanju izjave in priporočil parlamentarnega odbora za sodelovanje med EU in Ukrajino, ki se je sestal 26. in 27. oktobra 2009,

ob upoštevanju dejstva, da je Ukrajina od marca 2008 članica Svetovne trgovinske organizacije,

ob upoštevanju dejstva, da je Ukrajina pristopila k Pogodbi o ustanovitvi Skupnosti za energijo in je ministrski svet ECT decembra 2009 v Zagrebu odobril njen pristop,

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Ukrajino, ki je začel veljati 1. marca 1998, in potekajočih pogajanj o pridružitvenem sporazumu, ki bo nadomestil sporazum o partnerstvu in sodelovanju,

ob upoštevanju pridružitvenega načrta med EU in Ukrajino, ki nadomešča akcijski načrt in ki ga je junija 2009 sprejel svet za sodelovanje med EU in Ukrajino,

ob upoštevanju sporazuma med Evropsko skupnostjo in Ukrajino o poenostavitvi vizumskih postopkov, ki je bil podpisan 18. junija 2007 in je začel veljati 1. januarja 2008, ter dialoga o vizumih med EU in Ukrajino, vzpostavljenega oktobra 2008,

ob upoštevanju memoranduma o soglasju za začetek dialoga o regionalni politiki in razvoju regionalnega sodelovanja med ukrajinskim ministrstvom za regionalni razvoj in gradbeništvo ter Evropsko komisijo, podpisanega 22. julija 2009,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006, ki vsebuje splošne določbe o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (1),

ob upoštevanju memoranduma o soglasju za sodelovanje na področju energije med Evropsko unijo in Ukrajino, podpisanega 1. decembra 2005,

ob upoštevanju skupne izjave, sprejete na skupni mednarodni investicijski konferenci med EU in Ukrajino o posodobitvi plinskega tranzitnega sistema, ki je potekala 23. marca 2009,

ob upoštevanju sporazuma med družbama Naftogaz in Gazprom o tranzitnih pristojbinah za dobavo nafte v letu 2010, sklenjenega decembra 2009,

ob upoštevanju izida ukrajinskih predsedniških volitev, katerih prvi krog je potekal 17. januarja, drugi pa 7. februarja 2010,

ob upoštevanju izjave misije za opazovanje volitev OVSE/ODHIR o predsedniških volitvah 17. januarja in 7. februarja 2010, ki je potrdila izpolnitev večine mednarodnih standardov,

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton o ukrajinskih predsedniških volitvah z dne 8. februarja 2010,

ob upoštevanju sprememb ukrajinske volilne zakonodaje, ki jih je 3. februarja 2010, tik pred drugim krogom predsedniških volitev, v zadnjem trenutku sprejela vrhovna rada,

ob upoštevanju nacionalnega okvirnega programa za Ukrajino za obdobje 2011–2013,

ob upoštevanju rezultatov nedavnih vrhunskih srečanj med EU in Ukrajino, vključno s priznanjem na vrhunskem srečanju med EU in Ukrajino v Parizu leta 2008, da je Ukrajina evropska država, ki jo z državami Evropske unije povezujejo skupna zgodovina in skupne vrednote, ter sklepov z vrhunskega srečanja med EU in Ukrajino v Kijevu 4. decembra 2009,

ob upoštevanju člena 110(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker je Ukrajina strateško pomembna soseda EU; ker ima Ukrajina zaradi svoje velikosti, virov, prebivalstva in zemljepisne lege poseben položaj v Evropi ter je zato ključni dejavnik v regiji, |
| --- | --- |

A.

ker je Ukrajina strateško pomembna soseda EU; ker ima Ukrajina zaradi svoje velikosti, virov, prebivalstva in zemljepisne lege poseben položaj v Evropi ter je zato ključni dejavnik v regiji,

| B. | ker je Ukrajina evropska država in lahko v skladu s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji zaprosi za članstvo v EU, kakor vsaka evropska država, ki spoštuje načela svobode in demokracije, človekove pravice in temeljne svoboščine ter načela pravne države, |
| --- | --- |

B.

ker je Ukrajina evropska država in lahko v skladu s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji zaprosi za članstvo v EU, kakor vsaka evropska država, ki spoštuje načela svobode in demokracije, človekove pravice in temeljne svoboščine ter načela pravne države,

| C. | ker je v zaključkih misije za opazovanje volitev OVSE/ODHIR navedeno, da so volitve povečini potekale v skladu z mednarodnimi standardi, |
| --- | --- |

C.

ker je v zaključkih misije za opazovanje volitev OVSE/ODHIR navedeno, da so volitve povečini potekale v skladu z mednarodnimi standardi,

| D. | ker dejstvo, da so predsedniške volitve 17. januarja in 7. februarja 2010 potekale gladko in da so bile upoštevane državljanske in politične pravice, vključno s svobodo zbiranja, združevanja in izražanja, dokazuje, da lahko Ukrajina izpelje svobodne in poštene volitve, |
| --- | --- |

D.

ker dejstvo, da so predsedniške volitve 17. januarja in 7. februarja 2010 potekale gladko in da so bile upoštevane državljanske in politične pravice, vključno s svobodo zbiranja, združevanja in izražanja, dokazuje, da lahko Ukrajina izpelje svobodne in poštene volitve,

| E. | ker je, čeprav nevladne organizacije niso smele uradno opazovati volitev, navzočnost domačih in mednarodnih opazovalcev bistveno povečala preglednost dogodkov med volilnim procesom in na dan volitev, |
| --- | --- |

E.

ker je, čeprav nevladne organizacije niso smele uradno opazovati volitev, navzočnost domačih in mednarodnih opazovalcev bistveno povečala preglednost dogodkov med volilnim procesom in na dan volitev,

| F. | ker je ukrajinsko vrhovno upravno sodišče 17. februarja 2010 po pritožbi predsednice vlade Julije Timošenko razveljavilo odločitev osrednje volilne komisije, ki je objavila izid predsedniških volitev in za predsednika Ukrajine razglasila Viktorja Janukoviča, in ker je predsednica vlade 20. februarja 2010 umaknila svojo pritožbo ter izjavila, da ji sodišče ni hotelo izkazati pravice, |
| --- | --- |

F.

ker je ukrajinsko vrhovno upravno sodišče 17. februarja 2010 po pritožbi predsednice vlade Julije Timošenko razveljavilo odločitev osrednje volilne komisije, ki je objavila izid predsedniških volitev in za predsednika Ukrajine razglasila Viktorja Janukoviča, in ker je predsednica vlade 20. februarja 2010 umaknila svojo pritožbo ter izjavila, da ji sodišče ni hotelo izkazati pravice,

| G. | ker so na ozračje drugega kroga volilne kampanje neugodno vplivala medsebojna obtoževanja o prevarah in spreminjanje volilne zakonodaje v zadnjem trenutku, |
| --- | --- |

G.

ker so na ozračje drugega kroga volilne kampanje neugodno vplivala medsebojna obtoževanja o prevarah in spreminjanje volilne zakonodaje v zadnjem trenutku,

| H. | ker si velja zapomniti, da je Ukrajina država, ki je izkusila sovjetsko prevlado, nato pa dosegla velik napredek pri premagovanju njene slabe zapuščine, |
| --- | --- |

H.

ker si velja zapomniti, da je Ukrajina država, ki je izkusila sovjetsko prevlado, nato pa dosegla velik napredek pri premagovanju njene slabe zapuščine,

| I. | ker je eden glavnih zunanjepolitičnih ciljev Parlamenta izboljšati in spodbujati evropsko sosedsko politiko, katere namen je okrepiti politične, gospodarske in kulturne odnose med zadevnimi državami ter EU in njenimi državami članicami, |
| --- | --- |

I.

ker je eden glavnih zunanjepolitičnih ciljev Parlamenta izboljšati in spodbujati evropsko sosedsko politiko, katere namen je okrepiti politične, gospodarske in kulturne odnose med zadevnimi državami ter EU in njenimi državami članicami,

| J. | ker se oblikuje vzhodno partnerstvo; ker Parlament pričakuje, da si bodo novoizvoljene ukrajinske oblasti prizadevale za dosego ciljev tega partnerstva; ker lahko vzhodno partnerstvo uspe in prispeva k mirnemu razvoju, stabilnosti in blaginji vseh vzhodnih sosed, tudi Ukrajine, le, če bo temeljilo na praktičnih in verodostojnih projektih ter imelo na voljo zadostna sredstva, |
| --- | --- |

J.

ker se oblikuje vzhodno partnerstvo; ker Parlament pričakuje, da si bodo novoizvoljene ukrajinske oblasti prizadevale za dosego ciljev tega partnerstva; ker lahko vzhodno partnerstvo uspe in prispeva k mirnemu razvoju, stabilnosti in blaginji vseh vzhodnih sosed, tudi Ukrajine, le, če bo temeljilo na praktičnih in verodostojnih projektih ter imelo na voljo zadostna sredstva,

| K. | ker je EU naklonjena stabilni in demokratični Ukrajini, ki spoštuje načela tržnega gospodarstva in pravne države, človekove pravice in varstvo manjšin ter zagotavlja temeljne pravice; ker sta notranja politična stabilnost Ukrajine in osredotočenost na notranje reforme pogoj za nadaljnji razvoj odnosov med EU in Ukrajino, |
| --- | --- |

K.

ker je EU naklonjena stabilni in demokratični Ukrajini, ki spoštuje načela tržnega gospodarstva in pravne države, človekove pravice in varstvo manjšin ter zagotavlja temeljne pravice; ker sta notranja politična stabilnost Ukrajine in osredotočenost na notranje reforme pogoj za nadaljnji razvoj odnosov med EU in Ukrajino,

| L. | ker je po oranžni revoluciji Ukrajina žal izgubila več kot pet let, preden je začela ustrezno obravnavati večje ustavne in institucionalne pomanjkljivosti, zlasti navzkrižje pri pristojnostih predsednika države in predsednika vlade; ker je zaradi tega prišlo do zamud, nedoslednega izvajanja ali neizvajanja pomembnih reformnih projektov v javnem, gospodarskem in družbenem sektorju, |
| --- | --- |

L.

ker je po oranžni revoluciji Ukrajina žal izgubila več kot pet let, preden je začela ustrezno obravnavati večje ustavne in institucionalne pomanjkljivosti, zlasti navzkrižje pri pristojnostih predsednika države in predsednika vlade; ker je zaradi tega prišlo do zamud, nedoslednega izvajanja ali neizvajanja pomembnih reformnih projektov v javnem, gospodarskem in družbenem sektorju,

| M. | ker mora Ukrajina ne glede na izid predsedniških volitev začeti izvajati ustavne reforme, da bi vzpostavila trajen in učinkovit sistem zavor in ravnovesij ter jasno razmejila pristojnosti predsednika, ministrov in vrhovne rade, |
| --- | --- |

M.

ker mora Ukrajina ne glede na izid predsedniških volitev začeti izvajati ustavne reforme, da bi vzpostavila trajen in učinkovit sistem zavor in ravnovesij ter jasno razmejila pristojnosti predsednika, ministrov in vrhovne rade,

| N. | ker so odnosi med EU in Ukrajino v zadnjih letih na splošno zelo napredovali, še posebej na področju zunanje in varnostne politike ter trgovinskih, finančnih in gospodarskih zadev; ker na področju energetike in okolja ni bil dosežen zadosten napredek, |
| --- | --- |

N.

ker so odnosi med EU in Ukrajino v zadnjih letih na splošno zelo napredovali, še posebej na področju zunanje in varnostne politike ter trgovinskih, finančnih in gospodarskih zadev; ker na področju energetike in okolja ni bil dosežen zadosten napredek,

| O. | ker je pridružitev Ukrajine Svetovni trgovinski organizaciji pomemben korak pri njenem sprejemanju mednarodnih in evropskih gospodarskih standardov ter okrepitvi trgovinskih povezav z EU, prav tako pa se bodo s tem pospešila pogajanja o vzpostavitvi čvrstega in obsežnega območja proste trgovine kot bistvenega dela pridružitvenega sporazuma, |
| --- | --- |

O.

ker je pridružitev Ukrajine Svetovni trgovinski organizaciji pomemben korak pri njenem sprejemanju mednarodnih in evropskih gospodarskih standardov ter okrepitvi trgovinskih povezav z EU, prav tako pa se bodo s tem pospešila pogajanja o vzpostavitvi čvrstega in obsežnega območja proste trgovine kot bistvenega dela pridružitvenega sporazuma,

| P. | ker je pristop Ukrajine k Pogodbi o ustanovitvi Skupnosti za energijo izjemno pomemben za vse strani, |
| --- | --- |

P.

ker je pristop Ukrajine k Pogodbi o ustanovitvi Skupnosti za energijo izjemno pomemben za vse strani,

| Q. | ker mora pridružitveni sporazum med EU in Ukrajino odigrati vlogo instrumenta reformnega procesa in civilni družbi zagotoviti močnejšo vlogo, |
| --- | --- |

Q.

ker mora pridružitveni sporazum med EU in Ukrajino odigrati vlogo instrumenta reformnega procesa in civilni družbi zagotoviti močnejšo vlogo,

| 1. | pozdravlja dejstvo, da poročilo mednarodne misije za opazovanje volitev o predsedniških volitvah v Ukrajini ugotavlja, da je bil v primerjavi s prejšnjimi volitvami dosežen znaten napredek, saj je bila tokrat izpolnjena večina standardov OVSE in EU za svobodne in poštene volitve; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dejstvo, da poročilo mednarodne misije za opazovanje volitev o predsedniških volitvah v Ukrajini ugotavlja, da je bil v primerjavi s prejšnjimi volitvami dosežen znaten napredek, saj je bila tokrat izpolnjena večina standardov OVSE in EU za svobodne in poštene volitve;

| 2. | pozdravlja izjavo misije za opazovanje volitev OVSE/ODHIR o spoštovanju državljanskih in političnih pravic, vključno s svobodo zbiranja, združevanja in izražanja v pluralističnem medijskem okolju; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja izjavo misije za opazovanje volitev OVSE/ODHIR o spoštovanju državljanskih in političnih pravic, vključno s svobodo zbiranja, združevanja in izražanja v pluralističnem medijskem okolju;

| 3. | pozdravlja dokaj visoko volilno udeležbo, ki dokazuje dejavno udeležbo ukrajinskih državljanov pri določanju usmeritve države; pozdravlja dejstvo, da so na teh volitvah nastopili kandidati z različnimi ozadji, ki so zastopali alternativna politična stališča in volivcem ponudili dejansko možnost izbire; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja dokaj visoko volilno udeležbo, ki dokazuje dejavno udeležbo ukrajinskih državljanov pri določanju usmeritve države; pozdravlja dejstvo, da so na teh volitvah nastopili kandidati z različnimi ozadji, ki so zastopali alternativna politična stališča in volivcem ponudili dejansko možnost izbire;

| 4. | obžaluje, da ostaja volilna zakonodaja predmet razprav, in poudarja, da je veljavna volilna zakonodaja, kakor je bila spremenjena avgusta 2009, po mnenju OVSE/ODHIR korak nazaj v primerjavi s prejšnjo zakonodajo, saj je postavila nejasen in nepopoln pravni okvir; obžaluje, da je vrhovna rada sprejela izjemno sporne spremembe zakonodaje o predsedniških volitvah, ki jih je predlagala Stranka regij zgolj nekaj dni pred drugim krogom; zaradi tega poziva ukrajinske oblasti, naj pregledajo in dopolnijo državno volilno zakonodajo; odločno poziva k preglednejšemu financiranju kandidatov in političnih strank, zahteva pa tudi preglednejše financiranje kampanj v predvolilnem obdobju; |
| --- | --- |

4.

obžaluje, da ostaja volilna zakonodaja predmet razprav, in poudarja, da je veljavna volilna zakonodaja, kakor je bila spremenjena avgusta 2009, po mnenju OVSE/ODHIR korak nazaj v primerjavi s prejšnjo zakonodajo, saj je postavila nejasen in nepopoln pravni okvir; obžaluje, da je vrhovna rada sprejela izjemno sporne spremembe zakonodaje o predsedniških volitvah, ki jih je predlagala Stranka regij zgolj nekaj dni pred drugim krogom; zaradi tega poziva ukrajinske oblasti, naj pregledajo in dopolnijo državno volilno zakonodajo; odločno poziva k preglednejšemu financiranju kandidatov in političnih strank, zahteva pa tudi preglednejše financiranje kampanj v predvolilnem obdobju;

| 5. | poziva oblast v Ukrajini k vložitvi večjega napora glede manjšinskih skupnosti v Ukrajini z nadaljnjim vključevanjem teh skupnosti v razvoj političnega življenja v državi in z ustreznim spodbujanjem pravice do izobraževanja v jezikih manjšin, pri čemer priznava, da je država ratificirala Okvirno konvencijo Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin in Evropsko listino o regionalnih ali manjšinskih jezikih. |
| --- | --- |

5.

poziva oblast v Ukrajini k vložitvi večjega napora glede manjšinskih skupnosti v Ukrajini z nadaljnjim vključevanjem teh skupnosti v razvoj političnega življenja v državi in z ustreznim spodbujanjem pravice do izobraževanja v jezikih manjšin, pri čemer priznava, da je država ratificirala Okvirno konvencijo Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin in Evropsko listino o regionalnih ali manjšinskih jezikih.

| 6. | priznava, da Ukrajina kot evropska država deli skupno zgodovino in skupne vrednote z državami Evropske unije, in je seznanjen z njenimi evropskimi težnjami; |
| --- | --- |

6.

priznava, da Ukrajina kot evropska država deli skupno zgodovino in skupne vrednote z državami Evropske unije, in je seznanjen z njenimi evropskimi težnjami;

| 7. | pričakuje, da bodo ukrajinski politiki in oblasti prepoznali potrebo po politični in gospodarski stabilizaciji in si prizadevali zanjo, zlasti z ustavno reformo, utrditvijo pravne države, vzpostavitvijo načel tržnega gospodarstva in ponovnim prizadevanjem za boj proti korupciji in izboljšanju razmer za poslovanje in naložbe; |
| --- | --- |

7.

pričakuje, da bodo ukrajinski politiki in oblasti prepoznali potrebo po politični in gospodarski stabilizaciji in si prizadevali zanjo, zlasti z ustavno reformo, utrditvijo pravne države, vzpostavitvijo načel tržnega gospodarstva in ponovnim prizadevanjem za boj proti korupciji in izboljšanju razmer za poslovanje in naložbe;

| 8. | poudarja, kako pomembno je okrepiti sodelovanje med Ukrajino in EU na področju energije, in zahteva, da EU in Ukrajina skleneta dodatne sporazume, da bi obema stranema zagotovili varno oskrbo s plinom ter oblikovali zanesljiv sistem za pretok plina in nafte; |
| --- | --- |

8.

poudarja, kako pomembno je okrepiti sodelovanje med Ukrajino in EU na področju energije, in zahteva, da EU in Ukrajina skleneta dodatne sporazume, da bi obema stranema zagotovili varno oskrbo s plinom ter oblikovali zanesljiv sistem za pretok plina in nafte;

| 9. | poziva Ukrajino, naj v celoti izvaja in ratificira svoj pristop k pogodbi o energetski skupnosti in hitro sprejme nov zakon o plinu, ki bo v skladu z direktivo EU 2003/55/ES; |
| --- | --- |

9.

poziva Ukrajino, naj v celoti izvaja in ratificira svoj pristop k pogodbi o energetski skupnosti in hitro sprejme nov zakon o plinu, ki bo v skladu z direktivo EU 2003/55/ES;

| 10. | poudarja dejstvo, da je treba kljub že doseženemu napredku znova preučiti veljavni sporazum o poenostavitvi vizumskih postopkov, pri tem pa upoštevati dolgoročne cilje, in poziva Svet, naj pooblasti Komisijo, da bo lahko v sodelovanju z ukrajinskimi oblastmi pregledala ta sporazum ter izdelala načrt za odpravo vizumov pri potovanjih med EU in Ukrajino, vključno s takojšnjo odpravo obstoječih vizumskih pristojbin; |
| --- | --- |

10.

poudarja dejstvo, da je treba kljub že doseženemu napredku znova preučiti veljavni sporazum o poenostavitvi vizumskih postopkov, pri tem pa upoštevati dolgoročne cilje, in poziva Svet, naj pooblasti Komisijo, da bo lahko v sodelovanju z ukrajinskimi oblastmi pregledala ta sporazum ter izdelala načrt za odpravo vizumov pri potovanjih med EU in Ukrajino, vključno s takojšnjo odpravo obstoječih vizumskih pristojbin;

| 11. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami in Ukrajino pripravi posebne ukrepe, ki bodo veljali v času evropskega nogometnega prvenstva leta 2012, da se imetnikom vstopnic olajša potovanje; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami in Ukrajino pripravi posebne ukrepe, ki bodo veljali v času evropskega nogometnega prvenstva leta 2012, da se imetnikom vstopnic olajša potovanje;

| 12. | pozdravlja dejavno sodelovanje Ukrajine v vzhodnem partnerstvu in parlamentarni skupščini Euronest ter njeno zavezo, da bo z okrepljenimi prizadevanji utrdila demokracijo in načelo pravne države ter izboljšala spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, pa tudi zavezanost tržnemu gospodarstvu, trajnostnemu razvoju in dobremu upravljanju; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja dejavno sodelovanje Ukrajine v vzhodnem partnerstvu in parlamentarni skupščini Euronest ter njeno zavezo, da bo z okrepljenimi prizadevanji utrdila demokracijo in načelo pravne države ter izboljšala spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, pa tudi zavezanost tržnemu gospodarstvu, trajnostnemu razvoju in dobremu upravljanju;

| 13. | podpira vodilne pobude vzhodnega partnerstva, zlasti tiste o integriranem obmejnem upravljanju, energiji, prostotrgovinskem območju in obsežni krepitvi institucij; |
| --- | --- |

13.

podpira vodilne pobude vzhodnega partnerstva, zlasti tiste o integriranem obmejnem upravljanju, energiji, prostotrgovinskem območju in obsežni krepitvi institucij;

| 14. | pričakuje, da bo Ukrajina ponovno izrazila svojo odločenost, da nadaljuje pot k evropski integraciji in k tesnemu sodelovanju z EU na področju sosedske politike v okviru vzhodnega partnerstva in črnomorske sinergije; |
| --- | --- |

14.

pričakuje, da bo Ukrajina ponovno izrazila svojo odločenost, da nadaljuje pot k evropski integraciji in k tesnemu sodelovanju z EU na področju sosedske politike v okviru vzhodnega partnerstva in črnomorske sinergije;

| 15. | poziva Komisijo in Svet, naj ponovno potrdita pripravljenost EU ponuditi pomoč Ukrajini z instrumenti, ki jih predlagata vzhodno partnerstvo in pridružitveni načrt EU-Ukrajina; poziva Komisijo, naj Nacionalni okvirni program za obdobje 2011–2013 uskladi z Pridružitvenim načrtom; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo in Svet, naj ponovno potrdita pripravljenost EU ponuditi pomoč Ukrajini z instrumenti, ki jih predlagata vzhodno partnerstvo in pridružitveni načrt EU-Ukrajina; poziva Komisijo, naj Nacionalni okvirni program za obdobje 2011–2013 uskladi z Pridružitvenim načrtom;

| 16. | poudarja, da se s sporazumom o čvrstem in obsežnem prostotrgovinskem območju Ukrajini zagotavlja postopno vključevanje v notranji trg EU, vključno s širitvijo štirih svoboščin na to državo; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da se s sporazumom o čvrstem in obsežnem prostotrgovinskem območju Ukrajini zagotavlja postopno vključevanje v notranji trg EU, vključno s širitvijo štirih svoboščin na to državo;

| 17. | pozdravlja namero, da se v Kijevu odpre predstavništvo Evropske investicijske banke, ter poudarja, kako pomembno je, da Evropska investicijska banka razširi svoje delovanje tudi v Ukrajino; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja namero, da se v Kijevu odpre predstavništvo Evropske investicijske banke, ter poudarja, kako pomembno je, da Evropska investicijska banka razširi svoje delovanje tudi v Ukrajino;

| 18. | poudarja, da je pomembno okrepiti sodelovanje na področju mladinskih in študentskih izmenjav in razvoja šolskih programov, kar bi Ukrajincem omogočilo, da se seznanijo z Evropsko unijo in njenimi državami članicami; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je pomembno okrepiti sodelovanje na področju mladinskih in študentskih izmenjav in razvoja šolskih programov, kar bi Ukrajincem omogočilo, da se seznanijo z Evropsko unijo in njenimi državami članicami;

| 19. | poziva vse sosednje države, naj v celoti spoštujejo demokratični sistem ukrajinske države ter se vzdržijo morebitnih pritiskov ali vmešavanja, s katerimi bi želeli spreobrniti demokratično voljo in odločitve, ki jih je glede svojega političnega, socialnega in gospodarskega razvoja sprejela Ukrajina; |
| --- | --- |

19.

poziva vse sosednje države, naj v celoti spoštujejo demokratični sistem ukrajinske države ter se vzdržijo morebitnih pritiskov ali vmešavanja, s katerimi bi želeli spreobrniti demokratično voljo in odločitve, ki jih je glede svojega političnega, socialnega in gospodarskega razvoja sprejela Ukrajina;

| 20. | globoko obžaluje odločitev odhajajočega ukrajinskega predsednika Viktorja Jušenka, da Stepana Bandero, vodjo organizacije ukrajinskih nacionalistov, ki je sodelovala z nemškimi neonacisti, posthumno odlikuje z nazivom „ukrajinski narodni heroj“; v zvezi s tem upa, da bo novo ukrajinsko vodstvo ponovno obravnavalo take odločitve in ohranilo svojo zavezanost evropskim vrednotam; |
| --- | --- |

20.

globoko obžaluje odločitev odhajajočega ukrajinskega predsednika Viktorja Jušenka, da Stepana Bandero, vodjo organizacije ukrajinskih nacionalistov, ki je sodelovala z nemškimi neonacisti, posthumno odlikuje z nazivom „ukrajinski narodni heroj“; v zvezi s tem upa, da bo novo ukrajinsko vodstvo ponovno obravnavalo take odločitve in ohranilo svojo zavezanost evropskim vrednotam;

| 21. | poziva Komisijo, naj zagotovi potrebno tehnično pomoč, da bi temeljito izboljšali energetsko učinkovitost ukrajinskega električnega omrežja in okrepili sodelovanje pri reformi plinskega sektorja, s katero bi ga uskladili s standardi EU; zahteva dosledno evropsko podporo ukrajinski strategiji za zmanjšanje porabe energije in izboljšanje energetske učinkovitosti, kar je najboljši način za zmanjšanje stroškov za plin in njene odvisnosti od uvoza energije; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj zagotovi potrebno tehnično pomoč, da bi temeljito izboljšali energetsko učinkovitost ukrajinskega električnega omrežja in okrepili sodelovanje pri reformi plinskega sektorja, s katero bi ga uskladili s standardi EU; zahteva dosledno evropsko podporo ukrajinski strategiji za zmanjšanje porabe energije in izboljšanje energetske učinkovitosti, kar je najboljši način za zmanjšanje stroškov za plin in njene odvisnosti od uvoza energije;

| 22. | naroči predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam, vladi in parlamentu Ukrajine ter parlamentarnim skupščinam Sveta Evrope, Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi in Nata. |
| --- | --- |

22.

naroči predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam, vladi in parlamentu Ukrajine ter parlamentarnim skupščinam Sveta Evrope, Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi in Nata.

---

(1)  UL L 310, 9.11.2006, str. 1.

---

| 21.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 348/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 348/6

---

Četrtek, 25. februar 2010Prednostne naloge Parlamenta za Svet OZN za človekove pravice (Ženeva 1. do 26. marec 2010)

P7_TA(2010)0036

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2010 o trinajstem zasedanju Sveta Združenih narodov za človekove pravice

2010/C 348 E/02

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Svetu Združenih narodov za človekove pravice (UNHCR), zlasti resolucije z dne 14. januarja 2009 o razvoju Sveta Združenih narodov za človekove pravice, vključno z vlogo EU (1), ter resolucij z dne 16. marca 2006 o izidu pogajanj o Svetu za človekove pravice in 62. zasedanju Sveta Združenih narodov za človekove pravice (2), resolucije z dne 29. januarja 2004 o odnosih med Evropsko unijo in Združenimi narodi (3), resolucije z dne 9. junija 2005 o reformi Združenih narodov (4) resolucije z dne 29. septembra 2005 o rezultatih svetovnega vrha Združenih narodov, ki je potekal od 14. do 16. septembra 2005 (5) in resolucije z dne 7. maja 2009 o letnem poročilu o človekovih pravicah po svetu v letu 2008 in politiki EU na tem področju (6),

ob upoštevanju svojih nujnih resolucij o človekovih pravicah in demokraciji,

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov A/RES/60/251 o ustanovitvi Sveta za človekove pravice (UNHRC),

ob upoštevanju prejšnjih rednih in izrednih zasedanj UNHCR in prejšnjih krogov univerzalnega periodičnega pregleda (UPR),

ob upoštevanju prihajajočega trinajstega zasedanja UNHCR, ki bo potekalo marca 2010, in osmega kroga univerzalnega periodičnega pregleda (UPR), ki bo potekal od 3. do 14. maja 2010,

ob upoštevanju pregleda UNHCR, ki je predviden v letu 2011,

ob upoštevanju institucionalnih sprememb zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe,

ob upoštevanju členov 2, 3(5), 18, 21, 27 in 47 Pogodbe o Evropski uniji v različici, ki izhaja iz Lizbonske pogodbe,

ob upoštevanju člena 110(4) svojega poslovnika,

| A. | ker so spoštovanje, spodbujanje in varstvo univerzalnosti človekovih pravic del etičnega in pravnega reda Evropske unije ter eden od temeljev evropske enotnosti in celovitosti (7), |
| --- | --- |

A.

ker so spoštovanje, spodbujanje in varstvo univerzalnosti človekovih pravic del etičnega in pravnega reda Evropske unije ter eden od temeljev evropske enotnosti in celovitosti (7),

| B. | ker je UNHCR edinstvena platforma, specializirana za splošne človekove pravice in poseben forum, ki se ukvarja s človekovimi pravici v sistemu OZN, |
| --- | --- |

B.

ker je UNHCR edinstvena platforma, specializirana za splošne človekove pravice in poseben forum, ki se ukvarja s človekovimi pravici v sistemu OZN,

| C. | ker bo pregled UNHCR potekal dvotirno, saj se bo o statusu tega organa razpravljalo v New Yorku, o postopkih pa v Ženevi; ker so za naslednje leto predvidene številne pobude in neformalna srečanja, |
| --- | --- |

C.

ker bo pregled UNHCR potekal dvotirno, saj se bo o statusu tega organa razpravljalo v New Yorku, o postopkih pa v Ženevi; ker so za naslednje leto predvidene številne pobude in neformalna srečanja,

| D. | ker se je vloga Evropske unije kot globalnega akterja v zadnjih desetletjih okrepila in ker bi lahko novi pristop, ki ga pooseblja nova Evropska služba za zunanjepolitično delovanje (EEAS), pomagal Uniji pri uspešnejšemu delovanju za skladno, dosledno in učinkovito doseganje globalnih ciljev, |
| --- | --- |

D.

ker se je vloga Evropske unije kot globalnega akterja v zadnjih desetletjih okrepila in ker bi lahko novi pristop, ki ga pooseblja nova Evropska služba za zunanjepolitično delovanje (EEAS), pomagal Uniji pri uspešnejšemu delovanju za skladno, dosledno in učinkovito doseganje globalnih ciljev,

| E. | ker bo med trinajstim zasedanjem UNHCR v Ženevo odpotovala tudi delegacija pododbora Evropskega parlamenta za človekove pravice, kot je bilo to v preteklih letih ob zasedanjih UNHCR in pred tem Komisije ZN za človekove pravice, ki je bila predhodnica tega sveta, |
| --- | --- |

E.

ker bo med trinajstim zasedanjem UNHCR v Ženevo odpotovala tudi delegacija pododbora Evropskega parlamenta za človekove pravice, kot je bilo to v preteklih letih ob zasedanjih UNHCR in pred tem Komisije ZN za človekove pravice, ki je bila predhodnica tega sveta,

| 1. | poudarja pomen trinajstega zasedanja UNHCR - osrednjega zasedanja UNHRC v letu 2010; pozdravlja dejstvo, da bo zaradi sodelovanja vladnih ministrov in drugih visokih predstavnikov na prihodnjem trinajstem rednem zasedanju udeležba na visoki ravni; ugotavlja, da bodo na srečanjih na visoki ravni razpravljali predvsem o dveh vprašanjih: gospodarski in finančni krizi ter deklaraciji Združenih narodov o izobraževanju in usposabljanju za človekove pravice; |
| --- | --- |

1.

poudarja pomen trinajstega zasedanja UNHCR - osrednjega zasedanja UNHRC v letu 2010; pozdravlja dejstvo, da bo zaradi sodelovanja vladnih ministrov in drugih visokih predstavnikov na prihodnjem trinajstem rednem zasedanju udeležba na visoki ravni; ugotavlja, da bodo na srečanjih na visoki ravni razpravljali predvsem o dveh vprašanjih: gospodarski in finančni krizi ter deklaraciji Združenih narodov o izobraževanju in usposabljanju za človekove pravice;

| 2. | pozdravlja dejstvo, da je na dnevnem redu trinajstega zasedanja UNHCR Poročilo visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice o vplivu svetovne gospodarske in finančne krize na uresničevanje človekovih pravic in o morebitnih ukrepih, potrebnih za njeno omilitev; poziva države članice EU, naj se dejavno vključijo v to razpravo; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja dejstvo, da je na dnevnem redu trinajstega zasedanja UNHCR Poročilo visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice o vplivu svetovne gospodarske in finančne krize na uresničevanje človekovih pravic in o morebitnih ukrepih, potrebnih za njeno omilitev; poziva države članice EU, naj se dejavno vključijo v to razpravo;

| 3. | poziva države članice EU naj aktivno sodelujejo v letni interaktivni razpravi o pravicah invalidov in v razpravah o pravici do resnice, ki je nastala na pobudo Skupine latinskoameriških in karibskih držav GRULAC in se osredotoča na zgodovinsko resnico o zatiranju) ter letno srečanje o otrokovih pravicah; |
| --- | --- |

3.

poziva države članice EU naj aktivno sodelujejo v letni interaktivni razpravi o pravicah invalidov in v razpravah o pravici do resnice, ki je nastala na pobudo Skupine latinskoameriških in karibskih držav GRULAC in se osredotoča na zgodovinsko resnico o zatiranju) ter letno srečanje o otrokovih pravicah;

| 4. | poudarja pomen skupnih stališč EU o vprašanjih, o katerih se bo razpravljalo na trinajstem. zasedanju UNHCR, kljub temu, da pogoji in načini delovanja držav članic EU v UNHCR po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe še niso popolnoma jasni; |
| --- | --- |

4.

poudarja pomen skupnih stališč EU o vprašanjih, o katerih se bo razpravljalo na trinajstem. zasedanju UNHCR, kljub temu, da pogoji in načini delovanja držav članic EU v UNHCR po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe še niso popolnoma jasni;

Delo sveta za človekove pravice

| 5. | ponovno poziva države članice EU, naj aktivno nasprotujejo vsem poskusom spodkopavanja koncepta univerzalnosti, nedeljivosti in medsebojne odvisnosti človekovih pravic, in spodbuja UNHCR k enakovrednemu obravnavanju diskriminacije na kakršni koli podlagi spola, rase, spolne usmerjenosti in vere ali prepričanja; |
| --- | --- |

5.

ponovno poziva države članice EU, naj aktivno nasprotujejo vsem poskusom spodkopavanja koncepta univerzalnosti, nedeljivosti in medsebojne odvisnosti človekovih pravic, in spodbuja UNHCR k enakovrednemu obravnavanju diskriminacije na kakršni koli podlagi spola, rase, spolne usmerjenosti in vere ali prepričanja;

| 6. | opozarja pred skrajno politizacijo UNHCR, saj bi to preprečevalo izpolnjevanje pristojnosti tega organa; poudarja pomen resolucij za posamezne države pri obravnavi resnih kršitev človekovih pravic; v zvezi s tem močno obsoja uporabo predlogov za neukrepanje in izraža svoje razočaranje nad uporabo tega postopka med enajstim izrednim zasedanjem Sveta, ki je preprečila sprejetje dosledne in usklajene končne resolucije, ki bi pomagala pri reševanju razmer na Šrilanki; |
| --- | --- |

6.

opozarja pred skrajno politizacijo UNHCR, saj bi to preprečevalo izpolnjevanje pristojnosti tega organa; poudarja pomen resolucij za posamezne države pri obravnavi resnih kršitev človekovih pravic; v zvezi s tem močno obsoja uporabo predlogov za neukrepanje in izraža svoje razočaranje nad uporabo tega postopka med enajstim izrednim zasedanjem Sveta, ki je preprečila sprejetje dosledne in usklajene končne resolucije, ki bi pomagala pri reševanju razmer na Šrilanki;

| 7. | pozdravlja trinajsto izredno zasedanje o Haitiju na pobudo Brazilije, ki je bilo usmerjeno zlasti na vključitev pristopa človekovih pravic v prizadevanja za obnovo po rušilnem potresu, ter inovativne vidike tega zasedanja, kot so posebno zasedanje zaradi naravne nesreče in sodelovanje specializiranih agencij OZN, ki so zagotovile strokovno podlago za razpravo; poudarja pomembno vlogo neodvisnega strokovnjaka za človekove pravice na Haitiju pri vključevanju človekovih pravic v okvir širših prizadevanj OZN in pobude pod vodstvom donatorjev v podporo Haitiju in poziva države članice OZN, naj temu zasedanju sledi vključitev pristopa človekovih pravic v širša prizadevanja OZN v podporo Haitiju, pri čemer naj bodo zlasti pozorne na ranljive osebe, kot so otroci; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja trinajsto izredno zasedanje o Haitiju na pobudo Brazilije, ki je bilo usmerjeno zlasti na vključitev pristopa človekovih pravic v prizadevanja za obnovo po rušilnem potresu, ter inovativne vidike tega zasedanja, kot so posebno zasedanje zaradi naravne nesreče in sodelovanje specializiranih agencij OZN, ki so zagotovile strokovno podlago za razpravo; poudarja pomembno vlogo neodvisnega strokovnjaka za človekove pravice na Haitiju pri vključevanju človekovih pravic v okvir širših prizadevanj OZN in pobude pod vodstvom donatorjev v podporo Haitiju in poziva države članice OZN, naj temu zasedanju sledi vključitev pristopa človekovih pravic v širša prizadevanja OZN v podporo Haitiju, pri čemer naj bodo zlasti pozorne na ranljive osebe, kot so otroci;

| 8. | poziva države članice EU, naj dajo prednost posebnim ukrepom UNHCR za zaustavitev kršitev človekovih pravic nad civilnim prebivalstvom v vojnah in nasilnih konfliktih, vključno z nasiljem, ki je posebej usmerjeno na ženske in otroke ter težavi otrok vojakov; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice EU, naj dajo prednost posebnim ukrepom UNHCR za zaustavitev kršitev človekovih pravic nad civilnim prebivalstvom v vojnah in nasilnih konfliktih, vključno z nasiljem, ki je posebej usmerjeno na ženske in otroke ter težavi otrok vojakov;

| 9. | obžaluje, da UNHCR ni mogel dovolj hitro obravnavati drugih resnih kršitev človekovih pravic; poziva države članice EU, naj obsodijo kršitve človekovih pravic in se aktivno zavzemajo za oblikovanje namenskih vzvodov UNHCR za odgovor na krize človekovih pravic v Afganistanu, Gvineji Conakry, Iranu, Jemnu, Iraku in Zahodni Sahari; vztraja pri tem, da mandat OZN vključuje spremljanje razmer na področju človekovih pravic v Zahodni Sahari; |
| --- | --- |

