# Europos Sąjungos C 327/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2010.327.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 327 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 53 tomas2010m. gruodžio 4d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2010.327.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 327

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

53 tomas2010m. gruodžio 4d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Taryba |
| 2010/C 327/01 | Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl darbo su jaunimu | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Taryba

2010/C 327/01

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl darbo su jaunimu

1

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 327/02 | Leidimas teikti valstybės pagalbą, remiantis SESV 107 ir 108 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  ) | 6 |
| 2010/C 327/03 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Sak/Folksam LIV/CPD/FIH Group) (
  1
  ) | 10 |
| 2010/C 327/04 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5880 – Shell/Topaz/JV) (
  1
  ) | 10 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2010/C 327/02

Leidimas teikti valstybės pagalbą, remiantis SESV 107 ir 108 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  )

1

6

2010/C 327/03

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Sak/Folksam LIV/CPD/FIH Group) (
  1
  )

1

10

2010/C 327/04

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5880 – Shell/Topaz/JV) (
  1
  )

1

10

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2010/C 327/05 | 2010 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvados dėl švietimo tvariam vystymuisi | 11 |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 327/06 | Euro kursas | 15 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2010/C 327/07 | Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą | 16 |
| 2010/C 327/08 | Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą | 17 |
| 2010/C 327/09 | Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą | 18 |
| 2010/C 327/10 | Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą | 19 |
| 2010/C 327/11 | Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą | 20 |
| 2010/C 327/12 | Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą | 21 |
| 2010/C 327/13 | Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą | 22 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2010/C 327/05

2010 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvados dėl švietimo tvariam vystymuisi

11

Europos Komisija

2010/C 327/06

Euro kursas

15

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2010/C 327/07

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

16

2010/C 327/08

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

17

2010/C 327/09

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

18

2010/C 327/10

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

19

2010/C 327/11

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

20

2010/C 327/12

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

21

2010/C 327/13

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

22

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 327/14 | Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl importuojamo Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės vinilacetato inicijavimą | 23 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2010/C 327/14

Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl importuojamo Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės vinilacetato inicijavimą

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Taryba

| 4.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 327/1

---

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl darbo su jaunimu

2010/C 327/01

TARYBA IR TARYBOJE POSĖDŽIAVĘ VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI:

PRIMINDAMI SU ŠIUO KLAUSIMU SUSIJUSIĄ BENDRĄJĄ POLITINĘ INFORMACIJĄ, IŠDĖSTYTĄ PRIEDE, VISŲ PIRMA TAI, KAD:

| (1) | Sutartyje nustatyta, kad ES veiksmais turi būti siekiama skatinti plėsti jaunimo ir socialinių pedagogų (toliau – su jaunimu dirbančių asmenų ir jaunimo lyderių) mainų programas ir skatinti jaunimą dalyvauti demokratiniame gyvenime. |
| --- | --- |

(1)

Sutartyje nustatyta, kad ES veiksmais turi būti siekiama skatinti plėsti jaunimo ir socialinių pedagogų (toliau – su jaunimu dirbančių asmenų ir jaunimo lyderių) mainų programas ir skatinti jaunimą dalyvauti demokratiniame gyvenime.

| (2) | Sprendimu Nr. 1719/2006/EB (1) Europos Parlamentas ir Taryba patvirtino programą „Veiklus jaunimas“. Šioje programoje, kuri visose valstybėse narėse vykdoma vis sėkmingiau, yra numatyta svarbi dalis, skirta tam, kad būtų prisidėta prie jaunimo veiklai skirtų paramos sistemų kokybės gerinimo ir jaunimo reikalų srityje dirbančių pilietinės visuomenės organizacijų gebėjimų plėtojimo. |
| --- | --- |

(2)

Sprendimu Nr. 1719/2006/EB (1) Europos Parlamentas ir Taryba patvirtino programą „Veiklus jaunimas“. Šioje programoje, kuri visose valstybėse narėse vykdoma vis sėkmingiau, yra numatyta svarbi dalis, skirta tam, kad būtų prisidėta prie jaunimo veiklai skirtų paramos sistemų kokybės gerinimo ir jaunimo reikalų srityje dirbančių pilietinės visuomenės organizacijų gebėjimų plėtojimo.

| (3) | 2009 m. lapkričio 29 d. Taryba priėmė Rezoliuciją dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.). Pagal šią sistemą darbo su jaunimu rėmimas ir plėtojimas laikomas įvairias sritis apimančiais klausimais. |
| --- | --- |

(3)

2009 m. lapkričio 29 d. Taryba priėmė Rezoliuciją dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.). Pagal šią sistemą darbo su jaunimu rėmimas ir plėtojimas laikomas įvairias sritis apimančiais klausimais.

| (4) | 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose Europos Vadovų Taryba tikisi, kad iki metų pabaigos bus pateikta kitų pavyzdinių iniciatyvų (2). |
| --- | --- |

(4)

2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose Europos Vadovų Taryba tikisi, kad iki metų pabaigos bus pateikta kitų pavyzdinių iniciatyvų (2).

ATSIŽVELGDAMI Į:

2010 m. liepos 7–10 d. Gente (Belgijoje) įvykusį pirmąjį Europos konventą darbo su jaunimu klausimais, kuriame pabrėžta darbo su jaunimu svarba.

IR ATSIŽVELGDAMI Į TAI, KAD:

| — | Kaip apibrėžta Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintoje sistemoje (2010–2018 m.) (toliau – atnaujinta sistema), tikslai jaunimo reikalų srityje yra tokie:






  — | sukurti daugiau galimybių ir užtikrinti lygias galimybes visiems jaunuoliams švietimo srityje ir darbo rinkoje ir |
| --- | --- | --- |

—

Kaip apibrėžta Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintoje sistemoje (2010–2018 m.) (toliau – atnaujinta sistema), tikslai jaunimo reikalų srityje yra tokie:

—

sukurti daugiau galimybių ir užtikrinti lygias galimybes visiems jaunuoliams švietimo srityje ir darbo rinkoje ir

| — | skatinti viso jaunimo aktyvų pilietiškumą, socialinę aprėptį ir solidarumą. |
| --- | --- |

—

skatinti viso jaunimo aktyvų pilietiškumą, socialinę aprėptį ir solidarumą.

| — | Atnaujintoje sistemoje apibrėžiamos aštuonios veiklos sritys (3), kuriose turėtų būti imamasi įvairias sritis apimančių jaunimo politikos iniciatyvų ir kuriose darbas su jaunimu gali padėti siekti nustatytų tikslų. Kitos svarbios veiklos sritys šiuo požiūriu – žmogaus teisės ir demokratija, kultūrų įvairovė ir judumas. |
| --- | --- |

—

Atnaujintoje sistemoje apibrėžiamos aštuonios veiklos sritys (3), kuriose turėtų būti imamasi įvairias sritis apimančių jaunimo politikos iniciatyvų ir kuriose darbas su jaunimu gali padėti siekti nustatytų tikslų. Kitos svarbios veiklos sritys šiuo požiūriu – žmogaus teisės ir demokratija, kultūrų įvairovė ir judumas.

| — | Taryba susitarė, kad pagal šią atnaujintą sistemą „darbas su jaunimu“ yra plati sąvoka, apimanti įvairią jaunimo, su jaunimu vykdomą ir jam skirtą socialinio, kultūrinio, šviečiamojo arba politinio pobūdžio veiklą. Tokia veikla vis daugiau apima taip pat sportą ir jaunimui skirtas paslaugas. |
| --- | --- |

—

Taryba susitarė, kad pagal šią atnaujintą sistemą „darbas su jaunimu“ yra plati sąvoka, apimanti įvairią jaunimo, su jaunimu vykdomą ir jam skirtą socialinio, kultūrinio, šviečiamojo arba politinio pobūdžio veiklą. Tokia veikla vis daugiau apima taip pat sportą ir jaunimui skirtas paslaugas.

| — | Vykdant visų sričių politiką ir veiklą darbo su jaunimu srityje turėtų būti laikomasi kelių pagrindinių principų; visų pirma svarbu skatinti lyčių lygybę ir kovoti su visų formų diskriminacija, gerbti teises ir laikytis principų, pripažintų, inter alia, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 ir 23 straipsniuose, atsižvelgti į galimus jaunimo gyvenimo sąlygų, poreikių, siekių, interesų ir požiūrių skirtumus, atsirandančius dėl įvairių veiksnių, ir pripažinti, kad visas jaunimas yra vertingas visuomenei. |
| --- | --- |

—

Vykdant visų sričių politiką ir veiklą darbo su jaunimu srityje turėtų būti laikomasi kelių pagrindinių principų; visų pirma svarbu skatinti lyčių lygybę ir kovoti su visų formų diskriminacija, gerbti teises ir laikytis principų, pripažintų, inter alia, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 ir 23 straipsniuose, atsižvelgti į galimus jaunimo gyvenimo sąlygų, poreikių, siekių, interesų ir požiūrių skirtumus, atsirandančius dėl įvairių veiksnių, ir pripažinti, kad visas jaunimas yra vertingas visuomenei.

| — | Kova su skurdu ir socialine atskirtimi yra vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos ir jos valstybių narių įsipareigojimų. Socialinė atskirtis kenkia piliečių gerovei ir trukdo jiems reikštis visuomenėje bei joje dalyvauti. Vadovaujantis JT Tūkstantmečio vystymosi tikslais, kova su skurdu ir socialine atskirtimi turi būti vykdoma ir Europos Sąjungoje, ir už jos ribų. |
| --- | --- |

—

Kova su skurdu ir socialine atskirtimi yra vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos ir jos valstybių narių įsipareigojimų. Socialinė atskirtis kenkia piliečių gerovei ir trukdo jiems reikštis visuomenėje bei joje dalyvauti. Vadovaujantis JT Tūkstantmečio vystymosi tikslais, kova su skurdu ir socialine atskirtimi turi būti vykdoma ir Europos Sąjungoje, ir už jos ribų.

PRIPAŽĮSTA, KAD:

| — | Visose valstybėse narėse daugybė skirtingos kilmės vaikų ir jaunuolių, su jaunimų dirbančių asmenų ir jaunimo lyderių dalyvauja daugelio sričių ir įvairioje darbo su jaunimu veikloje, ji yra jiems naudinga arba jie joje aktyviai veikia. Ši veikla gali būti vykdoma įvairiomis aplinkybėmis, o ją vykdant gali būti sprendžiami įvairūs klausimai, darantys poveikį jų gyvenimui ir realioms sąlygoms, kuriomis jie gyvena. |
| --- | --- |

—

Visose valstybėse narėse daugybė skirtingos kilmės vaikų ir jaunuolių, su jaunimų dirbančių asmenų ir jaunimo lyderių dalyvauja daugelio sričių ir įvairioje darbo su jaunimu veikloje, ji yra jiems naudinga arba jie joje aktyviai veikia. Ši veikla gali būti vykdoma įvairiomis aplinkybėmis, o ją vykdant gali būti sprendžiami įvairūs klausimai, darantys poveikį jų gyvenimui ir realioms sąlygoms, kuriomis jie gyvena.

| — | Darbas su jaunimu vykdomas kaip užklasinė veikla bei kaip speciali laisvalaikio veikla ir yra grindžiamas savišvietos bei neformaliojo mokymosi procesais ir savanorišku dalyvavimu. Ši veikla ir procesai yra valdomi paties jaunimo, bendrai valdomi arba valdomi pagal asmenų, dirbančių su jaunimu, ir jaunimo lyderių, kurie veikia kaip specialistai arba savanoriai, nurodytą ugdymo ar pedagoginę kryptį, ir jie gali vystytis bei keistis veikiant įvairioms varomosioms jėgoms. |
| --- | --- |

—

Darbas su jaunimu vykdomas kaip užklasinė veikla bei kaip speciali laisvalaikio veikla ir yra grindžiamas savišvietos bei neformaliojo mokymosi procesais ir savanorišku dalyvavimu. Ši veikla ir procesai yra valdomi paties jaunimo, bendrai valdomi arba valdomi pagal asmenų, dirbančių su jaunimu, ir jaunimo lyderių, kurie veikia kaip specialistai arba savanoriai, nurodytą ugdymo ar pedagoginę kryptį, ir jie gali vystytis bei keistis veikiant įvairioms varomosioms jėgoms.

| — | Darbas su jaunimu organizuojamas ir vykdomas įvairiai (jį organizuoja ir vykdo jaunimo vadovaujamos organizacijos, jaunimui skirtos organizacijos, neoficialios grupės arba jis organizuojamas ir vykdomas pasitelkiant jaunimo tarnybas ir valdžios institucijas) ir struktūrizuojamas vietos, regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygiu atsižvelgiant į, pavyzdžiui, šiuos aspektus:






  — | bendruomenės, istorines, socialines ir politines aplinkybes, kuriomis vykdomas darbas su jaunimu, |
| --- | --- | --- |

—

Darbas su jaunimu organizuojamas ir vykdomas įvairiai (jį organizuoja ir vykdo jaunimo vadovaujamos organizacijos, jaunimui skirtos organizacijos, neoficialios grupės arba jis organizuojamas ir vykdomas pasitelkiant jaunimo tarnybas ir valdžios institucijas) ir struktūrizuojamas vietos, regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygiu atsižvelgiant į, pavyzdžiui, šiuos aspektus:

—

bendruomenės, istorines, socialines ir politines aplinkybes, kuriomis vykdomas darbas su jaunimu,

| — | tikslą įtraukti visus vaikus ir jaunuolius, ypač tuos, kurie turi mažiau galimybių, ir juos įgalinti, |
| --- | --- |

—

tikslą įtraukti visus vaikus ir jaunuolius, ypač tuos, kurie turi mažiau galimybių, ir juos įgalinti,

| — | su jaunimų dirbančių asmenų ir jaunimo lyderių dalyvavimą, |
| --- | --- |

—

su jaunimų dirbančių asmenų ir jaunimo lyderių dalyvavimą,

| — | organizacijas, tarnybas arba paslaugų teikėjus, nepriklausomai nuo to, ar jie yra vyriausybiniai ar nevyriausybiniai, jiems vadovauja jaunimas ar ne, |
| --- | --- |

—

organizacijas, tarnybas arba paslaugų teikėjus, nepriklausomai nuo to, ar jie yra vyriausybiniai ar nevyriausybiniai, jiems vadovauja jaunimas ar ne,

| — | požiūrį arba metodą, taikomą atsižvelgiant į jaunimo poreikius. |
| --- | --- |

—

požiūrį arba metodą, taikomą atsižvelgiant į jaunimo poreikius.

| — | Daugelyje valstybių narių vietos ir regioninės valdžios institucijos taip pat atlieka svarbų vaidmenį remdamos ir plėtodamos vietos ir regiono lygiu vykdomą darbą su jaunimu. |
| --- | --- |

—

Daugelyje valstybių narių vietos ir regioninės valdžios institucijos taip pat atlieka svarbų vaidmenį remdamos ir plėtodamos vietos ir regiono lygiu vykdomą darbą su jaunimu.

