# Uradni list C 285/2007

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 285 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5027. november 2007 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 285

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5027. november 2007

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Računsko sodišče |
| 2007/C 285/01 | Posebno poročilo št. 5/2007 o upravljanju programa CARDS s strani Komisije z odgovori Komisije | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Računsko sodišče

2007/C 285/01

Posebno poročilo št. 5/2007 o upravljanju programa CARDS s strani Komisije z odgovori Komisije

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Računsko sodišče

| 27.11.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/1

---

POSEBNO POROČILO št. 5/2007

o upravljanju programa CARDS s strani Komisije z odgovori Komisije

(v skladu z drugim pododstavkom člena 248(4) ES)

(2007/C 285/01)

KAZALO

KRATICE

| I–VIII | POVZETEK |
| --- | --- |

I–VIII

| 1–7 | UVOD |
| --- | --- |

1–7

| 8–10 | OBSEG IN PRISTOP REVIZIJE |
| --- | --- |

8–10

| 11–60 | OPAŽANJA |
| --- | --- |

11–60

| 11–27 | Pomanjkljivosti strateških smernic v postopku načrtovanja programov |
| --- | --- |

11–27

| 11–19 | Državni strateški dokumenti so preveč splošni, v večletnih indikativnih programih ni jasno opredeljenih prednostnih nalog, usmerjanje pomoči je premalo uspešno |
| --- | --- |

11–19

| 20 | Pomanjkljive strateške smernice povzročajo težave pri izvajanju |
| --- | --- |

20

| 21–27 | Preusmeritev pomoči iz naložbene podpore v vzpostavljanje institucij |
| --- | --- |

21–27

| 28–41 | Učinkovite upravljavske strukture so zagotovile hitro dostavo pomoči, pojavljale pa so se težave z nacionalnimi upravnimi zmogljivostmi |
| --- | --- |

28–41

| 28–37 | Upravljavske strukture niso vedno primerne |
| --- | --- |

28–37

| 38–41 | Pomoč je bila dostavljena hitro, vendar ob nezadostnem upoštevanju sposobnosti držav prejemnic za njeno črpanje |
| --- | --- |

38–41

| 42–54 | Upravljavski pristop Komisije ni spodbujal povečanja odgovornosti držav prejemnic |
| --- | --- |

42–54

| 45–52 | Omejene odgovornosti držav prejemnic v fazah določitve projekta in javnega razpisa |
| --- | --- |

45–52

| 53–54 | Premajhno lastništvo države pri usklajevanju dajalcev |
| --- | --- |

53–54

| 55–60 | Nedosleden pristop pri spremljanju in ocenjevanju |
| --- | --- |

55–60

| 61–70 | ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA |
| --- | --- |

61–70

| 61 | Kako uspešno je Komisija upravljala program CARDS? |
| --- | --- |

61

| 62–64 | V kolikšni meri so bile strateške smernice za vodenje programov primerne in dosledne? |
| --- | --- |

62–64

| 65–67 | V kolikšni meri so bili upravljavski pristopi, ki jih je vzpostavila in uporabljala Komisija, primerni in učinkoviti? |
| --- | --- |

65–67

| 68–69 | V kakšnem obsegu so financirani projekti spodbujali lastništvo držav prejemnic? |
| --- | --- |

68–69

| 70 | V kolikšni meri je bilo spremljanje in ocenjevanje uspešno pri ugotavljanju pomanjkljivosti in širjenju informacij ter ali je Komisija sprejela pravočasne nadaljnje ukrepe? |
| --- | --- |