9.

obžaluje, da UNHCR ni mogel dovolj hitro obravnavati drugih resnih kršitev človekovih pravic; poziva države članice EU, naj obsodijo kršitve človekovih pravic in se aktivno zavzemajo za oblikovanje namenskih vzvodov UNHCR za odgovor na krize človekovih pravic v Afganistanu, Gvineji Conakry, Iranu, Jemnu, Iraku in Zahodni Sahari; vztraja pri tem, da mandat OZN vključuje spremljanje razmer na področju človekovih pravic v Zahodni Sahari;

| 10. | ponavlja svoje stališče o konceptu „razžalitve ver“ in, četudi priznava, da se je treba v celoti posvetiti problemu diskriminacije verskih manjšin, meni, da vključitev tega koncepta v protokol o dodatnih standardih glede rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije in vseh oblik diskriminacije, ni primerna; poziva države članice OZN, naj v celoti spoštujejo veljavne standarde o svobodi izražanja in svobodi vere in prepričanja; |
| --- | --- |

10.

ponavlja svoje stališče o konceptu „razžalitve ver“ in, četudi priznava, da se je treba v celoti posvetiti problemu diskriminacije verskih manjšin, meni, da vključitev tega koncepta v protokol o dodatnih standardih glede rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije in vseh oblik diskriminacije, ni primerna; poziva države članice OZN, naj v celoti spoštujejo veljavne standarde o svobodi izražanja in svobodi vere in prepričanja;

| 11. | ponovno poziva države članice EU, naj v svojih notranji politiki zagotovijo spoštovanje človekovih pravic, saj v nasprotnem primeru slabijo položaj EU v UNHCR; |
| --- | --- |

11.

ponovno poziva države članice EU, naj v svojih notranji politiki zagotovijo spoštovanje človekovih pravic, saj v nasprotnem primeru slabijo položaj EU v UNHCR;

| 12. | pozdravlja ponovno vzpostavitev delovanja ZDA v organih OZN in njihovo kasnejšo izvolitev te države za članico UNHCR ter njihovo konstruktivno delo na področju svobode izražanja na 64. zasedanju Generalne skupščine OZN in pri akcijskemu načrtu o nadaljnjih ukrepih po revizijski konferenci v Durbanu; poziva ZDA in države članice EU, naj tako ravnajo še naprej ter v celoti sodelujejo pri tovrstnih pobudah v prihodnosti; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja ponovno vzpostavitev delovanja ZDA v organih OZN in njihovo kasnejšo izvolitev te države za članico UNHCR ter njihovo konstruktivno delo na področju svobode izražanja na 64. zasedanju Generalne skupščine OZN in pri akcijskemu načrtu o nadaljnjih ukrepih po revizijski konferenci v Durbanu; poziva ZDA in države članice EU, naj tako ravnajo še naprej ter v celoti sodelujejo pri tovrstnih pobudah v prihodnosti;

| 13. | je zaskrbljen zaradi kandidature Irana na naslednjih volitvah v UNHCR, ki bodo maja 2010; ponovno poudarja svoje nasprotovanje konceptu čiste preteklosti držav pri volitvah v UNHCR, poziva h konkurenčnim volitvam za vse regionalne skupine in poziva EU, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi državam z najbolj problematično preteklostjo na področju človekovih pravic preprečila izvolitev v UNHCR; |
| --- | --- |

13.

je zaskrbljen zaradi kandidature Irana na naslednjih volitvah v UNHCR, ki bodo maja 2010; ponovno poudarja svoje nasprotovanje konceptu čiste preteklosti držav pri volitvah v UNHCR, poziva h konkurenčnim volitvam za vse regionalne skupine in poziva EU, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi državam z najbolj problematično preteklostjo na področju človekovih pravic preprečila izvolitev v UNHCR;

| 14. | poziva EU in njene države članice, naj nadaljujejo prizadevanja za oblikovanje meril za članstvo za izvolitev v UNHCR, še zlasti za minimalno zahtevo, da države kandidatke sodelujejo pri posebnih postopkih v okviru svojih nalog; poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo in skupaj s partnerji iz drugih regij razvije niz smernic, ki naj se uporabijo pri volitvah; |
| --- | --- |

14.

poziva EU in njene države članice, naj nadaljujejo prizadevanja za oblikovanje meril za članstvo za izvolitev v UNHCR, še zlasti za minimalno zahtevo, da države kandidatke sodelujejo pri posebnih postopkih v okviru svojih nalog; poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo in skupaj s partnerji iz drugih regij razvije niz smernic, ki naj se uporabijo pri volitvah;

| 15. | poziva k učinkovitemu spremljanju dejanskega izvajanja posebnih postopkov in sklepov in priporočil organov za spremljanje izvajanja pogodb v okviru postopka rednega splošnega pregleda za vsako državo; |
| --- | --- |

15.

poziva k učinkovitemu spremljanju dejanskega izvajanja posebnih postopkov in sklepov in priporočil organov za spremljanje izvajanja pogodb v okviru postopka rednega splošnega pregleda za vsako državo;

| 16. | poziva države članice EU, naj storijo, kar je v njihovi moči za ohranitev vseh pooblastil pri posebnih postopkih; poziva k podaljšanju pooblastila posebnega poročevalca OZN za Mjanmar in za Demokratično ljudsko republiko Korejo ter k novemu posebnemu mandatu za Demokratično republiko Kongo, glede na vse slabše humanitarne razmere v državi; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice EU, naj storijo, kar je v njihovi moči za ohranitev vseh pooblastil pri posebnih postopkih; poziva k podaljšanju pooblastila posebnega poročevalca OZN za Mjanmar in za Demokratično ljudsko republiko Korejo ter k novemu posebnemu mandatu za Demokratično republiko Kongo, glede na vse slabše humanitarne razmere v državi;

| 17. | pozdravlja skupno študijo o globalnih praksah v zvezi s skrivnimi pridržanji v okviru boja proti terorizmu, o kateri se bo razpravljalo na trinajstem zasedanju; poziva države članice EU, naj jo podprejo in zagotovijo ustrezno nadaljnje ukrepanje k poročilu, v skladu s preteklimi stališči Evropskega parlamenta o tem vprašanju, zlasti z njegovimi resolucijami z dne 19. februarja 2009 (8) in 14. februarja 2007 (9) o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije Cia; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja skupno študijo o globalnih praksah v zvezi s skrivnimi pridržanji v okviru boja proti terorizmu, o kateri se bo razpravljalo na trinajstem zasedanju; poziva države članice EU, naj jo podprejo in zagotovijo ustrezno nadaljnje ukrepanje k poročilu, v skladu s preteklimi stališči Evropskega parlamenta o tem vprašanju, zlasti z njegovimi resolucijami z dne 19. februarja 2009 (8) in 14. februarja 2007 (9) o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije Cia;

| 18. | poziva EU, naj se dejavno udeležuje prihodnjih zasedanj za redni splošni pregled, da zagotovi pošten postopek in izid, ki bo podpiral posebne postopke OZN ter sklepe in priporočila organov za spremljanje izvajanja pogodb in bo z njimi skladen, med drugim z nudenjem tehnične pomoči, da se zagotovi njihovo izvrševanje; |
| --- | --- |

18.

poziva EU, naj se dejavno udeležuje prihodnjih zasedanj za redni splošni pregled, da zagotovi pošten postopek in izid, ki bo podpiral posebne postopke OZN ter sklepe in priporočila organov za spremljanje izvajanja pogodb in bo z njimi skladen, med drugim z nudenjem tehnične pomoči, da se zagotovi njihovo izvrševanje;

| 19. | poziva visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter države članice, naj si prizadevajo za trdno skupno stališče EU pri nadaljnjem ukrepanju po poročilu o misiji za ugotavljanje dejstev o konfliktu v Gazi in južnem Izraelu, v katerem bi javno zahtevali izvrševanje priporočil in odgovornost za vse kršitve mednarodnega prava, vključno z domnevnimi vojnimi zločini, ter obe strani pozvali, naj opravijo preiskave, ki bodo ustrezale mednarodnim standardom neodvisnosti, nepristranskosti, preglednosti, hitrosti in učinkovitosti, v skladu z resolucijo generalne skupščine Združenih narodov A/64/L.11, in poudarja, da je spoštovanje mednarodnega prava o človekovih pravicah in mednarodnega humanitarnega prava vseh strani in v vseh okoliščinah temeljni pogoj za dosego pravičnega in trajnega miru na Bližnjem vzhodu; |
| --- | --- |

19.

poziva visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter države članice, naj si prizadevajo za trdno skupno stališče EU pri nadaljnjem ukrepanju po poročilu o misiji za ugotavljanje dejstev o konfliktu v Gazi in južnem Izraelu, v katerem bi javno zahtevali izvrševanje priporočil in odgovornost za vse kršitve mednarodnega prava, vključno z domnevnimi vojnimi zločini, ter obe strani pozvali, naj opravijo preiskave, ki bodo ustrezale mednarodnim standardom neodvisnosti, nepristranskosti, preglednosti, hitrosti in učinkovitosti, v skladu z resolucijo generalne skupščine Združenih narodov A/64/L.11, in poudarja, da je spoštovanje mednarodnega prava o človekovih pravicah in mednarodnega humanitarnega prava vseh strani in v vseh okoliščinah temeljni pogoj za dosego pravičnega in trajnega miru na Bližnjem vzhodu;

| 20. | poziva visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter države članice EU, naj dejavno spremljajo izvajanje priporočil iz Goldstonovega poročila tako, da se posvetujejo z zunanjimi misijami EU in nevladnimi organizacijami na tem področju; poziva, naj se priporočila in povezane ugotovitve vključijo v dialoge EU z obema stranema, pa tudi v stališča EU v mednarodnih forumih; |
| --- | --- |

20.

poziva visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter države članice EU, naj dejavno spremljajo izvajanje priporočil iz Goldstonovega poročila tako, da se posvetujejo z zunanjimi misijami EU in nevladnimi organizacijami na tem področju; poziva, naj se priporočila in povezane ugotovitve vključijo v dialoge EU z obema stranema, pa tudi v stališča EU v mednarodnih forumih;

| 21. | podarja, da je, čeprav pregled UNHCR ni vprašanje, o katerem se bo neposredno razpravljalo na trinajstem zasedanju UNHCR, potreben pregleden in vseobsežen proces pregleda, ki bo upošteval nevladne organizacije, civilno družbo in vse druge strani, ki jih to zadeva; |
| --- | --- |

21.

podarja, da je, čeprav pregled UNHCR ni vprašanje, o katerem se bo neposredno razpravljalo na trinajstem zasedanju UNHCR, potreben pregleden in vseobsežen proces pregleda, ki bo upošteval nevladne organizacije, civilno družbo in vse druge strani, ki jih to zadeva;

| 22. | poudarja, da ta pregled UNHCR ne bi smel ovirati pri njegovem nadaljnjem pomembnem delu na področju kršenja človekovih pravic; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da ta pregled UNHCR ne bi smel ovirati pri njegovem nadaljnjem pomembnem delu na področju kršenja človekovih pravic;

| 23. | ob upoštevanju bližajočega se prvega zasedanja delovne skupine za pregled Sveta za človekove pravice, določenega v resoluciji A/UNHRC/RES/12/1, poziva države članice, naj sprejmejo skupno stališče o tem vprašanju ter oblikujejo učinkovite in dejavne pogajalske strategije; poudarja, da je pomembno oblikovati skupno stališče EU o procesu pregleda Sveta za človekove pravice in poziva države članice EU, naj skupaj spoštujejo dogovorjene meje kompromisa; |
| --- | --- |

23.

ob upoštevanju bližajočega se prvega zasedanja delovne skupine za pregled Sveta za človekove pravice, določenega v resoluciji A/UNHRC/RES/12/1, poziva države članice, naj sprejmejo skupno stališče o tem vprašanju ter oblikujejo učinkovite in dejavne pogajalske strategije; poudarja, da je pomembno oblikovati skupno stališče EU o procesu pregleda Sveta za človekove pravice in poziva države članice EU, naj skupaj spoštujejo dogovorjene meje kompromisa;

| 24. | poziva Odbor za zunanje zadeve, naj pripravi priporočilo Svetu z namenom, da zagotovi pravočasne informacije za stališče EU pri prihajajočem pregledu; |
| --- | --- |

24.

poziva Odbor za zunanje zadeve, naj pripravi priporočilo Svetu z namenom, da zagotovi pravočasne informacije za stališče EU pri prihajajočem pregledu;

| 25. | priznava potrebo po bolj izčrpni razpravi, vendar izraža trdno stališče, da bi morala revizija ohraniti neodvisnost urada visoke komisarke za človekove pravice, ohraniti in po možnosti okrepiti posebne postopke ter omogočiti, da bi UNHCR obravnaval kršitve človekovih pravic v resolucijah in mandatih za posamezne države; poudarja pomen nedeljivosti človekovih pravic, ne glede na to, ali gre za gospodarske, kulturne, državljanske ali politične; ugotavlja, da potekajo razprave o tem, kako okrepiti UNHCR, ne da bi posegali po institucionalnem paketu; |
| --- | --- |

25.

priznava potrebo po bolj izčrpni razpravi, vendar izraža trdno stališče, da bi morala revizija ohraniti neodvisnost urada visoke komisarke za človekove pravice, ohraniti in po možnosti okrepiti posebne postopke ter omogočiti, da bi UNHCR obravnaval kršitve človekovih pravic v resolucijah in mandatih za posamezne države; poudarja pomen nedeljivosti človekovih pravic, ne glede na to, ali gre za gospodarske, kulturne, državljanske ali politične; ugotavlja, da potekajo razprave o tem, kako okrepiti UNHCR, ne da bi posegali po institucionalnem paketu;

Sodelovanje EU

| 26. | priznava dejavno vključenost EU in držav članic v delo UNHCR in čestita Belgiji za doslej uspešno predsedovanje ter pozdravlja dejstvo, da špansko predsedstvo EU daje prednost človekovim pravicam; |
| --- | --- |

26.

priznava dejavno vključenost EU in držav članic v delo UNHCR in čestita Belgiji za doslej uspešno predsedovanje ter pozdravlja dejstvo, da špansko predsedstvo EU daje prednost človekovim pravicam;

| 27. | poziva Svet in Komisijo, da nadaljujeta s svojimi prizadevanji za splošno ratifikacijo Rimskega statuta in sprejetje potrebnih nacionalnih izvedbenih predpisov v skladu s Skupnim stališčem Sveta št. 2003/444/SZVP z dne 16. junija 2003 o Mednarodnem kazenskem sodišču (10) in akcijskim načrtom iz leta 2004 za nadaljnje spremljanje skupnega stališča; priznava sporazum o sodelovanju in pomoči med EU in Mednarodnim kazenskim sodiščem ter na podlagi tega poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj v celoti sodelujejo s sodiščem in mu zagotovijo vso potrebno pomoč; ugotavlja, da bo prva revizorska konferenca Rimskega statuta v Kampali v Ugandi od 31. maja do 11. junija 2010 in da bo to glavni korak za nadaljnji razvoj Sodišča; |
| --- | --- |

27.

poziva Svet in Komisijo, da nadaljujeta s svojimi prizadevanji za splošno ratifikacijo Rimskega statuta in sprejetje potrebnih nacionalnih izvedbenih predpisov v skladu s Skupnim stališčem Sveta št. 2003/444/SZVP z dne 16. junija 2003 o Mednarodnem kazenskem sodišču (10) in akcijskim načrtom iz leta 2004 za nadaljnje spremljanje skupnega stališča; priznava sporazum o sodelovanju in pomoči med EU in Mednarodnim kazenskim sodiščem ter na podlagi tega poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj v celoti sodelujejo s sodiščem in mu zagotovijo vso potrebno pomoč; ugotavlja, da bo prva revizorska konferenca Rimskega statuta v Kampali v Ugandi od 31. maja do 11. junija 2010 in da bo to glavni korak za nadaljnji razvoj Sodišča;

| 28. | meni, da je novi institucionalni ustroj EU priložnost za povečanje doslednosti, vidljivosti in verodostojnosti delovanja EU pri UNHCR; poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj zagotovi, da se storijo dejanski koraki za izvrševanje Lizbonske pogodbe, v izogib pretirano dolgemu prehodnemu obdobju, ki bi ogrozil verodostojnost in učinkovitost Unije, in naj zagotovi, da bo nova ureditev povečala medregijski domet EU in njeno sodelovanje z državami drugih blokov ali skupnih pobud; |
| --- | --- |

28.

meni, da je novi institucionalni ustroj EU priložnost za povečanje doslednosti, vidljivosti in verodostojnosti delovanja EU pri UNHCR; poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, naj zagotovi, da se storijo dejanski koraki za izvrševanje Lizbonske pogodbe, v izogib pretirano dolgemu prehodnemu obdobju, ki bi ogrozil verodostojnost in učinkovitost Unije, in naj zagotovi, da bo nova ureditev povečala medregijski domet EU in njeno sodelovanje z državami drugih blokov ali skupnih pobud;

| 29. | pooblašča svojo delegacijo na trinajstem zasedanju Sveta za človekove pravice, naj izrazi pomisleke iz te resolucije, in jo poziva, naj o svojem obisku poroča pododboru za človekove pravice, ter meni, da bi bilo primerno še naprej pošiljati delegacijo Evropskega parlamenta na ustrezna zasedanja Sveta za človekove pravice; |
| --- | --- |

29.

pooblašča svojo delegacijo na trinajstem zasedanju Sveta za človekove pravice, naj izrazi pomisleke iz te resolucije, in jo poziva, naj o svojem obisku poroča pododboru za človekove pravice, ter meni, da bi bilo primerno še naprej pošiljati delegacijo Evropskega parlamenta na ustrezna zasedanja Sveta za človekove pravice;

*

* *

| 30. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici/podpredsednici Komisije, vladam in parlamentom držav članic, Varnostnemu svetu OZN, generalnemu sekretarju OZN, predsedujočemu 64. generalne skupščine, predsedniku Sveta Združenih narodov za človekove pravice, visoki komisarki OZN za človekove pravice ter delovni skupini EU-OZN, ki jo je ustanovil odbor za zunanje zadeve. |
| --- | --- |

30.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici/podpredsednici Komisije, vladam in parlamentom držav članic, Varnostnemu svetu OZN, generalnemu sekretarju OZN, predsedujočemu 64. generalne skupščine, predsedniku Sveta Združenih narodov za človekove pravice, visoki komisarki OZN za človekove pravice ter delovni skupini EU-OZN, ki jo je ustanovil odbor za zunanje zadeve.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0021.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0097.

(3)  Sprejeta besedila, P5_TA(2004)0037.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0237.

(5)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0362.

(6)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0385.

(7)  Členi 2, 3(5) in 6 Pogodbe o Evropski uniji.

(8)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0073.

(9)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0032.

(10)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/l_15020030618en00670069.pdf

---

| 21.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 348/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 348/11

---

Četrtek, 25. februar 2010Peking + 15 – izhodišča Organizacije združenih narodov za ukrepanje na področju enakosti spolov

P7_TA(2010)0037

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2010 o Pekingu +15 – izhodiščih Organizacije združenih narodov za ukrepanje na področju enakosti med spoloma

2010/C 348 E/03

Evropski parlament,

ob upoštevanju četrte svetovne konference o ženskah septembra 1995 v Pekingu, deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih v Pekingu, ter poznejših končnih dokumentov s posebnih zasedanj Združenih narodov Peking +5 in Peking +10 o nadaljnjih ukrepih in pobudah za izvajanje pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, ki so bili sprejeti 9. junija 2000 oziroma 11. marca 2005,

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Organizacije združenih narodov z dne 14. septembra 2009 z naslovom „Usklajenost celotnega sistema“ (A/RES/63/311), v kateri odločno podpira združitev različnih teles, ki si prizadevajo za enakost med spoloma, v skupno telo,

ob upoštevanju splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 1, 2, 3, 4, 5, 21 in 23,

ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji, ki poudarja vrednote, skupne državam članicam, kot so pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost in enakost moških in žensk,

ob upoštevanju člena 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki omenja boj proti diskriminaciji na podlagi spola,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. marca 2006 z naslovom „Načrt za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010“ (KOM(2006)0092),

ob upoštevanju sklepov Sveta z 2. decembra 1998, v skladu s katerimi bo letna ocena izvajanja pekinških izhodišč za ukrepanje vključevala količinske in kakovostne kazalnike in merila,

ob upoštevanju skupne deklaracije ministrov EU za enakost med spoloma z dne 4. februarja 2005 v okviru pregledne konference ob desetletnici pekinških izhodišč za ukrepanje, v kateri so med drugim potrdili svojo odločno podporo in zavezanost polni in učinkoviti uveljavitvi pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje,

ob upoštevanju sklepov Sveta z 2. in 3. junija 2005, ki države članice in Komisijo vabijo k krepitvi institucionalnih mehanizmov za spodbujanje enakosti med spoloma ter k oblikovanju okvira za ocenjevanje izvajanja pekinških izhodišč za ukrepanje, da bi poenotili in sistematizirali spremljanje napredka,

ob upoštevanju evropskega pakta za enakost med spoloma, ki ga je Evropski svet sprejel marca 2006 (1),

ob upoštevanju sklepov Sveta s 14. maja 2007 o enakosti med spoloma in okrepitvi vloge žensk v razvojnem sodelovanju;

ob upoštevanju obsežnega poročila švedskega predsedstva Evropske unije „Peking +15: izhodišča za ukrepanje in Evropska unija“, v katerem so natančno opredeljene trenutne ovire za celovito uresničitev enakosti med spoloma,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 1995 o četrti svetovni konferenci Združenih narodov o ženskah: „Enakost, razvoj in mir“ (2) in resolucije z dne 10. marca 2005 o nadaljnjem ukrepanju po četrti svetovni konferenci o ženskah – izhodišča za ukrepanje (Peking + 10) (3),

ob upoštevanju vprašanj z dne 26. januarja 2010 za Komisijo in Svet o Pekingu +15 – izhodiščih Organizacije združenih narodov za ukrepanje na področju enakosti med spoloma (O-0006/2010 – B7-0007/2010, O–0007/2010 – B7-0008/2010),

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) svojega Poslovnika,

| A. | ker strateški cilji pekinških izhodišč za ukrepanje kljub prizadevanjem niso bili uresničeni in neenakost ter stereotipi o spolih še naprej obstajajo, ženske pa so na področjih, ki jih obravnavajo izhodišča, še vedno v podrejenem položaju, |
| --- | --- |

A.

ker strateški cilji pekinških izhodišč za ukrepanje kljub prizadevanjem niso bili uresničeni in neenakost ter stereotipi o spolih še naprej obstajajo, ženske pa so na področjih, ki jih obravnavajo izhodišča, še vedno v podrejenem položaju,

| B. | ker je enakost med spoloma temeljno načelo Evropske unije, zapisano v Pogodbi o Evropski uniji, in eden od njenih ciljev in nalog; ker je vključevanje načela enakosti med ženskimi in moškimi v vse dejavnosti posebno poslanstvo Unije, |
| --- | --- |

B.

ker je enakost med spoloma temeljno načelo Evropske unije, zapisano v Pogodbi o Evropski uniji, in eden od njenih ciljev in nalog; ker je vključevanje načela enakosti med ženskimi in moškimi v vse dejavnosti posebno poslanstvo Unije,

| C. | ker je polno uživanje vseh človekovih pravic žensk in deklet neodtujljivi, integralni in nerazdružljivi del univerzalnih človekovih pravic in je bistvenega pomena za krepitev vloge žensk in deklet, mir, varnost in razvoj, |
| --- | --- |

C.

ker je polno uživanje vseh človekovih pravic žensk in deklet neodtujljivi, integralni in nerazdružljivi del univerzalnih človekovih pravic in je bistvenega pomena za krepitev vloge žensk in deklet, mir, varnost in razvoj,

| D. | ker je aktivno sodelovanje moških in fantov v politikah in programih za spodbujanje enakosti med spoloma ključnega pomena in ker je treba moškim omogočiti realne možnosti – zlasti glede očetovskega dopusta – za delitev družinskih in gospodinjskih obveznosti z ženskami na enakopravni podlagi, |
| --- | --- |

D.

ker je aktivno sodelovanje moških in fantov v politikah in programih za spodbujanje enakosti med spoloma ključnega pomena in ker je treba moškim omogočiti realne možnosti – zlasti glede očetovskega dopusta – za delitev družinskih in gospodinjskih obveznosti z ženskami na enakopravni podlagi,

| E. | ker se Konvencija OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in pekinška izhodišča za ukrepanje vsebinsko precej dopolnjujejo, saj so številne bistvene točke iz izhodišč izrecno omenjene tudi v konvenciji, |
| --- | --- |

E.

ker se Konvencija OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in pekinška izhodišča za ukrepanje vsebinsko precej dopolnjujejo, saj so številne bistvene točke iz izhodišč izrecno omenjene tudi v konvenciji,

| F. | ker je minilo 30 let od tedaj, ko je bila 18. decembra 1979 podpisana Konvencija OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, in 10 let od izbirnega protokola h konvenciji, po katerem je Odbor za odpravo diskriminacije žensk pristojen za obravnavo pritožb posameznikov zaradi kršitev pravic, in ker je doslej konvencijo ratificiralo 186 držav, od katerih jih je 98 ratificiralo tudi izbirni protokol, |
| --- | --- |

F.

ker je minilo 30 let od tedaj, ko je bila 18. decembra 1979 podpisana Konvencija OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, in 10 let od izbirnega protokola h konvenciji, po katerem je Odbor za odpravo diskriminacije žensk pristojen za obravnavo pritožb posameznikov zaradi kršitev pravic, in ker je doslej konvencijo ratificiralo 186 držav, od katerih jih je 98 ratificiralo tudi izbirni protokol,

| G. | ker je tema, izbrana za 54. sejo odbora za status žensk Organizacije združenih narodov („srečanje Peking +15“), ponoven pregled pekinške izjave o ukrepanju in prispevek k oblikovanju vidika enakosti spolov za celovito uresničitev razvojnih ciljev tisočletja, |
| --- | --- |

G.

ker je tema, izbrana za 54. sejo odbora za status žensk Organizacije združenih narodov („srečanje Peking +15“), ponoven pregled pekinške izjave o ukrepanju in prispevek k oblikovanju vidika enakosti spolov za celovito uresničitev razvojnih ciljev tisočletja,

| 1. | poudarja, da je bil pri uresničevanju strateških ciljev pekinških izhodišč za ukrepanje sicer dosežen določen napredek, vendar neenakost ter stereotipi o spolih ostajajo, ženske pa so na področjih, ki jih obravnavajo izhodišča, v primerjavi z moškimi še vedno v podrejenem položaju; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je bil pri uresničevanju strateških ciljev pekinških izhodišč za ukrepanje sicer dosežen določen napredek, vendar neenakost ter stereotipi o spolih ostajajo, ženske pa so na področjih, ki jih obravnavajo izhodišča, v primerjavi z moškimi še vedno v podrejenem položaju;

| 2. | obžaluje pomanjkanje pravočasnih, zanesljivih in primerljivih podatkov, zbranih na nacionalni ravni in ravni Evropske unije za kazalnike, določene za spremljanje pekinških izhodišč za ukrepanje, ki so že bili izdelani za številna ključna področja iz pekinških izhodišč za ukrepanje, vključno za področja žensk in revščine, nasilja nad ženskami, institucionalnih mehanizmov, žensk v oboroženih spopadih ter deklic; |
| --- | --- |

2.

obžaluje pomanjkanje pravočasnih, zanesljivih in primerljivih podatkov, zbranih na nacionalni ravni in ravni Evropske unije za kazalnike, določene za spremljanje pekinških izhodišč za ukrepanje, ki so že bili izdelani za številna ključna področja iz pekinških izhodišč za ukrepanje, vključno za področja žensk in revščine, nasilja nad ženskami, institucionalnih mehanizmov, žensk v oboroženih spopadih ter deklic;

| 3. | poziva Komisijo, naj nadaljuje vsakoletno spremljanje izvajanja pekinških izhodišč za ukrepanje ter učinkovito uporablja kazalnike in analitična poročila kot prispevek k različnim področjem politike, pa tudi podlago za nove pobude za doseganje enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj nadaljuje vsakoletno spremljanje izvajanja pekinških izhodišč za ukrepanje ter učinkovito uporablja kazalnike in analitična poročila kot prispevek k različnim področjem politike, pa tudi podlago za nove pobude za doseganje enakosti med spoloma;

| 4. | meni, da mora Komisija oblikovati srednjeročni načrt za redno spremljanje in prenovo sklopov kazalnikov, ki so že bili izdelani za spremljanje izvajanja pekinških izhodišč za ukrepanje, pri tem pa uporabiti vse razpoložljive vire, vključno s strokovnim znanjem skupine Komisije na visoki ravni za vključevanje načela enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

4.

meni, da mora Komisija oblikovati srednjeročni načrt za redno spremljanje in prenovo sklopov kazalnikov, ki so že bili izdelani za spremljanje izvajanja pekinških izhodišč za ukrepanje, pri tem pa uporabiti vse razpoložljive vire, vključno s strokovnim znanjem skupine Komisije na visoki ravni za vključevanje načela enakosti med spoloma;

| 5. | poziva Komisijo, naj pri pripravi strategije za nadaljnje ukrepanje za svoj načrt upošteva gospodarsko in finančno krizo, posledice spremembe podnebja za ženske, trajnostni razvoj, starajočo se družbo in položaj pripadnic etničnih manjšin, zlasti Romk, ter naslednje prednostne naloge iz načrta: enako gospodarsko neodvisnost moških in žensk, vključno s točko 1.6 o preprečevanju večplastne diskriminacije pripadnic etničnih manjšin in migrantk, usklajevanje poklicnega, družinskega in zasebnega življenja, enako zastopanost žensk in moških v procesu sprejemanja odločitev, izkoreninjenje nasilja na podlagi spola, odpravo družbenih stereotipov o spolih in spodbujanje enakosti med spoloma v zunanji in razvojni politiki; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj pri pripravi strategije za nadaljnje ukrepanje za svoj načrt upošteva gospodarsko in finančno krizo, posledice spremembe podnebja za ženske, trajnostni razvoj, starajočo se družbo in položaj pripadnic etničnih manjšin, zlasti Romk, ter naslednje prednostne naloge iz načrta: enako gospodarsko neodvisnost moških in žensk, vključno s točko 1.6 o preprečevanju večplastne diskriminacije pripadnic etničnih manjšin in migrantk, usklajevanje poklicnega, družinskega in zasebnega življenja, enako zastopanost žensk in moških v procesu sprejemanja odločitev, izkoreninjenje nasilja na podlagi spola, odpravo družbenih stereotipov o spolih in spodbujanje enakosti med spoloma v zunanji in razvojni politiki;

| 6. | poziva države članice in Komisijo, naj dodatno ukrepajo za krepitev vloge in položaja žensk, enakost med spoloma in vključevanje načela enakosti med spoloma v razvojno sodelovanje, vključno z dokončnim oblikovanjem in sprejetjem akcijskega programa EU za enakost med spoloma v skladu s pariško deklaracijo o učinkovitosti pomoči in programom za ukrepanje iz Akre; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice in Komisijo, naj dodatno ukrepajo za krepitev vloge in položaja žensk, enakost med spoloma in vključevanje načela enakosti med spoloma v razvojno sodelovanje, vključno z dokončnim oblikovanjem in sprejetjem akcijskega programa EU za enakost med spoloma v skladu s pariško deklaracijo o učinkovitosti pomoči in programom za ukrepanje iz Akre;

| 7. | poziva Komisijo, naj pri pripravi strategije za nadaljnje ukrepanje za svoj načrt vzpostavi tesnejšo povezavo s pekinškimi izhodišči za ukrepanje in poskrbi, da bo strategija EU za enakost med spoloma bolj usklajena s prizadevanji za doseganje ciljev iz pekinških izhodišč za ukrepanje; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj pri pripravi strategije za nadaljnje ukrepanje za svoj načrt vzpostavi tesnejšo povezavo s pekinškimi izhodišči za ukrepanje in poskrbi, da bo strategija EU za enakost med spoloma bolj usklajena s prizadevanji za doseganje ciljev iz pekinških izhodišč za ukrepanje;

| 8. | odločno podpira ustanovitev novega telesa Organizacije združenih narodov za enakost med spoloma, ki bi deloval tako politično kot operativno, vse države članice OZN in prav posebej države EU pa poziva, naj novemu telesu zagotovijo ustrezne finančne in človeške vire pod vodstvom generalnega podsekretarja OZN, pristojnega za enakost med spoloma; |
| --- | --- |

8.

odločno podpira ustanovitev novega telesa Organizacije združenih narodov za enakost med spoloma, ki bi deloval tako politično kot operativno, vse države članice OZN in prav posebej države EU pa poziva, naj novemu telesu zagotovijo ustrezne finančne in človeške vire pod vodstvom generalnega podsekretarja OZN, pristojnega za enakost med spoloma;

| 9. | poudarja, da so spolno in reproduktivno zdravje in s tem povezane pravice sestavni del načrta za pravice žensk in da je nujno treba okrepiti prizadevanja za večje reproduktivne pravice in zdravje žensk v Evropi, pa tudi po svetu; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da so spolno in reproduktivno zdravje in s tem povezane pravice sestavni del načrta za pravice žensk in da je nujno treba okrepiti prizadevanja za večje reproduktivne pravice in zdravje žensk v Evropi, pa tudi po svetu;

| 10. | poudarja, da sta spolno in reproduktivno zdravje sestavni del načrta varovanja zdravja žensk; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da sta spolno in reproduktivno zdravje sestavni del načrta varovanja zdravja žensk;

| 11. | poudarja, da se splava ne bi smelo spodbujati kot način načrtovanja družine in da je treba v vseh primerih zagotoviti humano obravnavanje žensk, ki so splavile, ter svetovanje zanje; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da se splava ne bi smelo spodbujati kot način načrtovanja družine in da je treba v vseh primerih zagotoviti humano obravnavanje žensk, ki so splavile, ter svetovanje zanje;

| 12. | poziva Evropsko unijo, naj v sklopu novega zakonodajnega okvira, vzpostavljenega z Lizbonsko pogodbo, postane podpisnica Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in njenega izbirnega protokola; |
| --- | --- |

12.

poziva Evropsko unijo, naj v sklopu novega zakonodajnega okvira, vzpostavljenega z Lizbonsko pogodbo, postane podpisnica Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in njenega izbirnega protokola;

| 13. | spodbuja Evropski institut za enakost spolov, naj za okrepitev izvajanja zavez iz izhodišč za ukrepanje s pomočjo programa za izmenjavo dobre prakse na področju enakosti med spoloma spodbuja izmenjavo znanja med državami članicami na vseh področjih, ki jih obravnavajo pekinška izhodišča; |
| --- | --- |

13.

spodbuja Evropski institut za enakost spolov, naj za okrepitev izvajanja zavez iz izhodišč za ukrepanje s pomočjo programa za izmenjavo dobre prakse na področju enakosti med spoloma spodbuja izmenjavo znanja med državami članicami na vseh področjih, ki jih obravnavajo pekinška izhodišča;

| 14. | zahteva, naj prenova lizbonske strategije leta 2010 vključi vidno prednostno nalogo/poglavje o enakosti med spoloma s spremljajočimi novimi cilji, okrepi povezavo s pekinškimi izhodišči za ukrepanje in da se pekinške kazalnike, izdelane za nadaljnje ukrepanje po pekinških izhodiščih, uporabi za okrepitev vidika enakosti med spoloma v nacionalnih programih prenove ter nacionalnih poročilih o strategijah za socialno zaščito in vključenost; |
| --- | --- |

14.

zahteva, naj prenova lizbonske strategije leta 2010 vključi vidno prednostno nalogo/poglavje o enakosti med spoloma s spremljajočimi novimi cilji, okrepi povezavo s pekinškimi izhodišči za ukrepanje in da se pekinške kazalnike, izdelane za nadaljnje ukrepanje po pekinških izhodiščih, uporabi za okrepitev vidika enakosti med spoloma v nacionalnih programih prenove ter nacionalnih poročilih o strategijah za socialno zaščito in vključenost;

| 15. | poziva Komisijo, naj redno pregleduje napredek na ključnih področjih, opredeljenih v pekinških izhodiščih za ukrepanje, za katere so že bili izdelani in sprejeti kazalniki za nadaljnje ukrepanje po pekinških izhodiščih; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj redno pregleduje napredek na ključnih področjih, opredeljenih v pekinških izhodiščih za ukrepanje, za katere so že bili izdelani in sprejeti kazalniki za nadaljnje ukrepanje po pekinških izhodiščih;

| 16. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo in izvajajo specifične politike za enakost med spoloma, ki bodo vključevale tudi aktivne ukrepe, da bi na ta način pospešili doseganje dejanske enakosti med spoloma in spodbujali k temu, da bodo ženske in dekleta polno uživale vse človekove pravice; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo in izvajajo specifične politike za enakost med spoloma, ki bodo vključevale tudi aktivne ukrepe, da bi na ta način pospešili doseganje dejanske enakosti med spoloma in spodbujali k temu, da bodo ženske in dekleta polno uživale vse človekove pravice;

| 17. | pozdravlja pomen, ki ga prihodnje špansko predsedstvo v svojih načrtih namenja enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja pomen, ki ga prihodnje špansko predsedstvo v svojih načrtih namenja enakosti med spoloma;

| 18. | priznava, da sta načelo enakosti med spoloma in posebni ukrepi za spodbujanje enakosti med spoloma strategiji, ki se vzajemno podpirata in da je treba okrepiti ustroje in metode ter jih učinkovito uporabljati na nacionalni ravni in ravni Evropske unije; |
| --- | --- |

18.

priznava, da sta načelo enakosti med spoloma in posebni ukrepi za spodbujanje enakosti med spoloma strategiji, ki se vzajemno podpirata in da je treba okrepiti ustroje in metode ter jih učinkovito uporabljati na nacionalni ravni in ravni Evropske unije;

| 19. | spodbuja Evropski inštitut za enakost spolov, naj dodatno razvija strategije in orodja za vključevanje načela enakosti med spoloma, zlasti na področjih presoje vpliva ukrepov z vidika spola in upoštevanja vidika enakosti med spoloma pri pripravi proračuna; |
| --- | --- |

19.

spodbuja Evropski inštitut za enakost spolov, naj dodatno razvija strategije in orodja za vključevanje načela enakosti med spoloma, zlasti na področjih presoje vpliva ukrepov z vidika spola in upoštevanja vidika enakosti med spoloma pri pripravi proračuna;

| 20. | ponovno poudarja potrebo po sistematičnem izvajanju in spremljanju vključevanja načela enakosti med spoloma v zakonodajne, proračunske in druge pomembne postopke, strategij, programov in projektov na področju različnih politik, vključno z gospodarsko politiko, politiko vključevanja, odprto metodo usklajevanja zaposlovanja ter socialne zaščite in vključevanja, strategije Evropske unije za trajnostni razvoj, okvira za evropsko sodelovanje na področju mladih, zunanje in razvojne politike in evropske varnostne in obrambne politike, ter po spodbujanju sistematične uporabe kazalnikov, razvitih za nadaljnje ukrepanje po pekinških izhodiščih pri vseh zadevnih političnih področjih in postopkih; |
| --- | --- |

20.

ponovno poudarja potrebo po sistematičnem izvajanju in spremljanju vključevanja načela enakosti med spoloma v zakonodajne, proračunske in druge pomembne postopke, strategij, programov in projektov na področju različnih politik, vključno z gospodarsko politiko, politiko vključevanja, odprto metodo usklajevanja zaposlovanja ter socialne zaščite in vključevanja, strategije Evropske unije za trajnostni razvoj, okvira za evropsko sodelovanje na področju mladih, zunanje in razvojne politike in evropske varnostne in obrambne politike, ter po spodbujanju sistematične uporabe kazalnikov, razvitih za nadaljnje ukrepanje po pekinških izhodiščih pri vseh zadevnih političnih področjih in postopkih;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam držav članic in generalnemu sekretarju OZN. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam držav članic in generalnemu sekretarju OZN.