PRIPAŽĮSTA, KAD:

| — | Jaunimas yra neatskiriama vis sudėtingesnės visuomenės dalis. Jaunimui įtakos turi įvairūs veiksniai ir aplinka, namai, mokykla, darbo vieta, bendraamžiai ir žiniasklaida. Todėl darbui su jaunimu gali tekti svarbus vaidmuo jaunimo raidos srityje. |
| --- | --- |

—

Jaunimas yra neatskiriama vis sudėtingesnės visuomenės dalis. Jaunimui įtakos turi įvairūs veiksniai ir aplinka, namai, mokykla, darbo vieta, bendraamžiai ir žiniasklaida. Todėl darbui su jaunimu gali tekti svarbus vaidmuo jaunimo raidos srityje.

| — | Darbas su jaunimu, kuris papildo formalųjį švietimą, gali būti labai naudingas vaikams ir jaunimui, nes jį vykdant suteikiama labai daug įvairių savišvietos bei neformaliojo mokymosi galimybių ir tinkamų tikslinių metodų. |
| --- | --- |

—

Darbas su jaunimu, kuris papildo formalųjį švietimą, gali būti labai naudingas vaikams ir jaunimui, nes jį vykdant suteikiama labai daug įvairių savišvietos bei neformaliojo mokymosi galimybių ir tinkamų tikslinių metodų.

| — | Suteikiant jaunuoliams aktyvų vaidmenį plėtojant ir vykdant darbą su jaunimu, jie skatinami prisiimti atsakomybę už savo veiksmus ir būti už juos atskaitingais. Vykdant darbą su jaunimu gali būti užtikrinama jauki, saugi, įkvepianti ir maloni aplinka, kurioje visi vaikai ir jaunimas, atskirai arba grupėje, gali save išreikšti, mokytis vieni iš kitų, susitikti vieni su kitais, žaisti, tirti ir eksperimentuoti. |
| --- | --- |

—

Suteikiant jaunuoliams aktyvų vaidmenį plėtojant ir vykdant darbą su jaunimu, jie skatinami prisiimti atsakomybę už savo veiksmus ir būti už juos atskaitingais. Vykdant darbą su jaunimu gali būti užtikrinama jauki, saugi, įkvepianti ir maloni aplinka, kurioje visi vaikai ir jaunimas, atskirai arba grupėje, gali save išreikšti, mokytis vieni iš kitų, susitikti vieni su kitais, žaisti, tirti ir eksperimentuoti.

| — | Be to, vykdant darbą su jaunimu, jaunimui turėtų būti suteikta galimybė nevaržant stereotipams lavinti daug įvairių asmeninių bei profesinių gebėjimų ir bendrųjų kompetencijų, kuriais galima prisidėti prie modernios visuomenės kūrimo. Todėl toks darbas gali būti svarbus plėtojant jaunimo savarankiškumą, įgalinimą ir verslumą. |
| --- | --- |

—

Be to, vykdant darbą su jaunimu, jaunimui turėtų būti suteikta galimybė nevaržant stereotipams lavinti daug įvairių asmeninių bei profesinių gebėjimų ir bendrųjų kompetencijų, kuriais galima prisidėti prie modernios visuomenės kūrimo. Todėl toks darbas gali būti svarbus plėtojant jaunimo savarankiškumą, įgalinimą ir verslumą.

| — | Darbe su jaunimu propaguojant visuotines vertybes, susijusias su žmogaus teisėmis, demokratija, taika, kova su rasizmu, kultūrų įvairove, solidarumu, lygybe ir tvariu vystymusi, toks darbas gali turėti ir pridėtinę socialinę vertę, nes jį vykdant galima:






  — | skatinti dalyvavimą socialiniame gyvenime ir atsakomybę, savanorišką veiklą ir aktyvų pilietiškumą, |
| --- | --- | --- |

—

Darbe su jaunimu propaguojant visuotines vertybes, susijusias su žmogaus teisėmis, demokratija, taika, kova su rasizmu, kultūrų įvairove, solidarumu, lygybe ir tvariu vystymusi, toks darbas gali turėti ir pridėtinę socialinę vertę, nes jį vykdant galima:

—

skatinti dalyvavimą socialiniame gyvenime ir atsakomybę, savanorišką veiklą ir aktyvų pilietiškumą,

| — | stiprinti bendruomenių kūrimą ir pilietinę visuomenę visais lygiais (pvz., kartų ir kultūrų dialogą), |
| --- | --- |

—

stiprinti bendruomenių kūrimą ir pilietinę visuomenę visais lygiais (pvz., kartų ir kultūrų dialogą),

| — | padėti plėtoti jaunimo kūrybiškumą, kultūrinį ir socialinį sąmoningumą, verslumą ir inovacijas, |
| --- | --- |

—

padėti plėtoti jaunimo kūrybiškumą, kultūrinį ir socialinį sąmoningumą, verslumą ir inovacijas,

| — | suteikti galimybes užtikrinti visų vaikų ir jaunimo socialinę aprėptį, |
| --- | --- |

—

suteikti galimybes užtikrinti visų vaikų ir jaunimo socialinę aprėptį,

| — | taikant įvairius metodus, kurie yra lankstūs ir greitai pritaikomi, pritraukti mažiau galimybių turintį jaunimą. |
| --- | --- |

—

taikant įvairius metodus, kurie yra lankstūs ir greitai pritaikomi, pritraukti mažiau galimybių turintį jaunimą.

| — | Todėl darbas su jaunimu visuomenėje atlieka įvairias funkcijas ir gali padėti plėtoti su jaunimu susijusių sričių politiką, pavyzdžiui, mokymosi visą gyvenimą, socialinės aprėpties ir užimtumo politiką. |
| --- | --- |

—

Todėl darbas su jaunimu visuomenėje atlieka įvairias funkcijas ir gali padėti plėtoti su jaunimu susijusių sričių politiką, pavyzdžiui, mokymosi visą gyvenimą, socialinės aprėpties ir užimtumo politiką.

| — | Darbas su jaunimu, nepaisant to, ar jį atlieka savanoriai, ar specialistai, turi didelį socialinį ir ekonominį potencialą, nes jį atliekant gali būti vykdoma ekonominė veikla, suteikiama infrastruktūra, sukuriama ekonominė nauda ir didinamas (jaunimo) užimtumas. Asmeniniai bei profesiniai gebėjimai ir kompetencijos, kuriuos vykdant darbą su jaunimu įgyja tiek dalyviai, tiek su jaunimu dirbantys asmenys ir jaunimo lyderiai, gali būti naudingi darbo rinkai. Tokius gebėjimus ir kompetencijas reikia pakankamai gerai vertinti ir veiksmingai pripažinti. |
| --- | --- |

—

Darbas su jaunimu, nepaisant to, ar jį atlieka savanoriai, ar specialistai, turi didelį socialinį ir ekonominį potencialą, nes jį atliekant gali būti vykdoma ekonominė veikla, suteikiama infrastruktūra, sukuriama ekonominė nauda ir didinamas (jaunimo) užimtumas. Asmeniniai bei profesiniai gebėjimai ir kompetencijos, kuriuos vykdant darbą su jaunimu įgyja tiek dalyviai, tiek su jaunimu dirbantys asmenys ir jaunimo lyderiai, gali būti naudingi darbo rinkai. Tokius gebėjimus ir kompetencijas reikia pakankamai gerai vertinti ir veiksmingai pripažinti.

| — | Vykdant programą „Veiklus jaunimas“, kuria su jaunimu dirbantiems asmenims ir jaunimo lyderiams sudaromos judumo mokymosi tikslais galimybės ir kuriami jų tinklai, labai prisidedama prie darbo su jaunimu kokybės visais lygiais, taip pat prie su jaunimu dirbančių asmenų ir jaunimo lyderių kompetencijų vystymo ir prie neformaliojo mokymosi vykdant darbą su jaunimu pripažinimo. |
| --- | --- |

—

Vykdant programą „Veiklus jaunimas“, kuria su jaunimu dirbantiems asmenims ir jaunimo lyderiams sudaromos judumo mokymosi tikslais galimybės ir kuriami jų tinklai, labai prisidedama prie darbo su jaunimu kokybės visais lygiais, taip pat prie su jaunimu dirbančių asmenų ir jaunimo lyderių kompetencijų vystymo ir prie neformaliojo mokymosi vykdant darbą su jaunimu pripažinimo.

TODĖL SUTINKA, KAD:

įgyvendinant šią rezoliuciją turėtų būti atsižvelgta į šiuos principus:

| — | jaunimas, jaunimo organizacijos, su jaunimu dirbantys asmenys ir jaunimo lyderiai, jaunimo reikalų srities mokslinių tyrimų darbuotojai, politinius sprendimus priimantys asmenys, kiti ekspertai jaunimo reikalų srityje turėtų dalyvauti rengiant, įgyvendinant ir vertinant specialias darbo su jaunimu iniciatyvas visais lygiais, |
| --- | --- |

—

jaunimas, jaunimo organizacijos, su jaunimu dirbantys asmenys ir jaunimo lyderiai, jaunimo reikalų srities mokslinių tyrimų darbuotojai, politinius sprendimus priimantys asmenys, kiti ekspertai jaunimo reikalų srityje turėtų dalyvauti rengiant, įgyvendinant ir vertinant specialias darbo su jaunimu iniciatyvas visais lygiais,

| — | reikėtų išlaikyti visų subjektų, dalyvaujančių šioje veikloje pagal atitinkamas savo kompetencijos sritis, funkcijas ir atsakomybę, |
| --- | --- |

—

reikėtų išlaikyti visų subjektų, dalyvaujančių šioje veikloje pagal atitinkamas savo kompetencijos sritis, funkcijas ir atsakomybę,

| — | reikia rinkti daugiau žinių apie darbą su jaunimu, gerinti darbo su jaunimu išmanymą bei dalintis tokiomis žiniomis bei išmanymu, |
| --- | --- |

—

reikia rinkti daugiau žinių apie darbą su jaunimu, gerinti darbo su jaunimu išmanymą bei dalintis tokiomis žiniomis bei išmanymu,

| — | turėtų būti visapusiškai naudojamasi atnaujintoje sistemoje minėtomis priemonėmis siekiant integruoti darbo su jaunimu aspektą ir įgyvendinti specialias darbo su jaunimu iniciatyvas, |
| --- | --- |

—

turėtų būti visapusiškai naudojamasi atnaujintoje sistemoje minėtomis priemonėmis siekiant integruoti darbo su jaunimu aspektą ir įgyvendinti specialias darbo su jaunimu iniciatyvas,

| — | vykdant darbą su jaunimu reikėtų ypač daug dėmesio skirti skurstančių arba socialinės atskirties pavojų patiriančių vaikų ir jaunimo įtraukimui į šią veiklą. |
| --- | --- |

—

vykdant darbą su jaunimu reikėtų ypač daug dėmesio skirti skurstančių arba socialinės atskirties pavojų patiriančių vaikų ir jaunimo įtraukimui į šią veiklą.

TODĖL PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ:

| — | skatinti įvairią tvarią paramą darbui su jaunimu, pvz., pakankamą finansavimą, išteklius arba infrastruktūrą. Tai reiškia ir tai, kad pašalinamos dalyvavimo darbe su jaunimu kliūtys ir atitinkamais atvejais sukuriamos darbo su jaunimu strategijos, |
| --- | --- |

—

skatinti įvairią tvarią paramą darbui su jaunimu, pvz., pakankamą finansavimą, išteklius arba infrastruktūrą. Tai reiškia ir tai, kad pašalinamos dalyvavimo darbe su jaunimu kliūtys ir atitinkamais atvejais sukuriamos darbo su jaunimu strategijos,

| — | remti ir plėtoti darbui su jaunimu tenkantį vaidmenį įgyvendinant atnaujintą sistemą, ypač darbo su jaunimu indėlį siekiant tikslų įvairiose veiklos srityse, |
| --- | --- |

—

remti ir plėtoti darbui su jaunimu tenkantį vaidmenį įgyvendinant atnaujintą sistemą, ypač darbo su jaunimu indėlį siekiant tikslų įvairiose veiklos srityse,

| — | atitinkamais atvejais pasitelkti vietos ir regionines valdžios institucijas ir subjektus, kurie atliktų svarbų vaidmenį plėtojant, remiant ir vykdant darbą su jaunimu. |
| --- | --- |

—

atitinkamais atvejais pasitelkti vietos ir regionines valdžios institucijas ir subjektus, kurie atliktų svarbų vaidmenį plėtojant, remiant ir vykdant darbą su jaunimu.