70

Odgovori Komisije

KRATICE





  ARS

| ARS | Albanski razvojni sklad |
| --- | --- |
| BiH | Bosna in Hercegovina |
| CARDS | Pomoč Skupnosti za obnovo, razvoj in stabilizacijo |
| CFPE | Centralna finančna in pogodbena enota |
| GD ELARG | Generalni direktorat za širitev |
| GD RELEX | Generalni direktorat za zunanje odnose |
| EAR | Evropska agencija za obnovo |
| ECPA | Policijska misija Evropske komisije za pomoč v Albaniji |
| EU | Evropska unija |
| EURALIUS | Evropska misija za pomoč albanskemu pravosodnemu sistemu |
| ZRJ | Zvezna republika Jugoslavija |
| NJRM | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija |
| IPA | Instrument za predpristopno pomoč |
| KFOR | Sile za Kosovo, ki jih vodi NATO |
| OVSE | Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi |
| ROM | Spremljanje, usmerjeno k rezultatom (Result Oriented Monitoring) |
| VRI | Vrhovna revizijska institucija |
| ZN | Združeni narodi |
| UNMIK | Misija Združenih narodov na Kosovu |

Albanski razvojni sklad

BiH

Bosna in Hercegovina

CARDS

Pomoč Skupnosti za obnovo, razvoj in stabilizacijo

CFPE

Centralna finančna in pogodbena enota

GD ELARG

Generalni direktorat za širitev

GD RELEX

Generalni direktorat za zunanje odnose

EAR

Evropska agencija za obnovo

ECPA

Policijska misija Evropske komisije za pomoč v Albaniji

EU

Evropska unija

EURALIUS

Evropska misija za pomoč albanskemu pravosodnemu sistemu

ZRJ

Zvezna republika Jugoslavija

NJRM

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

IPA

Instrument za predpristopno pomoč

KFOR

Sile za Kosovo, ki jih vodi NATO

OVSE

Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi

ROM

Spremljanje, usmerjeno k rezultatom (Result Oriented Monitoring)

VRI

Vrhovna revizijska institucija

ZN

Združeni narodi

UNMIK

Misija Združenih narodov na Kosovu

POVZETEK

| I. | Glavna cilja programa „Pomoč Skupnosti za obnovo, razvoj in stabilizacijo“ (programa CARDS) sta okrepiti sodelovanje prejemnikov v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu in povečati odgovornost zahodnobalkanskih držav in subjektov v tem procesu. Program CARDS je bil zasnovan za spodbuditev trajnostne in z EU združljive reforme, utrditev stabilnosti in približanje regije Evropski uniji. Programu so bila za obdobje 2000–2006 dodeljena proračunska sredstva v znesku nad 5 000 milijonov EUR (glej odstavke 1 do 7). |
| --- | --- |

I.

Glavna cilja programa „Pomoč Skupnosti za obnovo, razvoj in stabilizacijo“ (programa CARDS) sta okrepiti sodelovanje prejemnikov v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu in povečati odgovornost zahodnobalkanskih držav in subjektov v tem procesu. Program CARDS je bil zasnovan za spodbuditev trajnostne in z EU združljive reforme, utrditev stabilnosti in približanje regije Evropski uniji. Programu so bila za obdobje 2000–2006 dodeljena proračunska sredstva v znesku nad 5 000 milijonov EUR (glej odstavke 1 do 7).

| II. | Sodišče je revidiralo program CARDS, da bi ugotovilo, kako uspešna je bila Komisija pri njegovem upravljanju. Pri tem je ocenilo (glej odstavek 8):






  (a) | ali so bile strateške smernice za vodenje programa primerne in dosledne; |
| --- | --- | --- |

II.

Sodišče je revidiralo program CARDS, da bi ugotovilo, kako uspešna je bila Komisija pri njegovem upravljanju. Pri tem je ocenilo (glej odstavek 8):

(a)

ali so bile strateške smernice za vodenje programa primerne in dosledne;

| (b) | ali so bili upravljavski pristopi, ki jih je vzpostavila in uporabljala Komisija, primerni in učinkoviti; |
| --- | --- |

(b)

ali so bili upravljavski pristopi, ki jih je vzpostavila in uporabljala Komisija, primerni in učinkoviti;

| (c) | ali so projekti, ki so se financirali v okviru programa, spodbujali lastništvo držav prejemnic in |
| --- | --- |