---

(1)  Bilten ES, 3-2002, točka I.13.

(2)  UL C 166, 3. 7. 1995, str. 92.

(3)  UL C 320 E, 15. 12. 2005, str. 247.

---

| 21.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 348/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 348/15

---

Četrtek, 25. februar 2010Zelena knjiga o reformi skupne ribiške politike

P7_TA(2010)0039

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2010 o zeleni knjigi o reformi skupne ribiške politike (2009/2106(INI))

2010/C 348 E/04

Evropski parlament,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2002 o zeleni knjigi Komisije o prihodnosti skupne ribiške politike (2),

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982,

ob upoštevanju sporazuma iz leta 1995 o izvajanju določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (t. i. newyorški sporazum, sprejet 4. avgusta 1995),

ob upoštevanju kodeksa odgovornega ribištva Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, sprejetega 31. oktobra 1995,

ob upoštevanju kodeksa ravnanja za rekreacijski ribolov Evropske svetovalne komisije za notranji ribolov (EIFAC), sprejetega maja 2008,

ob upoštevanju izjave s svetovnega vrhunskega srečanja o trajnostnem razvoju od 26. avgusta do 4. septembra 2002 v Johannesburgu,

ob upoštevanju prenovljene strategije EU za trajnostni razvoj, ki jo je sprejel Evropski svet 15. in 16. junija 2006,

ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (okvirna direktiva o morski strategiji) (3),

ob upoštevanju sporočila Komisije o vlogi SRP pri izvajanju ekosistemskega pristopa k upravljanju morij (KOM(2008)0187) in svoje resolucije z dne 13. januarja 2009 o SRP in ekosistemskem pristopu k upravljanju ribištva (4),

ob upoštevanju sporočila Komisije o orodjih za upravljanje ribištva na podlagi pravic (KOM(2007)0073) in svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o orodjih za upravljanje ribištva na podlagi pravic (5),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Zagotovitev trajnosti v ribištvu EU z največjim trajnostnim donosom (KOM(2006)0360) in svoje resolucije z dne 6. septembra 2007 o zagotovitvi trajnosti v ribištvu EU z največjim trajnostnim donosom (6),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Politika zmanjševanja neželenega prilova in odprave zavržkov v evropskem ribištvu (KOM(2007)0136) in svoje resolucije z dne 31. januarja 2008 o politiki zmanjševanja neželenega prilova in odprave zavržkov v evropskem ribištvu (7),

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 24. aprila 2009 o upravljanju na področju skupne ribiške politike: Evropski parlament, regionalni svetovalni sveti in drugi udeleženci (8) ter z dne 6. septembra 2006 o Akcijskem načrtu 2006–2008 za poenostavitev in izboljšanje Skupne ribiške politike (9),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. septembra 2008 z naslovom Evropska strategija za morsko in pomorsko raziskovanje: skladen okvir za Evropski raziskovalni prostor v podporo trajnostni uporabi oceanov in morij (KOM(2008)0534) in svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o aplikativnih raziskavah na področju skupne ribiške politike (10),

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 6. julija 2005 o predlogu Uredbe Sveta o Evropskem skladu za ribištvo (11), z dne 15. junija 2006 o obalnem ribištvu in težavah obalnih ribiških skupnosti (12), z dne 15. decembra 2005 o mrežah žensk: ribolov, kmetovanje in raznolikost (13) in z dne 28. septembra 2006 o izboljšanju gospodarskih razmer v ribiški industriji (14),

ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 7/2007 o sistemih nadzora, inšpekcijskih pregledov in kazni v zvezi s pravili za ohranjanje ribolovnih virov Skupnosti ter Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (15), Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 z dne 29. septembra 2008 o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti ribiških plovil Skupnosti zunaj voda Skupnosti in dostopu plovil tretjih držav do voda Skupnosti (16) in Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotovitev skladnosti s pravili na področju skupne ribiške politike (17), pa tudi svojih resolucij z dne 23. februarja 2005 (18), 15. februarja 2007 (19), 5. junija 2008 (20), 10. aprila 2008 (21) in 22. aprila 2009 (22),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2007 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (23),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Sprožitev razprave o pristopu Skupnosti k sistemu okoljskega označevanja za ribiške proizvode (KOM(2005)0275) in svoje resolucije z dne 7. septembra 2006 o tej zadevi (24),

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in svoje resolucije z dne 7. maja 2009 o novi vlogi in pristojnostih Parlamenta pri izvajanju Lizbonske pogodbe (25),

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 12. julija 2007 o prihodnji pomorski politiki Evropske unije: evropska vizija za oceane in morja (26) in z dne 2. septembra 2008 ribištvu in ribogojstvu v okviru celostnega upravljanja obalnih območij v Evropi (27),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2009 z naslovom 2050: Prihodnost se začenja danes – priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah (28),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2009 o strategiji EU za konferenco o podnebnih spremembah v Københavnu (29),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. decembra 2008 o pripravi evropskega načrta za upravljanje populacije kormoranov za zmanjšanje njihovega vedno večjega vpliva na staleže rib, ribištvo in ribogojstvo (30),

ob upoštevanju sporočil komisije o celostni pomorski politiki, zlasti sporočila z naslovom Smernice za celostni pristop k pomorski politiki: Za najboljšo prakso pri celostnem upravljanju morij in posvetovanje z zainteresiranimi stranmi (KOM(2008)0395) ter sporočil z naslovoma Časovni načrt za pomorsko prostorsko načrtovanje: Doseganje skupnih načel v EU (KOM(2008)0791) in Razvoj mednarodne dimenzije celostne pomorske politike Evropske unije (KOM(2009)0536), pa tudi nedavnega poročila o napredku celostne pomorske politike EU (KOM(2009)0540),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Izgradnja trajnostne prihodnosti ribogojstva – Nova pobuda za Strategijo za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva (KOM(2009)0162),

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z naslovom Reforma skupne ribiške politike (KOM(2009)0163),

ob upoštevanju člena 48 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0014/2010),

| A. | ker je ohranjanje staležev rib nujno potrebno, če naj ribiški sektor zagotavlja javno preskrbo z ribami in ravnovesje v prehrambeni bilanci tako v posameznih državah članicah kot v vsej Evropski uniji ter veliko prispeva k socialni in ekonomski blaginji obalnih skupnosti, lokalnemu razvoju, zaposlovanju, ohranjanju in ustvarjanju gospodarskih dejavnosti, povezanih z ribiškim sektorjem, k preskrbi s svežimi ribami in k ohranjanju lokalnih kulturnih tradicij, |
| --- | --- |

A.

ker je ohranjanje staležev rib nujno potrebno, če naj ribiški sektor zagotavlja javno preskrbo z ribami in ravnovesje v prehrambeni bilanci tako v posameznih državah članicah kot v vsej Evropski uniji ter veliko prispeva k socialni in ekonomski blaginji obalnih skupnosti, lokalnemu razvoju, zaposlovanju, ohranjanju in ustvarjanju gospodarskih dejavnosti, povezanih z ribiškim sektorjem, k preskrbi s svežimi ribami in k ohranjanju lokalnih kulturnih tradicij,

| B. | ker bi morala biti Konvencija Združenih narodov o pomorskem pravu iz leta 1982 trajna podlaga za urejanje skupne ribiške politike (SRP), zlasti v zvezi z njenimi določbami o mednarodnem upravljanju ribiškega sektorja, |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti Konvencija Združenih narodov o pomorskem pravu iz leta 1982 trajna podlaga za urejanje skupne ribiške politike (SRP), zlasti v zvezi z njenimi določbami o mednarodnem upravljanju ribiškega sektorja,

| C. | ker mora reforma SRP upoštevati okoljsko politiko Evropske unije, kakor je določena v Pogodbah, in deklaracijo z Balija iz decembra 2007, |
| --- | --- |

C.

ker mora reforma SRP upoštevati okoljsko politiko Evropske unije, kakor je določena v Pogodbah, in deklaracijo z Balija iz decembra 2007,

| D. | ker je Evropska unija (EU) subjekt mednarodnega prava in je v skladu z določbami svojih pogodb in pravilih delovanja izrecno namenjena zagotavljanju gospodarskega, socialnega in političnega povezovanja svojih politik, vključno s SRP, |
| --- | --- |

D.

ker je Evropska unija (EU) subjekt mednarodnega prava in je v skladu z določbami svojih pogodb in pravilih delovanja izrecno namenjena zagotavljanju gospodarskega, socialnega in političnega povezovanja svojih politik, vključno s SRP,

| E. | ker je osnovni namen SRP, določen z Uredbo (ES) št. 2371/2002, zagotavljanje trajnostnega razvoja ter ekonomsko in socialno uspešnega delovanja ribiškega sektorja ter ohranjanje morskih virov, kar je osnovno načelo za izvajanje ribolovne dejavnosti danes in v prihodnje, |
| --- | --- |

E.

ker je osnovni namen SRP, določen z Uredbo (ES) št. 2371/2002, zagotavljanje trajnostnega razvoja ter ekonomsko in socialno uspešnega delovanja ribiškega sektorja ter ohranjanje morskih virov, kar je osnovno načelo za izvajanje ribolovne dejavnosti danes in v prihodnje,

| F. | ker skupna ribiška politika ni izpolnila svojega osnovnega namena in ker se je pokazalo, da hierarhično vodena in preveč centralizirana politika ne deluje, |
| --- | --- |

F.

ker skupna ribiška politika ni izpolnila svojega osnovnega namena in ker se je pokazalo, da hierarhično vodena in preveč centralizirana politika ne deluje,

| G. | ker je treba upoštevati razlike med evropskimi morji ter posebnosti ribolovnih flot in praks v vsakem od teh morij, |
| --- | --- |

G.

ker je treba upoštevati razlike med evropskimi morji ter posebnosti ribolovnih flot in praks v vsakem od teh morij,

| H. | ker je Svet v svoji resoluciji z dne 3. novembra 1976, zlasti v Prilogi VII k tej resoluciji, predvidel ukrep za varovanje specifičnih potreb regij, v katerih so prebivalci še posebej odvisni od ribolova in z njim povezanih dejavnosti, |
| --- | --- |

H.

ker je Svet v svoji resoluciji z dne 3. novembra 1976, zlasti v Prilogi VII k tej resoluciji, predvidel ukrep za varovanje specifičnih potreb regij, v katerih so prebivalci še posebej odvisni od ribolova in z njim povezanih dejavnosti,

| I. | ker je v členu 1(1) Uredbe (ES) št. 2371/2002 določeno, da SRP „zajema ohranjevanje, upravljanje in izkoriščanje živih vodnih virov, ribogojstvo in predelavo ter trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, kadar se take aktivnosti izvajajo na ozemlju držav članic ali v vodah Skupnosti ali jih izvajajo ribiška plovila Skupnosti ali državljani držav članic, če ne posegajo v primarno odgovornost države zastave“, |
| --- | --- |

I.

ker je v členu 1(1) Uredbe (ES) št. 2371/2002 določeno, da SRP „zajema ohranjevanje, upravljanje in izkoriščanje živih vodnih virov, ribogojstvo in predelavo ter trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, kadar se take aktivnosti izvajajo na ozemlju držav članic ali v vodah Skupnosti ali jih izvajajo ribiška plovila Skupnosti ali državljani držav članic, če ne posegajo v primarno odgovornost države zastave“,

| J. | ker ribolov pri 88 % staležev Skupnosti presega največje trajnostne donose in ker je 30 % teh staležev zunaj varnih bioloških meja, to pa ima hude posledice za uspešno delovanje ribiškega sektorja, |
| --- | --- |

J.

ker ribolov pri 88 % staležev Skupnosti presega največje trajnostne donose in ker je 30 % teh staležev zunaj varnih bioloških meja, to pa ima hude posledice za uspešno delovanje ribiškega sektorja,

| K. | ker je izvajanje SRP neposredno povezano s tako velikimi področji, kot so varovanje okolja, podnebne spremembe, varnost, zdravje, varstvo potrošnikov, regionalni razvoj, notranja in mednarodna trgovina, odnosi s tretjimi državami in razvojno sodelovanje, in ker je treba vsa ta področja primerno in previdno uskladiti ob doslednem upoštevanju načela subsidiarnosti, |
| --- | --- |

K.

ker je izvajanje SRP neposredno povezano s tako velikimi področji, kot so varovanje okolja, podnebne spremembe, varnost, zdravje, varstvo potrošnikov, regionalni razvoj, notranja in mednarodna trgovina, odnosi s tretjimi državami in razvojno sodelovanje, in ker je treba vsa ta področja primerno in previdno uskladiti ob doslednem upoštevanju načela subsidiarnosti,

| L. | ker bi morale države članice v skladu z Direktivo 2008/56/ES sprejeti potrebne ukrepe za vzpostavitev ali ohranitev dobrega okoljskega stanja morskih voda v Evropski uniji najpozneje leta 2020, za kar bo potrebna regulacija ribiških dejavnosti v okviru SRP, |
| --- | --- |

L.

ker bi morale države članice v skladu z Direktivo 2008/56/ES sprejeti potrebne ukrepe za vzpostavitev ali ohranitev dobrega okoljskega stanja morskih voda v Evropski uniji najpozneje leta 2020, za kar bo potrebna regulacija ribiških dejavnosti v okviru SRP,

| M. | ker med prihodki prebivalstva, ki živi od ribolova, in prihodki drugih plasti prebivalstva obstaja opazna razlika; ker je treba prvi skupini zagotoviti primeren življenjski standard, zlasti s povečanjem njihovih osebnih prihodkov, |
| --- | --- |

M.

ker med prihodki prebivalstva, ki živi od ribolova, in prihodki drugih plasti prebivalstva obstaja opazna razlika; ker je treba prvi skupini zagotoviti primeren življenjski standard, zlasti s povečanjem njihovih osebnih prihodkov,

| N. | ker sedanje geopolitične, gospodarske in socialne razmere ter priprava strateškega in akcijskega načrta za ohranjanje in trajnostni razvoj oceanov in morij v Evropi in po svetu (celostna pomorska politika) upravičujejo našo zavezo k oblikovanju sonaravne ter socialno in ekonomsko trajnostne SRP, v skladu s katero so se okrepile pristojnosti odločanja Evropskega parlamenta, kakor je določeno z Lizbonsko pogodbo, |
| --- | --- |

N.

ker sedanje geopolitične, gospodarske in socialne razmere ter priprava strateškega in akcijskega načrta za ohranjanje in trajnostni razvoj oceanov in morij v Evropi in po svetu (celostna pomorska politika) upravičujejo našo zavezo k oblikovanju sonaravne ter socialno in ekonomsko trajnostne SRP, v skladu s katero so se okrepile pristojnosti odločanja Evropskega parlamenta, kakor je določeno z Lizbonsko pogodbo,

| O. | ker je ribištvo ena glavnih dejavnosti, ki uporablja morje in morske vire, in bi jo zato bilo treba obravnavati kot pomemben del celostne pomorske politike, |
| --- | --- |

O.

ker je ribištvo ena glavnih dejavnosti, ki uporablja morje in morske vire, in bi jo zato bilo treba obravnavati kot pomemben del celostne pomorske politike,

| P. | ker je Medvladni forum o podnebnih spremembah, ki združuje strokovnjake z vsega sveta, ocenil vpliv podnebnih sprememb in ugotovil, da so mnogi ekosistemi ogroženi zaradi kombinacije dejavnikov in motenj, ki so povezani s podnebnimi spremembami in kakršnih doslej še ni bilo, |
| --- | --- |

P.

ker je Medvladni forum o podnebnih spremembah, ki združuje strokovnjake z vsega sveta, ocenil vpliv podnebnih sprememb in ugotovil, da so mnogi ekosistemi ogroženi zaradi kombinacije dejavnikov in motenj, ki so povezani s podnebnimi spremembami in kakršnih doslej še ni bilo,

| Q. | ker primarna zakonodaja Skupnosti, nedavno pa Pogodba o delovanju Evropske unije priznavata ovire, s katerimi se spoprijemajo najbolj oddaljene regije in katerih trajnost, intenzivnost in sočasni obstoj te regije razlikujejo od drugih regij EU, ki so geografsko prikrajšane in/ali imajo demografske probleme, |
| --- | --- |

Q.

ker primarna zakonodaja Skupnosti, nedavno pa Pogodba o delovanju Evropske unije priznavata ovire, s katerimi se spoprijemajo najbolj oddaljene regije in katerih trajnost, intenzivnost in sočasni obstoj te regije razlikujejo od drugih regij EU, ki so geografsko prikrajšane in/ali imajo demografske probleme,

| R. | ker je treba SRP, če naj bo obsežnejša in učinkovita, urediti tako, da bodo zaradi multidisciplinarnega pristopa v njej sodelovale vse strani, ki so neposredno ali posredno povezane s tem sektorjem, kot so komercialni in rekreacijski ribiči, ribogojci, predelovalni sektor, trgovci na drobno, lastniki plovil, predstavniki teh skupin, civilna družba (vključno z okoljevarstvenimi in razvojnimi nevladnimi organizacijami), znanstveniki in institucionalni akterji, |
| --- | --- |

R.

ker je treba SRP, če naj bo obsežnejša in učinkovita, urediti tako, da bodo zaradi multidisciplinarnega pristopa v njej sodelovale vse strani, ki so neposredno ali posredno povezane s tem sektorjem, kot so komercialni in rekreacijski ribiči, ribogojci, predelovalni sektor, trgovci na drobno, lastniki plovil, predstavniki teh skupin, civilna družba (vključno z okoljevarstvenimi in razvojnimi nevladnimi organizacijami), znanstveniki in institucionalni akterji,

| S. | ker bi morala biti ribiška politika z novo reformo SRP že bolj usklajena s pravili enotnega trga, |
| --- | --- |

S.

ker bi morala biti ribiška politika z novo reformo SRP že bolj usklajena s pravili enotnega trga,

| T. | ker resne težave v zvezi s preveliko zmogljivostjo flote in pomanjkanja nekaterih ribolovnih virov kljub nekolikšnemu napredku po pregledu SRP leta 2002 še vedno niso odpravljene in se po obsegu razlikujejo od regije do regije, v zadnjih letih pa so se poglobile, kar ima hude škodljive posledice za neciljne vrste in morsko okolje nasploh, ekosisteme pa so zaradi tega v slabem stanju, |
| --- | --- |

T.

ker resne težave v zvezi s preveliko zmogljivostjo flote in pomanjkanja nekaterih ribolovnih virov kljub nekolikšnemu napredku po pregledu SRP leta 2002 še vedno niso odpravljene in se po obsegu razlikujejo od regije do regije, v zadnjih letih pa so se poglobile, kar ima hude škodljive posledice za neciljne vrste in morsko okolje nasploh, ekosisteme pa so zaradi tega v slabem stanju,

| U. | ker težav, kot so presežne zmogljivosti in pomanjkanje ribolovnih virov, glede na ogromne razlike med različnimi flotami in ribištvi ne bi smeli obravnavati kot endemične ali splošne in ker bi bilo treba rešitve za takšne težave oblikovati in izvajati na način, ki upošteva velike regionalne razlike v EU, |
| --- | --- |

U.

ker težav, kot so presežne zmogljivosti in pomanjkanje ribolovnih virov, glede na ogromne razlike med različnimi flotami in ribištvi ne bi smeli obravnavati kot endemične ali splošne in ker bi bilo treba rešitve za takšne težave oblikovati in izvajati na način, ki upošteva velike regionalne razlike v EU,

| V. | ker bi lahko v naših morjih živele večje količine rib kot sedaj in ker bi lahko, če bi staležem omogočili, da se obnovijo, določili takšne omejitve, ki bi ob zagotavljanju trajnosti omogočale bistveno večji ulov rib, |
| --- | --- |

V.

ker bi lahko v naših morjih živele večje količine rib kot sedaj in ker bi lahko, če bi staležem omogočili, da se obnovijo, določili takšne omejitve, ki bi ob zagotavljanju trajnosti omogočale bistveno večji ulov rib,

| W. | ker so ravni zavržkov nesprejemljivo visoke in po navedbah ribičev v skrajnih primerih znašajo kar 80 % njihovega ulova, |
| --- | --- |

W.

ker so ravni zavržkov nesprejemljivo visoke in po navedbah ribičev v skrajnih primerih znašajo kar 80 % njihovega ulova,

| X. | ker je bila SRP najbolj neuspešna pri politiki ohranjanja in upravljanja, ki ni bila spremenjena vse od svojega nastanka, in ker se je zato treba osredotočiti na oblikovanje novega modela ohranjanja in upravljanja ribištva, |
| --- | --- |

X.

ker je bila SRP najbolj neuspešna pri politiki ohranjanja in upravljanja, ki ni bila spremenjena vse od svojega nastanka, in ker se je zato treba osredotočiti na oblikovanje novega modela ohranjanja in upravljanja ribištva,

| Y. | ker je Evropska unija z zavezami, ki jih je sprejela na mednarodnih forumih, določila, da bodo cilji njene ribiške politike upravljanje z upoštevanjem največje dovoljene ravni biološkega izkoriščanja ter previdnostni in ekosistemski pristop, |
| --- | --- |

Y.

ker je Evropska unija z zavezami, ki jih je sprejela na mednarodnih forumih, določila, da bodo cilji njene ribiške politike upravljanje z upoštevanjem največje dovoljene ravni biološkega izkoriščanja ter previdnostni in ekosistemski pristop,

| Z. | ker vzdrževanje sodobnih, konkurenčnih, okolju prijaznih in varnih ribolovnih flot ni nezdružljivo z zmanjšanjem ribolovne zmogljivosti, kar so nekatere države članice v različnem obsegu pravzaprav že storile na podlagi zanesljivih znanstvenih raziskav, da bi to zmogljivost bolj prilagodile razpoložljivosti virov, in ker zainteresirane strani zagovarjajo ukrepe, ki ne bi škodovali sektorju, ampak bi nanj vplivali postopno in tvorno, kot so ukrepi za povečanje ribolovne biomase, začasna prepoved ribolova, zmanjšanje števila ribolovnih dni, oblikovanje varovanih bioloških območij, izboljšanje malega ribolova, |
| --- | --- |

Z.

ker vzdrževanje sodobnih, konkurenčnih, okolju prijaznih in varnih ribolovnih flot ni nezdružljivo z zmanjšanjem ribolovne zmogljivosti, kar so nekatere države članice v različnem obsegu pravzaprav že storile na podlagi zanesljivih znanstvenih raziskav, da bi to zmogljivost bolj prilagodile razpoložljivosti virov, in ker zainteresirane strani zagovarjajo ukrepe, ki ne bi škodovali sektorju, ampak bi nanj vplivali postopno in tvorno, kot so ukrepi za povečanje ribolovne biomase, začasna prepoved ribolova, zmanjšanje števila ribolovnih dni, oblikovanje varovanih bioloških območij, izboljšanje malega ribolova,

| AA. | ker je ribištvo med gospodarskimi dejavnostmi, ki najbolj občutijo posledice osiromašenja ribjega staleža, ki ga je povzročilo slabo zdravstveno stanje morskih ekosistemov, njegov obstoj v prihodnosti pa je odvisen od sposobnosti za popolno spremembo tega stanja, z vrnitvijo zdravja in ravnovesja morskemu ekosistemu kot celoti; ker mora sektor zato sam prispevati k vzpostavitvi ravnovesja, ki bo v prihodnosti omogočilo trajnostni razvoj dejavnosti ter srednjeročno in dolgoročno uspešnejše delovanje, |
| --- | --- |

AA.

ker je ribištvo med gospodarskimi dejavnostmi, ki najbolj občutijo posledice osiromašenja ribjega staleža, ki ga je povzročilo slabo zdravstveno stanje morskih ekosistemov, njegov obstoj v prihodnosti pa je odvisen od sposobnosti za popolno spremembo tega stanja, z vrnitvijo zdravja in ravnovesja morskemu ekosistemu kot celoti; ker mora sektor zato sam prispevati k vzpostavitvi ravnovesja, ki bo v prihodnosti omogočilo trajnostni razvoj dejavnosti ter srednjeročno in dolgoročno uspešnejše delovanje,

| AB. | ker je od ribolova odvisno preživetje številnih obalnih skupnosti, ki se s to dejavnostjo ukvarjajo že več generacij in tako prispevajo tudi k ekonomsko-socialni dinamiki zadevnih regij in h kulturni dediščini EU, in ker je treba ribiško politiko oblikovati na način, ki bo omogočal preživetje v vseh evropskih tradicionalno ribiških regijah in upošteval zgodovinske pravice, |
| --- | --- |

AB.

ker je od ribolova odvisno preživetje številnih obalnih skupnosti, ki se s to dejavnostjo ukvarjajo že več generacij in tako prispevajo tudi k ekonomsko-socialni dinamiki zadevnih regij in h kulturni dediščini EU, in ker je treba ribiško politiko oblikovati na način, ki bo omogočal preživetje v vseh evropskih tradicionalno ribiških regijah in upošteval zgodovinske pravice,

| AC. | er so bile zgodovinske pravice prej zaščitene z načelom sorazmerne stabilnosti in ker morajo obalne skupnosti ne glede na obliko prihodnjih režimov upravljanja obdržati koristi in prednosti, ki so jih pridobile zaradi sorazmerne stabilnosti, |
| --- | --- |

AC.

er so bile zgodovinske pravice prej zaščitene z načelom sorazmerne stabilnosti in ker morajo obalne skupnosti ne glede na obliko prihodnjih režimov upravljanja obdržati koristi in prednosti, ki so jih pridobile zaradi sorazmerne stabilnosti,

| AD. | ker flota malih ribičev in območja, ki so zelo odvisna od ribolova, potrebujejo drugačno obravnavo in večjo socialno-ekonomsko podporo v okviru nove SRP, |
| --- | --- |

AD.

ker flota malih ribičev in območja, ki so zelo odvisna od ribolova, potrebujejo drugačno obravnavo in večjo socialno-ekonomsko podporo v okviru nove SRP,

| AE. | ker so ženske kljub majhni zastopanosti v podsektorju ribolova pomembna skupina glede na temeljno vlogo, ki jo imajo na področjih, neposredno povezanih s SRP, kot so ribogojstvo, predelava, trženje, raziskave, poslovodenje, usposabljanje in pomorska varnost, |
| --- | --- |

AE.

ker so ženske kljub majhni zastopanosti v podsektorju ribolova pomembna skupina glede na temeljno vlogo, ki jo imajo na področjih, neposredno povezanih s SRP, kot so ribogojstvo, predelava, trženje, raziskave, poslovodenje, usposabljanje in pomorska varnost,

| AF. | ker so ženske, podobno kot je bilo to že potrjeno za sektor kmetijstva, tudi v ribiškem sektorju žrtve neenakosti, ki se odražajo v nižjih plačah (ali odsotnosti plačila), manjših socialnih ugodnostih in v nekaterih primerih ovirah za njihovo polno sodelovanje v organih odločanja nekaterih skupnosti ali združenj, |
| --- | --- |

AF.

ker so ženske, podobno kot je bilo to že potrjeno za sektor kmetijstva, tudi v ribiškem sektorju žrtve neenakosti, ki se odražajo v nižjih plačah (ali odsotnosti plačila), manjših socialnih ugodnostih in v nekaterih primerih ovirah za njihovo polno sodelovanje v organih odločanja nekaterih skupnosti ali združenj,

| AG. | ker so ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva pomemben in čedalje bolj uporabljan vir visokokakovostnih beljakovin in zdravih maščob, ki so bistvenega pomena za prehrambene potrebe v EU, |
| --- | --- |

AG.

ker so ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva pomemben in čedalje bolj uporabljan vir visokokakovostnih beljakovin in zdravih maščob, ki so bistvenega pomena za prehrambene potrebe v EU,

| AH. | ker ribiški sektor Skupnosti in njegova flota zagotavljata preskrbo s kakovostno hrano in pomembno vplivata na zaposlenost, socialno kohezijo in dinamičnost v obalnih, oddaljenih, najbolj oddaljenih in otoških regijah EU, |
| --- | --- |

AH.

ker ribiški sektor Skupnosti in njegova flota zagotavljata preskrbo s kakovostno hrano in pomembno vplivata na zaposlenost, socialno kohezijo in dinamičnost v obalnih, oddaljenih, najbolj oddaljenih in otoških regijah EU,

| AI. | ker bi moralo dajanje ribiških proizvodov z uradno priznanim živilskim certifikatom v promet od trenutka njihovega ulova prek gojenja ali predelave (odvisno od zadevne industrije) do njihovega trženja temeljiti na merilu okoljske trajnosti in prispevati k večji ozaveščenosti proizvajalcev in potrošnikov o trajnostnem ribolovu, |
| --- | --- |

AI.

ker bi moralo dajanje ribiških proizvodov z uradno priznanim živilskim certifikatom v promet od trenutka njihovega ulova prek gojenja ali predelave (odvisno od zadevne industrije) do njihovega trženja temeljiti na merilu okoljske trajnosti in prispevati k večji ozaveščenosti proizvajalcev in potrošnikov o trajnostnem ribolovu,

| AJ. | ker je Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo opravila pomembno delo na področju ekološkega označevanja ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva in ker je njen odbor za ribištvo marca 2005 pripravil smernice na to temo, ki bi jih morala preučiti Evropska komisija, |
| --- | --- |

AJ.

ker je Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo opravila pomembno delo na področju ekološkega označevanja ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva in ker je njen odbor za ribištvo marca 2005 pripravil smernice na to temo, ki bi jih morala preučiti Evropska komisija,

| AK. | ker bi moralo spodbujanje trajnostnega razvoja v določeni regiji okrepiti medsebojno učinkovanje med dejavniki naravnega okolja in človeškimi dejavniki ter dvigati kakovost življenja njenih obalnih skupnosti; ker se mora ribiška politika začeti s predpostavko, da sta blaginja teh skupnosti in trajnost ekosistemov, katerih sestavni del so, medsebojno odvisni, |
| --- | --- |

AK.

ker bi moralo spodbujanje trajnostnega razvoja v določeni regiji okrepiti medsebojno učinkovanje med dejavniki naravnega okolja in človeškimi dejavniki ter dvigati kakovost življenja njenih obalnih skupnosti; ker se mora ribiška politika začeti s predpostavko, da sta blaginja teh skupnosti in trajnost ekosistemov, katerih sestavni del so, medsebojno odvisni,

| AL. | ker imajo flote za mali ribolov in velike industrijske flote zelo različne lastnosti in težave, ki jih ni mogoče obravnavati po enotnem merilu in jih je zato treba obravnavati na drugačen način, |
| --- | --- |

AL.

ker imajo flote za mali ribolov in velike industrijske flote zelo različne lastnosti in težave, ki jih ni mogoče obravnavati po enotnem merilu in jih je zato treba obravnavati na drugačen način,

| AM. | ker je danes splošno sprejeto, da obstajajo številna sredstva za drugačen pristop k upravljanju ribištva, ki lahko koristno dopolnjujejo sedanje sisteme in pomembno vplivajo na upravljanje sektorja na ravni Skupnosti, |
| --- | --- |

AM.

ker je danes splošno sprejeto, da obstajajo številna sredstva za drugačen pristop k upravljanju ribištva, ki lahko koristno dopolnjujejo sedanje sisteme in pomembno vplivajo na upravljanje sektorja na ravni Skupnosti,

| AN. | ker so nekatere države članice že uvedle svoje sisteme, kot so kreditne sheme za ohranjanje staleža, namenjene spodbujanju pozitivnih inovacij v ribištvu, in ker je mogoče take ukrepe, sprejete na ravni držav članic, v sodelovanju z zainteresiranimi stranmi prilagoditi krajevnim razmeram, |
| --- | --- |

AN.

ker so nekatere države članice že uvedle svoje sisteme, kot so kreditne sheme za ohranjanje staleža, namenjene spodbujanju pozitivnih inovacij v ribištvu, in ker je mogoče take ukrepe, sprejete na ravni držav članic, v sodelovanju z zainteresiranimi stranmi prilagoditi krajevnim razmeram,

| AO. | ker bi bilo treba študijo o modelih upravljanja ribištva skrbno preučiti in upoštevati različne ekonomske, socialne in z ribištvom povezane okoliščine v posameznih državah članicah, pri tem pa ne zanemariti subsidiarnosti, da bi zagotovili uravnoteženo celostno upravljanje virov in spodbudili proporcionalen dostop za posamezne flote, |
| --- | --- |

AO.

ker bi bilo treba študijo o modelih upravljanja ribištva skrbno preučiti in upoštevati različne ekonomske, socialne in z ribištvom povezane okoliščine v posameznih državah članicah, pri tem pa ne zanemariti subsidiarnosti, da bi zagotovili uravnoteženo celostno upravljanje virov in spodbudili proporcionalen dostop za posamezne flote,

| AP. | ker dejavnost ribiškega sektorja v glavnem poteka v gospodarsko šibkih regijah, ki večinoma spadajo med regije Cilja 1, in ker ima kriza, v kateri se nahaja sektor, velik vpliv na raven ekonomske in socialne kohezije teh regij, |
| --- | --- |

AP.

ker dejavnost ribiškega sektorja v glavnem poteka v gospodarsko šibkih regijah, ki večinoma spadajo med regije Cilja 1, in ker ima kriza, v kateri se nahaja sektor, velik vpliv na raven ekonomske in socialne kohezije teh regij,

| AQ. | ker je vrednost morskih rezervatov, v katerih je prepovedan ribolov, kot učinkovitega orodja za zaščito morskih ekosistemov in uspešno upravljanje ribištva široko priznana pod pogojem, da njihova določitev in varovanje izpolnjujeta številne minimalne standarde, |
| --- | --- |

AQ.

ker je vrednost morskih rezervatov, v katerih je prepovedan ribolov, kot učinkovitega orodja za zaščito morskih ekosistemov in uspešno upravljanje ribištva široko priznana pod pogojem, da njihova določitev in varovanje izpolnjujeta številne minimalne standarde,

| AR. | ker bi bilo treba največjo pozornost nameniti strateškemu pomenu ribogojstva in njegovega razvoja na ravni Skupnosti tako v ekonomsko-socialnem in okoljskem smislu kot v smislu zanesljive preskrbe s hrano; ker mora sektor vseeno preprečiti škodo na lokalnih morskih ekosistemih ali izčrpanosti divjih staležev, zlasti majhnih pelagičnih vrst, ki se jih lovi za krmljenje mnogih vrst v ribogojstvu, |
| --- | --- |

AR.

ker bi bilo treba največjo pozornost nameniti strateškemu pomenu ribogojstva in njegovega razvoja na ravni Skupnosti tako v ekonomsko-socialnem in okoljskem smislu kot v smislu zanesljive preskrbe s hrano; ker mora sektor vseeno preprečiti škodo na lokalnih morskih ekosistemih ali izčrpanosti divjih staležev, zlasti majhnih pelagičnih vrst, ki se jih lovi za krmljenje mnogih vrst v ribogojstvu,

| AS. | ker je sektor morskih sadežev sestavni del ribiškega sektorja in je precej pomemben na nekaterih obalnih območjih, ročno pobiranje morskih sadežev pa v glavnem opravljajo ženske; ker bi bilo treba te dejavnosti v celoti vključiti v področje uporabe nove SRP, |
| --- | --- |