PRAŠO KOMISIJOS:

| — | parengti tyrimą siekiant nustatyti darbo su jaunimu įvairovę, apimtį ir poveikį Europos Sąjungoje ir ES jaunimo reikalų ataskaitoje nurodyti tolesnę veiklą, susijusią su darbu su jaunimu, |
| --- | --- |

—

parengti tyrimą siekiant nustatyti darbo su jaunimu įvairovę, apimtį ir poveikį Europos Sąjungoje ir ES jaunimo reikalų ataskaitoje nurodyti tolesnę veiklą, susijusią su darbu su jaunimu,

| — | remti Europos su jaunimu dirbančias nevyriausybines organizacijas ir smulkesnes iniciatyvas, kad būtų remiama stipri Europos pilietinė visuomenė, o jaunimas skatinamas toliau dalyvauti demokratiniame gyvenime, |
| --- | --- |

—

remti Europos su jaunimu dirbančias nevyriausybines organizacijas ir smulkesnes iniciatyvas, kad būtų remiama stipri Europos pilietinė visuomenė, o jaunimas skatinamas toliau dalyvauti demokratiniame gyvenime,

| — | gerinti darbo su jaunimo kokybę, su jaunimu dirbančių asmenų ir jaunimo lyderių gebėjimų stiprinimą ir kompetencijos plėtojimą ir neformaliojo mokymosi vykdant darbą su jaunimu pripažinimą, su jaunimu dirbantiems asmenims ir jaunimo lyderiams sudarant judumo mokymosi tikslais galimybes, |
| --- | --- |

—

gerinti darbo su jaunimo kokybę, su jaunimu dirbančių asmenų ir jaunimo lyderių gebėjimų stiprinimą ir kompetencijos plėtojimą ir neformaliojo mokymosi vykdant darbą su jaunimu pripažinimą, su jaunimu dirbantiems asmenims ir jaunimo lyderiams sudarant judumo mokymosi tikslais galimybes,

| — | kurti patogias naudoti europines nepriklausomo vertinimo ir savęs vertinimo priemones (pvz., Jaunimo pasą) bei su jaunimu dirbančių asmenų ir jaunimo lyderių kompetencijų patvirtinimo priemones, kurios padėtų pripažinti ir įvertinti darbo su jaunimu Europoje kokybę, ir remti tokių priemonių plėtojimą, |
| --- | --- |

—

kurti patogias naudoti europines nepriklausomo vertinimo ir savęs vertinimo priemones (pvz., Jaunimo pasą) bei su jaunimu dirbančių asmenų ir jaunimo lyderių kompetencijų patvirtinimo priemones, kurios padėtų pripažinti ir įvertinti darbo su jaunimu Europoje kokybę, ir remti tokių priemonių plėtojimą,

| — | užtikrinti pakankamai tinkamų europinių platformų, pavyzdžiui, duomenų bazių, tarpusavio mokymosi veiklos galimybių ir konferencijų, skirtų nuolatiniam keitimuisi informacija apie inovacinius tyrimus, politiką, požiūrius, praktiką ir metodus. |
| --- | --- |

—

užtikrinti pakankamai tinkamų europinių platformų, pavyzdžiui, duomenų bazių, tarpusavio mokymosi veiklos galimybių ir konferencijų, skirtų nuolatiniam keitimuisi informacija apie inovacinius tyrimus, politiką, požiūrius, praktiką ir metodus.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ IR KOMISIJOS ATSIŽVELGIANT Į JŲ ATITINKAMĄ KOMPETENCIJĄ:

| — | sudaryti geresnes sąlygas ir daugiau galimybių darbui su jaunimu plėtoti, remti ir įgyvendinti vietos, regionų, nacionaliniu ir europiniu lygiais, |
| --- | --- |

—

sudaryti geresnes sąlygas ir daugiau galimybių darbui su jaunimu plėtoti, remti ir įgyvendinti vietos, regionų, nacionaliniu ir europiniu lygiais,

| — | visiškai pripažinti darbo su jaunimu vaidmenį visuomenėje, didinti informuotumą apie šį vaidmenį ir jį stiprinti, |
| --- | --- |

—

visiškai pripažinti darbo su jaunimu vaidmenį visuomenėje, didinti informuotumą apie šį vaidmenį ir jį stiprinti,

| — | suteikti galimybes vykdant darbą su jaunimu toliau gerinti šio darbo kokybę, |
| --- | --- |

—

suteikti galimybes vykdant darbą su jaunimu toliau gerinti šio darbo kokybę,

| — | remti naujų strategijų, skirtų su jaunimu dirbančių asmenų ir jaunimo lyderių gebėjimams stiprinti, rengimą arba stiprinti galiojančias strategijas ir remti pilietinę visuomenę vykdant su jaunimu dirbantiems asmenims ir jaunimo lyderiams skirtą tinkamos formos mokymą, |
| --- | --- |

—

remti naujų strategijų, skirtų su jaunimu dirbančių asmenų ir jaunimo lyderių gebėjimams stiprinti, rengimą arba stiprinti galiojančias strategijas ir remti pilietinę visuomenę vykdant su jaunimu dirbantiems asmenims ir jaunimo lyderiams skirtą tinkamos formos mokymą,

| — | siekiant parengti darbo su jaunimu kokybės gerinimo ir didesnio jo pripažinimo strategijas, nustatyti įvairias darbo su jaunimu formas, kompetencijas ir metodus, bendrus visiems su jaunimu dirbantiems asmenims ir jaunimo lyderiams, |
| --- | --- |

—

siekiant parengti darbo su jaunimu kokybės gerinimo ir didesnio jo pripažinimo strategijas, nustatyti įvairias darbo su jaunimu formas, kompetencijas ir metodus, bendrus visiems su jaunimu dirbantiems asmenims ir jaunimo lyderiams,

| — | skatinti su jaunimu dirbančių asmenų ir jaunimo lyderių darbo galimybes bei jų judumą, didinant žinias apie jų kvalifikacijas ir iš jų patirties įgytų gebėjimų pripažinimą, |
| --- | --- |

—

skatinti su jaunimu dirbančių asmenų ir jaunimo lyderių darbo galimybes bei jų judumą, didinant žinias apie jų kvalifikacijas ir iš jų patirties įgytų gebėjimų pripažinimą,

| — | skatinti ir remti tyrimus, susijusius su darbu su jaunimu ir jaunimo politika, įskaitant jų istorinį aspektą ir svarbą dabartinei darbo su jaunimu politikai, |
| --- | --- |

—

skatinti ir remti tyrimus, susijusius su darbu su jaunimu ir jaunimo politika, įskaitant jų istorinį aspektą ir svarbą dabartinei darbo su jaunimu politikai,

| — | teikti pakankamai informacijos apie darbą su jaunimu ir padaryti ją prieinamą, rengiant, pavyzdžiui, europines ir nacionalines kampanijas darbo su jaunimu srityje, ir didinti Europos Sąjungos, Europos Tarybos ir kitų vietos, regioninio, nacionalinio bei europinio lygio subjektų iniciatyvų sinergiją ir papildomumą, |
| --- | --- |

—

teikti pakankamai informacijos apie darbą su jaunimu ir padaryti ją prieinamą, rengiant, pavyzdžiui, europines ir nacionalines kampanijas darbo su jaunimu srityje, ir didinti Europos Sąjungos, Europos Tarybos ir kitų vietos, regioninio, nacionalinio bei europinio lygio subjektų iniciatyvų sinergiją ir papildomumą,

| — | skatinti su jaunimu dirbančių asmenų ir jaunimo lyderių, politinius sprendimus priimančių asmenų ir tyrėjų mainus, bendradarbiavimą ir tinklų kūrimą vietos, regioniniu, nacionaliniu, europiniu ir tarptautiniu lygiais, |
| --- | --- |

—

skatinti su jaunimu dirbančių asmenų ir jaunimo lyderių, politinius sprendimus priimančių asmenų ir tyrėjų mainus, bendradarbiavimą ir tinklų kūrimą vietos, regioniniu, nacionaliniu, europiniu ir tarptautiniu lygiais,

| — | darbo su jaunimu srityje atitinkamais atvejais skatinti plėtoti sisteminį gebėjimų ir kompetencijų, kurie reikalingi bet kokios formos mokymui, kuriuo siekiama įgyti žinių ir atnaujinti gebėjimus, vertinimą. |
| --- | --- |

—

darbo su jaunimu srityje atitinkamais atvejais skatinti plėtoti sisteminį gebėjimų ir kompetencijų, kurie reikalingi bet kokios formos mokymui, kuriuo siekiama įgyti žinių ir atnaujinti gebėjimus, vertinimą.

SKATINA JAUNIMO REIKALŲ SRITYJE VEIKIANČIĄ PILIETINĘ VISUOMENĘ:

| — | suteikti daugiau galimybių visiems vaikams ir jaunimui, ypač turintiems mažiau galimybių, dalyvauti darbe su jaunimu, |
| --- | --- |

—

suteikti daugiau galimybių visiems vaikams ir jaunimui, ypač turintiems mažiau galimybių, dalyvauti darbe su jaunimu,

| — | siekiant užtikrinti darbo su jaunimu kokybę, skatinti pilietinėje visuomenėje jaunimo reikalų srityje veikiančių su jaunimu dirbančių asmenų ir jaunimo lyderių įvairių formų mokymą, |
| --- | --- |

—

siekiant užtikrinti darbo su jaunimu kokybę, skatinti pilietinėje visuomenėje jaunimo reikalų srityje veikiančių su jaunimu dirbančių asmenų ir jaunimo lyderių įvairių formų mokymą,

| — | įvertinti esamus požiūrius į darbą su jaunimu, jo praktiką bei metodus ir nuolatos investuoti į inovacinį vystymąsi vykdant naujas iniciatyvas ir veiklą, remiantis tikra vaikų, jaunimo bei su jaunimu dirbančių asmenų ir jaunimo lyderių gyvenimo patirtimi, |
| --- | --- |

—

įvertinti esamus požiūrius į darbą su jaunimu, jo praktiką bei metodus ir nuolatos investuoti į inovacinį vystymąsi vykdant naujas iniciatyvas ir veiklą, remiantis tikra vaikų, jaunimo bei su jaunimu dirbančių asmenų ir jaunimo lyderių gyvenimo patirtimi,

| — | keistis informacija ir geros praktikos pavyzdžiais, bendradarbiauti ir kurti tinklus vietos, regioniniu, nacionaliniu ir europiniu lygiais. |
| --- | --- |

—

keistis informacija ir geros praktikos pavyzdžiais, bendradarbiauti ir kurti tinklus vietos, regioniniu, nacionaliniu ir europiniu lygiais.

PABRĖŽIA, KAD SVARBU:

įgyvendinant konkurencingo, integracinio ir tvaraus augimo strategiją „Europa 2020“:

| — | pripažinti, kad darbas su jaunimu atlieka itin svarbią neformaliojo mokymosi galimybių suteikimo visam jaunimui funkciją, |
| --- | --- |

—

pripažinti, kad darbas su jaunimu atlieka itin svarbią neformaliojo mokymosi galimybių suteikimo visam jaunimui funkciją,

| — | užtikrinti, kad darbo su jaunimu aspektas būtų visapusiškai įtrauktas į iniciatyvą „Judus jaunimas“ bei į kitas programas/ kitų sričių politiką, kuriomis visam jaunimui, ypač turintiems mažiau galimybių jaunuoliams, būtų sudarytos sąlygos įgyti atitinkamų gebėjimų ir bendrųjų kompetencijų, kurių reikia 2020 m. bei vėlesnių metų visuomenėje ir ekonomikoje. |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad darbo su jaunimu aspektas būtų visapusiškai įtrauktas į iniciatyvą „Judus jaunimas“ bei į kitas programas/ kitų sričių politiką, kuriomis visam jaunimui, ypač turintiems mažiau galimybių jaunuoliams, būtų sudarytos sąlygos įgyti atitinkamų gebėjimų ir bendrųjų kompetencijų, kurių reikia 2020 m. bei vėlesnių metų visuomenėje ir ekonomikoje.

---

(1)  OL L 327, 2006 11 24, p. 30.

(2)  Dok. EUCO 13/10.

(3)  Šios aštuonios sritys yra tokios: švietimas ir mokymas, užimtumas ir verslumas, sveikata ir gerovė, dalyvavimas, savanoriška veikla, socialinė aprėptis, jaunimas ir pasaulis, kūrybiškumas ir kultūra.

---

PRIEDAS

Bendroji politinė informacija

2000 m. gruodžio 14 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl jaunimo socialinės aprėpties (1).

2002 m. vasario 14 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl jaunimo savanoriškos veiklos teikiamos pridėtinės vertės plėtojant Bendrijos veiksmus jaunimo reikalų srityje (2).

2004 m. gegužės 28 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl jaunimo socialinės integracijos (3).

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl neformalaus ir neinstitucinio mokymosi Europos jaunimo reikalų srityje vertės pripažinimo (4).

2008 m. gegužės 22 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl mažiau galimybių turinčio jaunimo dalyvavimo.

2008 m. lapkričio 20 d. Tarybos rekomendacija dėl jaunųjų savanorių judumo visoje Europos Sąjungoje (5).

2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1098/2008/EB dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) (6).

2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimas 2010/37/EB dėl Europos savanoriškos veiklos, kuria skatinamas aktyvus pilietiškumas, metų (2011 m.) (7).

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliucija dėl aktyvios jaunimo aprėpties kovojant su nedarbu ir skurdu (8).

2010 m. gegužės 11 d. Tarybos išvados dėl kompetencijų, kuriomis prisidedama prie mokymosi visą gyvenimą ir iniciatyvos „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“ įgyvendinimo (9).

Komisijos komunikatas „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (10).

Europos Tarybos rezoliucija dėl jaunimo politikos (11).

---

(1)  OL C 374, 2000 12 28, p. 5.

(2)  OL C 50, 2002 2 23, p. 3.

(3)  Dok. 9601/04.

(4)  OL C 168, 2006 7 20, p. 1.

(5)  OL C 319, 2008 12 13, p. 8.

(6)  OL L 298, 2008 11 7, p. 20.

(7)  OL L 17, 2010 1 22, p. 43.

(8)  OL C 137, 2010 5 27, p. 1.

(9)  OL C 135, 2010 5 26, p. 8.

(10)  COM(2010) 2020 galutinis.