(c)

ali so projekti, ki so se financirali v okviru programa, spodbujali lastništvo držav prejemnic in

| (d) | ali se je s spremljanjem in ocenjevanjem uspešno ugotavljalo pomanjkljivosti in širilo te ugotovitve ter ali so bili nadaljnji ukrepi Komisije pravočasni. |
| --- | --- |

(d)

ali se je s spremljanjem in ocenjevanjem uspešno ugotavljalo pomanjkljivosti in širilo te ugotovitve ter ali so bili nadaljnji ukrepi Komisije pravočasni.

| III. | Strateške smernice Komisije so bile zelo splošne. Bile so ustrezne za fazo obnove, za zahtevnejše cilje v zvezi z vzpostavljanjem institucij pa ne. Državni strateški dokumenti niso zagotovili zadovoljive usmeritve, še zlasti zato, ker jih niso pravočasno podprle sektorske strategije. V večletnih indikativnih programih različna področja ukrepanja niso bila prednostno razvrščena niti niso bile določene prednostne naloge v okviru določenega področja. Evropska partnerstva, uvedena leta 2004, se niso uporabila za izboljšanje smernic za izbor ukrepov (glej odstavke 11 do 27). |
| --- | --- |

III.

Strateške smernice Komisije so bile zelo splošne. Bile so ustrezne za fazo obnove, za zahtevnejše cilje v zvezi z vzpostavljanjem institucij pa ne. Državni strateški dokumenti niso zagotovili zadovoljive usmeritve, še zlasti zato, ker jih niso pravočasno podprle sektorske strategije. V večletnih indikativnih programih različna področja ukrepanja niso bila prednostno razvrščena niti niso bile določene prednostne naloge v okviru določenega področja. Evropska partnerstva, uvedena leta 2004, se niso uporabila za izboljšanje smernic za izbor ukrepov (glej odstavke 11 do 27).

| IV. | V preteklosti je imela EU pri pomoči zahodnemu Balkanu težave zaradi soobstoja treh različnih pravnih podlag, počasnega izvajanja programov in pretirane centralizacije. Uredba CARDS je poenotila pravne podlage. Komisija je uspešno zagotavljala tudi hitro dostavljanje pomoči, čeprav včasih na račun zmožnosti držav prejemnic za izkoriščanje pomoči. Komisija je uporabljala štiri različne upravljavske pristope. Glavna pristopa – dekoncentrirane delegacije in Evropska agencija za obnovo (EAR) – sta bila večinoma uspešna in primerna (glej odstavke 28 do 41). |
| --- | --- |

IV.

V preteklosti je imela EU pri pomoči zahodnemu Balkanu težave zaradi soobstoja treh različnih pravnih podlag, počasnega izvajanja programov in pretirane centralizacije. Uredba CARDS je poenotila pravne podlage. Komisija je uspešno zagotavljala tudi hitro dostavljanje pomoči, čeprav včasih na račun zmožnosti držav prejemnic za izkoriščanje pomoči. Komisija je uporabljala štiri različne upravljavske pristope. Glavna pristopa – dekoncentrirane delegacije in Evropska agencija za obnovo (EAR) – sta bila večinoma uspešna in primerna (glej odstavke 28 do 41).

| V. | Čeprav je Komisija štela lastništvo države prejemnice za prednostno nalogo, pa pri doseganju tega cilja ni imela doslednega pristopa, uporabljeni upravljavski pristopi pa takšnega lastništva niso spodbujali (glej odstavke 42 do 54). |
| --- | --- |

V.

Čeprav je Komisija štela lastništvo države prejemnice za prednostno nalogo, pa pri doseganju tega cilja ni imela doslednega pristopa, uporabljeni upravljavski pristopi pa takšnega lastništva niso spodbujali (glej odstavke 42 do 54).

| VI. | Spremljanje in ocenjevanje sta bila deloma uspešna, vendar obstajajo neskladja med delegacijami in Evropsko agencijo za obnovo. Ker ni bilo na voljo ustreznih projektnih kazalnikov, je bila ogrožena uspešnost spremljanja (glej odstavke 55 do 60). |
| --- | --- |

VI.