AS.

ker je sektor morskih sadežev sestavni del ribiškega sektorja in je precej pomemben na nekaterih obalnih območjih, ročno pobiranje morskih sadežev pa v glavnem opravljajo ženske; ker bi bilo treba te dejavnosti v celoti vključiti v področje uporabe nove SRP,

| AT. | ker bo EU morala uskladiti svojo razvojno politiko in SRP ter v okviru svoje politike razvojnega sodelovanja s tretjimi državami ribiškemu sektorju nameniti več materialnih, človeških, tehničnih in proračunskih virov, |
| --- | --- |

AT.

ker bo EU morala uskladiti svojo razvojno politiko in SRP ter v okviru svoje politike razvojnega sodelovanja s tretjimi državami ribiškemu sektorju nameniti več materialnih, človeških, tehničnih in proračunskih virov,

| AU. | ker bi morale regionalne organizacije za upravljanje ribištva in sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju čedalje pomembneje vplivati na uporabo in trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v vodah Skupnosti in mednarodnih vodah, čeprav so bile v nekaterih nedavnih pregledih uspešnosti teh organizacij ugotovljene resne pomanjkljivosti v njihovem delovanju, zaradi česar je generalna skupščina ZN pozvala k takojšnjemu ukrepanju za izboljšanje njihovega delovanja, |
| --- | --- |

AU.

ker bi morale regionalne organizacije za upravljanje ribištva in sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju čedalje pomembneje vplivati na uporabo in trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v vodah Skupnosti in mednarodnih vodah, čeprav so bile v nekaterih nedavnih pregledih uspešnosti teh organizacij ugotovljene resne pomanjkljivosti v njihovem delovanju, zaradi česar je generalna skupščina ZN pozvala k takojšnjemu ukrepanju za izboljšanje njihovega delovanja,

| AV. | ker bi morali imeti regionalni upravni organi osrednjo vlogo pri rabi in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v vodah Skupnosti, tako da bi lahko sprejemali odločitve na primernejši ravni upravljanja z vključitvijo zainteresiranih strani, |
| --- | --- |

AV.

ker bi morali imeti regionalni upravni organi osrednjo vlogo pri rabi in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v vodah Skupnosti, tako da bi lahko sprejemali odločitve na primernejši ravni upravljanja z vključitvijo zainteresiranih strani,

| AW. | ker je zunanja politika v okviru SRP bistvena za zagotavljanje preskrbe industrije in potrošnikov, saj prihaja več kot tretjina proizvodnje Skupnosti iz mednarodnih ribolovnih območij in voda, ki pripadajo izključnim ekonomskim conam tretjih držav, |
| --- | --- |

AW.

ker je zunanja politika v okviru SRP bistvena za zagotavljanje preskrbe industrije in potrošnikov, saj prihaja več kot tretjina proizvodnje Skupnosti iz mednarodnih ribolovnih območij in voda, ki pripadajo izključnim ekonomskim conam tretjih držav,

| AX. | ker je nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov ena največjih groženj trajnostnemu izkoriščanju živih vodnih virov in ogroža same temelje SRP, pa tudi mednarodna prizadevanja za spodbujanje boljšega upravljanja oceanov, in ker je namen Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o oblikovanju nadzornega sistema Skupnosti, ki se bo začela kmalu izvajati, nadaljnje spodbujanje nadzora, upravljanja in usklajevanja, |
| --- | --- |

AX.

ker je nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov ena največjih groženj trajnostnemu izkoriščanju živih vodnih virov in ogroža same temelje SRP, pa tudi mednarodna prizadevanja za spodbujanje boljšega upravljanja oceanov, in ker je namen Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o oblikovanju nadzornega sistema Skupnosti, ki se bo začela kmalu izvajati, nadaljnje spodbujanje nadzora, upravljanja in usklajevanja,

| AY. | ker se 60 % rib, porabljenih v Evropski uniji, ulovi v vodah zunaj EU, med vzroki za tako visok delež pa je tudi neuspeh SRP pri ohranjanju ravni staležev rib, ki je potrebna za zadovoljitev povpraševanja državljanov EU, |
| --- | --- |

AY.

ker se 60 % rib, porabljenih v Evropski uniji, ulovi v vodah zunaj EU, med vzroki za tako visok delež pa je tudi neuspeh SRP pri ohranjanju ravni staležev rib, ki je potrebna za zadovoljitev povpraševanja državljanov EU,

| AZ. | ker je Komisija že potrdila, da so na trg Skupnosti prišli proizvodi, ki niso ustrezali najmanjšim velikostim, določenim v EU, zlasti zaradi neizvajanja tržnih standardov za zamrznjene proizvode, |
| --- | --- |

AZ.

ker je Komisija že potrdila, da so na trg Skupnosti prišli proizvodi, ki niso ustrezali najmanjšim velikostim, določenim v EU, zlasti zaradi neizvajanja tržnih standardov za zamrznjene proizvode,

| BA. | ker številna delovna mesta v ribiškem sektorju zdaj zasedajo delavci iz tretjih držav, saj to delo postaja vse manj privlačno za mlade ljudi iz Skupnosti, |
| --- | --- |

BA.

ker številna delovna mesta v ribiškem sektorju zdaj zasedajo delavci iz tretjih držav, saj to delo postaja vse manj privlačno za mlade ljudi iz Skupnosti,

| BB. | ker je oster padec cen večine vrst rib v zadnjih letih zelo negativno vplival na prihodke proizvajalcev, sočasno pa je prišlo do povečanja proizvodnih stroškov, ki jih proizvajalci ne morejo prenesti na začetno prodajno ceno, |
| --- | --- |

BB.

ker je oster padec cen večine vrst rib v zadnjih letih zelo negativno vplival na prihodke proizvajalcev, sočasno pa je prišlo do povečanja proizvodnih stroškov, ki jih proizvajalci ne morejo prenesti na začetno prodajno ceno,

| BC. | ker je prišlo do spremembe tržnih struktur za ribiške proizvode in prehoda od sprejemljivega ravnovesja med proizvajalci in kupci pripeljala v položaj, ki ga lahko slednji vse bolj zaznavajo kot oligopol in je rezultat koncentracije distribucijskih in nabavnih verig, |
| --- | --- |

BC.

ker je prišlo do spremembe tržnih struktur za ribiške proizvode in prehoda od sprejemljivega ravnovesja med proizvajalci in kupci pripeljala v položaj, ki ga lahko slednji vse bolj zaznavajo kot oligopol in je rezultat koncentracije distribucijskih in nabavnih verig,

| BD. | ker veliko blaga, ki ga izvozijo tretje države, povzroča resne težave konkurenčnosti sektorja Skupnosti, saj ne ustreza standardom in sistemom nadzora, ki veljajo za proizvajalce in potrošnike Skupnosti, kar proizvajalcem Skupnosti povečuje proizvodne stroške, |
| --- | --- |

BD.

ker veliko blaga, ki ga izvozijo tretje države, povzroča resne težave konkurenčnosti sektorja Skupnosti, saj ne ustreza standardom in sistemom nadzora, ki veljajo za proizvajalce in potrošnike Skupnosti, kar proizvajalcem Skupnosti povečuje proizvodne stroške,

| BE. | ker takšno padanje cen dolgoročno tudi potrošnikom ne koristi, |
| --- | --- |

BE.

ker takšno padanje cen dolgoročno tudi potrošnikom ne koristi,

Splošni vidiki

| 1. | pozdravlja pobudo Komisije, da predstavi zeleno knjigo, ki je podlaga za postopek posvetovanja in pomembno razpravo o ovirah in izzivih sedanje SRP ob upoštevanju njene nujne in temeljite reforme, ter poziva, da je treba upoštevati tudi stališča zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja pobudo Komisije, da predstavi zeleno knjigo, ki je podlaga za postopek posvetovanja in pomembno razpravo o ovirah in izzivih sedanje SRP ob upoštevanju njene nujne in temeljite reforme, ter poziva, da je treba upoštevati tudi stališča zainteresiranih strani;

| 2. | meni, da je sedanja reforma ključna za prihodnost evropske ribiške industrije ter da v primeru neuspeha pri sprejemanju in izvajanju radikalne reforme morda ob naslednji reformi več ne bo ne rib ne ribiške industrije; |
| --- | --- |

2.

meni, da je sedanja reforma ključna za prihodnost evropske ribiške industrije ter da v primeru neuspeha pri sprejemanju in izvajanju radikalne reforme morda ob naslednji reformi več ne bo ne rib ne ribiške industrije;

| 3. | se strinja z zeleno knjigo, da so za ekonomsko in socialno trajnost potrebni produktivni ribiški staleži in delujoči morski ekosistemi, zaradi česar je ekološka trajnost temeljno izhodišče za ekonomsko in socialno prihodnost evropskega ribištva; |
| --- | --- |

3.

se strinja z zeleno knjigo, da so za ekonomsko in socialno trajnost potrebni produktivni ribiški staleži in delujoči morski ekosistemi, zaradi česar je ekološka trajnost temeljno izhodišče za ekonomsko in socialno prihodnost evropskega ribištva;

| 4. | pozdravlja tudi glavna načela, ki jih je Komisija opredelila za učinkovito in uspešno reformo SRP, zlasti da je treba sektorju zaupati večjo odgovornost na podlagi vzpostavitve ugodnih pogojev za dobre ribolovne prakse, prilagoditi in zagotoviti modele dolgoročnega upravljanja ribištva, da bi dobili instrumente, s katerimi bi dopolnjevali in izboljšali veljavni enotni tradicionalni sistem celotnega dovoljenega ulova (TAC) in kvot ter rešiti težavo presežne zmogljivosti flot; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja tudi glavna načela, ki jih je Komisija opredelila za učinkovito in uspešno reformo SRP, zlasti da je treba sektorju zaupati večjo odgovornost na podlagi vzpostavitve ugodnih pogojev za dobre ribolovne prakse, prilagoditi in zagotoviti modele dolgoročnega upravljanja ribištva, da bi dobili instrumente, s katerimi bi dopolnjevali in izboljšali veljavni enotni tradicionalni sistem celotnega dovoljenega ulova (TAC) in kvot ter rešiti težavo presežne zmogljivosti flot;

| 5. | pozdravlja analizo Komisije o petih strukturnih pomanjkljivostih sedanje skupne ribiške politike ter se strinja z oceno, da mora biti reforma osredotočena na pet vidikov: globoko zakoreninjen problem prekomerne zmogljivosti flote; nenatančne cilje politike, katerih posledica so pomanjkljive smernice za sprejemanje odločitev in izvajanje; sistem odločanja, ki spodbuja kratkoročne cilje; okvir, ki ne zagotavlja zadostne odgovornosti za industrijo; pomanjkanje politične volje za zagotavljanje upoštevanja predpisov in dejstvo, da teh predpisov tudi industrija ne upošteva dovolj; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja analizo Komisije o petih strukturnih pomanjkljivostih sedanje skupne ribiške politike ter se strinja z oceno, da mora biti reforma osredotočena na pet vidikov: globoko zakoreninjen problem prekomerne zmogljivosti flote; nenatančne cilje politike, katerih posledica so pomanjkljive smernice za sprejemanje odločitev in izvajanje; sistem odločanja, ki spodbuja kratkoročne cilje; okvir, ki ne zagotavlja zadostne odgovornosti za industrijo; pomanjkanje politične volje za zagotavljanje upoštevanja predpisov in dejstvo, da teh predpisov tudi industrija ne upošteva dovolj;

| 6. | pozdravlja priznanje, da je treba izvajati preprostejši okvir, da bi se dosegli optimalni rezultati ukrepov, ki bodo sprejeti, in zato poudarja, da je pomembno okrepiti prizadevanja v tej smeri; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja priznanje, da je treba izvajati preprostejši okvir, da bi se dosegli optimalni rezultati ukrepov, ki bodo sprejeti, in zato poudarja, da je pomembno okrepiti prizadevanja v tej smeri;

| 7. | ponovno poudarja, da bi moral biti glavni cilj SRP zagotovitev prihodnosti ribištva in ribičev, in sicer z zagotavljanjem obnavljanja populacij rib in ponovno vzpostavitvijo ekonomsko uspešnega delovanja sektorja; |
| --- | --- |

7.

ponovno poudarja, da bi moral biti glavni cilj SRP zagotovitev prihodnosti ribištva in ribičev, in sicer z zagotavljanjem obnavljanja populacij rib in ponovno vzpostavitvijo ekonomsko uspešnega delovanja sektorja;

| 8. | ponovno poudarja, da mora SRP zagotoviti dolgoročno trajnost ribištva, če naj sektor prispeva k zagotavljanju socialno-ekonomskega preživetja obalnih skupnosti, javne preskrbe z ribami ter suverenosti pri preskrbi s hrano in njene zanesljivosti, ter k izboljšanju življenjskih pogojev ribičev in s tem zagotavljanju trajnostnega razvoja obalnih območij, ki so najbolj odvisna od ribolova; |
| --- | --- |

8.

ponovno poudarja, da mora SRP zagotoviti dolgoročno trajnost ribištva, če naj sektor prispeva k zagotavljanju socialno-ekonomskega preživetja obalnih skupnosti, javne preskrbe z ribami ter suverenosti pri preskrbi s hrano in njene zanesljivosti, ter k izboljšanju življenjskih pogojev ribičev in s tem zagotavljanju trajnostnega razvoja obalnih območij, ki so najbolj odvisna od ribolova;

| 9. | meni, da je treba z upravljanjem ribištva minimalizirati vpliv ribolovnih dejavnosti na sorodne in odvisne vrste ter da je treba pred pomembnimi odločitvami opraviti presojo vpliva na okolje, kar že velja v večini drugih industrij; |
| --- | --- |

9.

meni, da je treba z upravljanjem ribištva minimalizirati vpliv ribolovnih dejavnosti na sorodne in odvisne vrste ter da je treba pred pomembnimi odločitvami opraviti presojo vpliva na okolje, kar že velja v večini drugih industrij;

| 10. | poudarja, da je sedanja SRP ena najcelovitejših politik Skupnosti, v skladu s katero ima Skupnost veliko pristojnost in s tem odgovornost na področju upravljanja morskih virov, in poziva k večji vključenosti zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je sedanja SRP ena najcelovitejših politik Skupnosti, v skladu s katero ima Skupnost veliko pristojnost in s tem odgovornost na področju upravljanja morskih virov, in poziva k večji vključenosti zainteresiranih strani;

| 11. | poudarja, da se SRP 27 let po svoji vzpostavitvi kljub obsežni reformi leta 2002 spoprijema z resnimi težavami nekaterih ribištev, ki jih zaznamujejo prelov, prevelika zmogljivost nekaterih delov flote, ki jo je treba jasno opredeliti, energetska neučinkovitost in potratnost, pomanjkanje zanesljivih raziskav staležev rib ter drugi dejavniki, kot so sedanje ekonomsko in socialno nazadovanje sektorja, globalizacija trga za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, posledice podnebnih sprememb in postopno siromašenje virov zaradi slabega zdravstvenega stanja morskih ekosistemov; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da se SRP 27 let po svoji vzpostavitvi kljub obsežni reformi leta 2002 spoprijema z resnimi težavami nekaterih ribištev, ki jih zaznamujejo prelov, prevelika zmogljivost nekaterih delov flote, ki jo je treba jasno opredeliti, energetska neučinkovitost in potratnost, pomanjkanje zanesljivih raziskav staležev rib ter drugi dejavniki, kot so sedanje ekonomsko in socialno nazadovanje sektorja, globalizacija trga za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, posledice podnebnih sprememb in postopno siromašenje virov zaradi slabega zdravstvenega stanja morskih ekosistemov;

| 12. | meni, da bi morale vse ribiške politike upoštevati številne razsežnosti (socialno, okoljsko in ekonomsko), ki zahtevajo celovit in uravnotežen pristop, nezdružljiv s pogledom, po katerem bi bile razvrščene po pomembnosti na podlagi predhodne opredelitve prednostnih nalog; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi morale vse ribiške politike upoštevati številne razsežnosti (socialno, okoljsko in ekonomsko), ki zahtevajo celovit in uravnotežen pristop, nezdružljiv s pogledom, po katerem bi bile razvrščene po pomembnosti na podlagi predhodne opredelitve prednostnih nalog;

| 13. | poudarja, da cilja, kot sta zagotavljanje uspešnega delovanja ribiškega sektorja, ki sodi med sektorje strateškega pomena, in preživetja ribiških skupnosti na eni strani ter ohranjanje trajnosti morskih ekosistemov na drugi, nista nezdružljiva; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da cilja, kot sta zagotavljanje uspešnega delovanja ribiškega sektorja, ki sodi med sektorje strateškega pomena, in preživetja ribiških skupnosti na eni strani ter ohranjanje trajnosti morskih ekosistemov na drugi, nista nezdružljiva;

| 14. | meni, da težav, kot so prelov, presežna zmogljivost flot, prekomerne naložbe in potratnost ne bi smeli obravnavati kot endemične ali splošne, temveč kot značilne za posamezne flote in ribištva, ter da bi jih bilo treba odpravljati z upoštevanjem teh posebnosti; |
| --- | --- |

14.

meni, da težav, kot so prelov, presežna zmogljivost flot, prekomerne naložbe in potratnost ne bi smeli obravnavati kot endemične ali splošne, temveč kot značilne za posamezne flote in ribištva, ter da bi jih bilo treba odpravljati z upoštevanjem teh posebnosti;

| 15. | poudarja, da je Parlament v prejšnjih parlamentarnih obdobjih opozarjal, da noben izvajalec ne upošteva predpisov SRP v zadostni meri, ter pristojne organe v EU in države članice večkrat pozval, naj izboljšajo nadzor, uskladijo merila za inšpekcijske preglede in kazni ter sisteme za poročanje o ulovu, zagotovijo, da bodo rezultati inšpekcijskih pregledov pregledni, in okrepijo sistem Skupnosti za te preglede, da bi se z vključitvijo glavnih udeleženih subjektov vzpostavila kultura upoštevanja predpisov, ti subjekti pa bi dobili večjo odgovornost; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je Parlament v prejšnjih parlamentarnih obdobjih opozarjal, da noben izvajalec ne upošteva predpisov SRP v zadostni meri, ter pristojne organe v EU in države članice večkrat pozval, naj izboljšajo nadzor, uskladijo merila za inšpekcijske preglede in kazni ter sisteme za poročanje o ulovu, zagotovijo, da bodo rezultati inšpekcijskih pregledov pregledni, in okrepijo sistem Skupnosti za te preglede, da bi se z vključitvijo glavnih udeleženih subjektov vzpostavila kultura upoštevanja predpisov, ti subjekti pa bi dobili večjo odgovornost;

| 16. | ugotavlja, da nova uredba o nadzoru vsebuje vrsto ukrepov, katerih uspešnost in stroškovno učinkovitost je mogoče kritično ovrednotiti v okviru reforme SRP; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da nova uredba o nadzoru vsebuje vrsto ukrepov, katerih uspešnost in stroškovno učinkovitost je mogoče kritično ovrednotiti v okviru reforme SRP;

| 17. | poudarja, da številne težave SRP izhajajo iz neuspešnega izvajanja načela dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da številne težave SRP izhajajo iz neuspešnega izvajanja načela dobrega upravljanja;

| 18. | poudarja, da z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe Parlament ni več le posvetovalno telo, ampak bo tudi na področju ribištva postal sozakonodajalec, ki si bo pristojnost odločanja, razen pri določanju celotnega dovoljenega ulova in kvot, delil s Svetom; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe Parlament ni več le posvetovalno telo, ampak bo tudi na področju ribištva postal sozakonodajalec, ki si bo pristojnost odločanja, razen pri določanju celotnega dovoljenega ulova in kvot, delil s Svetom;

| 19. | poudarja, da bi morale imeti regionalne organizacije za upravljanje ribištva in sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju ključno vlogo pri upravljanju in uveljavljanju dobrih ribolovnih praks na območjih, za katere so pristojni, in področjih uporabe ter da bi se morala EU zavzemati za spodbujanje kar najvišjih standardov ohranjanja in upravljanja ribištva; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da bi morale imeti regionalne organizacije za upravljanje ribištva in sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju ključno vlogo pri upravljanju in uveljavljanju dobrih ribolovnih praks na območjih, za katere so pristojni, in področjih uporabe ter da bi se morala EU zavzemati za spodbujanje kar najvišjih standardov ohranjanja in upravljanja ribištva;

| 20. | meni, da bi bilo treba določiti regionalne upravne organe v vodah EU, v katerih bodo sodelovale države članice in ustrezne zainteresirane strani in ki bodo imeli ključno vlogo pri upravljanju in uporabi preizkušenih ribolovnih praks na zadevnih območjih pristojnosti EU; |
| --- | --- |

20.

meni, da bi bilo treba določiti regionalne upravne organe v vodah EU, v katerih bodo sodelovale države članice in ustrezne zainteresirane strani in ki bodo imeli ključno vlogo pri upravljanju in uporabi preizkušenih ribolovnih praks na zadevnih območjih pristojnosti EU;

| 21. | poudarja, da bi se reforma SRP morala končati v začetku leta 2011, da bi bila ustrezno upoštevana v razpravah o prihodnjem finančnem okviru EU in da bi zagotovili polno izvajanje reformirane SRP; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da bi se reforma SRP morala končati v začetku leta 2011, da bi bila ustrezno upoštevana v razpravah o prihodnjem finančnem okviru EU in da bi zagotovili polno izvajanje reformirane SRP;

| 22. | poudarja, da bi bilo treba za minimiziranje škodljivih vplivov na morske ekosisteme upoštevati znanstvena dognanja in uporabne tehnične raziskave potreb sektorja in da je treba vzpostaviti in postopno izboljševati politiko za ohranjanje in trajnostno upravljanje ribolovnih virov z vključevanjem in sodelovanjem raziskovalcev zadružnega sektorja kot opazovalcev in polnopravnih predstavnikov v regionalnih svetovalnih svetih; poleg tega poudarja, da morebitno pomanjkanje natančnih znanstvenih podatkov o ribištvu in morskih ekosistemih ne bi smelo zadržati uvedbe previdnostnega pristopa v novi skupni ribiški politiki; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da bi bilo treba za minimiziranje škodljivih vplivov na morske ekosisteme upoštevati znanstvena dognanja in uporabne tehnične raziskave potreb sektorja in da je treba vzpostaviti in postopno izboljševati politiko za ohranjanje in trajnostno upravljanje ribolovnih virov z vključevanjem in sodelovanjem raziskovalcev zadružnega sektorja kot opazovalcev in polnopravnih predstavnikov v regionalnih svetovalnih svetih; poleg tega poudarja, da morebitno pomanjkanje natančnih znanstvenih podatkov o ribištvu in morskih ekosistemih ne bi smelo zadržati uvedbe previdnostnega pristopa v novi skupni ribiški politiki;

| 23. | poudarja, da kljub zapletenim postopkom za spremembo modelov upravljanja ribištva in težavam, zlasti pravnim, do katerih prihaja v tem procesu, ti niso nepremostljivi, kar dokazuje uspešna uporaba drugih modelov upravljanja drugod po svetu; poziva Komisijo, naj pozorno preuči, ali je mogoče uvesti nove modele upravljanja, ki bi dopolnjevali obstoječe modele upravljanja ribištva; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da kljub zapletenim postopkom za spremembo modelov upravljanja ribištva in težavam, zlasti pravnim, do katerih prihaja v tem procesu, ti niso nepremostljivi, kar dokazuje uspešna uporaba drugih modelov upravljanja drugod po svetu; poziva Komisijo, naj pozorno preuči, ali je mogoče uvesti nove modele upravljanja, ki bi dopolnjevali obstoječe modele upravljanja ribištva;

| 24. | opozarja na dejstvo, da presežna zmogljivost ostaja resna težava in nekateri deli evropske flote, zlasti za mali ribolov, kljub že opravljenim razpremam, niso dovolj obnovljeni in še vedno obstajajo zastarela ali zelo stara plovila, ki bi jih bilo treba posodobiti ali zamenjati, da bi zagotovili večjo varnost na krovu in zmanjšali onesnaževanje, pri tem pa ne bi povečali njihovih ribolovnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

24.

opozarja na dejstvo, da presežna zmogljivost ostaja resna težava in nekateri deli evropske flote, zlasti za mali ribolov, kljub že opravljenim razpremam, niso dovolj obnovljeni in še vedno obstajajo zastarela ali zelo stara plovila, ki bi jih bilo treba posodobiti ali zamenjati, da bi zagotovili večjo varnost na krovu in zmanjšali onesnaževanje, pri tem pa ne bi povečali njihovih ribolovnih zmogljivosti;

| 25. | poudarja pomen združenj ribičev, organizacij proizvajalcev in drugih združenj v sektorju za nemoteno delovanje in razvoj tega sektorja; |
| --- | --- |

25.

poudarja pomen združenj ribičev, organizacij proizvajalcev in drugih združenj v sektorju za nemoteno delovanje in razvoj tega sektorja;

| 26. | poudarja, da bo uspešnost ribogojstva odvisna od podjetjem prijaznega okolja na nacionalni in/ali lokalni ravni ter da bi morale države članice in regionalni organi razpolagati s primernim okvirom Skupnosti za usklajen razvoj sektorja in uresničitev vseh njegovih možnosti za ustvarjanje blaginje in delovnih mest, ki dajejo prednost ribičem, katerih dejavnosti propadajo; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da bo uspešnost ribogojstva odvisna od podjetjem prijaznega okolja na nacionalni in/ali lokalni ravni ter da bi morale države članice in regionalni organi razpolagati s primernim okvirom Skupnosti za usklajen razvoj sektorja in uresničitev vseh njegovih možnosti za ustvarjanje blaginje in delovnih mest, ki dajejo prednost ribičem, katerih dejavnosti propadajo;

| 27. | poudarja, da bi rast prebivalstva v Evropski uniji in državah njenih prihodnjih širitev ter dejavniki podnebnih sprememb lahko pomembno vplivali na sedanjo strukturo upravljanja ribolova in ribogojstva; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da bi rast prebivalstva v Evropski uniji in državah njenih prihodnjih širitev ter dejavniki podnebnih sprememb lahko pomembno vplivali na sedanjo strukturo upravljanja ribolova in ribogojstva;

| 28. | s presenečenjem ugotavlja, da ključna vloga ribiških pristanišč za ribiški sektor ni omenjena v zeleni knjigi, saj imajo glavno vlogo pri iztovoru rib ter pri objektih za shranjevanje in distribucijo; zato poziva Komisijo, naj poudari vlogo pristanišč v ribiškem sektorju, ker se je z razvojem ustvarila tudi potreba po nadgradnji infrastrukture; meni, da bodo tudi evropska ribiška pristanišča v prihodnosti lahko prispevala k razvoju in zagotavljanju sistemov certificiranja ter k boljši sledljivosti ulova; |
| --- | --- |

28.

s presenečenjem ugotavlja, da ključna vloga ribiških pristanišč za ribiški sektor ni omenjena v zeleni knjigi, saj imajo glavno vlogo pri iztovoru rib ter pri objektih za shranjevanje in distribucijo; zato poziva Komisijo, naj poudari vlogo pristanišč v ribiškem sektorju, ker se je z razvojem ustvarila tudi potreba po nadgradnji infrastrukture; meni, da bodo tudi evropska ribiška pristanišča v prihodnosti lahko prispevala k razvoju in zagotavljanju sistemov certificiranja ter k boljši sledljivosti ulova;

| 29. | poudarja, da je polno sodelovanje žensk v dejavnosti v tem sektorju, enakopravno z moškimi, temeljni cilj, ki se mora odražati v vseh politikah in ukrepih, ki se oblikujejo in sprejmejo za ta sektor; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je polno sodelovanje žensk v dejavnosti v tem sektorju, enakopravno z moškimi, temeljni cilj, ki se mora odražati v vseh politikah in ukrepih, ki se oblikujejo in sprejmejo za ta sektor;

| 30. | ponovno poudarja, da je ribištvo zelo pomembna dejavnost ne le na področju hrane, ampak tudi na socialnem, športnem in kulturnem področju, da je v številnih obalnih regijah Evrope glavni, v nekaterih tudi pa edini način preživljanja za številne družine, ki so od njega neposredno ali posredno odvisne, medtem ko v povezavi z drugimi pomorskimi dejavnostmi prispeva k poživitvi obale in povezavi njenega gospodarskega in socialnega tkiva; |
| --- | --- |

30.

ponovno poudarja, da je ribištvo zelo pomembna dejavnost ne le na področju hrane, ampak tudi na socialnem, športnem in kulturnem področju, da je v številnih obalnih regijah Evrope glavni, v nekaterih tudi pa edini način preživljanja za številne družine, ki so od njega neposredno ali posredno odvisne, medtem ko v povezavi z drugimi pomorskimi dejavnostmi prispeva k poživitvi obale in povezavi njenega gospodarskega in socialnega tkiva;

| 31. | meni, da je treba ceniti in spoštovati vlogo žensk v ribištvu ter trajnostnem razvoju ribolovnih območij; poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe, ki so potrebni, da bodo ženske, ki pomagajo možem, uživale najmanj tako raven zaščite, kot jo imajo samozaposleni, in sicer pod enakimi pogoji, kot veljajo za samozaposlene, med drugim glede dostopa do poklica in pravice do ribolova; poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo pri spodbujanju in vključevanju načela enakih možnosti na različnih stopnjah izvajanja Evropskega sklada za ribištvo (tudi na stopnjah načrtovanja, izvajanja, spremljanja in vrednotenja), kot je določeno v členu 11 Uredbe (ES) št. 1198/2006; |
| --- | --- |

31.

meni, da je treba ceniti in spoštovati vlogo žensk v ribištvu ter trajnostnem razvoju ribolovnih območij; poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe, ki so potrebni, da bodo ženske, ki pomagajo možem, uživale najmanj tako raven zaščite, kot jo imajo samozaposleni, in sicer pod enakimi pogoji, kot veljajo za samozaposlene, med drugim glede dostopa do poklica in pravice do ribolova; poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo pri spodbujanju in vključevanju načela enakih možnosti na različnih stopnjah izvajanja Evropskega sklada za ribištvo (tudi na stopnjah načrtovanja, izvajanja, spremljanja in vrednotenja), kot je določeno v členu 11 Uredbe (ES) št. 1198/2006;

| 32. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da najbolj ogrožene skupine v ribiškem sektorju, zlasti ženske delavke, ribičke in školjkarice, ne bodo zapostavljene pri dodeljevanju pravic dostopa do virov, tako da se spodbudi njihovo sodelovanje v regionalnih svetovalnih svetih; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da najbolj ogrožene skupine v ribiškem sektorju, zlasti ženske delavke, ribičke in školjkarice, ne bodo zapostavljene pri dodeljevanju pravic dostopa do virov, tako da se spodbudi njihovo sodelovanje v regionalnih svetovalnih svetih;

| 33. | vztraja, da bi je treba pri prihodnjih spremljevalnih finančnih ukrepih upoštevati cilje nove SRP; v zvezi s tem meni, da bi morala finančna sredstva, o katerih bodo potekala pogajanja v okviru novega večletnega finančnega okvira 2014–2020, vključevati večji proračun za SRP, ki bo ustvaril finančne pogoje, potrebne za polno izvajanje in praktični razvoj sprejetih reformnih smernic; poudarja, da skupna ribiška politika predpostavlja pravično financiranje Skupnosti, da se zagotovi takšno izkoriščanje vodnih virov, ki zagotavlja gospodarsko, okoljsko in socialno trajnost; zavrača vsak poskus ponovne nacionalizacije stroškov SRP; |
| --- | --- |

33.

vztraja, da bi je treba pri prihodnjih spremljevalnih finančnih ukrepih upoštevati cilje nove SRP; v zvezi s tem meni, da bi morala finančna sredstva, o katerih bodo potekala pogajanja v okviru novega večletnega finančnega okvira 2014–2020, vključevati večji proračun za SRP, ki bo ustvaril finančne pogoje, potrebne za polno izvajanje in praktični razvoj sprejetih reformnih smernic; poudarja, da skupna ribiška politika predpostavlja pravično financiranje Skupnosti, da se zagotovi takšno izkoriščanje vodnih virov, ki zagotavlja gospodarsko, okoljsko in socialno trajnost; zavrača vsak poskus ponovne nacionalizacije stroškov SRP;

| 34. | meni, da je zaporedno zmanjševanje pomoči Skupnosti ribiškemu sektorju, določeno v veljavnem večletnem finančnem okviru 2007–2013, zlasti zmanjšanje sredstev za Evropski sklad za ribištvo in skupno organizacijo trga, eden od dejavnikov, ki so prispevali k poslabšanju razmer v sektorju; |
| --- | --- |

34.

meni, da je zaporedno zmanjševanje pomoči Skupnosti ribiškemu sektorju, določeno v veljavnem večletnem finančnem okviru 2007–2013, zlasti zmanjšanje sredstev za Evropski sklad za ribištvo in skupno organizacijo trga, eden od dejavnikov, ki so prispevali k poslabšanju razmer v sektorju;

| 35. | vztraja pri ohranitvi konvergenčnega načela pri dodeljevanju strukturnih in kohezijskih finančnih sredstev, vključno z Evropskim skladom za ribištvo, ob upoštevanju načela solidarnosti ter ekonomske in socialne kohezije; |
| --- | --- |

35.

vztraja pri ohranitvi konvergenčnega načela pri dodeljevanju strukturnih in kohezijskih finančnih sredstev, vključno z Evropskim skladom za ribištvo, ob upoštevanju načela solidarnosti ter ekonomske in socialne kohezije;

| 36. | meni, da je treba uvesti prehodno obdobje, s katerim bo to reformo SRP mogoče ustrezno uskladiti s sedanjim okvirom te skupne politike; |
| --- | --- |

36.

meni, da je treba uvesti prehodno obdobje, s katerim bo to reformo SRP mogoče ustrezno uskladiti s sedanjim okvirom te skupne politike;

Posebni vidiki

Zaščita in ohranjanje virov ter znanstvena dognanja

| 37. | meni, da morajo biti zaveze SRP za odpravo ekonomskih in socialnih posledic, ki so nastale zaradi zmanjšanja ribolovnih zmogljivosti, pa tudi večje onesnaženosti in večje mednarodne konkurence, skladne z dolgoročno trajnostjo sektorja; |
| --- | --- |

37.

meni, da morajo biti zaveze SRP za odpravo ekonomskih in socialnih posledic, ki so nastale zaradi zmanjšanja ribolovnih zmogljivosti, pa tudi večje onesnaženosti in večje mednarodne konkurence, skladne z dolgoročno trajnostjo sektorja;

| 38. | se zavzema za sprejetje ekosistemskega pristopa v okviru SRP, ki bi ga bilo treba v enaki meri upoštevati pri izvajanju vseh gospodarskih dejavnostih, kadar te vplivajo na morsko okolje, s poudarkom na celostnem upravljanju obalnih pasov, kjer se nahajajo zapleteni ekosistemi in kjer je treba paziti na občutljivo ekološko ravnovesje, ko gre za okoljske, gospodarske, socialne, rekreativne in kulturne interese; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zagotovi, da reforma SRP vključuje ukrepe, sprejete za boj proti podnebnim spremembam, in zagotovi ustrezno financiranje za izvajanje teh ukrepov; |
| --- | --- |

38.

se zavzema za sprejetje ekosistemskega pristopa v okviru SRP, ki bi ga bilo treba v enaki meri upoštevati pri izvajanju vseh gospodarskih dejavnostih, kadar te vplivajo na morsko okolje, s poudarkom na celostnem upravljanju obalnih pasov, kjer se nahajajo zapleteni ekosistemi in kjer je treba paziti na občutljivo ekološko ravnovesje, ko gre za okoljske, gospodarske, socialne, rekreativne in kulturne interese; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zagotovi, da reforma SRP vključuje ukrepe, sprejete za boj proti podnebnim spremembam, in zagotovi ustrezno financiranje za izvajanje teh ukrepov;

| 39. | vztraja, da je treba pri reformi SRP še naprej upoštevati previdnostno načelo iz kodeksa odgovornega ribištva in newyorškega sporazuma, da bi preprečili ogroženost preživetja in/ali trajnosti vrst v prihodnje; |
| --- | --- |

39.

vztraja, da je treba pri reformi SRP še naprej upoštevati previdnostno načelo iz kodeksa odgovornega ribištva in newyorškega sporazuma, da bi preprečili ogroženost preživetja in/ali trajnosti vrst v prihodnje;

| 40. | meni, da bi bilo treba lokalnim ribolovnim skupnostim vedno dati prednostni dostop do staležev rib, čeprav bi morale pravice za dostop temeljiti na posodobljenih merilih in ne več zgolj na merilu zgodovinskega ulova, ter da bi bilo treba pri ugotavljanju, kdo ima pravico loviti ribe, postopoma uveljaviti okoljska in socialna merila, ki bi morala vključevati selektivnost ribolovnega orodja ter s tem povezan prilov in zavržke, povzročanje motenj v morskem okolju, prispevek k lokalnemu gospodarstvu, porabo energije in emisije CO2, kakovost končnih proizvodov ter zaposlovanje in skladnost s pravili SRP, in da bi bilo treba dati prednost ribolovu za prehrano ljudi; je prepričan, da bi lahko uporaba takšnih meril pospešila prehod k izboljšanim ribolovnim praksam ter k okoljsko, socialno in ekonomsko bolj trajnostni ribiški industriji; |
| --- | --- |

40.

meni, da bi bilo treba lokalnim ribolovnim skupnostim vedno dati prednostni dostop do staležev rib, čeprav bi morale pravice za dostop temeljiti na posodobljenih merilih in ne več zgolj na merilu zgodovinskega ulova, ter da bi bilo treba pri ugotavljanju, kdo ima pravico loviti ribe, postopoma uveljaviti okoljska in socialna merila, ki bi morala vključevati selektivnost ribolovnega orodja ter s tem povezan prilov in zavržke, povzročanje motenj v morskem okolju, prispevek k lokalnemu gospodarstvu, porabo energije in emisije CO2, kakovost končnih proizvodov ter zaposlovanje in skladnost s pravili SRP, in da bi bilo treba dati prednost ribolovu za prehrano ljudi; je prepričan, da bi lahko uporaba takšnih meril pospešila prehod k izboljšanim ribolovnim praksam ter k okoljsko, socialno in ekonomsko bolj trajnostni ribiški industriji;

| 41. | meni, da so bile prej zgodovinske pravice zaščitene z načelom relativne stabilnosti in da bo kakršen koli nov režim upravljanja moral ohraniti prednosti, do katerih so obalne skupnosti upravičene po tem načelu; |
| --- | --- |