(11)  Rezoliucija CM/Res (2008)23. Patvirtinta Ministrų komiteto 2008 m. lapkričio 25 d. vykusio 1042-ojo ministrų pavaduotojų susitikimo metu.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 4.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 327/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 327/6

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą, remiantis SESV 107 ir 108 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 327/02

| Sprendimo priėmimo data | 2010 5 26 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 726/09 |
| Valstybė narė | Belgija |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Projet d'aide à la restructuration des activités fret de la SNCB


  Voorgenomen herstructureringssteun ten behoeve van de goederenactiviteiten van de NMBS |
| Teisinis pagrindas | Décisions des conseils d'administration de la SNCB Holding et de la SNCB


  Beslissingen van de raad van bestuur van NMBS-holding en NMBS |
| Pagalbos priemonės rūšis | Individuali pagalba |
| Tikslas | Ekonominių sunkumų turinčių įmonių restruktūrizavimas |
| Pagalbos forma | Kita su nuosavu kapitalu susijusi pagalba |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma: 355 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | — |
| Trukmė | 2010 6 30–2014 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Geležinkelių transportas |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Ministère de la Fonction publique et des entreprises publiques |
| Rue Royale 180 |
| 1000 Bruxelles |
| BELGIQUE |

Sprendimo priėmimo data

2010 5 26

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 726/09

Valstybė narė

Belgija

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Projet d'aide à la restructuration des activités fret de la SNCB

Voorgenomen herstructureringssteun ten behoeve van de goederenactiviteiten van de NMBS

Teisinis pagrindas

Décisions des conseils d'administration de la SNCB Holding et de la SNCB

Beslissingen van de raad van bestuur van NMBS-holding en NMBS

Pagalbos priemonės rūšis

Individuali pagalba

Tikslas

Ekonominių sunkumų turinčių įmonių restruktūrizavimas

Pagalbos forma

Kita su nuosavu kapitalu susijusi pagalba

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma: 355 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

—

Trukmė

2010 6 30–2014 12 31

Ekonomikos sektorius

Geležinkelių transportas

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Ministère de la Fonction publique et des entreprises publiques

Rue Royale 180

1000 Bruxelles

BELGIQUE

| Ministerie van Ambtenarenzaken en Overheidsbedrijven |
| --- |
| Koningstraat 180 |
| 1000 Brussel |
| BELGÏE |

Ministerie van Ambtenarenzaken en Overheidsbedrijven

Koningstraat 180

1000 Brussel

BELGÏE

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2010 9 30 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 67/10 |
| Valstybė narė | Lietuva |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | JSC Toksika |
| Teisinis pagrindas | 2007–2013 m. Sanglaudos skatinimo veiksmų programa – Lietuvos Respublikos Vyriausybes 2008 m. liepos 23 d. nutarimas Nr. 787
  „Dėl Sanglaudos skatinimo veiksmų programos priedo partvirtinimo“ – Aplinkos ministro įsakymo projektas dėl finansavimo sąlygų aprašo
  patvirtinimo priemonei „Atliekų tvarkymo sistemos sukūrimas“ |
| Pagalbos priemonės rūšis | Individuali pagalba |
| Tikslas | Regioninė plėtra |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma: 5,711 mln. LTL |
| Pagalbos intensyvumas | 50 % |
| Trukmė | 2010 12 1–2011 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Kt. paslaugos |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Lietuvos Respublikos Aplinkos ministerija |
| A. Jakšto g. 4/9 |
| LT-01105 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Sprendimo priėmimo data

2010 9 30

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 67/10

Valstybė narė

Lietuva

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

JSC Toksika

Teisinis pagrindas

2007–2013 m. Sanglaudos skatinimo veiksmų programa – Lietuvos Respublikos Vyriausybes 2008 m. liepos 23 d. nutarimas Nr. 787

„Dėl Sanglaudos skatinimo veiksmų programos priedo partvirtinimo“ – Aplinkos ministro įsakymo projektas dėl finansavimo sąlygų aprašo

patvirtinimo priemonei „Atliekų tvarkymo sistemos sukūrimas“

Pagalbos priemonės rūšis

Individuali pagalba

Tikslas

Regioninė plėtra

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma: 5,711 mln. LTL

Pagalbos intensyvumas

50 %

Trukmė

2010 12 1–2011 12 31

Ekonomikos sektorius

Kt. paslaugos

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Lietuvos Respublikos Aplinkos ministerija

A. Jakšto g. 4/9

LT-01105 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2010 10 21 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 120/10 |
| Valstybė narė | Ispanija |
| Regionas | Andalucia |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Ayudas para la promoción del tejido profesional del Flamenco en Andalucía |
| Teisinis pagrindas | Proyecto de Orden por la que se establecen las bases reguladoras de la convocatoria de concesión por la Empresa Pública de Gestión de Programas Culturales, de subvenciones en el año ... para la promoción del tejido profesional del Flamenco en Andalucía |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Kultūra |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | | Planuojamos metinės išlaidos: 0,6 mln. EUR |

Sprendimo priėmimo data

2010 10 21

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 120/10

Valstybė narė

Ispanija

Regionas

Andalucia

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Ayudas para la promoción del tejido profesional del Flamenco en Andalucía

Teisinis pagrindas

Proyecto de Orden por la que se establecen las bases reguladoras de la convocatoria de concesión por la Empresa Pública de Gestión de Programas Culturales, de subvenciones en el año ... para la promoción del tejido profesional del Flamenco en Andalucía

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Kultūra

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos: 0,6 mln. EUR

| | Bendra suteiktos pagalbos suma: 3,6 mln. EUR |
| --- | --- |

Bendra suteiktos pagalbos suma: 3,6 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

100 %

Trukmė

2010–2015

Ekonomikos sektorius

Poilsio organizavimo, kultūrinė ir sportinė veikla

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

| Junta de Andalucía |
| --- |
| Plaza de la Contratació, 3 |
| 41071 Sevilla |
| ESPAÑA |

Junta de Andalucía

Plaza de la Contratació, 3

41071 Sevilla

ESPAÑA

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2010 10 19 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 286/10 |
| Valstybė narė | Suomija |
| Regionas | Pohjois-Pohjanmaa |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Finavia Oyj/Abp (Oulun lentoasema/ Uleåborgs flygplats) |
| Teisinis pagrindas | Valtionavustuslaki 27.7.2001/688/Statsunderstödslag 27.7.2001/688 |
| Pagalbos priemonės rūšis | Individuali pagalba |
| Tikslas | Sektorių plėtra, regioninė plėtra |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma: 12 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | 57 % |
| Trukmė | 2010 9 1–2011 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Oro transportas |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Liikenne- ja viestintäministeriö |
| PL 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |

Sprendimo priėmimo data

2010 10 19

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 286/10

Valstybė narė

Suomija

Regionas

Pohjois-Pohjanmaa

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Finavia Oyj/Abp (Oulun lentoasema/ Uleåborgs flygplats)

Teisinis pagrindas

Valtionavustuslaki 27.7.2001/688/Statsunderstödslag 27.7.2001/688

Pagalbos priemonės rūšis

Individuali pagalba

Tikslas

Sektorių plėtra, regioninė plėtra

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma: 12 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

57 %

Trukmė

2010 9 1–2011 12 31

Ekonomikos sektorius

Oro transportas

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Liikenne- ja viestintäministeriö

PL 31

FI-00023 Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

| Kommunikationsministeriet |
| --- |
| PB 31 |
| FI-00023 Statsrådet |
| SUOMI/FINLAND |

Kommunikationsministeriet

PB 31

FI-00023 Statsrådet

SUOMI/FINLAND

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2010 11 10 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 420/10 |
| Valstybė narė | Ispanija |
| Regionas | País Vasco |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Ayudas para la realización, durante el ejercicio 2010, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal |
| Teisinis pagrindas | Orden de 10 de Diciembre de 2009, de la Consejera de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2010, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Kultūra |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma: 664 500 EUR |
| Pagalbos intensyvumas | 60 % |
| Trukmė | iki 2010 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Poilsio organizavimo, kultūrinė ir sportinė veikla |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Departamento de Cultura del Gobierno Vasco |
| C/ Donostia, 1 |
| 01010 Vitoria-Gasteiz |
| Álava — País Vasco |
| ESPAÑA |

Sprendimo priėmimo data

2010 11 10

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 420/10

Valstybė narė

Ispanija

Regionas

País Vasco

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Ayudas para la realización, durante el ejercicio 2010, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal

Teisinis pagrindas

Orden de 10 de Diciembre de 2009, de la Consejera de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2010, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Kultūra

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma: 664 500 EUR

Pagalbos intensyvumas

60 %

Trukmė

iki 2010 12 31

Ekonomikos sektorius

Poilsio organizavimo, kultūrinė ir sportinė veikla

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Departamento de Cultura del Gobierno Vasco

C/ Donostia, 1

01010 Vitoria-Gasteiz

Álava — País Vasco

ESPAÑA

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

---

| 4.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 327/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 327/10

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Sak/Folksam LIV/CPD/FIH Group)

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 327/03

2010 m. lapkričio 29 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32010M6011. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32010M6011. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

| 4.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 327/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 327/10

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.5880 – Shell/Topaz/JV)

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 327/04

2010 m. lapkričio 4 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32010M5880. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32010M5880. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 4.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 327/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 327/11

---

2010 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvados dėl švietimo tvariam vystymuisi

2010/C 327/05

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

ATSIŽVELGDAMA Į:

ES tvaraus vystymosi strategiją, pirmą kartą priimtą 2001 m. Geteborge (1) ir vėliau peržiūrėtą 2006 ir 2009 m. (2), kurioje numatytas ilgalaikės tvarumo vizijos, kurioje ekonomikos augimas, socialinė sanglauda ir aplinkos apsauga glaudžiai susiję, pagrindas ir pabrėžiamas labai svarbus švietimo, kuris yra elgsenos pokyčių skatinimo ir bendrųjų kompetencijų, reikalingų tvariam vystymuisi užtikrinti, suteikimo visiems piliečiams būtina sąlyga, vaidmuo.

Jungtinių Tautų tvaraus vystymosi švietimo dešimtmečio 2005–2014 m. programą, kuria siekiama į visus švietimo ir mokymosi aspektus integruoti tvaraus vystymosi principus, vertybes ir praktiką (3), ir į 2009 m. Bonoje surengtą UNESCO pasaulinę konferenciją švietimo tvariam vystymuisi klausimais, kurios baigiamojoje deklaracijoje pritarta tam, kad investicijos į tokį švietimą yra investicija į ateitį ir iš tikrųjų, tam tikrais atvejais, gyvybiškai svarbi priemonė (4).

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų (5), kurioje valstybės narės raginamos užtikrinti, kad kiekvienas pilietis turėtų bendrųjų kompetencijų norėdamas lanksčiai prisitaikyti prie greitai besikeičiančio ir daugybę sąsajų turinčio pasaulio. Nurodytos aštuonios bendrosios kompetencijos yra viena kitą papildančios ir grindžiamos tokiais gebėjimais kaip kritiniu mąstymu, problemų sprendimu, kūrybingumu, iniciatyvumu ir sprendimų priėmimu, ir visos yra labai svarbios siekiant tvaraus vystymosi tikslų. Šiuo atžvilgiu ypač svarbios bendrosios kompetencijos mokslo ir technologijų srityje, taip pat socialinės ir pilietinės kompetencijos.

Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą („ET 2020“) (6), kurioje pabrėžiama, kad švietimui ir mokymui tenka esminis vaidmuo sprendžiant daugelį socialinių bei ekonominių, demografinių, aplinkosaugos ir technologinių problemų, su kuriomis dabar susiduria ir ateityje susidurs Europa bei jos piliečiai.

Europos darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo strategiją „Europa 2020“ (7), kuria siekiama, kad Europa taptų pažangia, tvaria ir integracine ekonomika, galinčia užtikrinti didelį užimtumą, produktyvumą bei socialinę sanglaudą, ir kurioje pabrėžiama, kad švietimui ir mokymui šioje ekonomikoje tenka labai svarbus vaidmuo.

PRIPAŽĮSTA, KAD:

| 1. | XXI a. pradžioje Europos Sąjunga susiduria su nemažai tarpusavyje susijusių problemų, įskaitant ekonomines ir socialines pasaulinės finansų krizės pasekmes, klimato kaitą, vandens ir energijos išteklių mažėjimą, biologinės įvairovės nykimą, grėsmę aprūpinimui maistu bei riziką sveikatai. |
| --- | --- |

1.

XXI a. pradžioje Europos Sąjunga susiduria su nemažai tarpusavyje susijusių problemų, įskaitant ekonomines ir socialines pasaulinės finansų krizės pasekmes, klimato kaitą, vandens ir energijos išteklių mažėjimą, biologinės įvairovės nykimą, grėsmę aprūpinimui maistu bei riziką sveikatai.

| 2. | Nuolat besikeičiančiame pasaulyje visi Europos piliečiai turėtų turėti žinių, gebėjimų ir nuostatų, kurie reikalingi šiuolaikinio kasdienio gyvenimo problemoms bei sunkumams suprasti bei jiems spręsti, tuo pat metu tinkamai atsižvelgiant į aplinkos, socialinius, kultūrinius ir ekonominius aspektus, taip pat prisiimti savo dalį pasaulinės atsakomybės. |
| --- | --- |

2.

Nuolat besikeičiančiame pasaulyje visi Europos piliečiai turėtų turėti žinių, gebėjimų ir nuostatų, kurie reikalingi šiuolaikinio kasdienio gyvenimo problemoms bei sunkumams suprasti bei jiems spręsti, tuo pat metu tinkamai atsižvelgiant į aplinkos, socialinius, kultūrinius ir ekonominius aspektus, taip pat prisiimti savo dalį pasaulinės atsakomybės.

| 3. | 2010 m. ataskaitoje „Ekologiškoms darbo vietoms reikalingi gebėjimai“ (8) pabrėžiama, kad ateityje kiekviena darbo vieta turės būti prisidedama prie nuolatinio išteklių efektyvumo gerinimo, o mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos kūrimas labiau priklausys nuo esamų gebėjimų tobulinimo ir tvaraus vystymosi klausimų integravimo į esamas mokymo sritis, o ne nuo specialių „ekologiškų gebėjimų“ ugdymo. |
| --- | --- |

3.

2010 m. ataskaitoje „Ekologiškoms darbo vietoms reikalingi gebėjimai“ (8) pabrėžiama, kad ateityje kiekviena darbo vieta turės būti prisidedama prie nuolatinio išteklių efektyvumo gerinimo, o mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos kūrimas labiau priklausys nuo esamų gebėjimų tobulinimo ir tvaraus vystymosi klausimų integravimo į esamas mokymo sritis, o ne nuo specialių „ekologiškų gebėjimų“ ugdymo.

| 4. | Švietimas tvariam vystymuisi remiantis mokymosi visą gyvenimą perspektyva yra būtinas kuriant tvarią visuomenę, todėl yra pageidautinas visuose formaliojo švietimo ir mokymo lygiuose, taip pat neformaliojo mokymosi ir savišvietos srityje. |
| --- | --- |

4.

Švietimas tvariam vystymuisi remiantis mokymosi visą gyvenimą perspektyva yra būtinas kuriant tvarią visuomenę, todėl yra pageidautinas visuose formaliojo švietimo ir mokymo lygiuose, taip pat neformaliojo mokymosi ir savišvietos srityje.

PABRĖŽIA, KAD:

| 1. | Švietimas tvariam vystymuisi svarbus tam, kad būtų sėkmingai įgyvendinta tiek ES tvaraus vystymosi strategija, tiek nauja strategija „Europa 2020“. |
| --- | --- |

1.