Spremljanje in ocenjevanje sta bila deloma uspešna, vendar obstajajo neskladja med delegacijami in Evropsko agencijo za obnovo. Ker ni bilo na voljo ustreznih projektnih kazalnikov, je bila ogrožena uspešnost spremljanja (glej odstavke 55 do 60).

| VII. | Sodišče je prišlo do zaključka, da je Komisija z upravljanjem programa CARDS v glavnem uspešno prispevala k stabilizaciji in obnovi v državah prejemnicah. Vendar je bila pri izboljšanju upravnih zmogljivosti pomoč manj uspešna, ker je bila na začetku manj usmerjena v vzpostavljanje institucij in ker države prejemnice niso imele zadostnih sposobnosti za črpanje zagotovljene pomoči (glej odstavke 61 do 70). |
| --- | --- |

VII.

Sodišče je prišlo do zaključka, da je Komisija z upravljanjem programa CARDS v glavnem uspešno prispevala k stabilizaciji in obnovi v državah prejemnicah. Vendar je bila pri izboljšanju upravnih zmogljivosti pomoč manj uspešna, ker je bila na začetku manj usmerjena v vzpostavljanje institucij in ker države prejemnice niso imele zadostnih sposobnosti za črpanje zagotovljene pomoči (glej odstavke 61 do 70).

| VIII. | Uredba CARDS je prenehala veljati leta 2006, leta 2007 pa je začel veljati nov instrument za predpristopno pomoč. Sodišče Komisiji priporoča, naj: izboljša svoje strateške smernice; zagotovi, da se pri hitrosti izvajanja v celoti upoštevajo sposobnosti prejemnikov za črpanje pomoči; sprejme uspešno strategijo za zagotovitev lastništva držav prejemnic in razširi najboljšo prakso pri spremljanju in ocenjevanju (glej odstavke 61 do 70). |
| --- | --- |

VIII.

Uredba CARDS je prenehala veljati leta 2006, leta 2007 pa je začel veljati nov instrument za predpristopno pomoč. Sodišče Komisiji priporoča, naj: izboljša svoje strateške smernice; zagotovi, da se pri hitrosti izvajanja v celoti upoštevajo sposobnosti prejemnikov za črpanje pomoči; sprejme uspešno strategijo za zagotovitev lastništva držav prejemnic in razširi najboljšo prakso pri spremljanju in ocenjevanju (glej odstavke 61 do 70).

UVOD

| 1. | CARDS je kratica za „Pomoč Skupnosti za obnovo, razvoj in stabilizacijo“. V program CARDS (1) so vključene naslednje zahodnobalkanske države: Albanija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Zvezna republika Jugoslavija (ZRJ) in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija. Pri pomoči za ZRJ in njeno naslednico Državno skupnost Srbije in Črne gore (2) je bil program CARDS razdeljen na tri letne programe: za Srbijo (3), Kosovo in Črno goro. |
| --- | --- |

1.

CARDS je kratica za „Pomoč Skupnosti za obnovo, razvoj in stabilizacijo“. V program CARDS (1) so vključene naslednje zahodnobalkanske države: Albanija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Zvezna republika Jugoslavija (ZRJ) in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija. Pri pomoči za ZRJ in njeno naslednico Državno skupnost Srbije in Črne gore (2) je bil program CARDS razdeljen na tri letne programe: za Srbijo (3), Kosovo in Črno goro.

| 2. | Program CARDS je sestavni del stabilizacijsko-pridružitvene strategije Evropske unije za zahodni Balkan, ki je nastala kot odziv na vojne v nekdanji Jugoslaviji v 90. letih prejšnjega stoletja. Stabilizacijsko-pridružitvena strategija je zaznamovala konec vojaškega spopada, začetek fizične in gospodarske obnove držav (tj. stabilizacijo) in tesnejše povezovanje z Evropsko unijo (tj. pridružitev). Evropski svet je na svojem zasedanju junija 2000 izrecno nakazal, da bi to povezovanje lahko na koncu pomenilo članstvo v Evropski uniji. |
| --- | --- |

2.