41.

meni, da so bile prej zgodovinske pravice zaščitene z načelom relativne stabilnosti in da bo kakršen koli nov režim upravljanja moral ohraniti prednosti, do katerih so obalne skupnosti upravičene po tem načelu;

| 42. | meni, da so zavržki rib netrajnostna ribolovna praksa, ki bi jo bilo treba postopno opustiti z vzpostavitvijo pozitivnih, po potrebi pa tudi negativnih spodbud za ribiče, da bi ti izboljšali svojo selektivnost; meni, da bi bilo treba v primeru, da s spodbudami ne bi zmanjšali zavržkov v primernem času, uvesti prepoved zavržkov; |
| --- | --- |

42.

meni, da so zavržki rib netrajnostna ribolovna praksa, ki bi jo bilo treba postopno opustiti z vzpostavitvijo pozitivnih, po potrebi pa tudi negativnih spodbud za ribiče, da bi ti izboljšali svojo selektivnost; meni, da bi bilo treba v primeru, da s spodbudami ne bi zmanjšali zavržkov v primernem času, uvesti prepoved zavržkov;

| 43. | vztraja, da bodo zgoraj omenjena dolgoročna trajnost sektorja, sprejetje ekosistemskega pristopa, uporaba previdnostnega načela in izbira primernega orodja prišli v poštev le v okviru decentralizirane ribiške politike, pri čemer bodo odločitve sprejete na podlagi tega, kar najbolje ustreza razmeram v posameznih ribištvih in morskih regijah; |
| --- | --- |

43.

vztraja, da bodo zgoraj omenjena dolgoročna trajnost sektorja, sprejetje ekosistemskega pristopa, uporaba previdnostnega načela in izbira primernega orodja prišli v poštev le v okviru decentralizirane ribiške politike, pri čemer bodo odločitve sprejete na podlagi tega, kar najbolje ustreza razmeram v posameznih ribištvih in morskih regijah;

| 44. | meni, da je treba zagotoviti učinkovito zaščito obalnih območij, ki so okoljsko zelo občutljiva (gre namreč za glavna območja za razmnoževanje in drstišča bioloških virov); |
| --- | --- |

44.

meni, da je treba zagotoviti učinkovito zaščito obalnih območij, ki so okoljsko zelo občutljiva (gre namreč za glavna območja za razmnoževanje in drstišča bioloških virov);

| 45. | poziva Komisijo, naj oceni učinke, ki bi jih izvajanje ukrepov, sprejetih za boj proti podnebnim spremembam, lahko imelo na ribištvo in morsko okolje; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj oceni učinke, ki bi jih izvajanje ukrepov, sprejetih za boj proti podnebnim spremembam, lahko imelo na ribištvo in morsko okolje;

| 46. | meni, da je treba opraviti celovit pregled flote in ga primerjati z razpoložljivimi ribolovnimi viri, da bi določili, katere flote so v ravnovesju z viri ter katere je treba skrčiti in za koliko, kot zahteva Uredba (ES) št. 2371/2002; |
| --- | --- |

46.

meni, da je treba opraviti celovit pregled flote in ga primerjati z razpoložljivimi ribolovnimi viri, da bi določili, katere flote so v ravnovesju z viri ter katere je treba skrčiti in za koliko, kot zahteva Uredba (ES) št. 2371/2002;

| 47. | poudarja, da morajo države članice v skladu z novo uredbo o nadzoru, sprejeto 20. novembra 2009, (Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009, člen 55(1)) zagotoviti, „da rekreacijski ribolov na njihovem ozemlju in v vodah Skupnosti poteka v skladu s cilji in pravili skupne ribiške politike“; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da morajo države članice v skladu z novo uredbo o nadzoru, sprejeto 20. novembra 2009, (Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009, člen 55(1)) zagotoviti, „da rekreacijski ribolov na njihovem ozemlju in v vodah Skupnosti poteka v skladu s cilji in pravili skupne ribiške politike“;

| 48. | poziva Komisijo, naj preuči socialne posledice velike škode, ki jo ribištvu povzročajo nekateri ribji plenilci, kot so prevelike populacije tjulenjev in kormoranov; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj preuči socialne posledice velike škode, ki jo ribištvu povzročajo nekateri ribji plenilci, kot so prevelike populacije tjulenjev in kormoranov;

| 49. | poudarja, da so na nacionalni in evropski ravni potrebne večje naložbe v uporabne raziskave in znanstveno delo na področju ribištva, da bi spodbudili organizacije za skupne raziskave, ki so v zadnjih letih povečale obseg svojega znanja in izkušenj, ter poudarja, da mora biti ribiški sektor bolje vključen v tematska področja okvirnih programov za spodbujanje raziskav; poudarja, da je treba raziskave in znanstveno delo v zvezi z ribištvom usklajevati na evropski ravni; meni, da je treba zmanjšati negotovosti v znanstvenih ocenah ter pridobiti ustrezne socialne in ekonomske podatke in jih vključiti v te ocene; meni, da bi si bilo treba prizadevati za vključitev informacij zainteresiranih strani v te ocene; poudarja, da bo novi ekosistemski pristop vključeval multidisciplinarne raziskave; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da so na nacionalni in evropski ravni potrebne večje naložbe v uporabne raziskave in znanstveno delo na področju ribištva, da bi spodbudili organizacije za skupne raziskave, ki so v zadnjih letih povečale obseg svojega znanja in izkušenj, ter poudarja, da mora biti ribiški sektor bolje vključen v tematska področja okvirnih programov za spodbujanje raziskav; poudarja, da je treba raziskave in znanstveno delo v zvezi z ribištvom usklajevati na evropski ravni; meni, da je treba zmanjšati negotovosti v znanstvenih ocenah ter pridobiti ustrezne socialne in ekonomske podatke in jih vključiti v te ocene; meni, da bi si bilo treba prizadevati za vključitev informacij zainteresiranih strani v te ocene; poudarja, da bo novi ekosistemski pristop vključeval multidisciplinarne raziskave;

| 50. | poudarja, da so znanstvene raziskave ribištva bistveno orodje za upravljanje ribištva, ki je nepogrešljivo za opredelitev dejavnikov, ki vplivajo na razvoj ribolovnih virov, za opravljanje kvantitativne ocene in razvijanje modelov, ki omogočajo napoved razvoja ribolovnih virov, pa tudi za izboljšanje ribiškega orodja, plovil ter delovnih pogojev in varstva ribičev ob upoštevanju njihovega znanja in izkušenj; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da so znanstvene raziskave ribištva bistveno orodje za upravljanje ribištva, ki je nepogrešljivo za opredelitev dejavnikov, ki vplivajo na razvoj ribolovnih virov, za opravljanje kvantitativne ocene in razvijanje modelov, ki omogočajo napoved razvoja ribolovnih virov, pa tudi za izboljšanje ribiškega orodja, plovil ter delovnih pogojev in varstva ribičev ob upoštevanju njihovega znanja in izkušenj;

| 51. | poudarja, da morajo znanstvene raziskave upoštevati socialno, okoljsko in ekonomsko razsežnost ribolovne dejavnosti; meni, da je treba oceniti vpliv različnih sistemov/instrumentov za upravljanje ribištva na zaposlovanje in dohodke v ribiških skupnostih; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da morajo znanstvene raziskave upoštevati socialno, okoljsko in ekonomsko razsežnost ribolovne dejavnosti; meni, da je treba oceniti vpliv različnih sistemov/instrumentov za upravljanje ribištva na zaposlovanje in dohodke v ribiških skupnostih;

| 52. | poudarja, da je treba raziskovalcem in tehničnim strokovnjakom, vključenim v znanstvene raziskave na področju ribištva, zagotoviti ustrezne delovne pogoje, pravice in plačilo; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da je treba raziskovalcem in tehničnim strokovnjakom, vključenim v znanstvene raziskave na področju ribištva, zagotoviti ustrezne delovne pogoje, pravice in plačilo;

| 53. | meni, da bi morali regionalne in nacionalne uprave ter zaposleni in organizacije proizvajalcev čedalje bolj uporabljati informacijsko tehnologijo, povezano s sektorjem, in informatizirane sisteme za zbiranje in prenos podatkov, da bi omogočili večji dostop do informacij in povečali njihovo preglednost; |
| --- | --- |

53.

meni, da bi morali regionalne in nacionalne uprave ter zaposleni in organizacije proizvajalcev čedalje bolj uporabljati informacijsko tehnologijo, povezano s sektorjem, in informatizirane sisteme za zbiranje in prenos podatkov, da bi omogočili večji dostop do informacij in povečali njihovo preglednost;

| 54. | meni, da bi morala biti obvezna uporaba novih tehnologij (za nadzor ribištva) na krovu ribiških plovil uvedena postopno in s prehodnim obdobjem, da bi se sektor temu lažje prilagodil; |
| --- | --- |

54.

meni, da bi morala biti obvezna uporaba novih tehnologij (za nadzor ribištva) na krovu ribiških plovil uvedena postopno in s prehodnim obdobjem, da bi se sektor temu lažje prilagodil;

| 55. | priznava, da so tako ciljne vrste kot neciljne vrste, na primer ribe, morski psi, želve, morske ptice in morski sesalci čuteča bitja, ter poziva Komisijo, naj nameni podporo razvoju metod ulova in zakola, ki bodo zmanjšale nepotrebno trpljenje morskih živali; |
| --- | --- |

55.

priznava, da so tako ciljne vrste kot neciljne vrste, na primer ribe, morski psi, želve, morske ptice in morski sesalci čuteča bitja, ter poziva Komisijo, naj nameni podporo razvoju metod ulova in zakola, ki bodo zmanjšale nepotrebno trpljenje morskih živali;

Donosnost dejavnosti in povečanje vrednosti v sektorju

| 56. | poudarja, da bi morala reforma SRP upoštevati, da je EU sklenila, da bi bilo treba izkoriščanje ribolovnih virov upravljati ob upoštevanju cilja največjega trajnostnega donosa, ki bi ga bilo treba razumeti kot zgornjo mejo za raven izkoriščanja in ne kot cilj, vendar poudarja, da bi bilo treba to uskladiti z večvrstnim pristopom, ki upošteva stanje vseh vrst, ki se lovijo, in se izogiba sedanjemu pristopu uporabe največjega trajnostnega donosa po posameznih staležih; meni, da je ta cilj priporočljivo izvajati na operativen način in ga utemeljiti z znanstvenimi podatki ter da je treba spremljati njegove ekonomsko-socialne posledice; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da bi morala reforma SRP upoštevati, da je EU sklenila, da bi bilo treba izkoriščanje ribolovnih virov upravljati ob upoštevanju cilja največjega trajnostnega donosa, ki bi ga bilo treba razumeti kot zgornjo mejo za raven izkoriščanja in ne kot cilj, vendar poudarja, da bi bilo treba to uskladiti z večvrstnim pristopom, ki upošteva stanje vseh vrst, ki se lovijo, in se izogiba sedanjemu pristopu uporabe največjega trajnostnega donosa po posameznih staležih; meni, da je ta cilj priporočljivo izvajati na operativen način in ga utemeljiti z znanstvenimi podatki ter da je treba spremljati njegove ekonomsko-socialne posledice;

| 57. | poudarja pomembnost ekonomske in politične podpora sodelovanju med ribiči in raziskovalci, ki bi omogočila, da bi podani nasveti temeljili na podlagi, ki bolj realno odraža razmere na morju, in bi jih lahko hitreje uporabili; |
| --- | --- |

57.

poudarja pomembnost ekonomske in politične podpora sodelovanju med ribiči in raziskovalci, ki bi omogočila, da bi podani nasveti temeljili na podlagi, ki bolj realno odraža razmere na morju, in bi jih lahko hitreje uporabili;

| 58. | poudarja pomen ribiške industrije za socialno-ekonomski položaj, zaposlovanje ter spodbujanje ekonomske in socialne kohezije v najbolj oddaljenih regijah; opozarja, da najbolj oddaljene regije Skupnosti na socialno-ekonomskem področju zaostajajo zaradi oddaljenosti, otoške lege, majhnosti, težavne topografije in podnebja, ekonomske odvisnosti od maloštevilnih proizvodov, zlasti ribiških proizvodov, majhnosti trgov in dvojne narave teh regij (kot regije Skupnosti in kot ozemlja na območju držav v razvoju) in da te lastnosti na nekaterih področjih SRP upravičujejo pozitivno diskriminacijo, zlasti glede pomoči za posodobitev in obnovo flot; |
| --- | --- |

58.

poudarja pomen ribiške industrije za socialno-ekonomski položaj, zaposlovanje ter spodbujanje ekonomske in socialne kohezije v najbolj oddaljenih regijah; opozarja, da najbolj oddaljene regije Skupnosti na socialno-ekonomskem področju zaostajajo zaradi oddaljenosti, otoške lege, majhnosti, težavne topografije in podnebja, ekonomske odvisnosti od maloštevilnih proizvodov, zlasti ribiških proizvodov, majhnosti trgov in dvojne narave teh regij (kot regije Skupnosti in kot ozemlja na območju držav v razvoju) in da te lastnosti na nekaterih področjih SRP upravičujejo pozitivno diskriminacijo, zlasti glede pomoči za posodobitev in obnovo flot;

| 59. | poziva Komisijo, naj prizna posebnosti najbolj oddaljenih regij, otoških skupnosti, katerih ekonomsko preživetje je skoraj v celoti odvisno od ribištva, in razlike med njimi, ter spodbuja ukrepe, ki ustrezajo biološki in socialni trajnosti ribištva v teh regijah; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj prizna posebnosti najbolj oddaljenih regij, otoških skupnosti, katerih ekonomsko preživetje je skoraj v celoti odvisno od ribištva, in razlike med njimi, ter spodbuja ukrepe, ki ustrezajo biološki in socialni trajnosti ribištva v teh regijah;

| 60. | podpira nadaljevanje ribištva POSEI (sistem nadomestila za dodatne stroške, ki nastanejo pri trženju nekaterih ribiških proizvodov iz najbolj oddaljenih regij), podobno kot pri kmetijstvu POSEI; v zvezi s tem meni, da bi moral ta program ostati trajno veljaven, saj gre pri statusu najbolj oddaljene regije za stalen dejavnik; |
| --- | --- |

60.

podpira nadaljevanje ribištva POSEI (sistem nadomestila za dodatne stroške, ki nastanejo pri trženju nekaterih ribiških proizvodov iz najbolj oddaljenih regij), podobno kot pri kmetijstvu POSEI; v zvezi s tem meni, da bi moral ta program ostati trajno veljaven, saj gre pri statusu najbolj oddaljene regije za stalen dejavnik;

| 61. | meni, da je treba v ribiškem sektorju vzpostaviti medpoklicne grozde, ki bi vključevali lastnike, delavce, predelovalce, posrednike itd. ter spodbujali dialog med različnimi udeleženci v sektorju; |
| --- | --- |

61.

meni, da je treba v ribiškem sektorju vzpostaviti medpoklicne grozde, ki bi vključevali lastnike, delavce, predelovalce, posrednike itd. ter spodbujali dialog med različnimi udeleženci v sektorju;

| 62. | poziva Komisijo, naj pripravi posebne programe Skupnosti za podporo malemu obalnemu ribolovu in neindustrijskemu ribolovu ter sektorju morskih sadežev (dejavnosti, ki jih navadno izvajajo mali in srednji obrati), da bi jim pomagali pri odpravljanju tradicionalnih strukturnih težav z boljšim izkoriščanjem priložnosti, ki jih ponuja Evropski sklad za ribištvo, katerega številni ukrepi so že namenjeni izključno malim in srednjim podjetjem, in zlasti s pomočjo pri pridobivanju boljšega dostopa do trgov in povečevanju vrednosti njihovih proizvodov; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo, naj pripravi posebne programe Skupnosti za podporo malemu obalnemu ribolovu in neindustrijskemu ribolovu ter sektorju morskih sadežev (dejavnosti, ki jih navadno izvajajo mali in srednji obrati), da bi jim pomagali pri odpravljanju tradicionalnih strukturnih težav z boljšim izkoriščanjem priložnosti, ki jih ponuja Evropski sklad za ribištvo, katerega številni ukrepi so že namenjeni izključno malim in srednjim podjetjem, in zlasti s pomočjo pri pridobivanju boljšega dostopa do trgov in povečevanju vrednosti njihovih proizvodov;

| 63. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo ustrezno usposabljanje ribičev in kapitanov, vključno z obveznimi izobraževalnimi programi o dobri praksi v ribolovu in o osnovah morske ekologije za tiste, ki potrebujejo poklicne kvalifikacije, da bi izboljšali njihove kvalifikacije, povečalo ugled poklica in pritegnilo mlade, ki se znajo bolje prilagajati in bi bili pripravljeni na poklicno mobilnost, imeli bolj podjetniški odnos do sektorja ter vanj vključili vse tehnične, znanstvene in kulturne elemente, ki so potrebni, da se preseže razširjeno dojemanje ribiškega poklica kot obrobne dejavnosti; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo ustrezno usposabljanje ribičev in kapitanov, vključno z obveznimi izobraževalnimi programi o dobri praksi v ribolovu in o osnovah morske ekologije za tiste, ki potrebujejo poklicne kvalifikacije, da bi izboljšali njihove kvalifikacije, povečalo ugled poklica in pritegnilo mlade, ki se znajo bolje prilagajati in bi bili pripravljeni na poklicno mobilnost, imeli bolj podjetniški odnos do sektorja ter vanj vključili vse tehnične, znanstvene in kulturne elemente, ki so potrebni, da se preseže razširjeno dojemanje ribiškega poklica kot obrobne dejavnosti;

| 64. | poudarja, da so poklicne kvalifikacije glavni dejavnik za izboljšanje produktivnosti in zvišanje plač; poudarja, da so kvalificirana delovna mesta značilna za tehnološko napredna podjetja in navadno pomenijo boljše plačilo, boljše poznavanje standardov (in s tem večjo verjetnost za njihovo izpolnjevanje) ter boljše razumevanje in upoštevanje medsebojnih vplivov med ribištvom in ekosistemi; |
| --- | --- |

64.

poudarja, da so poklicne kvalifikacije glavni dejavnik za izboljšanje produktivnosti in zvišanje plač; poudarja, da so kvalificirana delovna mesta značilna za tehnološko napredna podjetja in navadno pomenijo boljše plačilo, boljše poznavanje standardov (in s tem večjo verjetnost za njihovo izpolnjevanje) ter boljše razumevanje in upoštevanje medsebojnih vplivov med ribištvom in ekosistemi;

| 65. | meni, da je treba vsem ribičem in zaposlenim v sektorju morskih sadežev, moškim ali ženskam, zagotoviti lažji dostop do finančnih instrumentov Evropske unije in enak status v vseh državah članicah, da bi jim zagotovili socialne varnosti in zaščito v sistemih socialnega varstva držav članic; poudarja, da je treba vzpostaviti strategijo za finančno pomoč zaposlenim v ribištvu, ki bi zaradi prilagoditve ribolovnih zmogljivosti razpoložljivim ribolovnim virom oziroma načrtom za obnovo ribjih staležev lahko doživeli upad dejavnosti ali izgubili delovna mesta; |
| --- | --- |

65.

meni, da je treba vsem ribičem in zaposlenim v sektorju morskih sadežev, moškim ali ženskam, zagotoviti lažji dostop do finančnih instrumentov Evropske unije in enak status v vseh državah članicah, da bi jim zagotovili socialne varnosti in zaščito v sistemih socialnega varstva držav članic; poudarja, da je treba vzpostaviti strategijo za finančno pomoč zaposlenim v ribištvu, ki bi zaradi prilagoditve ribolovnih zmogljivosti razpoložljivim ribolovnim virom oziroma načrtom za obnovo ribjih staležev lahko doživeli upad dejavnosti ali izgubili delovna mesta;

| 66. | poziva države članice, naj v skladu s svojimi zakonodajami s področja dela sklenejo kolektivne pogodbe, ki jih bodo evropske flote morale sprejeti za izboljšanje delovnih pogojev in varnosti; |
| --- | --- |

66.

poziva države članice, naj v skladu s svojimi zakonodajami s področja dela sklenejo kolektivne pogodbe, ki jih bodo evropske flote morale sprejeti za izboljšanje delovnih pogojev in varnosti;

| 67. | meni, da je treba zagotoviti tesnejšo povezanost proizvajalcev s tržno verigo za sveže ribe in druge ribiške proizvode, zmanjšati število vmesnih členov v verigi, omogočiti čedalje večjo vključenost organizacij proizvajalcev in drugih zainteresiranih strani v upravljanje ribištva in trženje ribiških proizvodov, da bi bil ribolovni podsektor čim bolj donosen, ter spodbujati in podpirati neposredno prodajo in vse tržne dejavnosti proizvajalcev, ki lahko skrajšajo verigo; |
| --- | --- |

67.

meni, da je treba zagotoviti tesnejšo povezanost proizvajalcev s tržno verigo za sveže ribe in druge ribiške proizvode, zmanjšati število vmesnih členov v verigi, omogočiti čedalje večjo vključenost organizacij proizvajalcev in drugih zainteresiranih strani v upravljanje ribištva in trženje ribiških proizvodov, da bi bil ribolovni podsektor čim bolj donosen, ter spodbujati in podpirati neposredno prodajo in vse tržne dejavnosti proizvajalcev, ki lahko skrajšajo verigo;

| 68. | oziva Komisijo, naj izboljša obveščanje potrošnikov o poreklu in kakovosti ribiških proizvodov, oblikuje poseben program za okoljsko označevanje in etiketiranje, ki bi povečal vrednost ribiških proizvodov in spodbujal zdravje potrošnikov ter bi temeljil na skrbnem spremljanju in popolni sledljivosti – od pridobivanja surovin do trženja končnih proizvodov, kar bi veljalo za prodajo tako svežega ulova kot predelanih proizvodov iz ribolovnih dejavnosti ali ribogojstva; |
| --- | --- |

68.

oziva Komisijo, naj izboljša obveščanje potrošnikov o poreklu in kakovosti ribiških proizvodov, oblikuje poseben program za okoljsko označevanje in etiketiranje, ki bi povečal vrednost ribiških proizvodov in spodbujal zdravje potrošnikov ter bi temeljil na skrbnem spremljanju in popolni sledljivosti – od pridobivanja surovin do trženja končnih proizvodov, kar bi veljalo za prodajo tako svežega ulova kot predelanih proizvodov iz ribolovnih dejavnosti ali ribogojstva;

| 69. | potrjuje, da je treba za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ki vstopajo na trg Skupnosti, vključno z uvozom, zagotoviti strogo upoštevanje ukrepov za spremljanje in certificiranje, da bi potrdili njihovo istovetnost ter se prepričali, da gre za proizvode trajnostnega ribištva in da so ti proizvodi ustrezno predelani; poudarja, da je treba pri uvoženih proizvodih zagotoviti njihovo sledljivost in izpolnjevanje zdravstvenih, okoljskih in socialnih zahtev, ki veljajo za proizvode Skupnosti, da bi ustvarili enake pogoje na trgu Skupnosti; |
| --- | --- |

69.

potrjuje, da je treba za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ki vstopajo na trg Skupnosti, vključno z uvozom, zagotoviti strogo upoštevanje ukrepov za spremljanje in certificiranje, da bi potrdili njihovo istovetnost ter se prepričali, da gre za proizvode trajnostnega ribištva in da so ti proizvodi ustrezno predelani; poudarja, da je treba pri uvoženih proizvodih zagotoviti njihovo sledljivost in izpolnjevanje zdravstvenih, okoljskih in socialnih zahtev, ki veljajo za proizvode Skupnosti, da bi ustvarili enake pogoje na trgu Skupnosti;

Modeli upravljanja, decentralizacija, večja odgovornost in nadzor

| 70. | poudarja, da je glede na to, da je ribolov dejavnost, ki izkorišča samoobnovljiv vir, prva in temeljna naloga upravljanja ribištva neposreden ali posreden nadzor skupnega ribolovnega napora na tak način, da se uresniči cilj o zagotavljanju javne preskrbe z ribami v okviru trajnosti virov; |
| --- | --- |

70.

poudarja, da je glede na to, da je ribolov dejavnost, ki izkorišča samoobnovljiv vir, prva in temeljna naloga upravljanja ribištva neposreden ali posreden nadzor skupnega ribolovnega napora na tak način, da se uresniči cilj o zagotavljanju javne preskrbe z ribami v okviru trajnosti virov;

| 71. | meni, da je treba nujno vzpostaviti politični okvir, ki bo omogočal srednjeročno in dolgoročno sprejemanje odločitev o sektorju ob uporabi različnih operativnih načrtov v skladu s posebnostmi morskih ekosistemov, ribištva in značilnostmi posameznih evropskih flot in sektorjev; |
| --- | --- |

71.

meni, da je treba nujno vzpostaviti politični okvir, ki bo omogočal srednjeročno in dolgoročno sprejemanje odločitev o sektorju ob uporabi različnih operativnih načrtov v skladu s posebnostmi morskih ekosistemov, ribištva in značilnostmi posameznih evropskih flot in sektorjev;

| 72. | meni, da se dolgoročni strateški cilji sicer lahko oblikujejo na ravni EU, vendar je treba dejansko odgovornost za pripravo in izvedbo posameznih operativnih načrtov dodeliti državam članicam in regionalnim organom, evropske institucije pa naj zagotavljajo uresničevanje osrednjih ciljev; |
| --- | --- |

72.

meni, da se dolgoročni strateški cilji sicer lahko oblikujejo na ravni EU, vendar je treba dejansko odgovornost za pripravo in izvedbo posameznih operativnih načrtov dodeliti državam članicam in regionalnim organom, evropske institucije pa naj zagotavljajo uresničevanje osrednjih ciljev;

| 73. | meni, da je treba za vsa ribištva in/ali geografske ribolovne regije pripraviti dolgoročne načrte upravljanja in obnove; poziva, naj bodo ti načrti previdnostno naravnani, temeljijo na znanstvenem mnenju in izpolnjujejo dosledna merila, ki bodo zagotavljala ekosistemski pristop; meni, da bi bilo treba načrte redno spremljati, da se jih lahko po potrebi prilagodi novim okoliščinam; |
| --- | --- |

73.

meni, da je treba za vsa ribištva in/ali geografske ribolovne regije pripraviti dolgoročne načrte upravljanja in obnove; poziva, naj bodo ti načrti previdnostno naravnani, temeljijo na znanstvenem mnenju in izpolnjujejo dosledna merila, ki bodo zagotavljala ekosistemski pristop; meni, da bi bilo treba načrte redno spremljati, da se jih lahko po potrebi prilagodi novim okoliščinam;

| 74. | meni, da je treba načrte upravljanja in obnove znanstveno oceniti in s simulacijami natančno preizkusiti, da bi se prepričali, da bodo njihovi cilji z veliko verjetnostjo uresničeni, kljub številnim neznankam, ki so nujno prisotne v naših znanstvenih dognanjih o morskem okolju in značilnostih staležev rib; |
| --- | --- |

74.

meni, da je treba načrte upravljanja in obnove znanstveno oceniti in s simulacijami natančno preizkusiti, da bi se prepričali, da bodo njihovi cilji z veliko verjetnostjo uresničeni, kljub številnim neznankam, ki so nujno prisotne v naših znanstvenih dognanjih o morskem okolju in značilnostih staležev rib;

| 75. | poziva Komisijo, naj preuči vse alternativne ukrepe za zmanjšanje prelova ter možnosti za posodobitev nekaterih delov flote, ne da bi pri tem povečali ribolovno zmogljivost; |
| --- | --- |

75.

poziva Komisijo, naj preuči vse alternativne ukrepe za zmanjšanje prelova ter možnosti za posodobitev nekaterih delov flote, ne da bi pri tem povečali ribolovno zmogljivost;

| 76. | meni, da bi se zavržki občutno zmanjšali, če bi bil ribiški sektor bolj neposredno udeležen pri oblikovanju in upravljanju skupne ribiške politike; meni, da je treba čim bolj podpreti poskuse z upravljanjem, ki temelji na rezultatih; meni, da bo zato treba revidirati uredbo o nadzoru (Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009), čeprav je bila sprejeta šele proti koncu leta 2009; |
| --- | --- |

76.

meni, da bi se zavržki občutno zmanjšali, če bi bil ribiški sektor bolj neposredno udeležen pri oblikovanju in upravljanju skupne ribiške politike; meni, da je treba čim bolj podpreti poskuse z upravljanjem, ki temelji na rezultatih; meni, da bo zato treba revidirati uredbo o nadzoru (Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009), čeprav je bila sprejeta šele proti koncu leta 2009;

| 77. | meni, da je treba pri sistemu upravljanja ribiškega sektorja opustiti tradicionalni vertikalni pristop (od zgoraj navzdol) in dati prednost načeloma regionalizacije in subsidiarnosti (horizontalna decentralizacija), ne da bi to vodilo do regionalne diskriminacije ali oviralo skupno izvajanje ribiške politike, oceni načela relativne stabilnosti in temu, ali ocena kaže, da je potrebna prožnejša uporaba tega načela, ter sodelovanju zaposlenih v sektorju in drugih zainteresiranih strani; glede na raznolikosti flote Skupnosti odločno zavrača vse poskuse, da bi sprejeli univerzalen model Skupnosti za upravljanje ribištva, in namesto tega poziva k upoštevanju posebnosti različnih evropskih morij; poudarja pa, da enake možnosti za proizvajalce na evropskem trgu ali usklajevanje konkurenčnih pogojev ne smejo postati ogroženi; |
| --- | --- |

77.

meni, da je treba pri sistemu upravljanja ribiškega sektorja opustiti tradicionalni vertikalni pristop (od zgoraj navzdol) in dati prednost načeloma regionalizacije in subsidiarnosti (horizontalna decentralizacija), ne da bi to vodilo do regionalne diskriminacije ali oviralo skupno izvajanje ribiške politike, oceni načela relativne stabilnosti in temu, ali ocena kaže, da je potrebna prožnejša uporaba tega načela, ter sodelovanju zaposlenih v sektorju in drugih zainteresiranih strani; glede na raznolikosti flote Skupnosti odločno zavrača vse poskuse, da bi sprejeli univerzalen model Skupnosti za upravljanje ribištva, in namesto tega poziva k upoštevanju posebnosti različnih evropskih morij; poudarja pa, da enake možnosti za proizvajalce na evropskem trgu ali usklajevanje konkurenčnih pogojev ne smejo postati ogroženi;

| 78. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za ločen, jasno opredeljen, liberalen in preprost model za upravljanje malega, obalnega ribolova s čim manj birokracije, v katerem evropske institucije določijo glavne cilje, ki naj jih države članice dosežejo v skladu z lastnimi strategijami; |
| --- | --- |

78.

poziva Komisijo, naj si prizadeva za ločen, jasno opredeljen, liberalen in preprost model za upravljanje malega, obalnega ribolova s čim manj birokracije, v katerem evropske institucije določijo glavne cilje, ki naj jih države članice dosežejo v skladu z lastnimi strategijami;

| 79. | priznava potencial, ki ga imata samostojno upravljanje in regionalizacija za nastanek kulture upoštevanja predpisov; |
| --- | --- |

79.

priznava potencial, ki ga imata samostojno upravljanje in regionalizacija za nastanek kulture upoštevanja predpisov;

| 80. | meni, da bodo lahko z vključitvijo zainteresiranih strani v pripravo in vodenje politik za upravljanje ribištva upravljalni ukrepi bolj učinkoviti, zato meni, da je treba priznati, spodbujati in motivirati pozitivne inovacije na ravni posameznika, na lokalni ravni ali ravni držav članic; |
| --- | --- |

80.

meni, da bodo lahko z vključitvijo zainteresiranih strani v pripravo in vodenje politik za upravljanje ribištva upravljalni ukrepi bolj učinkoviti, zato meni, da je treba priznati, spodbujati in motivirati pozitivne inovacije na ravni posameznika, na lokalni ravni ali ravni držav članic;

| 81. | meni, da sta glede morebitne decentralizacije SRP potrebni širša razprava in študija, pri katerih bodo sodelovale vse zainteresirane strani na ravni institucij in sektorja; |
| --- | --- |

81.

meni, da sta glede morebitne decentralizacije SRP potrebni širša razprava in študija, pri katerih bodo sodelovale vse zainteresirane strani na ravni institucij in sektorja;

| 82. | poziva Komisijo, naj natančno preuči možnost za sprejetje novih modelov za upravljanje ribištva, ki bodo dopolnjevali sistem celotnega dovoljenega ulova (TAC) in kvot, razen kadar je ta sistem lahko še naprej primeren, saj bi takšni pristopi olajšali uvedbo politike odprave zavržkov in floti omogočili fleksibilnejše prilagajanje v skladu z dejansko raznovrstnostjo in razporeditvijo staležev; poziva Komisijo, naj preuči, ali bi bilo treba kaj spremeniti pri načelu relativne stabilnosti, zlasti pa pri tem, kako naj obalne skupnosti, ki so zelo odvisne od ribištva, dobijo prednost pri delitvi ribolovnih virov, in če, kakšne bi morale biti te spremembe; |
| --- | --- |

82.

poziva Komisijo, naj natančno preuči možnost za sprejetje novih modelov za upravljanje ribištva, ki bodo dopolnjevali sistem celotnega dovoljenega ulova (TAC) in kvot, razen kadar je ta sistem lahko še naprej primeren, saj bi takšni pristopi olajšali uvedbo politike odprave zavržkov in floti omogočili fleksibilnejše prilagajanje v skladu z dejansko raznovrstnostjo in razporeditvijo staležev; poziva Komisijo, naj preuči, ali bi bilo treba kaj spremeniti pri načelu relativne stabilnosti, zlasti pa pri tem, kako naj obalne skupnosti, ki so zelo odvisne od ribištva, dobijo prednost pri delitvi ribolovnih virov, in če, kakšne bi morale biti te spremembe;

| 83. | meni, da bil sistem upravljanja na podlagi ribolovnega napora lahko pripomogel pri razvoju učinkovite politike odprave zavržkov in poenostavitvi sedanje upravne in nadzorne postopke, ki zahtevajo preveč časa in denarja tako od sektorja kot od uprav držav članic; |
| --- | --- |

83.

meni, da bil sistem upravljanja na podlagi ribolovnega napora lahko pripomogel pri razvoju učinkovite politike odprave zavržkov in poenostavitvi sedanje upravne in nadzorne postopke, ki zahtevajo preveč časa in denarja tako od sektorja kot od uprav držav članic;

| 84. | meni, da enotno merjenje ribolovnega napora, brez upoštevanja raznolikosti flot in orodja, ne zadostuje; meni, da je treba pri nadzoru ribolovnega napora upoštevati različne vrste, različno ribolovno orodje in ocenjen učinek ulova na staleže posameznih vrst; |
| --- | --- |

84.

meni, da enotno merjenje ribolovnega napora, brez upoštevanja raznolikosti flot in orodja, ne zadostuje; meni, da je treba pri nadzoru ribolovnega napora upoštevati različne vrste, različno ribolovno orodje in ocenjen učinek ulova na staleže posameznih vrst;

| 85. | meni, da bi morala vsaka sprememba modela za upravljanje vključevati prehodno obdobje za uporabo izključno v vsaki državi članici, da bi se izognili nenadnim spremembam in ocenili rezultate, preden se njihova uporaba razširi na raven Skupnosti; |
| --- | --- |

85.

meni, da bi morala vsaka sprememba modela za upravljanje vključevati prehodno obdobje za uporabo izključno v vsaki državi članici, da bi se izognili nenadnim spremembam in ocenili rezultate, preden se njihova uporaba razširi na raven Skupnosti;

| 86. | meni tudi, da bi vsak nov model za upravljanje moral graditi na obstoječi ureditvi, ki temelji na relativni stabilnosti, a meni, da se prihodnja SRP ne bo mogla izogniti priznanju sedanjih razmer glede uporabe kvot in dati sistemu dovolj prožnosti za zaustavitev zaviranja gospodarske učinkovitosti in donosnosti naložb; |
| --- | --- |

86.

meni tudi, da bi vsak nov model za upravljanje moral graditi na obstoječi ureditvi, ki temelji na relativni stabilnosti, a meni, da se prihodnja SRP ne bo mogla izogniti priznanju sedanjih razmer glede uporabe kvot in dati sistemu dovolj prožnosti za zaustavitev zaviranja gospodarske učinkovitosti in donosnosti naložb;

| 87. | meni, da bodo različni ukrepi za upravljanje ribolovnih virov toliko bolj razumljeni, sprejeti in uresničeni, kolikor večje bo sodelovanje, kolikor jasneje bodo opredeljeni cilji in kolikor večja bo ekonomska in socialna pomoč prizadetim; poudarja, da je treba uporabiti mehanizme za subvencije ali nadomestilo ribičem, ki so jih prizadele ekonomske in socialne posledice večletnih načrtov obnove in upravljanja ter ukrepov za zaščito ekosistemov; |
| --- | --- |

87.

meni, da bodo različni ukrepi za upravljanje ribolovnih virov toliko bolj razumljeni, sprejeti in uresničeni, kolikor večje bo sodelovanje, kolikor jasneje bodo opredeljeni cilji in kolikor večja bo ekonomska in socialna pomoč prizadetim; poudarja, da je treba uporabiti mehanizme za subvencije ali nadomestilo ribičem, ki so jih prizadele ekonomske in socialne posledice večletnih načrtov obnove in upravljanja ter ukrepov za zaščito ekosistemov;

| 88. | meni, da bi morali regionalni svetovalni sveti ter druge zainteresirane strani in ocene, ki jih pripravi Agencija Skupnosti za nadzor ribištva, imeti dejavnejšo vlogo med reformo SRP in po njej ter da bi bilo treba tem organom zagotoviti logistične in finančne pogoje za polno in učinkovito izvajanje njihovih prenovljenih pristojnosti, za kar se je Parlament zavzel v svojih prejšnjih resolucijah, kot je zgoraj omenjena resolucija z dne 24. aprila 2009; |
| --- | --- |