Švietimas tvariam vystymuisi svarbus tam, kad būtų sėkmingai įgyvendinta tiek ES tvaraus vystymosi strategija, tiek nauja strategija „Europa 2020“.

| 2. | Svarbiausias švietimo tvariam vystymuisi tikslas – suteikti asmenims ir grupėms žinių, gebėjimų ir nuostatų, kurie jiems reikalingi sąmoningam pasirinkimui siekiant sukurti ir išsaugoti pasaulį, kuris jiems ir būsimoms kartoms atrodys tinkamas gyventi ir dirbti. Švietimo įstaigos, vietos bendruomenės, pilietinė visuomenė ir darbdaviai visi yra svarbūs subjektai plėtojant ir propaguojant tokias kompetencijas. |
| --- | --- |

2.

Svarbiausias švietimo tvariam vystymuisi tikslas – suteikti asmenims ir grupėms žinių, gebėjimų ir nuostatų, kurie jiems reikalingi sąmoningam pasirinkimui siekiant sukurti ir išsaugoti pasaulį, kuris jiems ir būsimoms kartoms atrodys tinkamas gyventi ir dirbti. Švietimo įstaigos, vietos bendruomenės, pilietinė visuomenė ir darbdaviai visi yra svarbūs subjektai plėtojant ir propaguojant tokias kompetencijas.

| 3. | Švietimas tvariam vystymuisi iš esmės yra susijęs su tuo, ką mes galvojame apie mūsų sudėtingą pasaulį ir kaip elgiamės. Juo skatinamos vertybės, principai ir praktika, kuriais remdamiesi žmonės gali veiksmingai ir drąsiai reaguoti į esamas ir naujas problemas. Todėl jis turi įtakos švietimui ir mokymui visuose lygiuose, kuris gali apimti daugiau nei tiesiog tvaraus vystymosi, kaip dar vieno naujo dalyko, įtraukimą į mokymo programą. |
| --- | --- |

3.

Švietimas tvariam vystymuisi iš esmės yra susijęs su tuo, ką mes galvojame apie mūsų sudėtingą pasaulį ir kaip elgiamės. Juo skatinamos vertybės, principai ir praktika, kuriais remdamiesi žmonės gali veiksmingai ir drąsiai reaguoti į esamas ir naujas problemas. Todėl jis turi įtakos švietimui ir mokymui visuose lygiuose, kuris gali apimti daugiau nei tiesiog tvaraus vystymosi, kaip dar vieno naujo dalyko, įtraukimą į mokymo programą.

| 4. | Tvarumui gali tekti svarbus vaidmuo nacionalinėse mokymosi visą gyvenimą strategijose, ir jis gali būti naudojamas kaip priemonė kokybei visuose švietimo ir mokymo lygiuose gerinti. |
| --- | --- |

4.

Tvarumui gali tekti svarbus vaidmuo nacionalinėse mokymosi visą gyvenimą strategijose, ir jis gali būti naudojamas kaip priemonė kokybei visuose švietimo ir mokymo lygiuose gerinti.

MANO, KAD:

| 1. | Švietimas ir mokymas yra būtini kuriant tvaresnę Europą ir pasaulį. Švietimas tvariam vystymuisi turėtų būti laikomas labai svarbia mokymosi visą gyvenimą proceso dalimi ir, tam tikrais atvejais, turėtų būti integruojamas į visus švietimo ir mokymo lygius bei aspektus, kad būtų stiprinamas piliečių gebėjimas įvairiose situacijose per visą gyvenimą įveikti gresiančias neprognozuojamas problemas ir rasti ilgalaikius jų sprendimus. |
| --- | --- |

1.

Švietimas ir mokymas yra būtini kuriant tvaresnę Europą ir pasaulį. Švietimas tvariam vystymuisi turėtų būti laikomas labai svarbia mokymosi visą gyvenimą proceso dalimi ir, tam tikrais atvejais, turėtų būti integruojamas į visus švietimo ir mokymo lygius bei aspektus, kad būtų stiprinamas piliečių gebėjimas įvairiose situacijose per visą gyvenimą įveikti gresiančias neprognozuojamas problemas ir rasti ilgalaikius jų sprendimus.

| 2. | Trims pagrindiniams tvaraus vystymosi ramsčiams – ekonominiam, socialiniam ir aplinkos – turėtų būti skiriama dėmesio proporcingai ir integruotai. |
| --- | --- |

2.

Trims pagrindiniams tvaraus vystymosi ramsčiams – ekonominiam, socialiniam ir aplinkos – turėtų būti skiriama dėmesio proporcingai ir integruotai.

| 3. | Daugelyje valstybių narių švietimo tvariam vystymuisi aspektai jau yra įtraukti į švietimą aplinkos, globalumo, sveikatos, taikos, pilietiškumo, žmogaus teisių, vartotojų, finansų ir vystymosi srityse, kurie yra tvaraus vystymosi integravimo į mokymąsi visą gyvenimą pradžia. |
| --- | --- |

3.

Daugelyje valstybių narių švietimo tvariam vystymuisi aspektai jau yra įtraukti į švietimą aplinkos, globalumo, sveikatos, taikos, pilietiškumo, žmogaus teisių, vartotojų, finansų ir vystymosi srityse, kurie yra tvaraus vystymosi integravimo į mokymąsi visą gyvenimą pradžia.

| 4. | Labai svarbu didinti visuomenės informuotumą ir supratimą apie tvarų vystymąsi ir švietimą tvariam vystymuisi. |
| --- | --- |

4.

Labai svarbu didinti visuomenės informuotumą ir supratimą apie tvarų vystymąsi ir švietimą tvariam vystymuisi.

| 5. | Švietimas tvariam vystymuisi turėtų būti plėtojamas remiantis vertybėmis grindžiamu bei tarpdalykiniu mokymusi, kuriuo skatinamas sisteminis mastymas bei mokymas ir plėtojamos naujos žinios, gebėjimai ir nuostatos. Jame turėtų būti akcentuojamas kūrybinis mąstymas, inovacijos ir ilgalaikė perspektyva, ypač mūsų atsakomybė ateities kartų atžvilgiu. Švietimas tvariam vystymuisi nėra atskiras dalykas, o labiau tokie pagrindiniai principai ir vertybės kaip teisingumas, nešališkumas, pakantumas, savarankiškumas ir atsakomybė (9), kuriuos reikia perduoti apimant daugiau sričių. Švietimas tvariam vystymuisi taip pat gali atlikti vaidmenį plėtojant kompetencijas, reikalingas galimybėms įsidarbinti gerinti. Kadangi su tvariu vystymusi susijusių gebėjimų geriausia įgyti per asmeninę patirtį, mokymosi procesas turėtų būti kuo labiau orientuojamas į įtraukųjį mokymąsi, veiksmus ir motyvaciją. |
| --- | --- |

5.

Švietimas tvariam vystymuisi turėtų būti plėtojamas remiantis vertybėmis grindžiamu bei tarpdalykiniu mokymusi, kuriuo skatinamas sisteminis mastymas bei mokymas ir plėtojamos naujos žinios, gebėjimai ir nuostatos. Jame turėtų būti akcentuojamas kūrybinis mąstymas, inovacijos ir ilgalaikė perspektyva, ypač mūsų atsakomybė ateities kartų atžvilgiu. Švietimas tvariam vystymuisi nėra atskiras dalykas, o labiau tokie pagrindiniai principai ir vertybės kaip teisingumas, nešališkumas, pakantumas, savarankiškumas ir atsakomybė (9), kuriuos reikia perduoti apimant daugiau sričių. Švietimas tvariam vystymuisi taip pat gali atlikti vaidmenį plėtojant kompetencijas, reikalingas galimybėms įsidarbinti gerinti. Kadangi su tvariu vystymusi susijusių gebėjimų geriausia įgyti per asmeninę patirtį, mokymosi procesas turėtų būti kuo labiau orientuojamas į įtraukųjį mokymąsi, veiksmus ir motyvaciją.

| 6. | Atsižvelgiant į švietimo tvariam vystymuisi sudėtingumą ir išsamumą, jis gali būti ypač naudingas plėtojant besimokančiųjų įvairias sritis apimančias bendrąsias kompetencijas [...]. |
| --- | --- |

6.

Atsižvelgiant į švietimo tvariam vystymuisi sudėtingumą ir išsamumą, jis gali būti ypač naudingas plėtojant besimokančiųjų įvairias sritis apimančias bendrąsias kompetencijas [...].

| 7. | Įgyvendinant švietimą tvariam vystymuisi, jis turėtų būti pritaikomas kiekvienam švietimo lygiui, atsižvelgiant į konkrečias sąlygas. Priešmokyklinio ugdymo mokyklos gali pradėti nuo vaikų pagrindinių vertybių, nuostatų ir žinių ugdymo; jos tokiu būdu gali būti tolesnio mokymosi apie tvarumą pagrindas. Pradinio ir pagrindinio ugdymo lygyje švietime tvariam vystymuisi daug dėmesio gali būti skiriama informuotumo didinimui bei bendrųjų kompetencijų ugdymui; taip pat toks švietimas gali būti pritaikomas atsižvelgiant į konkrečias sąlygas bei tolesnius mokymosi etapus. Profesinio rengimo ir mokymo bei aukštojo mokslo srityse turėtų būti stiprinamas švietimas tvariam vystymuisi ir daug dėmesio skiriama labiau specializuotų gebėjimų ir kompetencijų, reikalingų įvairioms profesijoms, plėtojimui, taip pat tokiems klausimams kaip asmenų ir bendruomenių atsakingas sprendimų priėmimas ir įmonių socialinė atsakomybė. |
| --- | --- |

7.

Įgyvendinant švietimą tvariam vystymuisi, jis turėtų būti pritaikomas kiekvienam švietimo lygiui, atsižvelgiant į konkrečias sąlygas. Priešmokyklinio ugdymo mokyklos gali pradėti nuo vaikų pagrindinių vertybių, nuostatų ir žinių ugdymo; jos tokiu būdu gali būti tolesnio mokymosi apie tvarumą pagrindas. Pradinio ir pagrindinio ugdymo lygyje švietime tvariam vystymuisi daug dėmesio gali būti skiriama informuotumo didinimui bei bendrųjų kompetencijų ugdymui; taip pat toks švietimas gali būti pritaikomas atsižvelgiant į konkrečias sąlygas bei tolesnius mokymosi etapus. Profesinio rengimo ir mokymo bei aukštojo mokslo srityse turėtų būti stiprinamas švietimas tvariam vystymuisi ir daug dėmesio skiriama labiau specializuotų gebėjimų ir kompetencijų, reikalingų įvairioms profesijoms, plėtojimui, taip pat tokiems klausimams kaip asmenų ir bendruomenių atsakingas sprendimų priėmimas ir įmonių socialinė atsakomybė.

| 8. | Mokytojų rengimui ir kvalifikacijos kėlimui turėtų tekti labai svarbus vaidmuo formuojant švietimo tvariam vystymuisi perspektyvą ir nustatant, kaip konkrečiai tai įgyvendinti mokyklose, profesinio rengimo ir mokymo bei aukštojo mokslo įstaigose. Atsižvelgiant į tai, kokius dalykus mokytojai ir dėstytojai paprastai dėsto, visuose švietimo ir mokymo lygiuose jiems kils įvairių specifinių pedagoginių problemų dėstant tokį įvairias sritis apimantį dalyką kaip švietimą tvariam vystymuisi, todėl jiems reikės tinkamo mokymo. |
| --- | --- |

8.

Mokytojų rengimui ir kvalifikacijos kėlimui turėtų tekti labai svarbus vaidmuo formuojant švietimo tvariam vystymuisi perspektyvą ir nustatant, kaip konkrečiai tai įgyvendinti mokyklose, profesinio rengimo ir mokymo bei aukštojo mokslo įstaigose. Atsižvelgiant į tai, kokius dalykus mokytojai ir dėstytojai paprastai dėsto, visuose švietimo ir mokymo lygiuose jiems kils įvairių specifinių pedagoginių problemų dėstant tokį įvairias sritis apimantį dalyką kaip švietimą tvariam vystymuisi, todėl jiems reikės tinkamo mokymo.

| 9. | Plėtojant „Visos mokyklos“ požiūrį į švietimą tvariam vystymuisi, gali būti paprasčiau pasitelkti visų moksleivių ir studentų motyvaciją ir įsipareigojimą, ugdyti jų kritinį mąstymą ir apskritai gerinti jų išsilavinimo lygį. Visų lygių švietimo įstaigos turėtų pačios siekti tapti tvariomis organizacijomis ir veikti kaip pavyzdiniai modeliai, integruodamos tvaraus vystymosi principus į politiką ir praktiką, t. y. taupydamos energiją, statydamos ir dirbdamos su gamtos ištekliais ir plėtodamos tvarią pirkimo bei vartotojų politiką. Mokykloje tam reikalingas aktyvus visų suinteresuotųjų subjektų: mokyklų vadovų, mokytojų, moksleivių, mokyklų tarybos, administracijos ir pagalbinio personalo, tėvų, nevyriausybinių organizacijų (NVO), vietos bendruomenės ir verslo – dalyvavimas. |
| --- | --- |

9.

Plėtojant „Visos mokyklos“ požiūrį į švietimą tvariam vystymuisi, gali būti paprasčiau pasitelkti visų moksleivių ir studentų motyvaciją ir įsipareigojimą, ugdyti jų kritinį mąstymą ir apskritai gerinti jų išsilavinimo lygį. Visų lygių švietimo įstaigos turėtų pačios siekti tapti tvariomis organizacijomis ir veikti kaip pavyzdiniai modeliai, integruodamos tvaraus vystymosi principus į politiką ir praktiką, t. y. taupydamos energiją, statydamos ir dirbdamos su gamtos ištekliais ir plėtodamos tvarią pirkimo bei vartotojų politiką. Mokykloje tam reikalingas aktyvus visų suinteresuotųjų subjektų: mokyklų vadovų, mokytojų, moksleivių, mokyklų tarybos, administracijos ir pagalbinio personalo, tėvų, nevyriausybinių organizacijų (NVO), vietos bendruomenės ir verslo – dalyvavimas.