Program CARDS je sestavni del stabilizacijsko-pridružitvene strategije Evropske unije za zahodni Balkan, ki je nastala kot odziv na vojne v nekdanji Jugoslaviji v 90. letih prejšnjega stoletja. Stabilizacijsko-pridružitvena strategija je zaznamovala konec vojaškega spopada, začetek fizične in gospodarske obnove držav (tj. stabilizacijo) in tesnejše povezovanje z Evropsko unijo (tj. pridružitev). Evropski svet je na svojem zasedanju junija 2000 izrecno nakazal, da bi to povezovanje lahko na koncu pomenilo članstvo v Evropski uniji.

| 3. | V preambuli Uredbe CARDS je opisan glavni cilj pomoči: „Sedanjo pomoč Skupnosti je treba razširiti in preusmeriti, da bo ustrezala političnim ciljem Evropske unije za to regijo in zlasti pospeševala proces stabilizacije in pridruževanja ter okrepila odgovornost držav prejemnic in subjektov v tem procesu.“ V skladu z uredbo je treba posebno pozornost nameniti tudi regionalni razsežnosti pomoči Skupnosti. |
| --- | --- |

3.

V preambuli Uredbe CARDS je opisan glavni cilj pomoči: „Sedanjo pomoč Skupnosti je treba razširiti in preusmeriti, da bo ustrezala političnim ciljem Evropske unije za to regijo in zlasti pospeševala proces stabilizacije in pridruževanja ter okrepila odgovornost držav prejemnic in subjektov v tem procesu.“ V skladu z uredbo je treba posebno pozornost nameniti tudi regionalni razsežnosti pomoči Skupnosti.

| 4. | Stabilizacijsko-pridružitveni proces je progresivno partnerstvo, v katerem EU ponuja splet trgovinskih koncesij (avtonomni trgovinski ukrepi), gospodarske in finančne pomoči (program CARDS) ter pogodbenih razmerij (stabilizacijsko-pridružitveni sporazumi). |
| --- | --- |

4.

Stabilizacijsko-pridružitveni proces je progresivno partnerstvo, v katerem EU ponuja splet trgovinskih koncesij (avtonomni trgovinski ukrepi), gospodarske in finančne pomoči (program CARDS) ter pogodbenih razmerij (stabilizacijsko-pridružitveni sporazumi).

| 5. | V obdobju 2000–2006 je znašal skupni proračun programa CARDS več kot 5 000 milijonov EUR in je bil namenjen predvsem naložbeni podpori in vzpostavljanju institucij. Celotno prebivalstvo zahodnobalkanske regije šteje približno 24 milijonov ljudi. Tako pomeni dodelitev programa CARDS letno podporo v znesku 30 EUR na prebivalca, kar kaže na politični pomen, ki ga EU pripisuje tej regiji (4). |
| --- | --- |

5.

V obdobju 2000–2006 je znašal skupni proračun programa CARDS več kot 5 000 milijonov EUR in je bil namenjen predvsem naložbeni podpori in vzpostavljanju institucij. Celotno prebivalstvo zahodnobalkanske regije šteje približno 24 milijonov ljudi. Tako pomeni dodelitev programa CARDS letno podporo v znesku 30 EUR na prebivalca, kar kaže na politični pomen, ki ga EU pripisuje tej regiji (4).

| 6. | Glavna področja ukrepanja programa CARDS so:






  (a) | obnova, demokratična stabilizacija, sprava in vrnitev beguncev; |
| --- | --- | --- |

6.