88.

meni, da bi morali regionalni svetovalni sveti ter druge zainteresirane strani in ocene, ki jih pripravi Agencija Skupnosti za nadzor ribištva, imeti dejavnejšo vlogo med reformo SRP in po njej ter da bi bilo treba tem organom zagotoviti logistične in finančne pogoje za polno in učinkovito izvajanje njihovih prenovljenih pristojnosti, za kar se je Parlament zavzel v svojih prejšnjih resolucijah, kot je zgoraj omenjena resolucija z dne 24. aprila 2009;

| 89. | se zavzema za močnejše regionalne elemente pri odločanju, s katerimi bodo bolj kot doslej upoštevane regionalne značilnosti ekosistemov in naravnih pogojev za proizvodnjo, pri čemer je treba stalno krepiti vlogo regionalnih svetovalnih svetov; |
| --- | --- |

89.

se zavzema za močnejše regionalne elemente pri odločanju, s katerimi bodo bolj kot doslej upoštevane regionalne značilnosti ekosistemov in naravnih pogojev za proizvodnjo, pri čemer je treba stalno krepiti vlogo regionalnih svetovalnih svetov;

| 90. | poudarja pomen evropske agencije za nadzor ribištva v okviru reformirane SRP in opozarja, da je treba na področju nadzora ribištva zagotoviti usklajenost in objektivnost ter izvajati enoten in pravičen sistem predpisov in kazni in tako okrepiti zaupanje lastnikov plovil in ribičev v temeljno načelo enakega obravnavanja; |
| --- | --- |

90.

poudarja pomen evropske agencije za nadzor ribištva v okviru reformirane SRP in opozarja, da je treba na področju nadzora ribištva zagotoviti usklajenost in objektivnost ter izvajati enoten in pravičen sistem predpisov in kazni in tako okrepiti zaupanje lastnikov plovil in ribičev v temeljno načelo enakega obravnavanja;

| 91. | meni, da je treba v politiki nadzora SRP upoštevati naslednje:






  — | bolj neposreden nadzor Evropske komisije, ki bo v kar največji meri izkoristila možnosti, ki jih ponuja ustanovitev agencije za nadzor ribištva, |
| --- | --- | --- |

91.

meni, da je treba v politiki nadzora SRP upoštevati naslednje:

—

bolj neposreden nadzor Evropske komisije, ki bo v kar največji meri izkoristila možnosti, ki jih ponuja ustanovitev agencije za nadzor ribištva,

| — | poenostavitev zakonodaje s sprejetjem standardov, ki bodo kar najbolj prilagojeni doseganju ciljev, |
| --- | --- |

—

poenostavitev zakonodaje s sprejetjem standardov, ki bodo kar najbolj prilagojeni doseganju ciljev,

| — | uporaba načela, v skladu s katerim mora kršitelj zakonodaje odpraviti škodo, prizadeto drugim izvajalcem, in |
| --- | --- |

—

uporaba načela, v skladu s katerim mora kršitelj zakonodaje odpraviti škodo, prizadeto drugim izvajalcem, in

| — | postopek odločanja od spodaj navzgor, ki bo olajšal izvajanje sistema nadzora; |
| --- | --- |

—

postopek odločanja od spodaj navzgor, ki bo olajšal izvajanje sistema nadzora;

| 92. | podpira razširitev politike prevzemanja večje odgovornosti s strani držav članice, v skladu s katero države članice, ki ne bi izpolnile svojih zavez na področju nadzora in ohranjanja, ne bi bile upravičene do sredstev iz strukturnih skladov in drugih pomoči Skupnosti v skladu s členom 95 nove uredbe o nadzoru; meni, da je bistvenega pomena, da se sredstva EU in držav članic za ribištvo prožno namenjajo le za dejavnosti in ukrepe, ki temeljijo na ekološko, ekonomsko in socialno trajnostnem ribištvu; |
| --- | --- |

92.

podpira razširitev politike prevzemanja večje odgovornosti s strani držav članice, v skladu s katero države članice, ki ne bi izpolnile svojih zavez na področju nadzora in ohranjanja, ne bi bile upravičene do sredstev iz strukturnih skladov in drugih pomoči Skupnosti v skladu s členom 95 nove uredbe o nadzoru; meni, da je bistvenega pomena, da se sredstva EU in držav članic za ribištvo prožno namenjajo le za dejavnosti in ukrepe, ki temeljijo na ekološko, ekonomsko in socialno trajnostnem ribištvu;

| 93. | opozarja, da je nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov oblika nelojalne konkurence, zaradi katere trpijo škodo vsi evropski ribiči, ki upoštevajo zakonodajo Skupnosti, nacionalno zakonodajo in zakonodajo tretjih držav ter odgovorno izvajajo svojo dejavnost; |
| --- | --- |

93.

opozarja, da je nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov oblika nelojalne konkurence, zaradi katere trpijo škodo vsi evropski ribiči, ki upoštevajo zakonodajo Skupnosti, nacionalno zakonodajo in zakonodajo tretjih držav ter odgovorno izvajajo svojo dejavnost;

| 94. | opozarja, da nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov moti pravično delovanje ribiškega trga in ogroža ravnovesje ekosistemov; |
| --- | --- |

94.

opozarja, da nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov moti pravično delovanje ribiškega trga in ogroža ravnovesje ekosistemov;

| 95. | spodbuja EU, naj sprejme odgovornost, ki jo ima kot največji uvoznik in trg rib na svetu, in prevzame pobudo pri obravnavi svetovnega problema nezakonitega ribolova, pri čemer naj izkoristi vse možnosti, ki so na razpolago, da bi boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu postal ena od glavnih tem v mednarodnih razpravah, in sicer zaradi velike škode, ki jo takšen ribolov povzroča okolju, vključno s slabljenjem odpornosti morskih ekosistemov proti vplivom podnebnih sprememb, ter zaradi ogrožanja zanesljive preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

95.

spodbuja EU, naj sprejme odgovornost, ki jo ima kot največji uvoznik in trg rib na svetu, in prevzame pobudo pri obravnavi svetovnega problema nezakonitega ribolova, pri čemer naj izkoristi vse možnosti, ki so na razpolago, da bi boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu postal ena od glavnih tem v mednarodnih razpravah, in sicer zaradi velike škode, ki jo takšen ribolov povzroča okolju, vključno s slabljenjem odpornosti morskih ekosistemov proti vplivom podnebnih sprememb, ter zaradi ogrožanja zanesljive preskrbe s hrano;

Upravljanje ribolovnih flot Skupnosti

| 96. | poudarja, da bi bilo treba z reformo SRP poiskati rešitve, ki zagotavljajo stabilno in trajno ravnotežje med ribolovnimi viri in zmogljivostjo flote; |
| --- | --- |

96.

poudarja, da bi bilo treba z reformo SRP poiskati rešitve, ki zagotavljajo stabilno in trajno ravnotežje med ribolovnimi viri in zmogljivostjo flote;

| 97. | ponovno opozarja, da je treba prilagoditi zmogljivosti ribolovne flote razpoložljivim virom, vendar poudarja, da bi morale Komisija in države članice količinsko opredeliti dejanski presežek zmogljivosti in ugotoviti, katere flote so prevelike glede na njihove sedanje ribolovne možnosti; |
| --- | --- |

97.

ponovno opozarja, da je treba prilagoditi zmogljivosti ribolovne flote razpoložljivim virom, vendar poudarja, da bi morale Komisija in države članice količinsko opredeliti dejanski presežek zmogljivosti in ugotoviti, katere flote so prevelike glede na njihove sedanje ribolovne možnosti;

| 98. | podpira drugačno obravnavo sektorjev globokomorskega ribolova in tistih, katerih struktura in poslovne zmogljivosti so enakovrednejše drugim gospodarskim dejavnostim, in za mali ribolov, ki je tesneje povezan z obalnimi območji in s posebnimi trgi, z manjšim obsegom proizvodnje na enoto ter z drugačnimi stroškovnimi in zaposlitvenimi strukturami; |
| --- | --- |

98.

podpira drugačno obravnavo sektorjev globokomorskega ribolova in tistih, katerih struktura in poslovne zmogljivosti so enakovrednejše drugim gospodarskim dejavnostim, in za mali ribolov, ki je tesneje povezan z obalnimi območji in s posebnimi trgi, z manjšim obsegom proizvodnje na enoto ter z drugačnimi stroškovnimi in zaposlitvenimi strukturami;

| 99. | podpira oblikovanje nove opredelitve malega ribolova in industrijskega ribolova ter prilagodljivejših meril, na katerih bosta temeljili ti opredelitvi, da bosta bolje prilagojeni raznolikemu ribištvu Skupnosti; zato poziva Komisijo, naj izčrpno in skrbno razišče velikost, značilnosti in razširjenost sedanje flote Skupnosti, pri čemer mora biti vsaka kategorija opredeljena na podlagi jasnih meril, tako da ne bo mogoča diskriminacija med podobnimi flotami ali med flotami iz različnih držav članic, ki delujejo v istih vodah; |
| --- | --- |

99.

podpira oblikovanje nove opredelitve malega ribolova in industrijskega ribolova ter prilagodljivejših meril, na katerih bosta temeljili ti opredelitvi, da bosta bolje prilagojeni raznolikemu ribištvu Skupnosti; zato poziva Komisijo, naj izčrpno in skrbno razišče velikost, značilnosti in razširjenost sedanje flote Skupnosti, pri čemer mora biti vsaka kategorija opredeljena na podlagi jasnih meril, tako da ne bo mogoča diskriminacija med podobnimi flotami ali med flotami iz različnih držav članic, ki delujejo v istih vodah;

| 100. | poziva Komisijo, naj jasno opredeli presežno zmogljivost; meni, da je treba ugotoviti vzroke za presežno zmogljivost, zlasti pa ekonomske dejavnike, ki spodbujajo zmogljivost, ter preučiti morebitne povezave s tržno politiko ob zavedanju, da so tržne sile v nekaterih primerih glavni dejavnik, ki ga je treba upoštevati; meni, da bi morala merila za opredelitev flote Skupnosti preseči poenostavljena številčna merila in vključevati različne dejavnike vpliva za vsako regijo, s čimer bi dobili enoten in prožen model, ki bi lahko ustrezal razponu različnih razmer v floti Skupnosti; |
| --- | --- |

100.

poziva Komisijo, naj jasno opredeli presežno zmogljivost; meni, da je treba ugotoviti vzroke za presežno zmogljivost, zlasti pa ekonomske dejavnike, ki spodbujajo zmogljivost, ter preučiti morebitne povezave s tržno politiko ob zavedanju, da so tržne sile v nekaterih primerih glavni dejavnik, ki ga je treba upoštevati; meni, da bi morala merila za opredelitev flote Skupnosti preseči poenostavljena številčna merila in vključevati različne dejavnike vpliva za vsako regijo, s čimer bi dobili enoten in prožen model, ki bi lahko ustrezal razponu različnih razmer v floti Skupnosti;

| 101. | meni, da morajo sedanji Evropski sklad za ribištvo in prihodnji strukturni skladi za ribiški sektor še naprej podpirati obnovo in posodobitev flot, kar zlasti velja za mali obalni ribolov in mali ribolov, saj ta podpora temelji na merilih varnosti (ki minimizirajo nesreče pri delu), higiene in udobja ter varstva okolja, varčevanja z gorivom in drugih merilih, zaradi katerih se ribolovna zmogljivost teh flot ne bo povečala; |
| --- | --- |

101.

meni, da morajo sedanji Evropski sklad za ribištvo in prihodnji strukturni skladi za ribiški sektor še naprej podpirati obnovo in posodobitev flot, kar zlasti velja za mali obalni ribolov in mali ribolov, saj ta podpora temelji na merilih varnosti (ki minimizirajo nesreče pri delu), higiene in udobja ter varstva okolja, varčevanja z gorivom in drugih merilih, zaradi katerih se ribolovna zmogljivost teh flot ne bo povečala;

| 102. | meni, da bi bilo treba pri politiki podpore ribolovnim flotam upoštevati merila na podlagi zaslug, kot so: razvoj dobrih okolju prijaznih ribolovnih praks, spoštovanje kulture upoštevanja predpisov in izvajanje organizacijskih sistemov (organizacije proizvajalcev); |
| --- | --- |

102.

meni, da bi bilo treba pri politiki podpore ribolovnim flotam upoštevati merila na podlagi zaslug, kot so: razvoj dobrih okolju prijaznih ribolovnih praks, spoštovanje kulture upoštevanja predpisov in izvajanje organizacijskih sistemov (organizacije proizvajalcev);

| 103. | zagovarja ustanovitev sklada za razrez plovil, ki bi bil učinkovita in kratkoročna rešitev za presežne zmogljivosti, s pravili, ki bi državam članicam preprečevala onemogočanje njegove uporabe; |
| --- | --- |

103.

zagovarja ustanovitev sklada za razrez plovil, ki bi bil učinkovita in kratkoročna rešitev za presežne zmogljivosti, s pravili, ki bi državam članicam preprečevala onemogočanje njegove uporabe;

| 104. | meni, da bi morala biti ribolovna flota dolgoročno zmožna samofinanciranja in ohraniti konkurenčnost na liberaliziranem trgu ribiških proizvodov, vendar poudarja, da se to lahko zgodi zgolj v SRP z modelom za upravljanje ribištva, ki bo spodbujal donosnost podjetij; |
| --- | --- |

104.

meni, da bi morala biti ribolovna flota dolgoročno zmožna samofinanciranja in ohraniti konkurenčnost na liberaliziranem trgu ribiških proizvodov, vendar poudarja, da se to lahko zgodi zgolj v SRP z modelom za upravljanje ribištva, ki bo spodbujal donosnost podjetij;

Ribogojstvo in predelani proizvodi

| 105. | je prepričan, da lahko močan, visokokakovosten in okoljsko trajnosten ribogojni sektor spodbudi rast v povezanih sektorjih in prispeva k razvoju obalnih in priobalnih območij ter podeželja, od njega pa bi imeli precejšnje koristi tudi potrošniki, in sicer v obliki ekološko pridelanih, hranljivih in visokokakovostnih živil; |
| --- | --- |

105.

je prepričan, da lahko močan, visokokakovosten in okoljsko trajnosten ribogojni sektor spodbudi rast v povezanih sektorjih in prispeva k razvoju obalnih in priobalnih območij ter podeželja, od njega pa bi imeli precejšnje koristi tudi potrošniki, in sicer v obliki ekološko pridelanih, hranljivih in visokokakovostnih živil;

| 106. | meni, da bi bilo treba zaščito in konkurenčnost ribogojstva Skupnosti okrepiti z zagotavljanjem stalne obsežne pomoči za raziskave in tehnološki razvoj, načrtovanjem obalnih območij in porečij za lažji dostop do potrebnega prostora in vključitvijo posebnih potreb ribogojstva v tržno politiko EU; priznava pomembno vlogo, ki jo imajo organizacije proizvajalcev, ustanovljene v okviru skupne ureditve trga, ter poziva Komisijo, naj pri teh predpisih posebej obravnava posebne potrebe in zahteve ribogojnega sektorja; |
| --- | --- |

106.

meni, da bi bilo treba zaščito in konkurenčnost ribogojstva Skupnosti okrepiti z zagotavljanjem stalne obsežne pomoči za raziskave in tehnološki razvoj, načrtovanjem obalnih območij in porečij za lažji dostop do potrebnega prostora in vključitvijo posebnih potreb ribogojstva v tržno politiko EU; priznava pomembno vlogo, ki jo imajo organizacije proizvajalcev, ustanovljene v okviru skupne ureditve trga, ter poziva Komisijo, naj pri teh predpisih posebej obravnava posebne potrebe in zahteve ribogojnega sektorja;

| 107. | meni, da so za trajnostni razvoj ribogojstva potrebni okolju prijazni obrati in proizvodne metode, vključno s trajnostnimi viri krme, da bi preprečili težave, kot je evtrofikacija voda, in spodbudili proizvodnjo izdelkov višje kakovosti z izpopolnjenimi zdravstvenimi standardi in oblikovanjem visokih standardov za organsko ribogojstvo in dobro počutje živali ter visoko ravnjo varstva potrošnikov; poudarja, da je treba vključiti spodbude za organsko ribogojstvo in si prizadevati za večjo učinkovitost ribogojnic; |
| --- | --- |

107.

meni, da so za trajnostni razvoj ribogojstva potrebni okolju prijazni obrati in proizvodne metode, vključno s trajnostnimi viri krme, da bi preprečili težave, kot je evtrofikacija voda, in spodbudili proizvodnjo izdelkov višje kakovosti z izpopolnjenimi zdravstvenimi standardi in oblikovanjem visokih standardov za organsko ribogojstvo in dobro počutje živali ter visoko ravnjo varstva potrošnikov; poudarja, da je treba vključiti spodbude za organsko ribogojstvo in si prizadevati za večjo učinkovitost ribogojnic;

| 108. | meni, da je ribogojstvo sestavni del SRP, ki dopolnjuje ribolovni podsektor, zlasti na področju zagotavljanja preskrbe s hrano, zaposljivosti in obnavljanja staležev, še posebej najbolj čezmerno izkoriščanih vrst v naravi; |
| --- | --- |

108.

meni, da je ribogojstvo sestavni del SRP, ki dopolnjuje ribolovni podsektor, zlasti na področju zagotavljanja preskrbe s hrano, zaposljivosti in obnavljanja staležev, še posebej najbolj čezmerno izkoriščanih vrst v naravi;

| 109. | meni, da je treba podpreti naložbe v nove tehnologije na področju ribogojstva, med drugim v intenzivne sisteme, ki omogočajo recikliranje vode, v priobalno morsko in sladkovodno ribogojstvo ter v raziskave na področju gojenja novih vrst ekonomskega pomena in proizvodnje krme z manjšim vplivom na okolje, pri čemer je treba prednostno podpreti izboljšanje okoljske trajnosti; priznava obsežni potencial priobalnega ribogojstva ter poziva Komisijo, naj preuči posebne mehanizme, s katerimi bi podprli razvoj takega priobalnega morskega ribogojstva; |
| --- | --- |

109.

meni, da je treba podpreti naložbe v nove tehnologije na področju ribogojstva, med drugim v intenzivne sisteme, ki omogočajo recikliranje vode, v priobalno morsko in sladkovodno ribogojstvo ter v raziskave na področju gojenja novih vrst ekonomskega pomena in proizvodnje krme z manjšim vplivom na okolje, pri čemer je treba prednostno podpreti izboljšanje okoljske trajnosti; priznava obsežni potencial priobalnega ribogojstva ter poziva Komisijo, naj preuči posebne mehanizme, s katerimi bi podprli razvoj takega priobalnega morskega ribogojstva;

| 110. | meni, da je treba uvesti predpise za vzpostavitev dobre tržne prakse (preverjanje kakovosti proizvodov, varstvo potrošnikov, carine) ter poštene konkurence pri ribiških proizvodih iz tretjih držav, razen pri proizvodih, za katere veljajo predpisi iz sporazumov EU s tretjimi stranmi; |
| --- | --- |

110.

meni, da je treba uvesti predpise za vzpostavitev dobre tržne prakse (preverjanje kakovosti proizvodov, varstvo potrošnikov, carine) ter poštene konkurence pri ribiških proizvodih iz tretjih držav, razen pri proizvodih, za katere veljajo predpisi iz sporazumov EU s tretjimi stranmi;

| 111. | meni, da je treba v primeru biološkega mirovanja flote zaradi obnovitve staležev rib upoštevati tudi konzervno industrijo, ko ni nadomestnih virov preskrbe z vrstami, za katere veljajo ti ukrepi; |
| --- | --- |

111.

meni, da je treba v primeru biološkega mirovanja flote zaradi obnovitve staležev rib upoštevati tudi konzervno industrijo, ko ni nadomestnih virov preskrbe z vrstami, za katere veljajo ti ukrepi;

| 112. | poziva Komisijo, naj Svetu in Evropskemu parlamentu predloži predloge, ki bodo spodbujali iskanje novih ribogojskih vrst, zlasti rastlinojedih, ki bodo visoke kakovosti in bodo imele dodano vrednost, ter raziskave in izmenjavo dobrih praks na ravni Skupnosti v zvezi s temi vrstami in z njimi povezanimi proizvodnimi in tržnimi metodami, da bi ustrezno odgovorili na okoljska vprašanja in jim zagotovili konkurenčnejši položaj glede na druga nova živila; |
| --- | --- |

112.

poziva Komisijo, naj Svetu in Evropskemu parlamentu predloži predloge, ki bodo spodbujali iskanje novih ribogojskih vrst, zlasti rastlinojedih, ki bodo visoke kakovosti in bodo imele dodano vrednost, ter raziskave in izmenjavo dobrih praks na ravni Skupnosti v zvezi s temi vrstami in z njimi povezanimi proizvodnimi in tržnimi metodami, da bi ustrezno odgovorili na okoljska vprašanja in jim zagotovili konkurenčnejši položaj glede na druga nova živila;

| 113. | poudarja, da je pomembno financirati nosilce dejavnosti ribogojstva ne glede na njihovo velikost, glavno merilo pa bi moral biti njihov prispevek k socialnemu in gospodarskemu razvoju obalnega življenja; |
| --- | --- |

113.

poudarja, da je pomembno financirati nosilce dejavnosti ribogojstva ne glede na njihovo velikost, glavno merilo pa bi moral biti njihov prispevek k socialnemu in gospodarskemu razvoju obalnega življenja;

Trgi in trženje rib

| 114. | ponavlja pritožbe, ki jih je sektor izrazil o povezanosti reforme skupne ureditve trga za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva s procesom reforme SRP – v nasprotju s tem, kar se je zgodilo s politiko za nadzor ribištva –, kar bo verjetno pomenilo, da bodo morali proizvajalci Skupnosti počakati do leta 2013, da bodo dobili nov okvir, ki jim bo pomagal povečati donosnost njihove dejavnosti; upa, da bo sporočilo Komisije o prihodnosti sedanje skupne ureditve trga predstavljeno čim prej; |
| --- | --- |

114.

ponavlja pritožbe, ki jih je sektor izrazil o povezanosti reforme skupne ureditve trga za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva s procesom reforme SRP – v nasprotju s tem, kar se je zgodilo s politiko za nadzor ribištva –, kar bo verjetno pomenilo, da bodo morali proizvajalci Skupnosti počakati do leta 2013, da bodo dobili nov okvir, ki jim bo pomagal povečati donosnost njihove dejavnosti; upa, da bo sporočilo Komisije o prihodnosti sedanje skupne ureditve trga predstavljeno čim prej;

| 115. | meni, da bi bilo treba nujno opraviti daljnosežen pregled skupne ureditve trga za ribiške proizvode, da bi povečali njen prispevek k zagotavljanju prihodkov v sektorju, stabilnosti trgov, izboljšanju trženja ribiških proizvodov in povečanju ustvarjene dodane vrednosti; |
| --- | --- |

115.

meni, da bi bilo treba nujno opraviti daljnosežen pregled skupne ureditve trga za ribiške proizvode, da bi povečali njen prispevek k zagotavljanju prihodkov v sektorju, stabilnosti trgov, izboljšanju trženja ribiških proizvodov in povečanju ustvarjene dodane vrednosti;

| 116. | poudarja, da je treba vzpostaviti mehanizme za spodbujanje koncentracije ponudbe, zlasti z ustanavljanjem in krepitvijo organizacij proizvajalcev; |
| --- | --- |

116.

poudarja, da je treba vzpostaviti mehanizme za spodbujanje koncentracije ponudbe, zlasti z ustanavljanjem in krepitvijo organizacij proizvajalcev;

| 117. | poleg tega poziva k pripravi študije s podrobno analizo splošnega stanja glede koncentracije povpraševanja na trgu ribiških proizvodov, ki bi preverila, ali obstajajo tržne strategije, ki bi utegnile kršiti konkurenčna pravila in znižati cene za večino vrst; |
| --- | --- |

117.

poleg tega poziva k pripravi študije s podrobno analizo splošnega stanja glede koncentracije povpraševanja na trgu ribiških proizvodov, ki bi preverila, ali obstajajo tržne strategije, ki bi utegnile kršiti konkurenčna pravila in znižati cene za večino vrst;

| 118. | meni, da je treba vzpostaviti mehanizme za posredovanje na trgu, zlasti pri ribištvu, kjer se uporablja model upravljanja, ki temelji na načelu prenosljivih ribolovnih pravic, da bi preprečili njihovo pretirano koncentracijo pri majhnem številu izvajalcev (varnostne klavzule), saj bi takšen položaj znotraj neke države članice lahko ogrozil preživetje njene flote malih ribičev, v primeru več držav članic pa bi bila lahko ogrožena trajnost sektorja v nekaterih od teh držav; |
| --- | --- |

118.

meni, da je treba vzpostaviti mehanizme za posredovanje na trgu, zlasti pri ribištvu, kjer se uporablja model upravljanja, ki temelji na načelu prenosljivih ribolovnih pravic, da bi preprečili njihovo pretirano koncentracijo pri majhnem številu izvajalcev (varnostne klavzule), saj bi takšen položaj znotraj neke države članice lahko ogrozil preživetje njene flote malih ribičev, v primeru več držav članic pa bi bila lahko ogrožena trajnost sektorja v nekaterih od teh držav;

| 119. | hkrati zahteva, da Komisija v svojih prihodnjih načrtih za obnovo in upravljanje analizira mogoče vplive in posledice na evropskem trgu, ki bi jih imelo zmanjšanje ulova in posledičen uvoz nadomestkov iz tretjih držav, ki bi pokrili pomanjkanje na trgu; |
| --- | --- |

119.

hkrati zahteva, da Komisija v svojih prihodnjih načrtih za obnovo in upravljanje analizira mogoče vplive in posledice na evropskem trgu, ki bi jih imelo zmanjšanje ulova in posledičen uvoz nadomestkov iz tretjih držav, ki bi pokrili pomanjkanje na trgu;

| 120. | poudarja, da je treba zagotoviti skladnost skupne trgovinske politike s cilji SRP, da bi preprečili, da bi novo popuščanje EU (večstransko, regionalno ali dvostransko) glede zunanje tarifne in netarifne zaščite za ribiške proizvode ali proizvode iz ribogojstva, izničilo ali ogrozilo prizadevanja za zagotovitev dovolj donosnih trgov za proizvode Skupnosti; |
| --- | --- |

120.

poudarja, da je treba zagotoviti skladnost skupne trgovinske politike s cilji SRP, da bi preprečili, da bi novo popuščanje EU (večstransko, regionalno ali dvostransko) glede zunanje tarifne in netarifne zaščite za ribiške proizvode ali proizvode iz ribogojstva, izničilo ali ogrozilo prizadevanja za zagotovitev dovolj donosnih trgov za proizvode Skupnosti;

| 121. | meni, da bi bilo treba narediti vse, da bi pri preskrbi EU z ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva preprečili njeno še večjo odvisnost od uvoza iz tretjih držav; |
| --- | --- |

121.

meni, da bi bilo treba narediti vse, da bi pri preskrbi EU z ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva preprečili njeno še večjo odvisnost od uvoza iz tretjih držav;

| 122. | meni, da mora EU zagotoviti zunanjo promocijo ribiških proizvodov Skupnosti, kot so konzerve in proizvodi iz ribogojstva, zlasti s promocijo njihovega certificiranja in financiranjem njihove predstavitve na mednarodnih tekmovanjih in sejmih; |
| --- | --- |

122.

meni, da mora EU zagotoviti zunanjo promocijo ribiških proizvodov Skupnosti, kot so konzerve in proizvodi iz ribogojstva, zlasti s promocijo njihovega certificiranja in financiranjem njihove predstavitve na mednarodnih tekmovanjih in sejmih;

Zunanji odnosi

| 123. | meni, da bi moral zunanje ukrepe SRP voditi cilj zaščititi interese ribištva Skupnosti v skladu z zunanjo politiko EU; |
| --- | --- |

123.

meni, da bi moral zunanje ukrepe SRP voditi cilj zaščititi interese ribištva Skupnosti v skladu z zunanjo politiko EU;

| 124. | vztraja, da bi morala biti Skupnost bolj navzoča v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva, Organizaciji Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, Organizaciji združenih narodov in drugih mednarodnih organizacijah, da bi spodbujala trajnostno upravljanje mednarodnega ribištva, boj proti nezakonitemu ribolovu, zagotavljala večjo zaščito morskih ekosistemov in prihodnost ribiških dejavnosti; |
| --- | --- |

124.

vztraja, da bi morala biti Skupnost bolj navzoča v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva, Organizaciji Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, Organizaciji združenih narodov in drugih mednarodnih organizacijah, da bi spodbujala trajnostno upravljanje mednarodnega ribištva, boj proti nezakonitemu ribolovu, zagotavljala večjo zaščito morskih ekosistemov in prihodnost ribiških dejavnosti;

| 125. | vztraja, da je treba vzpostaviti mehanizme za promocijo ribiških proizvodov iz okoljsko trajnostnih in socialno pravičnih virov v in zunaj EU; |
| --- | --- |

125.

vztraja, da je treba vzpostaviti mehanizme za promocijo ribiških proizvodov iz okoljsko trajnostnih in socialno pravičnih virov v in zunaj EU;

| 126. | vztraja, da bi EU morala, kakor je določeno v Konvenciji Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, sprejeti dostop do ribjih staležev v vodah tretje države le, če je bilo znanstveno dokazano, da ribiči tretje države ne morejo naloviti presežka in da je ta presežek mogoče trajnostno loviti ob spoštovanju vsaj enakih standardov, kot veljajo v EU (selektivnost pri orodju itd); |
| --- | --- |

126.

vztraja, da bi EU morala, kakor je določeno v Konvenciji Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, sprejeti dostop do ribjih staležev v vodah tretje države le, če je bilo znanstveno dokazano, da ribiči tretje države ne morejo naloviti presežka in da je ta presežek mogoče trajnostno loviti ob spoštovanju vsaj enakih standardov, kot veljajo v EU (selektivnost pri orodju itd);

| 127. | vztraja, da je potrebna splošna ocena novih sporazumov s tretjimi državami o ribolovu po merilih, ki jih določi Evropski parlament; meni, da bi moral biti namen teh meril ravnovesje med ekonomskimi interesi in spodbujanjem trajnostnega ribištva, ob krepitvi zmogljivosti naših partnerjev za zagotavljanje trajnostnega ribolova v njihovih vodah, kar prispeva k boljšemu upravljanju ribiškega sektorja zunaj EU, ob povečanju lokalne zaposlenosti v sektorju in ohranjanju verodostojnosti Evropske unije kot svetovne zagovornice človekovih pravic in demokracije v skladu z zunanjo politiko EU; |
| --- | --- |

127.

vztraja, da je potrebna splošna ocena novih sporazumov s tretjimi državami o ribolovu po merilih, ki jih določi Evropski parlament; meni, da bi moral biti namen teh meril ravnovesje med ekonomskimi interesi in spodbujanjem trajnostnega ribištva, ob krepitvi zmogljivosti naših partnerjev za zagotavljanje trajnostnega ribolova v njihovih vodah, kar prispeva k boljšemu upravljanju ribiškega sektorja zunaj EU, ob povečanju lokalne zaposlenosti v sektorju in ohranjanju verodostojnosti Evropske unije kot svetovne zagovornice človekovih pravic in demokracije v skladu z zunanjo politiko EU;

| 128. | poleg tega poziva, naj se pri ureditvi finančnih nadomestil v sporazumih o partnerstvu v ribiškem sektorju zaradi večje proračunske preglednosti jasno razlikuje med trgovinskim delom in delom, ki zadeva razvojno sodelovanje s tretjimi državami na področju ribištva; |
| --- | --- |

128.

poleg tega poziva, naj se pri ureditvi finančnih nadomestil v sporazumih o partnerstvu v ribiškem sektorju zaradi večje proračunske preglednosti jasno razlikuje med trgovinskim delom in delom, ki zadeva razvojno sodelovanje s tretjimi državami na področju ribištva;

| 129. | meni, da bi morali sporazumi o partnerstvu v tretjih državah prispevati k ustvarjanju novih delovnih mest, zmanjšanju revščine, razvoju infrastrukture za pomoč sektorju (ribiška pristanišča, infrastruktura za skladiščenje in predelavo rib itd.) in tako zmanjšati število priseljencev v EU; |
| --- | --- |

129.

meni, da bi morali sporazumi o partnerstvu v tretjih državah prispevati k ustvarjanju novih delovnih mest, zmanjšanju revščine, razvoju infrastrukture za pomoč sektorju (ribiška pristanišča, infrastruktura za skladiščenje in predelavo rib itd.) in tako zmanjšati število priseljencev v EU;

| 130. | meni, da bi bilo treba finančna nadomestila, dodeljena v skladu s sporazumi o ribolovu s tretjimi državami, uporabiti za spodbujanje in razvoj ribiškega sektorja v teh državah, bodisi z obvezno usmeritvijo finančnih sredstev v izgradnjo infrastrukture (ribiška pristanišča, skladišča, obrati za predelavo rib itd.) bodisi z dodeljevanjem operativnih sredstev (plovila, orodje itd.), da bi omogočili odgovorno in trajnostno izvajanje ribolovne dejavnosti; |
| --- | --- |

130.

meni, da bi bilo treba finančna nadomestila, dodeljena v skladu s sporazumi o ribolovu s tretjimi državami, uporabiti za spodbujanje in razvoj ribiškega sektorja v teh državah, bodisi z obvezno usmeritvijo finančnih sredstev v izgradnjo infrastrukture (ribiška pristanišča, skladišča, obrati za predelavo rib itd.) bodisi z dodeljevanjem operativnih sredstev (plovila, orodje itd.), da bi omogočili odgovorno in trajnostno izvajanje ribolovne dejavnosti;

| 131. | je prepričan, da se je o sporazumih o partnerstvu v ribiškem sektorju treba pogajati na zanesljivi znanstveni podlagi, in meni, da je treba za potreben napredek v postopek pogajanj vključiti vse tehnične ukrepe in znatno izboljšati mehanizme za izvajanje določb iz sporazuma; |
| --- | --- |

131.

je prepričan, da se je o sporazumih o partnerstvu v ribiškem sektorju treba pogajati na zanesljivi znanstveni podlagi, in meni, da je treba za potreben napredek v postopek pogajanj vključiti vse tehnične ukrepe in znatno izboljšati mehanizme za izvajanje določb iz sporazuma;

| 132. | poziva, da se je treba med pogajanji posvetovati s prizadetim sektorjem in da naj regionalni svetovalni svet za floto dolge plovbe sodeluje kot opazovalec v skupnih odborih, predvidenih v sporazumih; |
| --- | --- |

132.

poziva, da se je treba med pogajanji posvetovati s prizadetim sektorjem in da naj regionalni svetovalni svet za floto dolge plovbe sodeluje kot opazovalec v skupnih odborih, predvidenih v sporazumih;

| 133. | meni, da je treba zaradi čedalje kompleksnejših razmer, potrebe po učinkovitejšem spremljanju izvajanja sporazumov in vse večjega števila nalog, potrebnih za ustrezno sodelovanje v regionalnih ribiških organizacijah, povečati človeške in materialne virov v GD MARE, ter da bi bilo treba preučiti možnosti za decentralizacijo izvršnega upravljanja pod okrilje držav članic; |
| --- | --- |

133.

meni, da je treba zaradi čedalje kompleksnejših razmer, potrebe po učinkovitejšem spremljanju izvajanja sporazumov in vse večjega števila nalog, potrebnih za ustrezno sodelovanje v regionalnih ribiških organizacijah, povečati človeške in materialne virov v GD MARE, ter da bi bilo treba preučiti možnosti za decentralizacijo izvršnega upravljanja pod okrilje držav članic;

Celostna pomorska politika

| 134. | meni da SRP zahteva globalen pristop k upravljanju ribolovnih virov in mora biti usklajena z okoljsko in razvojno politiko ter celostno pomorsko politiko; |
| --- | --- |

134.

meni da SRP zahteva globalen pristop k upravljanju ribolovnih virov in mora biti usklajena z okoljsko in razvojno politiko ter celostno pomorsko politiko;

| 135. | meni, da je Evropska komisija sprejela dobro odločitev, ko je celostno pomorsko politiko uvrstila med prednostne naloge, in poudarja, da novi ekosistemski pristop uveljavlja neposredno prednostno povezavo med SRP in celostno pomorsko politiko; |
| --- | --- |

135.

meni, da je Evropska komisija sprejela dobro odločitev, ko je celostno pomorsko politiko uvrstila med prednostne naloge, in poudarja, da novi ekosistemski pristop uveljavlja neposredno prednostno povezavo med SRP in celostno pomorsko politiko;

| 136. | meni, da bi morala biti ribolovna dejavnost ustrezno vključena v širši okvir pomorskih dejavnosti, kot so pomorski promet, navtični turizem, vetrne elektrarne na morju in ribogojstvo, in v njem strukturirana ter vključena v grozde pomorskih dejavnosti; |
| --- | --- |

136.

meni, da bi morala biti ribolovna dejavnost ustrezno vključena v širši okvir pomorskih dejavnosti, kot so pomorski promet, navtični turizem, vetrne elektrarne na morju in ribogojstvo, in v njem strukturirana ter vključena v grozde pomorskih dejavnosti;

| 137. | poudarja, da je ribolov ena od gospodarskih dejavnosti, ki najbolj vplivajo na ekosisteme, saj iz njih pridobi ogromne vire, ter da je dejavnost, na katero imajo druge dejavnosti v teh ekosistemih, kot so turizem, pomorski promet, razvoj obalnih mest, največji vpliv; |
| --- | --- |

137.

poudarja, da je ribolov ena od gospodarskih dejavnosti, ki najbolj vplivajo na ekosisteme, saj iz njih pridobi ogromne vire, ter da je dejavnost, na katero imajo druge dejavnosti v teh ekosistemih, kot so turizem, pomorski promet, razvoj obalnih mest, največji vpliv;

| 138. | je prepričan, da je za resnično vključitev SRP v celostno pomorsko politiko potrebna politična volja in da so nacionalni, regionalni in lokalni ribiški organi pripravljeni sprejeti potrebne obveze; poudarja, da SRP ob upoštevanju svojih lastnih ciljev in priznavanju potrebe po primerni povezavi med različnimi politikami, ki vplivajo na morsko okolje, ne sme biti podrejena drugim politikam Skupnosti, ki so bile doslej opredeljene; v nasprotju s tem meni, da morajo te politike ščititi in vključevati cilje ribiške politike; |
| --- | --- |

138.

je prepričan, da je za resnično vključitev SRP v celostno pomorsko politiko potrebna politična volja in da so nacionalni, regionalni in lokalni ribiški organi pripravljeni sprejeti potrebne obveze; poudarja, da SRP ob upoštevanju svojih lastnih ciljev in priznavanju potrebe po primerni povezavi med različnimi politikami, ki vplivajo na morsko okolje, ne sme biti podrejena drugim politikam Skupnosti, ki so bile doslej opredeljene; v nasprotju s tem meni, da morajo te politike ščititi in vključevati cilje ribiške politike;

| 139. | poudarja, da je treba nameniti ustrezna finančna sredstva za celostno evropsko pomorsko politiko, in opozarja na načelo, da je treba novim prednostnim nalogam dodeliti ustrezna nova finančna sredstva; zavrača stališče, da bi se morala celostna pomorska politika financirati iz Evropskega sklada za ribištvo; |
| --- | --- |

139.

poudarja, da je treba nameniti ustrezna finančna sredstva za celostno evropsko pomorsko politiko, in opozarja na načelo, da je treba novim prednostnim nalogam dodeliti ustrezna nova finančna sredstva; zavrača stališče, da bi se morala celostna pomorska politika financirati iz Evropskega sklada za ribištvo;

| 140. | meni, da bi moralo evropsko pomorsko prostorsko načrtovanje potekati sistematično, da bi se vzpostavila biogeografska območja za zaščito najobčutljivejših morskih ekosistemov; v zvezi s tem poudarja, da se mali ribolov, morsko ribogojstvo in sektor morskih sadežev večinoma izvajajo v najbolj občutljivih ekosistemih v bližini obale, in so torej medsebojni vplivi še bolj neposredni in takojšnji; |
| --- | --- |

140.

meni, da bi moralo evropsko pomorsko prostorsko načrtovanje potekati sistematično, da bi se vzpostavila biogeografska območja za zaščito najobčutljivejših morskih ekosistemov; v zvezi s tem poudarja, da se mali ribolov, morsko ribogojstvo in sektor morskih sadežev večinoma izvajajo v najbolj občutljivih ekosistemih v bližini obale, in so torej medsebojni vplivi še bolj neposredni in takojšnji;

| 141. | ugotavlja, da Komisija v zeleni knjigi priznava, da se je režim 12 navtičnih milj na splošno dobro obnesel ter da je torej med redkimi sorazmerno uspešnimi področji SRP prav področje, na katerem imajo države članice nadzor; zato poziva, da mora biti to načelo stalno; |
| --- | --- |

141.

ugotavlja, da Komisija v zeleni knjigi priznava, da se je režim 12 navtičnih milj na splošno dobro obnesel ter da je torej med redkimi sorazmerno uspešnimi področji SRP prav področje, na katerem imajo države članice nadzor; zato poziva, da mora biti to načelo stalno;

*

* *

| 142. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru regij in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Svetovalnemu odboru za ribištvo in ribogojstvo, regionalnim svetovalnim svetom, Znanstvenemu, tehničnemu in ekonomskemu odboru za ribištvo, Odboru za sektorski socialni dialog na področju morskega ribolova ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

142.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru regij in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Svetovalnemu odboru za ribištvo in ribogojstvo, regionalnim svetovalnim svetom, Znanstvenemu, tehničnemu in ekonomskemu odboru za ribištvo, Odboru za sektorski socialni dialog na področju morskega ribolova ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

(2)  UL C 271 E, 7.11.2002, str. 67.