TODĖL PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ:

Imtis reikiamų priemonių atitinkamu atsakomybės lygiu (vietos, regioniniu ar nacionaliniu), kad būtų skatinamas tolesnis švietimo tvariam vystymuisi plėtojimas ir įgyvendinimas bei jo integravimas į švietimo ir mokymo sistemą visuose lygiuose: į neformalųjį mokymąsi, savišvietą ir į formalųjį švietimą. Visų pirma šios priemonės gali apimti:

| a) | Užtikrinimą, kad politikos, reguliavimo, institucinėmis ir veiklos sistemomis būtų remiamas švietimas tvariam vystymuisi, visų pirma, kad:






  — | švietimas tvariam vystymuisi taptų vienu iš nacionalinių mokymosi visą gyvenimą strategijų, skirtų piliečių asmeninei, socialinei ir profesinei raidai, aspektų, |
| --- | --- | --- |

a)

Užtikrinimą, kad politikos, reguliavimo, institucinėmis ir veiklos sistemomis būtų remiamas švietimas tvariam vystymuisi, visų pirma, kad:

—

švietimas tvariam vystymuisi taptų vienu iš nacionalinių mokymosi visą gyvenimą strategijų, skirtų piliečių asmeninei, socialinei ir profesinei raidai, aspektų,

| — | tam tikrais atvejais švietimas tvariam vystymuisi būtų integruojamas į mokymo programas, |
| --- | --- |

—

tam tikrais atvejais švietimas tvariam vystymuisi būtų integruojamas į mokymo programas,

| — | būtų rengiami ir įgyvendinami visuose švietimo lygiuose tarpdalykiniai ir įvairias mokymo programas apimantys metodai siekiant spręsti tvarumo problemas, |
| --- | --- |

—

būtų rengiami ir įgyvendinami visuose švietimo lygiuose tarpdalykiniai ir įvairias mokymo programas apimantys metodai siekiant spręsti tvarumo problemas,

| — | būtų aktyviai propaguojamas ir remiamas „visos mokyklos“ požiūris į švietimą tvariam vystymuisi, be kita ko, šalinant kliūtis įstaigoms, siekiančioms tvariai naudoti savo išteklius. |
| --- | --- |

—

būtų aktyviai propaguojamas ir remiamas „visos mokyklos“ požiūris į švietimą tvariam vystymuisi, be kita ko, šalinant kliūtis įstaigoms, siekiančioms tvariai naudoti savo išteklius.

| b) | Informacijos, žinių ir kompetencijų, reikalingų pagrindiniams švietimo tvariam vystymuisi principams propaguoti ir įtraukti į mokymo ir valdymo metodus, teikimą mokytojams, dėstytojams, mokyklų darbuotojams ir mokyklų vadovams, visų pirma:






  — | didinant mokytojų, dėstytojų ir mokyklų vadovų informuotumą visuose švietimo ir mokymo lygiuose apie švietimo tvariam vystymuisi svarbą ir apie jo, kaip ypač naudingos priemonės, naudojimą propaguojant įvairias sritis apimančias bendrąsias kompetencijas, |
| --- | --- | --- |

b)

Informacijos, žinių ir kompetencijų, reikalingų pagrindiniams švietimo tvariam vystymuisi principams propaguoti ir įtraukti į mokymo ir valdymo metodus, teikimą mokytojams, dėstytojams, mokyklų darbuotojams ir mokyklų vadovams, visų pirma:

—

didinant mokytojų, dėstytojų ir mokyklų vadovų informuotumą visuose švietimo ir mokymo lygiuose apie švietimo tvariam vystymuisi svarbą ir apie jo, kaip ypač naudingos priemonės, naudojimą propaguojant įvairias sritis apimančias bendrąsias kompetencijas,

| — | užtikrinant, kad mokytojai ir dėstytojai būtų tinkamai parengti mokyti sudėtingų dalykų, susijusių su švietimu tvariam vystymuisi, teikiant pirminį švietimą ir kvalifikacijos kėlimą, bei suteikiant jiems tinkamų ir naujausių švietimo tvariam vystymuisi priemonių bei mokymosi medžiagos, |
| --- | --- |

—

užtikrinant, kad mokytojai ir dėstytojai būtų tinkamai parengti mokyti sudėtingų dalykų, susijusių su švietimu tvariam vystymuisi, teikiant pirminį švietimą ir kvalifikacijos kėlimą, bei suteikiant jiems tinkamų ir naujausių švietimo tvariam vystymuisi priemonių bei mokymosi medžiagos,

| — | skatinant mokytojų daugiadalykinį ir tarpdalykinį bendradarbiavimą toje pačioje įstaigoje siekiant propaguoti mokymą ir mokymąsi įvairias sritis apimančiais švietimo tvariam vystymuisi klausimais, |
| --- | --- |

—

skatinant mokytojų daugiadalykinį ir tarpdalykinį bendradarbiavimą toje pačioje įstaigoje siekiant propaguoti mokymą ir mokymąsi įvairias sritis apimančiais švietimo tvariam vystymuisi klausimais,

| — | propaguojant įvairių įstaigų mokytojų tinklų, be kita ko, interneto tinklų, kūrimą, kad būtų užtikrintas nuolatinis naujų švietimo tvariam vystymuisi idėjų plėtojimas ir keitimasis jomis, |
| --- | --- |

—

propaguojant įvairių įstaigų mokytojų tinklų, be kita ko, interneto tinklų, kūrimą, kad būtų užtikrintas nuolatinis naujų švietimo tvariam vystymuisi idėjų plėtojimas ir keitimasis jomis,

| — | skatinant bendradarbiavimą su tėvais, vietos bendruomene ir visais kitais svarbiais suinteresuotaisiais subjektais ir aktyvesnį jų dalyvavimą. |
| --- | --- |

—

skatinant bendradarbiavimą su tėvais, vietos bendruomene ir visais kitais svarbiais suinteresuotaisiais subjektais ir aktyvesnį jų dalyvavimą.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ IR KOMISIJOS, ATSIŽVELGIANT Į JŲ ATITINKAMĄ KOMPETENCIJĄ:

Remti švietimą tvariam vystymuisi ir propaguoti šias Tarybos išvadas:

| i) | įtraukiant švietimą tvariam vystymuisi į ES tvaraus vystymosi strategiją ir į strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

i)

įtraukiant švietimą tvariam vystymuisi į ES tvaraus vystymosi strategiją ir į strategiją „Europa 2020“;

| ii) | propaguojant švietimo tvariam vystymuisi mokslinius tyrimus ir žinias apie jį, ypač srityse, kuriose turima mažai patirties arba yra skurdi duomenų bazė, pavyzdžiui, profesinio rengimo ir mokymo bei aukštojo mokslo srityse; |
| --- | --- |

ii)

propaguojant švietimo tvariam vystymuisi mokslinius tyrimus ir žinias apie jį, ypač srityse, kuriose turima mažai patirties arba yra skurdi duomenų bazė, pavyzdžiui, profesinio rengimo ir mokymo bei aukštojo mokslo srityse;

| iii) | propaguojant švietimo įstaigų tinklų švietimo tvariam vystymuisi klausimais kūrimą, kuo labiau panaudojant esamus tinklus ir stiprinant bendradarbiavimą švietimo tvariam vystymuisi srityje visais lygiais kuriant partnerystes, be kita ko, skatinant:






  — | mokyklų bendradarbiavimą nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygiais, |
| --- | --- | --- |

iii)

propaguojant švietimo įstaigų tinklų švietimo tvariam vystymuisi klausimais kūrimą, kuo labiau panaudojant esamus tinklus ir stiprinant bendradarbiavimą švietimo tvariam vystymuisi srityje visais lygiais kuriant partnerystes, be kita ko, skatinant:

—

mokyklų bendradarbiavimą nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygiais,

| — | švietimo įstaigų, įmonių ir (arba) NVO partnerystes, |
| --- | --- |

—

švietimo įstaigų, įmonių ir (arba) NVO partnerystes,

| — | mokslo darbuotojų švietimo tvariam vystymuisi srityje tinklų kūrimą; |
| --- | --- |

—

mokslo darbuotojų švietimo tvariam vystymuisi srityje tinklų kūrimą;

| iv) | nustatant ir registruojant gerą praktiką Švietimo tvariam vystymuisi sąvade, pateiktame Mokymosi visą gyvenimą žinių sistemos (KSLLL) tinklavietėje (10); |
| --- | --- |

iv)

nustatant ir registruojant gerą praktiką Švietimo tvariam vystymuisi sąvade, pateiktame Mokymosi visą gyvenimą žinių sistemos (KSLLL) tinklavietėje (10);

| v) | įtraukiant švietimo tvariam vystymuisi klausimus į Mokymosi visą gyvenimą programos bei kitų atitinkamų esamų ar būsimų programų prioritetus; |
| --- | --- |

v)

įtraukiant švietimo tvariam vystymuisi klausimus į Mokymosi visą gyvenimą programos bei kitų atitinkamų esamų ar būsimų programų prioritetus;

| vi) | kuo labiau pasinaudojant Europos savanoriškos veiklos metų (2011 m.) programa, siekiant skirti daug dėmesio švietimui tvariam vystymuisi ir švietimo įstaigų, įmonių bei nevyriausybinių organizacijų partnerystėms, taip pat esamos geros praktikos vykdant savanorišką veiklą šioje srityje matomumo didinimui; |
| --- | --- |

vi)

kuo labiau pasinaudojant Europos savanoriškos veiklos metų (2011 m.) programa, siekiant skirti daug dėmesio švietimui tvariam vystymuisi ir švietimo įstaigų, įmonių bei nevyriausybinių organizacijų partnerystėms, taip pat esamos geros praktikos vykdant savanorišką veiklą šioje srityje matomumo didinimui;

| vii) | svarstant galimybę įtraukti švietimą tvariam vystymuisi į artimiausio strateginės švietimo ir mokymo programos „ET 2020“ ciklo prioritetines sritis. |
| --- | --- |

vii)

svarstant galimybę įtraukti švietimą tvariam vystymuisi į artimiausio strateginės švietimo ir mokymo programos „ET 2020“ ciklo prioritetines sritis.

PRAŠO KOMISIJOS:

Prisidėti prie valstybių narių veiksmų, kuriais siekiama remti švietimą tvariam vystymuisi, ir propaguoti šias Tarybos išvadas:

| i) | organizuojant tarpusavio mokymosi veiklą konkrečiais švietimo tvariam vystymuisi aspektais, pavyzdžiui, mokytojų rengimo, „visos mokyklos“ požiūrio ir partnerysčių švietimo tvariam vystymuisi srityje, siekiant parengti politikos vadovą ir gaires švietimo įstaigoms bei mokytojams; |
| --- | --- |

i)

organizuojant tarpusavio mokymosi veiklą konkrečiais švietimo tvariam vystymuisi aspektais, pavyzdžiui, mokytojų rengimo, „visos mokyklos“ požiūrio ir partnerysčių švietimo tvariam vystymuisi srityje, siekiant parengti politikos vadovą ir gaires švietimo įstaigoms bei mokytojams;

| ii) | stiprinant bendradarbiavimą su kitomis tarptautinėmis institucijomis, visų pirma Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacija (UNESCO) ir Jungtinių Tautų ekonomine komisija Europai (UNECE), švietimo tvariam vystymuisi srityje. |
| --- | --- |

ii)

stiprinant bendradarbiavimą su kitomis tarptautinėmis institucijomis, visų pirma Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacija (UNESCO) ir Jungtinių Tautų ekonomine komisija Europai (UNECE), švietimo tvariam vystymuisi srityje.

---

(1)  2001 m. birželio 15–16 d. Europos Vadovų Tarybos išvados (dok. SN 200/01).

(2)  Atitinkamai dok. 10917/06 ir 16818/09.

(3)  www.unesco.org/eu/esd

(4)  www.esd-world-conference-2009.org

(5)  OL L 394, 2006 12 30.

(6)  OL C 119, 2009 5 28.

(7)  2010 m. kovo 25–26 d. Europos Vadovų Tarybos išvados (dok. EUCO 1/1/10 REV1).

(8)  Europos profesinio mokymo plėtros centras (CEDEFOP): „Ekologiškoms darbo vietoms reikalingi gebėjimai“, Liuksemburgas, Europos Sąjungos leidinių biuras, 2010 m.

(9)  Žr. Bonos deklaracijos 8 punktą (http://www.esd-world-conference-2009.org/fileadmin/download/ESD2009_BonnDeclaration080409.pdf).

(10)  www.kslll.net

---

Europos Komisija

| 4.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 327/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 327/15

---

Euro kursas (1)

2010 m. gruodžio 3 d.

2010/C 327/06

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,3246 |
| JPY | Japonijos jena | 110,86 |
| DKK | Danijos krona | 7,4529 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,84800 |
| SEK | Švedijos krona | 9,1265 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,3143 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 8,0050 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,018 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 278,03 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7097 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 3,9952 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,3073 |
| TRY | Turkijos lira | 1,9813 |
| AUD | Australijos doleris | 1,3508 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3269 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,2846 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7519 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,7315 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 503,92 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 9,1605 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 8,8262 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,3775 |
| IDR | Indonezijos rupija | 11 924,57 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,1698 |
| PHP | Filipinų pesas | 58,062 |
| RUB | Rusijos rublis | 41,4745 |
| THB | Tailando batas | 39,811 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,2530 |
| MXN | Meksikos pesas | 16,3389 |
| INR | Indijos rupija | 59,7360 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,3246

JPY

Japonijos jena

110,86

DKK

Danijos krona

7,4529

GBP

Svaras sterlingas

0,84800

SEK

Švedijos krona

9,1265

CHF

Šveicarijos frankas

1,3143

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

8,0050

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,018

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

278,03

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7097

PLN

Lenkijos zlotas

3,9952

RON

Rumunijos lėja

4,3073

TRY

Turkijos lira

1,9813

AUD

Australijos doleris

1,3508

CAD

Kanados doleris

1,3269

HKD

Honkongo doleris

10,2846

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7519

SGD

Singapūro doleris

1,7315

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 503,92

ZAR

Pietų Afrikos randas

9,1605

CNY

Kinijos ženminbi juanis

8,8262

HRK

Kroatijos kuna

7,3775

IDR

Indonezijos rupija

11 924,57

MYR

Malaizijos ringitas

4,1698

PHP

Filipinų pesas

58,062

RUB

Rusijos rublis

41,4745

THB

Tailando batas

39,811

BRL

Brazilijos realas

2,2530

MXN

Meksikos pesas

16,3389

INR

Indijos rupija

59,7360

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 4.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 327/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 327/16