Glavna področja ukrepanja programa CARDS so:

(a)

obnova, demokratična stabilizacija, sprava in vrnitev beguncev;

| (b) | institucionalni in zakonodajni razvoj, vključno z uskladitvijo z normami in pristopi Evropske unije, podpora demokracije in pravne države, človekovih pravic, civilne družbe in medijev ter delovanje prostega tržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

(b)

institucionalni in zakonodajni razvoj, vključno z uskladitvijo z normami in pristopi Evropske unije, podpora demokracije in pravne države, človekovih pravic, civilne družbe in medijev ter delovanje prostega tržnega gospodarstva;

| (c) | trajnosten gospodarski in socialni razvoj, vključno s strukturno reformo; |
| --- | --- |

(c)

trajnosten gospodarski in socialni razvoj, vključno s strukturno reformo;

| (d) | krepitev tesnejših odnosov in regionalnega sodelovanja znotraj držav in med državami, EU in (tedanjimi) državami kandidatkami iz Srednje Evrope. |
| --- | --- |

(d)

krepitev tesnejših odnosov in regionalnega sodelovanja znotraj držav in med državami, EU in (tedanjimi) državami kandidatkami iz Srednje Evrope.

| 7. | V Evropski komisiji sta bila za upravljanje programa CARDS do začetka leta 2005 skupno odgovorna Generalni direktorat za zunanje odnose (GD RELEX) in Urad za sodelovanje EuropeAid. GD RELEX je bil pristojen za politične odnose in strateški razvoj, recimo pripravo državnih strateških dokumentov in večletnih indikativnih programov. Urad za sodelovanje EuropeAid je bil pristojen za upravljanje letnih programov. Na začetku leta 2005 je Generalni direktorat za širitev (GD ELARG) prevzel odgovornost za celoten projektni cikel od oblikovanja politike in načrtovanja programov do izvedbe. |
| --- | --- |

7.

V Evropski komisiji sta bila za upravljanje programa CARDS do začetka leta 2005 skupno odgovorna Generalni direktorat za zunanje odnose (GD RELEX) in Urad za sodelovanje EuropeAid. GD RELEX je bil pristojen za politične odnose in strateški razvoj, recimo pripravo državnih strateških dokumentov in večletnih indikativnih programov. Urad za sodelovanje EuropeAid je bil pristojen za upravljanje letnih programov. Na začetku leta 2005 je Generalni direktorat za širitev (GD ELARG) prevzel odgovornost za celoten projektni cikel od oblikovanja politike in načrtovanja programov do izvedbe.

OBSEG IN PRISTOP REVIZIJE

| 8. | Namen revizije, ki jo je izvedlo Evropsko računsko sodišče, je bil oceniti uspešnost Komisije pri upravljanju programa CARDS. Glavni cilji revizije so bili ugotoviti, v kolikšni meri:






  (a) | so bile strateške smernice za vodenje programa primerne in dosledne; |
| --- | --- | --- |

8.

Namen revizije, ki jo je izvedlo Evropsko računsko sodišče, je bil oceniti uspešnost Komisije pri upravljanju programa CARDS. Glavni cilji revizije so bili ugotoviti, v kolikšni meri:

(a)

so bile strateške smernice za vodenje programa primerne in dosledne;

| (b) | so bili upravljavski pristopi, ki jih je vzpostavila in uporabljala Komisija, primerni in učinkoviti; |
| --- | --- |

(b)

so bili upravljavski pristopi, ki jih je vzpostavila in uporabljala Komisija, primerni in učinkoviti;

| (c) | so projekti, ki so se financirali iz programa, spodbujali lastništvo držav prejemnic; |
| --- | --- |

(c)

so projekti, ki so se financirali iz programa, spodbujali lastništvo držav prejemnic;

| (d) | se je s spremljanjem in ocenjevanjem uspešno ugotavljalo pomanjkljivosti in širilo te ugotovitve ter v kolikšni meri so bili nadaljnji ukrepi Komisije pravočasni. |
| --- | --- |

(d)

se je s spremljanjem in ocenjevanjem uspešno ugotavljalo pomanjkljivosti in širilo te ugotovitve ter v kolikšni meri so bili nadaljnji ukrepi Komisije pravočasni.

| 9. | Revizijsko delo je vključevalo pregled strateških dokumentov in dokumentov načrtovanja ter smernic in poročil. Pregledan je bil tudi na revizorski presoji temelječ vzorec projektov CARDS (Priloga) iz obdobja 2002–2005. |
| --- | --- |

9.