(3)  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0009.

(5)  UL C 247 E, 15.10.2009, str. 1.

(6)  UL C 187 E, 24.7.2008, str. 228.

(7)  UL C 68 E, 21.3.2009, str. 26.

(8)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0317.

(9)  UL C 305 E, 14.12.2006, str. 155.

(10)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0065.

(11)  UL C 157 E, 6.7.2006, str. 324.

(12)  UL C 300 E, 9.12.2006, str. 504.

(13)  UL C 286 E, 23.11.2006, str. 519.

(14)  UL C 306 E, 15.12.2006, str. 417.

(15)  UL L 286, 29.10.2008, str. 1.

(16)  UL L 286, 29.10.2008, str. 33.

(17)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1

(18)  UL C 304 E, 1.12.2005, str. 258.

(19)  UL C 287 E, 29.11.2007, str. 502.

(20)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0245.

(21)  UL C 247 E, 15.10.2009, str. 87.

(22)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0255.

(23)  UL C 305 E, 18.12.2008, str. 271.

(24)  UL C 305 E, 14.12. 2006, str. 233.

(25)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0373.

(26)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 531.

(27)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0382.

(28)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0042.

(29)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0089.

(30)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0583.

---

| 21.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 348/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 348/37

---

Četrtek, 25. februar 2010Prevoz konj za zakol v EU

P7_TA(2010)0040

Izjava Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2010 o prevozu konj za zakol v Evropski uniji

2010/C 348 E/05

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 123 Poslovnika,

| A. | ker se v Evropsko unijo in po njej vsako leto na nepotrebno dolgih razdaljah in v nehumanih razmerah prepelje približno 100 000 konj za zakol, |
| --- | --- |

A.

ker se v Evropsko unijo in po njej vsako leto na nepotrebno dolgih razdaljah in v nehumanih razmerah prepelje približno 100 000 konj za zakol,

| B. | ker obstajajo dobro dokumentirani dokazi, da se konji prevažajo na dolge razdalje, kar zaradi neustrezne veljavne zakonodaje povzroča vrsto težav v zvezi z njihovim dobrim počutjem, kot so hude poškodbe, bolezni, izčrpanost in dehidracija, |
| --- | --- |

B.

ker obstajajo dobro dokumentirani dokazi, da se konji prevažajo na dolge razdalje, kar zaradi neustrezne veljavne zakonodaje povzroča vrsto težav v zvezi z njihovim dobrim počutjem, kot so hude poškodbe, bolezni, izčrpanost in dehidracija,

| C. | ker obstajajo trdni dokazi, da se Uredba Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim, ne izvaja dosledno, |
| --- | --- |

C.

ker obstajajo trdni dokazi, da se Uredba Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim, ne izvaja dosledno,

| D. | ker Komisija opravlja revizijo Uredbe Sveta (ES) 1/2005, |
| --- | --- |

D.

ker Komisija opravlja revizijo Uredbe Sveta (ES) 1/2005,

| 1. | je seznanjen s peticijo organizacije World Horse Welfare o prevozu konj za zakol v Evropi na dolge razdalje; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s peticijo organizacije World Horse Welfare o prevozu konj za zakol v Evropi na dolge razdalje;

| 2. | poziva Komisijo in države članice, naj pri reviziji Uredbe Sveta (ES) 1/2005 učinkovito pregledajo dokazno gradivo organizacije World Horse Welfare; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo in države članice, naj pri reviziji Uredbe Sveta (ES) 1/2005 učinkovito pregledajo dokazno gradivo organizacije World Horse Welfare;

| 3. | poziva države članice in Evropsko komisijo, naj dosledno izvajajo Uredbo Sveta (ES) 1/2005; |
| --- | --- |

3.

poziva države članice in Evropsko komisijo, naj dosledno izvajajo Uredbo Sveta (ES) 1/2005;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to pisno izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Svetu, Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to pisno izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Svetu, Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 1 k zapisniku z dne 25. februarja 2010 (P7_PV(2010)02-25(ANN1)).

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

Četrtek, 25. februar 2010

| 21.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 348/38 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 348/38

---

Četrtek, 25. februar 2010Investicijski projekti na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji ***I

P7_TA(2010)0034

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2010 o predlogu uredbe Sveta o obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski skupnosti in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 736/96 (KOM(2009)0361 – C7-0125/2009 – 2009/0106(COD))

2010/C 348 E/06

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0361),

ob upoštevanju Svetovega posvetovanja s Parlamentom (C7-0125/2009),

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

ob upoštevanju člena 294(3) ter člena 194(1) in (2) Pogodbe o delovanju EU,

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

ob upoštevanju členov 55 in 37 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0016/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

Četrtek, 25. februar 2010P7_TC1-COD(2009)0106

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o obveščanju Komisije o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v Evropski uniji in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 736/96

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o
  delovanju
  Evropske
  unije in
  zlasti člena 284194
  (1) in (2)
  Pogodbe,

▐

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uvedba skupne energetske politike,
  ki temelji na solidarnosti in
  katere namen je zagotoviti oskrbo Unije z energijo, prehod na
  energetsko zelo učinkovito gospodarstvo
  in delovanje konkurenčnih energetskih trgov,
  ki temeljijo na solidarnosti in na pošteni konkurenci v okviru notranjega trga,
  je cilj, ki si ga je Unija sama zastavila. |
| --- | --- |

(1)

Uvedba skupne energetske politike,
  ki temelji na solidarnosti in
  katere namen je zagotoviti oskrbo Unije z energijo, prehod na
  energetsko zelo učinkovito gospodarstvo
  in delovanje konkurenčnih energetskih trgov,
  ki temeljijo na solidarnosti in na pošteni konkurenci v okviru notranjega trga,
  je cilj, ki si ga je Unija sama zastavila.

| (2) | Osnovni pogoj za oblikovanje evropske energetske
  politike je dobiti celovito sliko razvoja investiranja v energetsko infrastrukturo v Uniji.
  Komisiji
  bi morala omogočiti, da opravi potrebne primerjave in ocenjevanja ali
  predlaga
  relevantne ukrepe na podlagi ustreznih številskih podatkov in analiz, zlasti glede prihodnjega ravnotežja med ponudbo in povpraševanjem na področju energije.
  Ukrepi, ki se predlagajo ali uvedejo na ravni Unije, bi morali biti nevtralni in ne bi smeli posegati v delovanje trga. |
| --- | --- |

(2)

Osnovni pogoj za oblikovanje evropske energetske
  politike je dobiti celovito sliko razvoja investiranja v energetsko infrastrukturo v Uniji.
  Komisiji
  bi morala omogočiti, da opravi potrebne primerjave in ocenjevanja ali
  predlaga
  relevantne ukrepe na podlagi ustreznih številskih podatkov in analiz, zlasti glede prihodnjega ravnotežja med ponudbo in povpraševanjem na področju energije.
  Ukrepi, ki se predlagajo ali uvedejo na ravni Unije, bi morali biti nevtralni in ne bi smeli posegati v delovanje trga.

| (3) | Razmere na področju energetike v
  Uniji
  in izven nje so se v zadnjih letih bistveno spremenile, zato so postale naložbe v energetsko infrastrukturo
  ključno vprašanje, ki ga je treba rešiti, da se zagotovi energetska varnost Unije, zlasti z energetsko učinkovitostjo in prihranki energije, opredelitvijo morebitnih vrzeli v prihodnosti in/ali presežki pri oskrbi z energijo ter zagotavljanjem redne oskrbe Unije z energijo in nemotenim delovanjem
  notranjega trga in
  prehodom
  na
  energetsko zelo učinkovit
  sistem, ki ga je
  Unija
  začela. |
| --- | --- |

(3)

Razmere na področju energetike v
  Uniji
  in izven nje so se v zadnjih letih bistveno spremenile, zato so postale naložbe v energetsko infrastrukturo
  ključno vprašanje, ki ga je treba rešiti, da se zagotovi energetska varnost Unije, zlasti z energetsko učinkovitostjo in prihranki energije, opredelitvijo morebitnih vrzeli v prihodnosti in/ali presežki pri oskrbi z energijo ter zagotavljanjem redne oskrbe Unije z energijo in nemotenim delovanjem
  notranjega trga in
  prehodom
  na
  energetsko zelo učinkovit
  sistem, ki ga je
  Unija
  začela.

| (4) | Nove razmere na področju energetike zahtevajo znatno investiranje v vse infrastrukture,
  zlasti
  v ▐ sektorjih
  energije iz obnovljivih virov in energetske učinkovitosti,
  ter razvoj novih vrst infrastrukture in novih tehnologij, ki jih bo trg sprejel. Liberalizacija energetskega sektorja in nadaljnja integracija notranjega trga zagotavljata nosilcem gospodarske dejavnosti pomembnejšo vlogo pri investiranju, hkrati pa bodo nove zahteve politike, na primer cilji na področju zmesi goriv, spremenile politike držav članic glede nove in/ali posodobljene energetske infrastrukture. |
| --- | --- |

(4)

Nove razmere na področju energetike zahtevajo znatno investiranje v vse infrastrukture,
  zlasti
  v ▐ sektorjih
  energije iz obnovljivih virov in energetske učinkovitosti,
  ter razvoj novih vrst infrastrukture in novih tehnologij, ki jih bo trg sprejel. Liberalizacija energetskega sektorja in nadaljnja integracija notranjega trga zagotavljata nosilcem gospodarske dejavnosti pomembnejšo vlogo pri investiranju, hkrati pa bodo nove zahteve politike, na primer cilji na področju zmesi goriv, spremenile politike držav članic glede nove in/ali posodobljene energetske infrastrukture.

| (5) | Zato bi morale države članice vedno upoštevati zmanjšanje porabe energije v skladu s ciljem EU glede energetske učinkovitosti, ki predvideva 20-odstotno zmanjšanje kot stroškovno najučinkovitejši način za dosego cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, ter izboljšati in nadgraditi obstoječe infrastrukture, preden bodo financirale novo infrastrukturo. Projekti za naložbe v energetsko infrastrukturo bi morali biti popolnoma usklajeni s ciljem, naj bo do leta 2020 vsaj 20 odstotkov energije pridobljene iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(5)

Zato bi morale države članice vedno upoštevati zmanjšanje porabe energije v skladu s ciljem EU glede energetske učinkovitosti, ki predvideva 20-odstotno zmanjšanje kot stroškovno najučinkovitejši način za dosego cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, ter izboljšati in nadgraditi obstoječe infrastrukture, preden bodo financirale novo infrastrukturo. Projekti za naložbe v energetsko infrastrukturo bi morali biti popolnoma usklajeni s ciljem, naj bo do leta 2020 vsaj 20 odstotkov energije pridobljene iz obnovljivih virov.

| (6) | Glede na nove cilje
  energetske
  politike in dogajanja na trgu bi bilo treba posvečati večjo pozornost
  prednostnemu
  investiranju v energetsko infrastrukturo v Uniji, zlasti z namenom predvidevanja problemov
  v zvezi z zanesljivostjo oskrbe z energetskimi viri
  , spodbujanja najboljših praks in vzpostavljanja večje preglednosti glede prihodnjega razvoja
  povezanih energetskih sistemov
  v Uniji. |
| --- | --- |

(6)

Glede na nove cilje
  energetske
  politike in dogajanja na trgu bi bilo treba posvečati večjo pozornost
  prednostnemu
  investiranju v energetsko infrastrukturo v Uniji, zlasti z namenom predvidevanja problemov
  v zvezi z zanesljivostjo oskrbe z energetskimi viri
  , spodbujanja najboljših praks in vzpostavljanja večje preglednosti glede prihodnjega razvoja
  povezanih energetskih sistemov
  v Uniji.

| (7) | Komisija in zlasti
  njen
  observatorij za energetski trg bi zato morala
  za zagotavljanje najpomembnejših investicij
  imeti na voljo natančne podatke in informacije o
  tekočih in prihodnjih
  investicijskih projektih, vključno s projekti
  delne
  opustitve obratovanja, za najpomembnejše komponente energetskega sistema Unije. |
| --- | --- |

(7)

Komisija in zlasti
  njen
  observatorij za energetski trg bi zato morala
  za zagotavljanje najpomembnejših investicij
  imeti na voljo natančne podatke in informacije o
  tekočih in prihodnjih
  investicijskih projektih, vključno s projekti
  delne
  opustitve obratovanja, za najpomembnejše komponente energetskega sistema Unije.

| (8) | Podatki in informacije o predvidljivih razvojnih gibanjih glede zmogljivosti proizvodnje, prevoza in skladiščenja ter o projektih v različnih energetskih sektorjih so pomembni za
  prihodnje investicije
  Unije. Zato je pomembno zagotoviti, da se Komisija
  in zlasti njen observatorij za energetski trg
  obvestita o investicijskih
  načrtih in
  projektih, na katerih se je delo že začelo ali pa se načrtuje, da se bo začelo v petih letih, in pri katerih obstaja namen opustitve obratovanja
  celotne obstoječe
  infrastrukture
  ali le njenega dela
  v treh letih.
  ▐ |
| --- | --- |

(8)

Podatki in informacije o predvidljivih razvojnih gibanjih glede zmogljivosti proizvodnje, prevoza in skladiščenja ter o projektih v različnih energetskih sektorjih so pomembni za
  prihodnje investicije
  Unije. Zato je pomembno zagotoviti, da se Komisija
  in zlasti njen observatorij za energetski trg
  obvestita o investicijskih
  načrtih in
  projektih, na katerih se je delo že začelo ali pa se načrtuje, da se bo začelo v petih letih, in pri katerih obstaja namen opustitve obratovanja
  celotne obstoječe
  infrastrukture
  ali le njenega dela
  v treh letih.

▐

| (9) | Da bi imela Komisija usklajeno mnenje o prihodnjih razvojnih gibanjih celotnega energetskega sektorja EU, je potreben usklajen poročevalni okvir za investicijske projekte, ki temelji na posodobljenih kategorijah za uradne podatke in informacije, ki jih morajo poslati države članice. |
| --- | --- |

(9)

Da bi imela Komisija usklajeno mnenje o prihodnjih razvojnih gibanjih celotnega energetskega sektorja EU, je potreben usklajen poročevalni okvir za investicijske projekte, ki temelji na posodobljenih kategorijah za uradne podatke in informacije, ki jih morajo poslati države članice.

| (10) | Informacije, ki jih bo v skladu s to uredbo pridobila Komisija, se lahko uporabijo za nadzor, koliko države članice ustrezajo okviru posebne zakonodaje EU, predvsem Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (2). |
| --- | --- |

(10)

Informacije, ki jih bo v skladu s to uredbo pridobila Komisija, se lahko uporabijo za nadzor, koliko države članice ustrezajo okviru posebne zakonodaje EU, predvsem Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (2).

| (11) | Države članice bi morale v ta namen sporočiti Komisiji podatke in informacije o investicijskih projektih
  za energetsko infrastrukturo
  , povezanih s proizvodnjo, skladiščenjem in prevozom nafte, ▐ plina,
  premoga, energije iz obnovljivih virov,
  električne energije,
  večjimi projekti daljinskega ogrevanja in hlajenja ter zajemanja, prevoza
  in
  skladiščenja
  ogljikovega dioksida, ki se načrtujejo na njihovem ozemlju ali tam že potekajo,
  vključno s povezavami s tretjimi državami
  . Zadevna podjetja bi morala imeti obveznost, da sporočijo državam članicam zadevne podatke in informacije,
  da bi Komisija lahko nadzorovala energetsko infrastrukturo EU. Države članice in Komisija bi morale imeti obveznost zagotoviti zaupnost podatkov, ki jih posredujejo podjetja
  . |
| --- | --- |

(11)

Države članice bi morale v ta namen sporočiti Komisiji podatke in informacije o investicijskih projektih
  za energetsko infrastrukturo
  , povezanih s proizvodnjo, skladiščenjem in prevozom nafte, ▐ plina,
  premoga, energije iz obnovljivih virov,
  električne energije,
  večjimi projekti daljinskega ogrevanja in hlajenja ter zajemanja, prevoza
  in
  skladiščenja
  ogljikovega dioksida, ki se načrtujejo na njihovem ozemlju ali tam že potekajo,
  vključno s povezavami s tretjimi državami
  . Zadevna podjetja bi morala imeti obveznost, da sporočijo državam članicam zadevne podatke in informacije,
  da bi Komisija lahko nadzorovala energetsko infrastrukturo EU. Države članice in Komisija bi morale imeti obveznost zagotoviti zaupnost podatkov, ki jih posredujejo podjetja
  .

| (12) | Glede na časovna predvidevanja glede investicijskih projektov v energetskem sektorju bi moralo poročanje vsaki dve leti zadoščati. |
| --- | --- |

(12)

Glede na časovna predvidevanja glede investicijskih projektov v energetskem sektorju bi moralo poročanje vsaki dve leti zadoščati.

| (13) | Z namenom izogniti se nesorazmerno velikemu upravnemu bremenu in kar najbolj zmanjšati stroške za države članice in podjetja, zlasti za mala in srednje velika podjetja, bi ta uredba morala omogočiti, da se države članice in podjetja izvzamejo iz obveznosti poročanja, pod pogojem, da se enakovredne
  in primerljive
  informacije dostavljajo Komisiji na podlagi zakonodaje za energetski sektor EU, ki so jo sprejele institucije Evropske unije in katere namen je doseči konkurenčne energetske trge EU, vzdržnost energetskega sistema EU in varnost oskrbe z energijo za Evropsko unijo.
  Izogniti se je torej treba podvajanju dolžnosti poročanja, določenih v tretjem paketu liberalizacije na področju energetike (Direktiva 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo (3), Direktiva 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom (4), Uredba (ES) št. 713/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (5), Uredba (ES) št. 714/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije (6) in Uredba (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (7). Komisija bi morala pojasniti uporabo te izjeme, da bi dejansko olajšali breme poročanja ter pojasnili vsebino, obliko in časovne roke pri obveznostih poročanja, osebe ali organe s temi obveznostmi ter odgovorne za upravljanje sistema poročanja. |
| --- | --- |

(13)

Z namenom izogniti se nesorazmerno velikemu upravnemu bremenu in kar najbolj zmanjšati stroške za države članice in podjetja, zlasti za mala in srednje velika podjetja, bi ta uredba morala omogočiti, da se države članice in podjetja izvzamejo iz obveznosti poročanja, pod pogojem, da se enakovredne
  in primerljive
  informacije dostavljajo Komisiji na podlagi zakonodaje za energetski sektor EU, ki so jo sprejele institucije Evropske unije in katere namen je doseči konkurenčne energetske trge EU, vzdržnost energetskega sistema EU in varnost oskrbe z energijo za Evropsko unijo.
  Izogniti se je torej treba podvajanju dolžnosti poročanja, določenih v tretjem paketu liberalizacije na področju energetike (Direktiva 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo (3), Direktiva 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom (4), Uredba (ES) št. 713/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (5), Uredba (ES) št. 714/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije (6) in Uredba (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (7). Komisija bi morala pojasniti uporabo te izjeme, da bi dejansko olajšali breme poročanja ter pojasnili vsebino, obliko in časovne roke pri obveznostih poročanja, osebe ali organe s temi obveznostmi ter odgovorne za upravljanje sistema poročanja.

| (14) | Države članice, njihovi pooblaščeni subjekti ali, kadar je to primerno, posebna telesa, ki imajo nalogo pripraviti investicijske načrte energetskega sektorja EU, zagotovijo kakovost, relevantnost, natančnost, jasnost, pravočasnost in usklajenost podatkov in informacij, ki jih sporočijo Komisiji, ob tem pa zagotavljajo zaupnost komercialno občutljivih podatkov in informacij. |
| --- | --- |

(14)

Države članice, njihovi pooblaščeni subjekti ali, kadar je to primerno, posebna telesa, ki imajo nalogo pripraviti investicijske načrte energetskega sektorja EU, zagotovijo kakovost, relevantnost, natančnost, jasnost, pravočasnost in usklajenost podatkov in informacij, ki jih sporočijo Komisiji, ob tem pa zagotavljajo zaupnost komercialno občutljivih podatkov in informacij.

| (15) | Da bi Komisija in zlasti njen observatorij za energetski trg zagotovila obdelavo podatkov ter preprostejšo in varno sporočanje podatkov, bi morala imeti možnost izvesti vse ustrezne ukrepe v ta namen, zlasti uporabiti integrirana orodja in postopke IT.
  Komisija bi morala zagotoviti, da ta sredstva informacijske tehnologije zagotavljajo zaupnost podatkov ali informacij, posredovanih Komisiji. |
| --- | --- |

(15)

Da bi Komisija in zlasti njen observatorij za energetski trg zagotovila obdelavo podatkov ter preprostejšo in varno sporočanje podatkov, bi morala imeti možnost izvesti vse ustrezne ukrepe v ta namen, zlasti uporabiti integrirana orodja in postopke IT.
  Komisija bi morala zagotoviti, da ta sredstva informacijske tehnologije zagotavljajo zaupnost podatkov ali informacij, posredovanih Komisiji.

| (16) | Varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jo izvajajo države članice, ureja Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (8), varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jo izvaja Komisija, pa ureja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (9). Ta uredba teh določb ne spreminja. |
| --- | --- |

(16)

Varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jo izvajajo države članice, ureja Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (8), varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jo izvaja Komisija, pa ureja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (9). Ta uredba teh določb ne spreminja.

| (17) | Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (10) in Direktiva 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju (11) urejata dostop do informacij o okolju. Ta uredba teh določb ne spreminja. |
| --- | --- |

(17)

Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (10) in Direktiva 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju (11) urejata dostop do informacij o okolju. Ta uredba teh določb ne spreminja.

| (18) | Komisija in zlasti
  njen
  observatorij za energetski trg bi morala zagotavljati redno in medsektorsko analizo strukturnega razvoja in perspektiv energetskega sistema Unije ter, kadar je primerno, bolj osredotočeno analizo nekaterih vidikov tega energetskega sistema; ta analiza bi morala
  dopolniti nacionalne pristope, razviti regionalne razsežnosti in
  zlasti prispevati k
  boljši energetski varnosti
  z določitvijo morebitnih infrastrukturnih in investicijskih vrzeli
  ter povezanih tveganj
  glede na dolgoročno ravnotežje ponudbe in povpraševanja pri energiji.
  Analiza bi morala prispevati tudi k stalni razpravi na ravni EU o potrebah po energetski infrastrukturi, zato jo je treba posredovati zainteresiranim stranem za razpravo. |
| --- | --- |

(18)

Komisija in zlasti
  njen
  observatorij za energetski trg bi morala zagotavljati redno in medsektorsko analizo strukturnega razvoja in perspektiv energetskega sistema Unije ter, kadar je primerno, bolj osredotočeno analizo nekaterih vidikov tega energetskega sistema; ta analiza bi morala
  dopolniti nacionalne pristope, razviti regionalne razsežnosti in
  zlasti prispevati k
  boljši energetski varnosti
  z določitvijo morebitnih infrastrukturnih in investicijskih vrzeli
  ter povezanih tveganj
  glede na dolgoročno ravnotežje ponudbe in povpraševanja pri energiji.
  Analiza bi morala prispevati tudi k stalni razpravi na ravni EU o potrebah po energetski infrastrukturi, zato jo je treba posredovati zainteresiranim stranem za razpravo.

| (19) | Mala in srednja podjetja bi morala biti sposobna izkoristiti spremljanje in poročanje o energetskih investicijskih projektih iz te uredbe, prek katerih bodo zbrani podatki objavljeni in bodo dolgoročno prispevali k novim in bolje usklajenim investicijskim trendom. |
| --- | --- |

(19)

Mala in srednja podjetja bi morala biti sposobna izkoristiti spremljanje in poročanje o energetskih investicijskih projektih iz te uredbe, prek katerih bodo zbrani podatki objavljeni in bodo dolgoročno prispevali k novim in bolje usklajenim investicijskim trendom.

| (20) | Komisiji lahko pomagajo strokovnjaki iz držav članic ali kateri koli drugi kompetentni strokovnjaki, z namenom razviti skupno razumevanje
  morebitnih vrzeli v infrastrukturi
  in
  z njimi povezanih tveganj ter
  krepiti preglednost glede prihodnjega razvoja, kar je posebej pomembno za nove udeležence na trgu. |
| --- | --- |

(20)

Komisiji lahko pomagajo strokovnjaki iz držav članic ali kateri koli drugi kompetentni strokovnjaki, z namenom razviti skupno razumevanje
  morebitnih vrzeli v infrastrukturi
  in
  z njimi povezanih tveganj ter
  krepiti preglednost glede prihodnjega razvoja, kar je posebej pomembno za nove udeležence na trgu.

| (21) | Komisija bi morala sprejeti tehnične ukrepe, vključno z dopolnilnimi tehničnimi opredelitvami, potrebne za izvajanje te uredbe. |
| --- | --- |

(21)

Komisija bi morala sprejeti tehnične ukrepe, vključno z dopolnilnimi tehničnimi opredelitvami, potrebne za izvajanje te uredbe.

| (22) | Glede na spremembe, ki so potrebne, da se Uredba Sveta (ES) št. 736/96 (12) prilagodi današnjim energetskim izzivom, in zaradi večje jasnosti bi bilo treba navedeno uredbo razveljaviti in jo nadomestiti z novo uredbo – |
| --- | --- |

(22)

Glede na spremembe, ki so potrebne, da se Uredba Sveta (ES) št. 736/96 (12) prilagodi današnjim energetskim izzivom, in zaradi večje jasnosti bi bilo treba navedeno uredbo razveljaviti in jo nadomestiti z novo uredbo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta uredba vzpostavlja skupni okvir za obveščanje Komisije o podatkih in informacijah o investicijskih projektih na področju energetske infrastrukture v sektorjih nafte, ▐ plina,
  premoga, energije iz obnovljivih virov in
  električne energije ▐ ter o
  večjih
  investicijskih projektih v zvezi z
  daljinskim ogrevanjem in hlajenjem, ki je povezano z zajemanjem in skladiščenjem
  ogljikovega dioksida, proizvedenega v navedenih sektorjih.

2.
     
  Ta uredba velja tudi za podjetja iz EU, ki vlagajo v projekte energetske infrastrukture tretjih držav, ki so neposredno vezani na energetska omrežja ene ali več držav članic ali pa vplivajo nanje.

3.   Ta uredba se uporablja za vrste investicijskih projektov, navedene v prilogi, na katerih se je
  izgradnja
  že začela ali pa se načrtuje, da se bo začela v petih letih, oziroma pri katerih se načrtuje opustitev obratovanja infrastrukture v treh letih.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „infrastruktura“ je vsak tip instalacij ali del instalacij, povezan s proizvodnjo, prenosom in skladiščenjem energije
  in njenih virov
  ali ogljikovega dioksida; |
| --- | --- |

(1)

„infrastruktura“ je vsak tip instalacij ali del instalacij, povezan s proizvodnjo, prenosom in skladiščenjem energije
  in njenih virov
  ali ogljikovega dioksida;

| (2) | „investicijski projekti“ so projekti, katerih namen je:






  (a) | izgradnja nove infrastrukture; |
| --- | --- | --- |

(2)

„investicijski projekti“ so projekti, katerih namen je:

(a)

izgradnja nove infrastrukture;

| (b) | predelava, posodobitev, povečanje ali zmanjšanje zmogljivosti obstoječe infrastrukture; |
| --- | --- |

(b)

predelava, posodobitev, povečanje ali zmanjšanje zmogljivosti obstoječe infrastrukture;

| (c) | delna ali popolna
  opustitev obratovanja obstoječe infrastrukture; |
| --- | --- |

(c)

delna ali popolna
  opustitev obratovanja obstoječe infrastrukture;

| (d) | razvijanje novih povezav s sistemi za prenos energije med Evropsko unijo in tretjimi državami; |
| --- | --- |

(d)

razvijanje novih povezav s sistemi za prenos energije med Evropsko unijo in tretjimi državami;

| (3) | „načrtovani investicijski projekti“ so investicijski projekti, pri katerih se izgradnja še ni začela, kapitalski stroški še niso nastali oziroma opustitev obratovanja še ni bila opravljena, vključno z investicijskimi projekti,
  za katere so ustrezni organi prejeli prošnjo za dovoljenje, a
  pri katerih so glavne značilnosti (lokacija, izvajalec, podjetje,
  nekatere osnovne
  tehnične
  in operativne
  značilnosti itd.) lahko v celoti ali delno predmet naknadne revizije ali dokončne odobritve; |
| --- | --- |

(3)

„načrtovani investicijski projekti“ so investicijski projekti, pri katerih se izgradnja še ni začela, kapitalski stroški še niso nastali oziroma opustitev obratovanja še ni bila opravljena, vključno z investicijskimi projekti,
  za katere so ustrezni organi prejeli prošnjo za dovoljenje, a
  pri katerih so glavne značilnosti (lokacija, izvajalec, podjetje,
  nekatere osnovne
  tehnične
  in operativne
  značilnosti itd.) lahko v celoti ali delno predmet naknadne revizije ali dokončne odobritve;

| (4) | „investicijski projekti, ki potekajo“ so investicijski projekti, pri katerih se je gradnja že začela in so kapitalski stroški že nastali; |
| --- | --- |

(4)

„investicijski projekti, ki potekajo“ so investicijski projekti, pri katerih se je gradnja že začela in so kapitalski stroški že nastali;

| (5) | „opustitev obratovanja“ je faza, pri kateri se infrastruktura za vedno vzame iz obratovanja; |
| --- | --- |

(5)

„opustitev obratovanja“ je faza, pri kateri se infrastruktura za vedno vzame iz obratovanja;

| (6) | „proizvodnja“ je proizvodnja električne energije in predelava goriv, vključno z biogorivi; |
| --- | --- |

(6)

„proizvodnja“ je proizvodnja električne energije in predelava goriv, vključno z biogorivi;

| (7) | „prenos“ je prenos
  električne energije in plinskih ali tekočih goriv
  ali ogljikovega dioksida prek omrežja, zlasti:






  (a) | prek cevovodov, razen prek pridobivalnega cevovodnega omrežja in razen prek dela cevovodov, ki se uporabljajo predvsem za lokalno distribucijo; |
| --- | --- | --- |

(7)

„prenos“ je prenos
  električne energije in plinskih ali tekočih goriv
  ali ogljikovega dioksida prek omrežja, zlasti:

(a)

prek cevovodov, razen prek pridobivalnega cevovodnega omrežja in razen prek dela cevovodov, ki se uporabljajo predvsem za lokalno distribucijo;

| (b) | prek medsebojno povezanih sistemov za najvišje napetosti (EHV – extra high voltage) in visoke napetosti, razen prek sistemov, ki se uporabljajo predvsem v okviru lokalne distribucije; |
| --- | --- |

(b)

prek medsebojno povezanih sistemov za najvišje napetosti (EHV – extra high voltage) in visoke napetosti, razen prek sistemov, ki se uporabljajo predvsem v okviru lokalne distribucije;

| (c) | prek napeljav za daljinsko ogrevanje in hlajenje; |
| --- | --- |

(c)

prek napeljav za daljinsko ogrevanje in hlajenje;

| (8) | „skladiščenje“ je stalno ali začasno shranjevanje
  toplotne ali električne energije ali
  energetskih virov v nadzemni ali podzemni infrastrukturi ali v geoloških skladiščnih lokacijah
  ali zajezitev ogljikovega dioksida v podzemnih geoloških formacijah
  ; |
| --- | --- |

(8)

„skladiščenje“ je stalno ali začasno shranjevanje
  toplotne ali električne energije ali
  energetskih virov v nadzemni ali podzemni infrastrukturi ali v geoloških skladiščnih lokacijah
  ali zajezitev ogljikovega dioksida v podzemnih geoloških formacijah
  ;

| (9) | „skladišče“ je sistem zaprtih hranilnikov ali določena geološka struktura, ki tvori zaprt skladiščni prostor; |
| --- | --- |

(9)

„skladišče“ je sistem zaprtih hranilnikov ali določena geološka struktura, ki tvori zaprt skladiščni prostor;

| (10) | „podjetja“ so vsaka fizična ali pravna, zasebna ali javna oseba, ki odloča o investicijskih projektih ali jih izvaja; |
| --- | --- |

(10)

„podjetja“ so vsaka fizična ali pravna, zasebna ali javna oseba, ki odloča o investicijskih projektih ali jih izvaja;

| (11) | „energetski viri“ so






  (a) | primarni energetski viri, kot so nafta, zemeljski plin
  ,
  premog
  ali jedrsko gorivo
  , ali pretvorjeni energetski viri, kakršna je električna energija; |
| --- | --- | --- |

(11)

„energetski viri“ so

(a)

primarni energetski viri, kot so nafta, zemeljski plin
  ,
  premog
  ali jedrsko gorivo
  , ali pretvorjeni energetski viri, kakršna je električna energija;

| (b) | obnovljivi energetski viri, vključno s hidroelektrično energijo, energijo iz biomase, vetrno in sončno energijo, energijo plimovanja in geotermalno energijo; |
| --- | --- |

(b)

obnovljivi energetski viri, vključno s hidroelektrično energijo, energijo iz biomase, vetrno in sončno energijo, energijo plimovanja in geotermalno energijo;

| (c) | energetski proizvodi, na primer proizvodi iz rafinirane nafte in biogoriva. |
| --- | --- |

(c)

energetski proizvodi, na primer proizvodi iz rafinirane nafte in biogoriva.

| (12) | „zbrani podatki“ so podatki, ki so zbrani na nacionalni ali regionalni ravni; če bi zbiranje podatkov na nacionalni ravni razkrilo komercialno občutljive informacije o posameznih podjetij, se lahko zbiranje opravi na regionalni ravni; |
| --- | --- |

(12)

„zbrani podatki“ so podatki, ki so zbrani na nacionalni ali regionalni ravni; če bi zbiranje podatkov na nacionalni ravni razkrilo komercialno občutljive informacije o posameznih podjetij, se lahko zbiranje opravi na regionalni ravni;

| (13) | „posebno telo“ je telo, ki ima po posebni zakonodaji za energetski sektor EU nalogo, naj pripravi in prilagodi večletni razvoj omrežja po vsej EU ter večletni investicijski načrt za energetsko infrastrukturo, kot je evropsko omrežje operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 714/2009 in kot je evropsko omrežje operaterjev prenosnih sistemov za plin v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 715/2009; |
| --- | --- |

(13)

„posebno telo“ je telo, ki ima po posebni zakonodaji za energetski sektor EU nalogo, naj pripravi in prilagodi večletni razvoj omrežja po vsej EU ter večletni investicijski načrt za energetsko infrastrukturo, kot je evropsko omrežje operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 714/2009 in kot je evropsko omrežje operaterjev prenosnih sistemov za plin v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 715/2009;

| (14) | „daljinsko ogrevanje“ ali „daljinsko hlajenje“ pomeni distribucijo toplotne energije v obliki pare, vroče vode ali ohlajenih tekočin iz centralnega proizvodnega vira prek omrežja do več zgradb ali zemljišč za namene ogrevanja ali hlajenja prostorov ali za procesno ogrevanje ali hlajenje. |
| --- | --- |

(14)

„daljinsko ogrevanje“ ali „daljinsko hlajenje“ pomeni distribucijo toplotne energije v obliki pare, vroče vode ali ohlajenih tekočin iz centralnega proizvodnega vira prek omrežja do več zgradb ali zemljišč za namene ogrevanja ali hlajenja prostorov ali za procesno ogrevanje ali hlajenje.