---

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

2010/C 327/07

Pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), 35 straipsnio 3 dalį priimtas sprendimas uždrausti žvejybą, kaip nurodyta šioje lentelėje:

| Draudimo įsigaliojimo data ir laikas | 2010 7 2 |
| --- | --- |
| Trukmė | 2010 7 2–2010 12 31 |
| Valstybė narė | Nyderlandai |
| Ištekliai arba išteklių grupė | HKE/571214 |
| Žuvų rūšis | Europinė paprastoji jūrinė lydeka (Merluccius merluccius) |
| Zona | VI ir VII zonos; Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys |
| Žvejybos laivų tipas (-ai) | — |
| Nuorodos numeris | — |

Draudimo įsigaliojimo data ir laikas

2010 7 2

Trukmė

2010 7 2–2010 12 31

Valstybė narė

Nyderlandai

Ištekliai arba išteklių grupė

HKE/571214

Žuvų rūšis

Europinė paprastoji jūrinė lydeka (Merluccius merluccius)

Zona

VI ir VII zonos; Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys

Žvejybos laivų tipas (-ai)

—

Nuorodos numeris

—

Interneto nuoroda į valstybės narės sprendimą:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

---

| 4.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 327/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 327/17

---

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

2010/C 327/08

Pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), 35 straipsnio 3 dalį priimtas sprendimas uždrausti žvejybą, kaip nurodyta šioje lentelėje:

| Draudimo įsigaliojimo data ir laikas | 2010 8 20 |
| --- | --- |
| Trukmė | 2010 8 20–2010 12 31 |
| Valstybė narė | Ispanija |
| Ištekliai arba išteklių grupė | GFB/89- |
| Rūšis | Didžiaakės siūlapelekės vėgėlės (Phycis blennoides) |
| Zona | VIII ir IX zonų Bendrijos vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios valstybės neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai |
| Žvejybos laivų tipas (-ai) | — |
| Nuorodos numeris | 532287 |

Draudimo įsigaliojimo data ir laikas

2010 8 20

Trukmė

2010 8 20–2010 12 31

Valstybė narė

Ispanija

Ištekliai arba išteklių grupė

GFB/89-

Rūšis

Didžiaakės siūlapelekės vėgėlės (Phycis blennoides)

Zona

VIII ir IX zonų Bendrijos vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios valstybės neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

Žvejybos laivų tipas (-ai)

—

Nuorodos numeris

532287

Interneto nuoroda į valstybės narės sprendimą:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

---

| 4.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 327/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 327/18

---

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

2010/C 327/09

Pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), 35 straipsnio 3 dalį priimtas sprendimas uždrausti žvejybą, kaip nurodyta šioje lentelėje:

| Draudimo įsigaliojimo data ir laikas | 2010 9 1 |
| --- | --- |
| Trukmė | 2010 9 1–2010 12 31 |
| Valstybė narė | Prancūzija |
| Ištekliai arba išteklių grupė | GHL/2A-C46 |
| Rūšis | Juodasis paltusas (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Zona | IIa ir IV zonų ES vandenys ir Vb bei VI zonų ES ir tarptautiniai vandenys |
| Žvejybos laivų tipas (-ai) | — |
| Nuorodos numeris | 573093 |

Draudimo įsigaliojimo data ir laikas

2010 9 1

Trukmė

2010 9 1–2010 12 31

Valstybė narė

Prancūzija

Ištekliai arba išteklių grupė

GHL/2A-C46

Rūšis

Juodasis paltusas (Reinhardtius hippoglossoides)

Zona

IIa ir IV zonų ES vandenys ir Vb bei VI zonų ES ir tarptautiniai vandenys

Žvejybos laivų tipas (-ai)

—

Nuorodos numeris

573093

Interneto nuoroda į valstybės narės sprendimą:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

---

| 4.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 327/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 327/19

---

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

2010/C 327/10

Pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), 35 straipsnio 3 dalį priimtas sprendimas uždrausti žvejybą, kaip nurodyta šioje lentelėje:

| Draudimo įsigaliojimo data ir laikas | 2010 8 30 |
| --- | --- |
| Trukmė | 2010 8 30–2010 12 31 |
| Valstybė narė | Švedija |
| Ištekliai arba išteklių grupė | COD/2A3AX4 |
| Rūšis | Atlantinė menkė (Gadus morhua) |
| Zona | IIa ir IV zonų ES vandenys ir IIIa zonos dalis, kuriai nepriklauso Skagerako ir Kategato sąsiauriai |
| Žvejybos laivų tipas (-ai) | — |
| Nuorodos numeris | 541780 |

Draudimo įsigaliojimo data ir laikas

2010 8 30

Trukmė

2010 8 30–2010 12 31

Valstybė narė

Švedija

Ištekliai arba išteklių grupė

COD/2A3AX4

Rūšis

Atlantinė menkė (Gadus morhua)

Zona

IIa ir IV zonų ES vandenys ir IIIa zonos dalis, kuriai nepriklauso Skagerako ir Kategato sąsiauriai

Žvejybos laivų tipas (-ai)

—

Nuorodos numeris

541780

Interneto nuoroda į valstybės narės sprendimą:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

---

| 4.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 327/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 327/20

---

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

2010/C 327/11

Pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), 35 straipsnio 3 dalį priimtas sprendimas uždrausti žvejybą, kaip nurodyta šioje lentelėje:

| Draudimo įsigaliojimo data ir laikas | 2010 2 24 |
| --- | --- |
| Trukmė | 2010 2 24–2010 12 31 |
| Valstybė narė | Danija |
| Ištekliai arba išteklių grupė | DGS/2AC4-C |
| Rūšis | Paprastasis dygliaryklis (Squalus acanthias) |
| Zona | IIa ir IV zonų ES vandenys |
| Žvejybos laivų tipas (-ai) | — |
| Nuorodos numeris | 605704 |

Draudimo įsigaliojimo data ir laikas

2010 2 24

Trukmė

2010 2 24–2010 12 31

Valstybė narė

Danija

Ištekliai arba išteklių grupė

DGS/2AC4-C

Rūšis

Paprastasis dygliaryklis (Squalus acanthias)

Zona

IIa ir IV zonų ES vandenys

Žvejybos laivų tipas (-ai)

—

Nuorodos numeris

605704

Interneto nuoroda į valstybės narės sprendimą:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

---

| 4.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 327/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 327/21

---

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

2010/C 327/12

Pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), 35 straipsnio 3 dalį priimtas sprendimas uždrausti žvejybą, kaip nurodyta šioje lentelėje:

| Draudimo įsigaliojimo data ir laikas | 2010 9 22 |
| --- | --- |
| Trukmė | 2010 9 22–2010 12 31 |
| Valstybė narė | Suomija |
| Ištekliai arba išteklių grupė | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |
| Rūšis | Atlantinė menkė (Gadus morhua) |
| Zona | 22–24 pakvadračių EB vandenys |
| Žvejybos laivų tipas (-ai) | — |
| Nuorodos numeris | 608986 |

Draudimo įsigaliojimo data ir laikas

2010 9 22

Trukmė

2010 9 22–2010 12 31

Valstybė narė

Suomija

Ištekliai arba išteklių grupė

COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.

Rūšis

Atlantinė menkė (Gadus morhua)

Zona

22–24 pakvadračių EB vandenys

Žvejybos laivų tipas (-ai)

—

Nuorodos numeris

608986

Interneto nuoroda į valstybės narės sprendimą:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

---

| 4.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 327/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 327/22

---

Valstybių narių pateikta informacija apie žvejybos uždraudimą

2010/C 327/13

Pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), 35 straipsnio 3 dalį priimtas sprendimas uždrausti žvejybą, kaip nurodyta šioje lentelėje:

| Draudimo įsigaliojimo data ir laikas | 2010 9 22 |
| --- | --- |
| Trukmė | 2010 9 22–2010 12 31 |
| Valstybė narė | Portugalija |
| Ištekliai arba išteklių grupė | GFB/89- |
| Rūšis | Didžiaakės siūlapelekės vėgėlės (Phycis blennoides) |
| Zona | VIII ir IX zonų Bendrijos vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios valstybės neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai |
| Žvejybos laivų tipas (-ai) | — |
| Nuorodos numeris | 614287 |

Draudimo įsigaliojimo data ir laikas

2010 9 22

Trukmė

2010 9 22–2010 12 31

Valstybė narė

Portugalija

Ištekliai arba išteklių grupė

GFB/89-

Rūšis

Didžiaakės siūlapelekės vėgėlės (Phycis blennoides)

Zona

VIII ir IX zonų Bendrijos vandenys ir vandenys, į kuriuos trečiosios valstybės neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai

Žvejybos laivų tipas (-ai)

—

Nuorodos numeris

614287

Interneto nuoroda į valstybės narės sprendimą:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 4.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 327/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 327/23

---

Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl importuojamo Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės vinilacetato inicijavimą

2010/C 327/14

Europos Komisija (toliau – Komisija) gavo skundą, pateiktą pagal 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas) 5 straipsnį, kuriame teigiama, kad Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės vinilacetatas yra importuojamas dempingo kaina ir dėl to daroma materialinė žala Sąjungos pramonei.

1.   Skundas

2010 m. spalio 22 d. Sąjungos gamintojas Ineos Oxide Ltd. (toliau – skundo pateikėjas), kuris pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 %) viso Sąjungos pramonės pagaminamo vinilacetato, pateikė skundą.

2.   Tiriamasis produktas

Šiame tyrime nagrinėjamas produktas yra vinilacetatas (toliau – tiriamasis produktas).

3.   Įtarimas dėl dempingo
   (2)

Tariamai dempingo kaina importuojamas produktas yra Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės tiriamasis produktas, kurio KN kodas šiuo metu yra 2915 32 00. Šis KN kodas pateikiamas tik kaip informacija.

Įtarimas dėl dempingo grindžiamas tiriamojo produkto kainų šalies vidaus rinkoje palyginimu su pardavimo eksportui į Sąjungą (EXW sąlygomis) kainomis.

Atsižvelgiant į tai, apskaičiuotas dempingo skirtumas nagrinėjamajai eksportuojančiai šaliai yra didelis.

4.   Įtarimas dėl žalos

Skundo pateikėjas pateikė įrodymų, kad apskritai išaugo tiriamojo produkto importas iš nagrinėjamosios šalies vertinant absoliučiais skaičiais ir jo rinkos dalimi.

Iš skundo pateikėjo pateiktų prima facie įrodymų matyti, kad importuojamo tiriamojo produkto kiekis ir kainos, be kitų padarinių, darė neigiamą poveikį Sąjungos pramonės parduotam kiekiui ir rinkos daliai, ir dėl to turėjo didelio neigiamo poveikio bendriems Sąjungos pramonės veiklos rezultatams, finansinei padėčiai ir užimtumo padėčiai.

5.   Procedūra

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad Sąjungos pramonė pateikė skundą arba toks skundas buvo pateiktas jos vardu, ir kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių tyrimo inicijavimą, Komisija inicijuoja tyrimą pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį.

Atliekant tyrimą bus nustatyta, ar nagrinėjamosios šalies kilmės tiriamasis produktas yra importuojamas dempingo kaina ir ar šis dempingas padarė žalos Sąjungos pramonei. Jei išvados bus patvirtintos, bus tiriama, ar Sąjungai yra naudinga nustatyti priemones.

5.1.   
  Dempingo nustatymo procedūra

Komisijos tyrime kviečiami dalyvauti tiriamąjį produktą iš nagrinėjamosios šalies eksportuojantys gamintojai (3).

5.1.1.   Eksportuojančių gamintojų tyrimas

Siekdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, reikalinga atliekant tyrimą, susijusį su eksportuojančiais nagrinėjamosios šalies gamintojais, Komisija nusiųs klausimynus žinomiems eksportuojantiems nagrinėjamosios šalies gamintojams, visoms žinomoms eksportuojančių gamintojų asociacijoms ir nagrinėjamosios šalies valdžios institucijoms. Visi eksportuojantys gamintojai ir eksportuojančių gamintojų asociacijos raginami nedelsiant apie save pranešti Komisijai (faksu arba e. paštu), bet ne vėliau kaip per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, jei nenurodyta kitaip, ir paprašyti klausimyno.

Eksportuojantys gamintojai ir eksportuojančių gamintojų asociacijos klausimyno atsakymus turi pateikti per 37 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, jei nenurodyta kitaip.

Užpildytame klausimyne turi būti pateikiama informacijos apie, inter alia, eksportuojančio gamintojo bendrovės (-ių) struktūrą, veiklą, susijusią su tiriamuoju produktu, gamybos sąnaudas, tiriamojo produkto pardavimą nagrinėjamosios šalies vidaus rinkoje ir tiriamojo produkto pardavimą Sąjungoje.

5.1.2.   Nesusijusių importuotojų tyrimas
   (4)
   (5)

Atsižvelgdama į galimą didelį nesusijusių importuotojų skaičių šiame tyrime ir siekdama baigti tyrimą per teisės aktuose nustatytą laikotarpį, Komisija gali sumažinti tirtinų nesusijusių importuotojų skaičių iki pagrįsto skaičiaus, atrinkdama tik kai kuriuos iš jų (šis procesas taip pat vadinamas atranka). Atranka bus vykdoma pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (ir, jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų arba jų vardu veikiančių atstovų prašoma apie save pranešti Komisijai. Šios šalys tai turėtų padaryti per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, jei nenurodyta kitaip, ir Komisijai pateikti toliau nurodytą informaciją apie savo bendrovę ar bendroves:

| — | pavadinimą, adresą, e. pašto adresą, telefono ir fakso numerius bei asmenį ryšiams, |
| --- | --- |

—

pavadinimą, adresą, e. pašto adresą, telefono ir fakso numerius bei asmenį ryšiams,

| — | tiksliai apibūdintą bendrovės veiklą, susijusią su tiriamuoju produktu, |
| --- | --- |

—

tiksliai apibūdintą bendrovės veiklą, susijusią su tiriamuoju produktu,

| — | visą apyvartą 2009 m. spalio 1 d.–2010 m. rugsėjo 30 d. laikotarpiu, kuris bus importuojamo nagrinėjamosios šalies kilmės tiriamojo produkto tiriamasis laikotarpis, |
| --- | --- |

—

visą apyvartą 2009 m. spalio 1 d.–2010 m. rugsėjo 30 d. laikotarpiu, kuris bus importuojamo nagrinėjamosios šalies kilmės tiriamojo produkto tiriamasis laikotarpis,

| — | produkto importo į Sąjungos rinką ir perpardavimo joje nuo 2009 m. spalio 1 d. iki 2010 m. rugsėjo 30 d. apimtį tonomis ir vertę eurais, |
| --- | --- |

—

produkto importo į Sąjungos rinką ir perpardavimo joje nuo 2009 m. spalio 1 d. iki 2010 m. rugsėjo 30 d. apimtį tonomis ir vertę eurais,

| — | visų susijusių bendrovių (6), dalyvaujančių gaminant ir (arba) parduodant tiriamąjį produktą, pavadinimus ir tiksliai apibūdintą veiklą, |
| --- | --- |

—

visų susijusių bendrovių (6), dalyvaujančių gaminant ir (arba) parduodant tiriamąjį produktą, pavadinimus ir tiksliai apibūdintą veiklą,

| — | kitą svarbią informaciją, kuri padėtų Komisijai atrinkti bendroves. |
| --- | --- |

—

kitą svarbią informaciją, kuri padėtų Komisijai atrinkti bendroves.