Revizijsko delo je vključevalo pregled strateških dokumentov in dokumentov načrtovanja ter smernic in poročil. Pregledan je bil tudi na revizorski presoji temelječ vzorec projektov CARDS (Priloga) iz obdobja 2002–2005.

| 10. | V revizijo je bil zajet tudi pregled ustreznih ocenjevalnih poročil, ki so bila pripravljena v imenu Komisije – vključno z vmesno oceno programa CARDS (5), ki je bila končana junija 2004 – ter nadaljnji ukrepi, ki jih je sprejela Komisija. Sodišče je ugotovilo, da so zagotovili zadostno podlago, da se rezultati uporabijo za potrditev njegovih revizijskih ugotovitev (6). |
| --- | --- |

10.

V revizijo je bil zajet tudi pregled ustreznih ocenjevalnih poročil, ki so bila pripravljena v imenu Komisije – vključno z vmesno oceno programa CARDS (5), ki je bila končana junija 2004 – ter nadaljnji ukrepi, ki jih je sprejela Komisija. Sodišče je ugotovilo, da so zagotovili zadostno podlago, da se rezultati uporabijo za potrditev njegovih revizijskih ugotovitev (6).

OPAŽANJA

Pomanjkljivosti strateških smernic v postopku načrtovanja programov

Državni strateški dokumenti so preveč splošni, v večletnih indikativnih programih ni jasno opredeljenih prednostnih nalog, usmerjanje pomoči je premalo uspešno

| 11. | Uredba CARDS zagotavlja pravno podlago za glavne strateške dokumente, ki se uporabljajo za pomoč CARDS. „Pomoč Skupnosti bi morali urejati okvirna strategija ter letni in večletni programi, o katerih da svoje mnenje upravljalni odbor iz te uredbe.“ |
| --- | --- |

11.

Uredba CARDS zagotavlja pravno podlago za glavne strateške dokumente, ki se uporabljajo za pomoč CARDS. „Pomoč Skupnosti bi morali urejati okvirna strategija ter letni in večletni programi, o katerih da svoje mnenje upravljalni odbor iz te uredbe.“

| 12. | Sodišče je ocenilo, v kolikšni meri so program CARDS urejale ustrezne strateške smernice ter v kolikšni meri je bil usmerjen v posebne potrebe vključenih držav in bil hkrati v skladu z regulativno določenimi cilji programa in stabilizacijsko-pridružitvenega procesa v širšem pomenu. |
| --- | --- |

12.

Sodišče je ocenilo, v kolikšni meri so program CARDS urejale ustrezne strateške smernice ter v kolikšni meri je bil usmerjen v posebne potrebe vključenih držav in bil hkrati v skladu z regulativno določenimi cilji programa in stabilizacijsko-pridružitvenega procesa v širšem pomenu.

| 13. | V skladu z Uredbo CARDS je Komisija opredelila okvirno strategijo za zahodnobalkanske države, z državnimi strateškimi dokumenti za vsako posamezno državo in regionalnim strateškim dokumentom, sestavljenim ob upoštevanju vseh držav prejemnic. V skladu z zahtevami regulativnega okvira je Komisija sestavila dva večletna indikativna programa, enega za vsako državo in enega za regionalni meddržavni program za obdobji 2002–2004 in 2005–2006. |
| --- | --- |

13.