Člen 3

Obveščanje o podatkih

1.   Ob ohranjanju sorazmernosti bremena zbiranja podatkov in poročanja o njih države članice ali subjekt, ki ga pooblastijo za to nalogo, zbirajo vse podatke in informacije, določene v tej uredbi od začetka leta
  2011
  , od takrat naprej pa vsaki dve leti.

Zbrane podatke in relevantne projektne informacije sporočijo Komisiji v letu
  2011
  , ki je prvo poročevalsko leto, od takrat naprej pa vsaki dve leti.

Države članice ali subjekti, ki jih pooblastijo za to nalogo, sporočijo zbrane podatke in relevantne projektne informacije do 31. julija zadevnega poročevalskega leta.

2.   Komisija izvzame države članice ali njihove pooblaščene subjekte iz obveznosti, navedene v odstavku 1, kadar v skladu z zakonodajo energetskega sektorja EU velja:

| (a) | zadevna država članica, oziroma njen pooblaščeni subjekt, je že sporočila zahtevane podatke oziroma informacije in navedla datum obvestila in zadevni pravni predpis; |
| --- | --- |

(a)

zadevna država članica, oziroma njen pooblaščeni subjekt, je že sporočila zahtevane podatke oziroma informacije in navedla datum obvestila in zadevni pravni predpis;

| (b) | posebno telo ima nalogo pripraviti večletni investicijski načrt za energetsko infrastrukturo na ravni EU in v ta namen zbira ustrezne podatke in informacije; v tem primeru posebno telo sporoči Komisiji vse zadevne podatke in informacije v okviru časovnih rokov, določenih v odstavku 1. |
| --- | --- |

(b)

posebno telo ima nalogo pripraviti večletni investicijski načrt za energetsko infrastrukturo na ravni EU in v ta namen zbira ustrezne podatke in informacije; v tem primeru posebno telo sporoči Komisiji vse zadevne podatke in informacije v okviru časovnih rokov, določenih v odstavku 1.

Člen 4

Viri podatkov

1.   Zadevna podjetja sporočijo podatke oziroma informacije iz člena 3 državam članicam, na katerih ozemlju načrtujejo izvajanje investicijskih projektov, oziroma pooblaščenim subjektom teh držav članic, pred 31. majem vsakega poročevalskega leta. Sporočeni podatki ali informacije odražajo stanje investicijskih projektov dne 31. marca zadevnega poročevalskega leta.

Vendar se pododstavek 1 ne uporablja za podjetja, za katera se zadevna država članica odloči, da bo uporabila druga sredstva pošiljanja podatkov oziroma informacij iz člena 3 Komisiji,
  če so poslani podatki ali informacije primerljivi in enakovredni
  .

2.   Države članice se izognejo vsakemu podvajanju zbiranja podatkov,
  ki se že zahteva z veljavno zakonodajo EU,
  in kar najbolj zmanjšajo stroške za podjetja.

Člen 5

Vsebina obvestila

1.   Obvestilo iz člena 3 za investicijske projekte iz Priloge navaja, kadar je to primerno:

| (a) | obseg
  zmogljivosti, ki se načrtujejo ali že gradijo; |
| --- | --- |

(a)

obseg
  zmogljivosti, ki se načrtujejo ali že gradijo;

| (b) | lokacijo, ime, vrsto in glavne značilnosti infrastrukture ali zmogljivosti, ki se načrtujejo ali že gradijo,
  in podatki o tem, katere zmogljivosti so na stopnji načrtovanja in katere se že gradijo
  ; |
| --- | --- |

(b)

lokacijo, ime, vrsto in glavne značilnosti infrastrukture ali zmogljivosti, ki se načrtujejo ali že gradijo,
  in podatki o tem, katere zmogljivosti so na stopnji načrtovanja in katere se že gradijo
  ;

| (c) | datum, ko je ustrezni organ prejel prvo prošnjo za dovoljenje in predvideni datum, do katerega naj bi bila pridobljena vsa gradbena dovoljenja in odobritve; |
| --- | --- |

(c)

datum, ko je ustrezni organ prejel prvo prošnjo za dovoljenje in predvideni datum, do katerega naj bi bila pridobljena vsa gradbena dovoljenja in odobritve;

| (d) | verjetni datum začetka obratovanja; |
| --- | --- |

(d)

verjetni datum začetka obratovanja;

| (e) | uporabljeno vrsto energetskega vira; |
| --- | --- |

(e)

uporabljeno vrsto energetskega vira;

| (f) | tehnologije, pomembne za zagotavljanje varnosti dobave, na primer povratni tokovi („reverse flows“), zmogljivosti za prehod na drugo gorivo in katera koli druga zadevna oprema; |
| --- | --- |

(f)

tehnologije, pomembne za zagotavljanje varnosti dobave, na primer povratni tokovi („reverse flows“), zmogljivosti za prehod na drugo gorivo in katera koli druga zadevna oprema;

| (g) | oprema sistemov za zajemanje ogljika ali mehanizmi za naknadno opremljanje; |
| --- | --- |

(g)

oprema sistemov za zajemanje ogljika ali mehanizmi za naknadno opremljanje;

| (h) | začasna nedostopnost ali prekinitev delovanja infrastrukture za obdobje, daljše od treh let. |
| --- | --- |

(h)

začasna nedostopnost ali prekinitev delovanja infrastrukture za obdobje, daljše od treh let.

2.   Glede katere koli predlagane opustitve obratovanja zmogljivosti obvestilo iz člena 3 navaja:

| (a) | značaj in zmogljivosti zadevne infrastrukture; |
| --- | --- |

(a)

značaj in zmogljivosti zadevne infrastrukture;

| (b) | verjetni datum opustitve obratovanja,
  vključno z vmesnimi datumi za postopno opuščanje obratovanja infrastrukture, kjer je to primerno
  ; |
| --- | --- |

(b)

verjetni datum opustitve obratovanja,
  vključno z vmesnimi datumi za postopno opuščanje obratovanja infrastrukture, kjer je to primerno
  ;

| (c) | seznam načrtovanih ukrepov za sanacijo okolja, kadar takšno sanacijo zahteva posebna zakonodaja. |
| --- | --- |

(c)

seznam načrtovanih ukrepov za sanacijo okolja, kadar takšno sanacijo zahteva posebna zakonodaja.

3.   Vsako obvestilo iz člena 3 navaja obseg instaliranih zmogljivosti
  proizvodnje, prenosa in skladiščenja, ki se opravijo
  ob začetku zadevnega poročevalskega leta.

Če imajo
  države članice
  informacije o zamudah in/ali ovirah pri izvedbi investicijskih projektov
  , njihovi pooblaščeni subjekti ali posebno telo iz člena 3(2)
  te informacije vključijo v obvestilo
  .

Člen 6

Kakovost in količina podatkov

1.   Države članice, njihovi pooblaščeni subjekti ali, kadar je to primerno,
  posebna
  telesa, ki imajo nalogo pripraviti investicijske načrte energetskega sektorja EU, zagotovijo kakovost, relevantnost, natančnost, jasnost, pravočasnost in usklajenost podatkov in informacij, ki jih sporočijo Komisiji.
  Če informacije niso dovolj jasne in izčrpne, lahko Komisija od teh teles zahteva dodatne informacije.

V primeru, da podatke in informacije sporočijo
  posebna
  telesa, ki imajo nalogo pripraviti investicijske načrte energetskega sektorja EU, se sporočenim podatkom in informacijam priložijo ustrezne pripombe držav članic o kakovosti
  in relevantnosti
  zbranih podatkov in informacij.

2.   Komisija ▐ objavi
  zbrane
  podatke in informacije, ki so ji bili poslani v skladu s to uredbo, zlasti v analizah iz člena 10(3), pod pogojem, da so podatki in informacije objavljeni v zbirni obliki
  na nacionalni in regionalni ravni (zlasti ko je v državi članici samo eno podjetje)
  in da se ne razkrijejo nobene podrobnosti glede posameznih podjetij
  oz. da o njih ni mogoče sklepati
  .

Takšna objava ni v nasprotju z ustrezno nacionalno zakonodajo ali zakonodajo EU o javnem dostopu do informacij, zlati informacij o okolju, informacij o javnih podjetjih ali informacij o javnem financiranju investicijskih projektov.

Države članice ali njihovi pooblaščeni subjekti
  in Komisija so vsi odgovorni za ohranjanje
  zaupnosti komercialno občutljivih podatkov ali informacij,
  ki jih imajo
  .

Člen 7

Izvedbeni ukrepi

Komisija sprejme ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe
  . Med te ukrepe sodijo
  zlasti
  metodologije
  izračunavanja, ki naj se uporabijo, tehnične opredelitve, oblika, vsebina in druge podrobnosti sporočanja podatkov in informacij, navedenih v členu 3,
  skupaj z uporabo izjem iz člena 3(2), ter zlasti določb o časovnih rokih in vsebini obvestil ter o subjektih z dolžnostjo poročanja
  .

Člen 8

Obdelava podatkov

1.
     Komisija je
  pri načrtovanju
  odgovorna za razvijanje, shranjevanje, upravljanje in vzdrževanje virov IT, ki so potrebni za sprejemanje, shranjevanje in obdelavo podatkov oziroma informacij
  o energetski infrastrukturi
  , sporočenih Komisiji v skladu s to uredbo.

2.
     
  Komisija tudi zagotovi, da sredstva informacijske tehnologije, ki o potrebna za namene iz odstavka 1, zagotavljajo zaupnost podatkov ali informacij, posredovanih Komisiji v skladu s to uredbo.

Člen 9

Varstvo posameznikov pri obdelavi podatkov

Ta uredba ne posega v določbe zakonodaje Unije in zlasti ne spreminja obveznosti držav članic glede obdelave osebnih podatkov, določene v Direktivi 95/46/ES, ali obveznosti, ki jih imajo institucije in organi EU na podlagi Uredbe (ES) št. 45/2001 glede obdelave osebnih podatkov, ki jo izvajajo pri izvajanju svojih nalog.

Člen 10

Spremljanje in poročanje

1.   Na podlagi poslanih podatkov in, kadar je primerno, katerih koli drugih podatkovnih virov, vključno s podatki, ki jih Komisija kupi, Komisija najmanj vsaki dve leti zagotovi medsektorsko analizo strukturnega razvoja in razvojnih možnosti energetskega sistema EU, zlasti z namenom:

| (a) | določiti potencialna prihodnja neskladja
  in/ali presežek pri
  ponudbi in povpraševanju
  s posebnim poudarkom na morebitnih prihodnjih primanjkljajih in izpadih pri proizvodni in prenosni infrastrukturi, zlasti zaradi njenega staranja
  ; |
| --- | --- |

(a)

določiti potencialna prihodnja neskladja
  in/ali presežek pri
  ponudbi in povpraševanju
  s posebnim poudarkom na morebitnih prihodnjih primanjkljajih in izpadih pri proizvodni in prenosni infrastrukturi, zlasti zaradi njenega staranja
  ;

| (b) | spremljati razvoj investicijskih projektov od datuma sporočila do dejanskega izvajanja, zlasti razvoj obnovljivih virov energije,
  in spodbujati najboljše prakse za ▐ odstranjevanje
  najdenih ovir
  ; |
| --- | --- |

(b)

spremljati razvoj investicijskih projektov od datuma sporočila do dejanskega izvajanja, zlasti razvoj obnovljivih virov energije,
  in spodbujati najboljše prakse za ▐ odstranjevanje
  najdenih ovir
  ;

| (c) | povečati preglednost za udeležence na trgu
  in morebitne nove akterje
  ; |
| --- | --- |

(c)

povečati preglednost za udeležence na trgu
  in morebitne nove akterje
  ;

| (d) | spremljati investicijske projekte EU v tretjih državah, ki vplivajo na energetski trg in zanesljivost oskrbe z energijo EU; |
| --- | --- |

(d)

spremljati investicijske projekte EU v tretjih državah, ki vplivajo na energetski trg in zanesljivost oskrbe z energijo EU;

| (e) | prepoznati tveganja prevelike odvisnosti od ene energetske infrastrukture, kot tudi tveganj v zvezi s povezavami s tretjimi državami; |
| --- | --- |

(e)

prepoznati tveganja prevelike odvisnosti od ene energetske infrastrukture, kot tudi tveganj v zvezi s povezavami s tretjimi državami;

| (f) | opredeliti investicijske potrebe za boljše delovanje notranjega energetskega trga (na primer povratni tokovi in povezovalni vodi). |
| --- | --- |

(f)

opredeliti investicijske potrebe za boljše delovanje notranjega energetskega trga (na primer povratni tokovi in povezovalni vodi).

Komisija lahko na podlagi teh podatkov in informacij pripravi tudi kakršno koli posebno analizo, ki je po njenem mnenju potrebna ali primerna.

2.   Pri pripravi analiz, navedenih v odstavku 1, Komisija
  usklajuje delo skupaj s telesi, ki so pooblaščena za posebne naložbene načrte v energetskem sektorju EU,
  lahko
  pa ji
  pomagajo strokovnjaki iz držav članic in/ali kateri koli drugi strokovnjaki,
  skupine ali združenja
  s posebnim znanjem iz zadevnega področja.

3.   Komisija ▐ razpravlja o analizah z zainteresiranimi stranmi. Opravljene analize pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter jih objavi.

4.
     
  Komisija z namenom zagotavljanja skladnosti med različnimi objavami na področju nadzora upošteva večletne investicijske načrte za energetsko infrastrukturo, ki so jih pripravila posebna telesa.

Člen 11

Pregled

1.
     V petih letih od začetka veljavnosti te uredbe Komisija pregleda njeno izvajanje.

2.
     
  Da bi izboljšala kakovost podatkov, bo Komisija pri pregledu iz odstavka 1 po potrebi preučila najnižje vrednosti, določene v Prilogi, in bo lahko od držav članic zahtevala, da določijo glavne značilnosti infrastrukture ali zmogljivosti, ki se načrtujejo ali se že gradijo.

Člen 12

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 736/96 se razveljavi.

Člen 13

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v
  Uradnem listu Evropske unije
  .

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2010.

1

(2)  

  UL L 140, 5.6.2009, str. 16.

2

UL L 140, 5.6.2009, str. 16.

(3)  

  UL L 211, 14.8.2009, str. 55.

3

UL L 211, 14.8.2009, str. 55.

(4)  

  UL L 211, 14.8.2009, str. 94.

4

UL L 211, 14.8.2009, str. 94.

(5)  

  UL L 211, 14.8.2009, str. 1.

5

UL L 211, 14.8.2009, str. 1.

(6)  

  UL L 211, 14.8.2009, str. 15.

6

UL L 211, 14.8.2009, str. 15.

(7)  

  UL L 211, 14.8.2009, str. 36.

7

UL L 211, 14.8.2009, str. 36.

(8)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

8

(9)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

9

(10)  

  UL L 264, 25.9.2006, str. 13.

10

UL L 264, 25.9.2006, str. 13.

(11)  

  UL L 41, 14.2.2003, str. 26.

11

UL L 41, 14.2.2003, str. 26.

(12)  UL L 102, 25.4.1996, str. 1.

12

Četrtek, 25. februar 2010PRILOGA

INVESTICIJSKI PROJEKTI

1.   NAFTA

1.1.
     
  Proizvodnja

| — | naprave za črpanje z zmogljivostjo vsaj 20 000 sodov/dan. |
| --- | --- |

—

naprave za črpanje z zmogljivostjo vsaj 20 000 sodov/dan.

1.2.   Rafiniranje

| — | destilacijski obrati z zmogljivostjo najmanj 1 milijon ton na leto; |
| --- | --- |

—

destilacijski obrati z zmogljivostjo najmanj 1 milijon ton na leto;

| — | povečanje destilacijske zmogljivosti na več kot 1 milijon ton na leto; |
| --- | --- |

—

povečanje destilacijske zmogljivosti na več kot 1 milijon ton na leto;

| — | obrati za preoblikovanje/razbijanje („reforming/kreking“) z zmogljivostjo najmanj 500 ton na dan; |
| --- | --- |

—

obrati za preoblikovanje/razbijanje („reforming/kreking“) z zmogljivostjo najmanj 500 ton na dan;

| — | obrati za razžvepljevanje ostankov kurilnega olja/plinskega olja/osnovnih surovin//drugih naftnih proizvodov. |
| --- | --- |

—

obrati za razžvepljevanje ostankov kurilnega olja/plinskega olja/osnovnih surovin//drugih naftnih proizvodov.

Kemijski obrati, ki ne proizvajajo kurilnega olja in/ali motornih goriv ali ki jih proizvajajo le kot stranske proizvode, so izključeni.

1.3.   Prenos

| — | naftovodi za surovo nafto z zmogljivostjo najmanj 3 milijonov metričnih ton na leto in razširitev ali podaljšanje teh naftovodov za najmanj 30 kilometrov; |
| --- | --- |

—

naftovodi za surovo nafto z zmogljivostjo najmanj 3 milijonov metričnih ton na leto in razširitev ali podaljšanje teh naftovodov za najmanj 30 kilometrov;

| — | cevovodi za naftne proizvode z zmogljivostjo najmanj 1,5 milijonov ton na leto in razširitev ali podaljšanje teh cevovodov za najmanj 30 kilometrov; |
| --- | --- |

—

cevovodi za naftne proizvode z zmogljivostjo najmanj 1,5 milijonov ton na leto in razširitev ali podaljšanje teh cevovodov za najmanj 30 kilometrov;

| — | cevovodi, ki pomenijo bistvene povezave v nacionalnih ali mednarodnih povezovalnih omrežjih, in cevovodi ter projekti skupnega pomena, določeni v navodilih iz člena 171 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

—

cevovodi, ki pomenijo bistvene povezave v nacionalnih ali mednarodnih povezovalnih omrežjih, in cevovodi ter projekti skupnega pomena, določeni v navodilih iz člena 171 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Izključeni so cevovodi za vojaške namene in tisti, ki oskrbujejo obrate izven področja uporabe točke 1.2.

1.4.   Skladiščenje

| — | Skladiščne instalacije za surovo nafto in naftne proizvode (instalacije z zmogljivostjo najmanj 150 milijonov m3 oziroma, v primeru cistern, z zmogljivostjo najmanj 100 000 m3). |
| --- | --- |

—

Skladiščne instalacije za surovo nafto in naftne proizvode (instalacije z zmogljivostjo najmanj 150 milijonov m3 oziroma, v primeru cistern, z zmogljivostjo najmanj 100 000 m3).

Izključene so cisterne za vojaške namene in tiste, ki oskrbujejo obrate izven področja uporabe točke 1.2.

2.   PLIN

2.1.
     
  Proizvodnja

| — | naprave za črpanje z zmogljivostjo vsaj 0,1 milijona m3/dan. |
| --- | --- |

—

naprave za črpanje z zmogljivostjo vsaj 0,1 milijona m3/dan.

2.2.   Prenos

| — | plinovodi za prenos plina, vključno z zemeljskim plinom in bioplinom; |
| --- | --- |

—

plinovodi za prenos plina, vključno z zemeljskim plinom in bioplinom;

| — | plinovodi in projekti
  , ki pomenijo bistvene povezave v nacionalnih ali mednarodnih povezovalnih omrežjih, in projekti
  skupnega interesa, določeni v navodilih iz člena 171 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  ter projekti iz Priloge k Uredbi (ES) št. 663/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom (1)

  . |
| --- | --- |

—

plinovodi in projekti
  , ki pomenijo bistvene povezave v nacionalnih ali mednarodnih povezovalnih omrežjih, in projekti
  skupnega interesa, določeni v navodilih iz člena 171 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  ter projekti iz Priloge k Uredbi (ES) št. 663/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom (1)

  .

2.3.   Utekočinjen zemeljski plin

| — | terminali za uvoz
  in izvoz
  utekočinjenega zemeljskega plina; |
| --- | --- |

—

terminali za uvoz
  in izvoz
  utekočinjenega zemeljskega plina;

| — | zmogljivosti za ponovno uplinjanje, skladiščenje in utekočinjanje. |
| --- | --- |

—

zmogljivosti za ponovno uplinjanje, skladiščenje in utekočinjanje.

2.4.   Skladiščenje

| — | skladiščne instalacije, povezane s prenosnimi cevovodi iz točke 2.2; |
| --- | --- |

—

skladiščne instalacije, povezane s prenosnimi cevovodi iz točke 2.2;

| — | programska in strojna oprema informacijske tehnologije, ki v realnem času spremlja zaloge plina in o njih poroča pristojnim agencijam EU. |
| --- | --- |

—

programska in strojna oprema informacijske tehnologije, ki v realnem času spremlja zaloge plina in o njih poroča pristojnim agencijam EU.

Izključeni so plinovodi, terminali in instalacije za vojaške namene in za oskrbo kemijskih obratov, ki ne proizvajajo energentov ali ki jih proizvajajo le kot stranske proizvode.

3.
     
  PREMOG, LIGNIT & OLJNI SKRILAVCI

3.1.
     
  Proizvodnja

| — | novi ali razširjeni površinski rudniki z letno proizvodnjo, ki je večja od 1 milijona ton; |
| --- | --- |

—

novi ali razširjeni površinski rudniki z letno proizvodnjo, ki je večja od 1 milijona ton;

| — | novi ali razširjeni globoki rudniki z letno proizvodnjo, ki je večja od 1 milijona ton. |
| --- | --- |

—

novi ali razširjeni globoki rudniki z letno proizvodnjo, ki je večja od 1 milijona ton.

4.   ELEKTRIČNA ENERGIJA

4.1.   Proizvodnja

| — | termoelektrarne in jedrske elektrarne (generatorji z zmogljivostjo 100 MW ali več na enoto); |
| --- | --- |

—

termoelektrarne in jedrske elektrarne (generatorji z zmogljivostjo 100 MW ali več na enoto);

| — | hidroelektrarne (elektrarne z zmogljivostjo 30 MW ali več); |
| --- | --- |

—

hidroelektrarne (elektrarne z zmogljivostjo 30 MW ali več);

| — | vetrne elektrarne (z zmogljivostjo 20 MW ali več za vetrne elektrarne na morju ali z zmogljivostjo
  5 MW
  ali več za vetrne elektrarne na kopnem); |
| --- | --- |

—

vetrne elektrarne (z zmogljivostjo 20 MW ali več za vetrne elektrarne na morju ali z zmogljivostjo
  5 MW
  ali več za vetrne elektrarne na kopnem);

| — | naprave na koncentrirano toplotno sončno energijo in geotermalno energijo ▐ (generatorji z zmogljivostjo 10 MW ali več)
  ter fotonapetostne naprave (z zmogljivostjo 5 MW ali več)
  ; |
| --- | --- |

—

naprave na koncentrirano toplotno sončno energijo in geotermalno energijo ▐ (generatorji z zmogljivostjo 10 MW ali več)
  ter fotonapetostne naprave (z zmogljivostjo 5 MW ali več)
  ;

| — | naprave za proizvodnjo električne energije iz biomase
  /tekočih biogoriv
  /odpadkov (generatorji z zmogljivostjo
  5 MW
  ali več); |
| --- | --- |

—

naprave za proizvodnjo električne energije iz biomase
  /tekočih biogoriv
  /odpadkov (generatorji z zmogljivostjo
  5 MW
  ali več);

| — | elektrarne s soproizvodnjo električne energije in uporabne toplote (enote z električno zmogljivostjo 10 MW ali več); |
| --- | --- |

—

elektrarne s soproizvodnjo električne energije in uporabne toplote (enote z električno zmogljivostjo 10 MW ali več);

| — | decentralizirane naprave za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, ki so priključene na električno omrežje ali za katere je podjetje sklenilo odkupno pogodbo in katerih skupna proizvodna zmogljivost presega 10 MW. |
| --- | --- |

—

decentralizirane naprave za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, ki so priključene na električno omrežje ali za katere je podjetje sklenilo odkupno pogodbo in katerih skupna proizvodna zmogljivost presega 10 MW.

4.2.   Prenos

| — | nadzemni prenosni vodi, če so bili načrtovani za napetost
  100 kV
  ali več; |
| --- | --- |

—

nadzemni prenosni vodi, če so bili načrtovani za napetost
  100 kV
  ali več;

| — | podzemni in podmorski prenosni kabli, če so bili načrtovani za napetost 100 kV ali več; |
| --- | --- |

—

podzemni in podmorski prenosni kabli, če so bili načrtovani za napetost 100 kV ali več;

| — | projekti skupnega interesa, določeni v navodilih iz člena 171 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  in projekti iz Priloge k Uredbi (ES) št. 663/2009
  ; |
| --- | --- |

—

projekti skupnega interesa, določeni v navodilih iz člena 171 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  in projekti iz Priloge k Uredbi (ES) št. 663/2009
  ;

| — | omrežje daljinskega ogrevanja s premerom 300 mm ali več. |
| --- | --- |

—

omrežje daljinskega ogrevanja s premerom 300 mm ali več.

4.3.
     
  Skladiščenje

| — | skladišča za elektriko. |
| --- | --- |

—

skladišča za elektriko.

5.   BIOGORIVO

5.1.   Proizvodnja

| — | instalacije za proizvodnjo biogoriva (rafinerije z zmogljivostjo 50 000 ton/leto ali več). |
| --- | --- |

—

instalacije za proizvodnjo biogoriva (rafinerije z zmogljivostjo 50 000 ton/leto ali več).

6.   Ogljikov dioksid

6.1.   Prenos

| — | cevovodi za CO2, povezani s proizvodnimi instalacijami iz točk 1.2 in 4.1. |
| --- | --- |

—

cevovodi za CO2, povezani s proizvodnimi instalacijami iz točk 1.2 in 4.1.

6.2.   Skladiščenje

Ta del velja za projekte za geološko shranjevanje ogljikovega dioksida iz Uredbe (ES) št. 663/2009.

| — | skladiščne instalacije (skladiščne lokacije ali skladiščni kompleksi z zmogljivostjo skladiščenja 100 kt ali več). |
| --- | --- |

—

skladiščne instalacije (skladiščne lokacije ali skladiščni kompleksi z zmogljivostjo skladiščenja 100 kt ali več).

Izključene so skladiščne instalacije, namenjene raziskovanju ali tehnološkemu razvoju.

---

(1)  

  UL L 200, 31.7.2009, str. 31.

---

| 21.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 348/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 348/50

---

Četrtek, 25. februar 2010Spremembe ocen proračuna Parlamenta za leto 2010

P7_TA(2010)0038

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2010 o načrtu prihodkov in odhodkov za spremembo proračuna št. 1/2010 (oddelek I – Evropski parlament) (2010/2014(BUD))

2010/C 348 E/07

Evropski parlament,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti njenega člena 314,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3), zlasti večletnega finančnega okvira, predvidenega v delu I sporazuma in priloženega v prilogi I sporazuma,

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010,

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja predsedstvu glede priprave predhodnega predloga načrta prihodkov in odhodkov za spremembo proračuna za leto 2010,

ob upoštevanju predhodnega predloga načrta prihodkov in odhodkov za omenjeno spremembo proračuna, ki ga je predsedstvo pripravilo 14. decembra 2009 v skladu s členom 23(6) in členom 79(1) Poslovnika Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju predhodnega predloga načrta prihodkov in odhodkov, ki ga je 27. januarja 2009 pripravil odbor za proračun v skladu s členom 79(2) Poslovnika Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju člena 79 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila odbora za proračun (A7-0017/2010),

| A. | ker je bilo v proračunskem postopku za leto 2010 dogovorjeno, da bodo morebitni odhodki, nastali zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, po potrebi pokriti z obstoječimi proračunskimi instrumenti, kot je sprememba proračuna, potem ko bo prvotni proračun za leto 2010 sprejet, |
| --- | --- |

A.

ker je bilo v proračunskem postopku za leto 2010 dogovorjeno, da bodo morebitni odhodki, nastali zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, po potrebi pokriti z obstoječimi proračunskimi instrumenti, kot je sprememba proračuna, potem ko bo prvotni proračun za leto 2010 sprejet,

| B. | ker je bilo poudarjeno, da bo treba v takšnem primeru čim podrobneje preučiti reorganizacijo obstoječih sredstev, preden se izrazi zahteva za dodatna sredstva, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo poudarjeno, da bo treba v takšnem primeru čim podrobneje preučiti reorganizacijo obstoječih sredstev, preden se izrazi zahteva za dodatna sredstva,

| C. | ker je bilo še posebej poudarjeno, da prvotno sprejeti proračun Parlamenta, ki znaša 19,87 % dovoljenih odhodkov v razdelku 5 (upravni odhodki) večletnega finančnega okvira, ne vključuje morebitnih popravkov zaradi Lizbonske pogodbe, zlasti na zakonodajnem področju, |
| --- | --- |

C.

ker je bilo še posebej poudarjeno, da prvotno sprejeti proračun Parlamenta, ki znaša 19,87 % dovoljenih odhodkov v razdelku 5 (upravni odhodki) večletnega finančnega okvira, ne vključuje morebitnih popravkov zaradi Lizbonske pogodbe, zlasti na zakonodajnem področju,

| D. | ker je bilo hkrati potrjeno, da bodo zaradi omejene razlike do zgornje meje za izpolnitev dodatnih zahtev potrebni nadaljnji prihranki in prerazporeditve, |
| --- | --- |

D.

ker je bilo hkrati potrjeno, da bodo zaradi omejene razlike do zgornje meje za izpolnitev dodatnih zahtev potrebni nadaljnji prihranki in prerazporeditve,

| 1. | pozdravlja predlog predsedstva za spremembo proračuna 2010, ki se nanaša na proračun Evropskega parlamenta (oddelek 1 splošnega proračuna Unije), in opominja, da je to povsem v skladu z dogovorom, da bodo morebitne dodatne potrebe, izhajajoče iz začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, rešene z ločenimi, vendar že obstoječimi proračunskimi instrumenti; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja predlog predsedstva za spremembo proračuna 2010, ki se nanaša na proračun Evropskega parlamenta (oddelek 1 splošnega proračuna Unije), in opominja, da je to povsem v skladu z dogovorom, da bodo morebitne dodatne potrebe, izhajajoče iz začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, rešene z ločenimi, vendar že obstoječimi proračunskimi instrumenti;

| 2. | poudarja zakonodajno odličnost kot prednostno nalogo Parlamenta in potrebo po zagotavljanju potrebnih sredstev poslancem, odborom in političnim skupinam, da jo lahko dosežejo; se strinja s splošnimi usmeritvami predloga predsedstva in porazdelitvijo predlaganih okrepitev; prav tako meni, da je splošni obseg predloga upravičen glede na posredovana pojasnila in nove izzive; |
| --- | --- |

2.

poudarja zakonodajno odličnost kot prednostno nalogo Parlamenta in potrebo po zagotavljanju potrebnih sredstev poslancem, odborom in političnim skupinam, da jo lahko dosežejo; se strinja s splošnimi usmeritvami predloga predsedstva in porazdelitvijo predlaganih okrepitev; prav tako meni, da je splošni obseg predloga upravičen glede na posredovana pojasnila in nove izzive;

| 3. | zaradi pričakovanega večletnega finančnega učinka teh in možnih drugih predlogov, povezanih z Lizbonsko pogodbo, poziva, naj se oceni uporaba dodatka za pisarniško pomoč; |
| --- | --- |

3.

zaradi pričakovanega večletnega finančnega učinka teh in možnih drugih predlogov, povezanih z Lizbonsko pogodbo, poziva, naj se oceni uporaba dodatka za pisarniško pomoč;

| 4. | ugotavlja, da bi skupni proračun, ki ga predlaga predsedstvo, znašal 1 620 760 399 EUR, kar je 20,04 % prvotnega razdelka 5; ugotavlja, da je bila glede na omenjene okoliščine in skupni znesek proračuna zgornja meja v vrednosti 20 %, ki si jo je Parlament postavil sam in jo tudi dolga leta spoštoval, v predlogu predsedstva presežena za 0,04 odstotnih točk oziroma 3,2 milijona EUR; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da bi skupni proračun, ki ga predlaga predsedstvo, znašal 1 620 760 399 EUR, kar je 20,04 % prvotnega razdelka 5; ugotavlja, da je bila glede na omenjene okoliščine in skupni znesek proračuna zgornja meja v vrednosti 20 %, ki si jo je Parlament postavil sam in jo tudi dolga leta spoštoval, v predlogu predsedstva presežena za 0,04 odstotnih točk oziroma 3,2 milijona EUR;

| 5. | meni, da mora biti prvotno večletno načrtovanje večletnega finančnega okvira še naprej splošna referenca njegovega proračuna, da se zaščitijo njegovi interesi in se obenem ohrani proračunska disciplina; |
| --- | --- |

5.

meni, da mora biti prvotno večletno načrtovanje večletnega finančnega okvira še naprej splošna referenca njegovega proračuna, da se zaščitijo njegovi interesi in se obenem ohrani proračunska disciplina;

| 6. | meni, da je sedanjih 20 % osnove za razdelek 5 bolj restriktivnih v primerjavi s prejšnjim stanjem, saj bo treba iz tega naslova kriti odhodke, ki niso predvideni v izjavi iz leta 1988, ki jo je Parlament sprejel na lastno pobudo; opominja, da je od leta 2006 Parlament vključil odhodke, kot je statut poslancev (ki zagotavlja prihranke državam članicam), statut pomočnikov, odhodke, povezane z njegovo novo vlogo po Lizbonski pogodbi, in tudi zahtevnejšo nepremičninsko politiko, da bi zadostil vsem lastnim potrebam, vključno s širitvami; |
| --- | --- |

6.

meni, da je sedanjih 20 % osnove za razdelek 5 bolj restriktivnih v primerjavi s prejšnjim stanjem, saj bo treba iz tega naslova kriti odhodke, ki niso predvideni v izjavi iz leta 1988, ki jo je Parlament sprejel na lastno pobudo; opominja, da je od leta 2006 Parlament vključil odhodke, kot je statut poslancev (ki zagotavlja prihranke državam članicam), statut pomočnikov, odhodke, povezane z njegovo novo vlogo po Lizbonski pogodbi, in tudi zahtevnejšo nepremičninsko politiko, da bi zadostil vsem lastnim potrebam, vključno s širitvami;

| 7. | meni, da bi morali njegovi dohodki na podlagi prvotnih referenc večletnega finančnega okvira, o katerih so tekla pogajanja v letu 2006 in veljajo od leta 2007, ostati v okviru običajne meje 20 % v smislu okvirne reference; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi morali njegovi dohodki na podlagi prvotnih referenc večletnega finančnega okvira, o katerih so tekla pogajanja v letu 2006 in veljajo od leta 2007, ostati v okviru običajne meje 20 % v smislu okvirne reference;

| 8. | meni, da je mogoče upoštevati zgornjo mejo v višini 20 % (dosežen bi bil delež 19,99 %), četudi skupni proračun znaša nekoliko več kot 1 600 000 000 EUR, hkrati pa še vedno v celoti zadostiti dodatnim potrebam, opredeljenim v predlogu predsedstva; ugotavlja, da bi to zahtevalo zmanjšanje skupnega proračuna za 4 milijone EUR; |
| --- | --- |

8.

meni, da je mogoče upoštevati zgornjo mejo v višini 20 % (dosežen bi bil delež 19,99 %), četudi skupni proračun znaša nekoliko več kot 1 600 000 000 EUR, hkrati pa še vedno v celoti zadostiti dodatnim potrebam, opredeljenim v predlogu predsedstva; ugotavlja, da bi to zahtevalo zmanjšanje skupnega proračuna za 4 milijone EUR;

| 9. | je sklenil narediti takšno prilagoditev, ne da bi to vplivalo na elemente v predlogu predsedstva, in sicer z zmanjšanjem rezerve za nepremičnine s 15 milijonov EUR na 11 milijonov EUR; ugotavlja, da bo po omenjenem zmanjšanju skupni proračun znašal 1 616 760 399 EUR, kar je 19,99 % razdelka 5; vztraja pri potrebi po dolgoročnem načrtovanju svoje nepremičninske politike; |
| --- | --- |

9.

je sklenil narediti takšno prilagoditev, ne da bi to vplivalo na elemente v predlogu predsedstva, in sicer z zmanjšanjem rezerve za nepremičnine s 15 milijonov EUR na 11 milijonov EUR; ugotavlja, da bo po omenjenem zmanjšanju skupni proračun znašal 1 616 760 399 EUR, kar je 19,99 % razdelka 5; vztraja pri potrebi po dolgoročnem načrtovanju svoje nepremičninske politike;

| 10. | poudarja, da je v prihodnjih letih treba začeti izvajati ukrepe, ki imajo za namen zagotavljanje proračunske vzdržnosti; ponovno poudarja pomen oblikovanja politike ničelnega predračunavanja, ki bo zagotovila dodatno strogost in preglednost; poziva, da se čim prej zagotovijo jasne informacije o skupnem znesku stalnih odhodkov, ki je določen znotraj proračuna Parlamenta, kot je navedeno v resoluciji Evropskega parlamenta z dne 22. oktobra 2009 o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 (4); |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je v prihodnjih letih treba začeti izvajati ukrepe, ki imajo za namen zagotavljanje proračunske vzdržnosti; ponovno poudarja pomen oblikovanja politike ničelnega predračunavanja, ki bo zagotovila dodatno strogost in preglednost; poziva, da se čim prej zagotovijo jasne informacije o skupnem znesku stalnih odhodkov, ki je določen znotraj proračuna Parlamenta, kot je navedeno v resoluciji Evropskega parlamenta z dne 22. oktobra 2009 o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 (4);

| 11. | sprejme spremembo ocene proračuna št 1/2010; |
| --- | --- |

11.

sprejme spremembo ocene proračuna št 1/2010;

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo ter načrt prihodkov in odhodkov posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo ter načrt prihodkov in odhodkov posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 163, 23.6.2007, str. 17.

(2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0052.

---