Pateikdama nurodytą informaciją, bendrovė sutinka, kad gali būti atrenkama. Jei bendrovė bus atrinkta, ji turės užpildyti klausimyną ir leisti surengti vizitą jos patalpose, kad būtų patikrinti jos atsakymai (toliau – patikrinimas vietoje). Jeigu bendrovė nurodys, kad nesutinka, kad gali būti atrenkama, tai bus laikoma atsisakymu bendradarbiauti atliekant tyrimą. Komisijos išvados dėl nebendradarbiaujančių importuotojų yra grindžiamos turimais faktais, todėl tai šaliai rezultatas gali būti mažiau palankus nei tuo atveju, jei ji būtų bendradarbiavusi.

Siekdama gauti informacijos, kuri, kaip ji mano, yra būtina atrenkant nesusijusius importuotojus, Komisija taip pat gali kreiptis į visas žinomas importuotojų asociacijas.

Visos suinteresuotosios šalys, kurios nori pateikti bet kokios kitos atrankai svarbios informacijos, išskyrus nurodytą prašomą informaciją, privalo tai padaryti per 21 dieną nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, jei nenurodyta kitaip.

Jei atranka yra būtina, importuotojai gali būti atrenkami remiantis didžiausia tipiška pardavimo Sąjungoje apimtimi, kurią galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laiką. Komisija praneš visiems žinomiems nesusijusiems importuotojams ir importuotojų asociacijoms apie atrinktas bendroves.

Siekdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, reikalinga tyrimui, Komisija nusiųs klausimynus atrinktiems nesusijusiems importuotojams ir visoms žinomoms importuotojų asociacijoms. Šios šalys užpildytą klausimyną turi pateikti per 37 dienas po pranešimo apie atranką dienos, jei nenurodyta kitaip. Užpildytame klausimyne bus pateikta informacija apie, inter alia, jų bendrovės (-ių) struktūrą, bendrovės (-ių) veiklą, susijusią su tiriamuoju produktu, ir tiriamojo produkto pardavimą.

5.2.   
  Žalos nustatymo procedūra

Žala reiškia materialinę žalą Sąjungos pramonei, materialinės žalos grėsmę pramonei arba materialines kliūtis kuriant tokią pramonę. Nustatant žalą remiamasi teigiamais įrodymais ir objektyviai nustatyta importo dempingo kaina, apimtimi, importo poveikiu kainoms Sąjungos rinkoje ir šio importo padariniais Sąjungos pramonei. Siekiant nustatyti, ar Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala, Komisijos tyrime kviečiami dalyvauti tiriamojo produkto Sąjungos gamintojai.

5.2.1.   Sąjungos gamintojų tyrimas

Siekdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, reikalinga Sąjungos gamintojų tyrimui, Komisija nusiųs klausimynus žinomiems Sąjungos gamintojams ir visoms žinomoms Sąjungos gamintojų asociacijoms. Visi Sąjungos gamintojai ir Sąjungos gamintojų asociacijos raginami nedelsiant pranešti apie save Komisijai (faksu arba e. paštu), bet ne vėliau kaip per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, jei nenurodyta kitaip, ir paprašyti klausimyno.

Sąjungos gamintojai ir Sąjungos gamintojų asociacijos turi pateikti klausimyno atsakymus per 37 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, jei nenurodyta kitaip. Užpildytame klausimyne bus pateikta informacija, inter alia, apie jų bendrovės (-ių) struktūrą, bendrovės (-ių) finansinę padėtį, bendrovės (-ių) veiklą, susijusią su tiriamuoju produktu, gamybos sąnaudas ir tiriamojo produkto pardavimą.

5.3.   
  Sąjungos interesų vertinimo procedūra

Remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu, įrodžius, kad vykdomas dempingas ir padaryta žala, bus sprendžiama, ar antidempingo priemonių priėmimas neprieštaraus Sąjungos interesams. Sąjungos gamintojai, importuotojai ir jiems atstovaujančios asociacijos, naudotojai ir jiems atstovaujančios naudotojų organizacijos ir vartotojams atstovaujančios organizacijos raginami pranešti apie save per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, jei nenurodyta kitaip. Kad galėtų dalyvauti tyrime, vartotojams atstovaujančios organizacijos per tą patį laikotarpį turi įrodyti objektyvų jų veiklos ir tiriamojo produkto ryšį.

Šalys, kurios apie save praneša per minėtą laikotarpį, gali pateikti Komisijai informacijos apie tai, ar Sąjungai yra naudinga nustatyti priemones, per 37 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, jei nenurodyta kitaip. Šią informaciją galima teikti laisva forma arba užpildant Komisijos parengtą klausimyną. Bet kuriuo atveju į informaciją, pateiktą pagal 21 straipsnį, bus atsižvelgta tik tuomet, jei pateikiant ji bus pagrįsta faktiniais įrodymais.

5.4.   
  Kiti rašytiniai pareiškimai

Pagal šio pranešimo nuostatas visos suinteresuotosios šalys raginamos pareikšti savo nuomonę, pateikti informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus. Jei nenurodyta kitaip, šią informaciją ir patvirtinamuosius įrodymus Komisija turėtų gauti per 37 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

5.5.   
  Galimybė būti išklausytoms Komisijos tyrimo tarnybų

Visos suinteresuotosios šalys gali kreiptis į Komisijos tyrimo tarnybas, kad šios jas išklausytų. Visi prašymai būti išklausytoms turėtų būti pateikti raštu, juose nurodant prašymo priežastis. Prašymai būti išklausytoms dėl klausimų, susijusių su pradiniu tyrimo etapu, privalo būti pateikti per 15 dienų po šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Po to prašymas būti išklausytoms turėtų būti pateikiamas per pranešimuose susijusiomis šalimis Komisijos nustatytą konkretų laikotarpį.

5.6.   
  Rašytinės informacijos teikimo, užpildytų klausimynų siuntimo ir susirašinėjimo tvarka

Visa suinteresuotųjų šalių informacija, įskaitant atrankai teikiamą informaciją, užpildytus klausimynus ir atnaujintus jų atsakymus, turi būti pateikta tiek raštu, tiek elektronine forma, juose nurodant suinteresuotosios šalies pavadinimą, adresą, e. pašto adresą, telefono ir fakso numerius. Jei dėl techninių priežasčių suinteresuotoji šalis negali pateikti informacijos ir prašymų elektronine forma, ji turi nedelsdama apie tai pranešti Komisijai.

Visa rašytinė informacija, įskaitant šiame pranešime prašomą informaciją, užpildytus klausimynus ir suinteresuotųjų šalių susirašinėjimą, kurią prašoma laikyti konfidencialia, ženklinama „riboto naudojimo“ (7) grifu.

Pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio 2 dalį suinteresuotosios šalys, teikiančios „riboto naudojimo“ informaciją, privalo pateikti nekonfidencialias tokios informacijos santraukas, kurios bus ženklinamos „suinteresuotosioms šalims susipažinti“. Šios santraukos turėtų būti pakankamai išsamios, kad būtų galima tinkamai suprasti konfidencialios informacijos esmę. Jei konfidencialią informaciją teikianti suinteresuotoji šalis nepateikia pageidaujamos formos ir kokybės nekonfidencialios tokios informacijos santraukos, į tokią konfidencialią informaciją gali būti neatsižvelgta.

Komisijos adresas susirašinėjimui:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks. +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks. +32 22956505

6.   Nebendradarbiavimas

Tais atvejais, kai suinteresuotoji šalis atsisako leisti susipažinti su būtina informacija, jos nepateikia per nustatytą laikotarpį arba akivaizdžiai trukdo tyrimui, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį išvados (negalutinės arba galutinės, teigiamos arba neigiamos) gali būti daromos remiantis turimais faktais.

Nustačius, kad suinteresuotoji šalis pateikė melagingą ar klaidinančią informaciją, į ją neatsižvelgiama, o remiamasi turimais faktais.

Jei suinteresuotoji šalis nebendradarbiauja arba bendradarbiauja tik iš dalies ir todėl išvados grindžiamos turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, rezultatas gali būti mažiau palankus suinteresuotajai šaliai nei tuo atveju, jei ji būtų bendradarbiavusi.

7.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas

Suinteresuotosios šalys gali prašyti, kad nagrinėjant bylą dalyvautų Prekybos generalinio direktorato pareigūnas. Bylas nagrinėjantis pareigūnas yra suinteresuotųjų šalių ir Komisijos tyrimo tarnybų tarpininkas. Bylas nagrinėjantis pareigūnas peržiūri prašymus susipažinti su byla, ginčus dėl dokumentų konfidencialumo, prašymus pratęsti terminus ir trečiųjų šalių prašymus būti išklausytoms. Bylas nagrinėjantis pareigūnas gali surengti atskiros suinteresuotosios šalies klausymą ir veikti kaip tarpininkas, kad būtų visiškai įgyvendintos suinteresuotųjų šalių teisės į gynybą.

Prašymas būti išklausytoms dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui turėtų būti pateiktas raštu, jame nurodant prašymo priežastis. Prašymai būti išklausytoms dėl klausimų, susijusių su pradiniu tyrimo etapu, privalo būti pateikti per 15 dienų po šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Po to prašymas būti išklausytoms turėtų būti pateikiamas per pranešimuose susijusiomis šalimis Komisijos nustatytą konkretų laikotarpį.

Bylas nagrinėjantis pareigūnas taip pat suteiks galimybę klausyme dalyvauti šalims, kurios galėtų pareikšti skirtingą požiūrį ir pateiktų paneigiančių argumentų dėl klausimų, susijusių su, be kita ko, dempingu, žala, priežastiniu ryšiu ir Sąjungos interesais. Toks klausymas paprastai surengiamas ne vėliau kaip ketvirtos savaitės po preliminarių faktų atskleidimo pabaigoje.

Daugiau informacijos ir kontaktinius duomenis suinteresuotosios šalys gali rasti bylas nagrinėjančio pareigūno tinklalapiuose Prekybos GD svetainėje (http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/ho/index_en.htm).

8.   Tyrimo tvarkaraštis

Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 9 dalį tyrimas bus baigtas per 15 mėnesių nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalį laikinosios priemonės gali būti nustatytos ne vėliau kaip po 9 mėnesių nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.

9.   Asmens duomenų tvarkymas

Visi per šį tyrimą surinkti asmens duomenys bus naudojami laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (8).

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

(2)  Dempingas – produkto pardavimas eksportui (toliau – nagrinėjamasis produktas) už kainą, kuri yra mažesnė nei jo „normalioji vertė“. Normaliąja verte paprastai laikoma palyginamoji panašaus produkto kaina eksportuojančios šalies vidaus rinkoje. Terminas „panašus produktas“ reiškia produktą, kuris visais atžvilgiais panašus į nagrinėjamąjį produktą, arba, jei tokio produkto nėra, produktą, kuris labai panašus į nagrinėjamąjį produktą.

(3)  Eksportuojantis gamintojas – bet kuri nagrinėjamosios šalies bendrovė, gaminanti ir į Sąjungos rinką tiesiogiai ar per trečiąją šalį eksportuojanti tiriamąjį produktą, įskaitant visas jos susijusias bendroves, dalyvaujančias gaminant, vidaus rinkoje parduodant ar eksportuojant nagrinėjamąjį produktą. Negaminantiems eksportuotojams individualiai nustatyta muito norma paprastai netaikoma.

(4)  Gali būti atrinkti tik su eksportuojančiais gamintojais nesusiję importuotojai. Su eksportuojančiais gamintojais susiję importuotojai turi užpildyti šiems eksportuojantiems gamintojams skirtą klausimyno 1 priedą. Susijusios šalies apibrėžtį žr. 6 išnašoje.

(5)  Nesusijusių importuotojų pateikti duomenys taip pat gali būti naudojami dėl kitų šio tyrimo aspektų, ne vien tik dėl dempingo nustatymo.

(6)  Pagal Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 dėl Bendrijos muitinės kodekso įgyvendinimo 143 straipsnį asmenys laikomi susijusiais tik tuomet, jei: a) jie yra vienas kito verslo darbuotojai arba direktoriai; b) jie yra juridiškai pripažinti verslo partneriai; c) jie yra darbdavys ir darbuotojas; d) bet kuris asmuo yra tiesioginis arba netiesioginis abiejų šių asmenų 5 % įstatinio kapitalo arba akcijų su balso teise savininkas, valdytojas arba disponuotojas; e) vienas iš jų tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoja kitą; f) abu šie asmenys yra tiesiogiai arba netiesiogiai valdomi trečiojo asmens; g) abu šie asmenys tiesiogiai arba netiesiogiai valdo trečiąjį asmenį; arba h) jie yra vienos šeimos nariai. Asmenys laikomi vienos šeimos nariais tik tuo atveju, jeigu jie yra susiję šiais giminystės ryšiais: i) vyras ir žmona, ii) tėvai ir vaikai, iii) brolis ir sesuo (tikri arba pusiau tikri), iv) seneliai ir anūkai, v) dėdė arba teta ir sūnėnas arba dukterėčia, vi) uošvis ir žentas arba marti, vii) svainis ir svainė. (OL L 253, 1993 10 11, p. 1). Šiuo atveju „asmuo“ reiškia bet kurį fizinį ar juridinį asmenį.

(7)  Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (OL L 343, 2009 12 22, p. 51) 19 straipsnį ir PPO Susitarimo dėl 1994 m. GATT VI straipsnio įgyvendinimo (Antidempingo susitarimo) 6 straipsnį šis dokumentas yra konfidencialus dokumentas. Jis taip pat apsaugotas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 (OL L 145, 2001 5 31, p. 43) 4 straipsnį.

(8)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

---