V skladu z Uredbo CARDS je Komisija opredelila okvirno strategijo za zahodnobalkanske države, z državnimi strateškimi dokumenti za vsako posamezno državo in regionalnim strateškim dokumentom, sestavljenim ob upoštevanju vseh držav prejemnic. V skladu z zahtevami regulativnega okvira je Komisija sestavila dva večletna indikativna programa, enega za vsako državo in enega za regionalni meddržavni program za obdobji 2002–2004 in 2005–2006.

| 14. | Leta 2004, ob koncu prvega obdobja večletnega indikativnega programa, je Evropski svet odobril dokumente o evropskem partnerstvu, ki so vključevali Albanijo, Bosno in Herzegovino, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ter Srbijo in Črno goro, vključno s Kosovom (7), da bi se okrepil stabilizacijsko-pridružitveni proces (8). Za vsako državo iz regije so se sestavili dokumenti o partnerstvu in opredelila področja ukrepanja ter obveznosti, ki jih morajo izpolniti države partnerice za približanje Evropski uniji. Pomoč EU naj bi se usmerila v prednostne naloge, opredeljene v partnerstvih. |
| --- | --- |

14.

Leta 2004, ob koncu prvega obdobja večletnega indikativnega programa, je Evropski svet odobril dokumente o evropskem partnerstvu, ki so vključevali Albanijo, Bosno in Herzegovino, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ter Srbijo in Črno goro, vključno s Kosovom (7), da bi se okrepil stabilizacijsko-pridružitveni proces (8). Za vsako državo iz regije so se sestavili dokumenti o partnerstvu in opredelila področja ukrepanja ter obveznosti, ki jih morajo izpolniti države partnerice za približanje Evropski uniji. Pomoč EU naj bi se usmerila v prednostne naloge, opredeljene v partnerstvih.

| 15. | Revizija je razkrila pomanjkljivosti strateških smernic za programske mehanizme CARDS. Čeprav so formalno skladne s smernicami Komisije za državne strateške dokumente, so strategije, kot so opisane v teh dokumentih, preveč splošne, da bi se lahko uporabile za načrtovanje programov. Državni strateški dokumenti niso bili posodobljeni tako, da bi odražali pomembne spremembe, kot so dokumenti Sveta o evropskih partnerstvih. |
| --- | --- |

15.

Revizija je razkrila pomanjkljivosti strateških smernic za programske mehanizme CARDS. Čeprav so formalno skladne s smernicami Komisije za državne strateške dokumente, so strategije, kot so opisane v teh dokumentih, preveč splošne, da bi se lahko uporabile za načrtovanje programov. Državni strateški dokumenti niso bili posodobljeni tako, da bi odražali pomembne spremembe, kot so dokumenti Sveta o evropskih partnerstvih.

| 16. | V večletnih indikativnih programih niso bili prednostno razvrščeni sektorji niti določene prednostne naloge znotraj njih, kot to zahtevajo smernice Komisije (9), prav tako pa ni bila navedena časovna razporeditev predvidenih ukrepov. Prvo evropsko partnerstvo leta 2004 je Komisiji dalo priložnost, da v večletnem indikativnem programu za obdobje 2005–2006 natančneje usmeri svoje ukrepe (10). Čeprav so večletni indikativni programi za obdobje 2005–2006 vsebovali sklicevanja na prednostne naloge evropskih partnerstev, niso zagotavljali zadovoljivih smernic za izbor ukrepov, ki naj bi se financirali. |
| --- | --- |

16.

V večletnih indikativnih programih niso bili prednostno razvrščeni sektorji niti določene prednostne naloge znotraj njih, kot to zahtevajo smernice Komisije (9), prav tako pa ni bila navedena časovna razporeditev predvidenih ukrepov. Prvo evropsko partnerstvo leta 2004 je Komisiji dalo priložnost, da v večletnem indikativnem programu za obdobje 2005–2006 natančneje usmeri svoje ukrepe (10). Čeprav so večletni indikativni programi za obdobje 2005–2006 vsebovali sklicevanja na prednostne naloge evropskih partnerstev, niso zagotavljali zadovoljivih smernic za izbor ukrepov, ki naj bi se financirali.

| 17. | V skladu z Uredbo CARDS je moral upravni odbor programa CARDS (11) podati mnenje o smernicah za načrtovanje programov CARDS, večletnih indikativnih programih in letnih programih, da bi se izboljšale strateške smernice za načrtovanje programov. Dejansko se ni našlo nobenega dokaza, da je delo odbora prispevalo k izboljšanju kakovosti predlaganih dokumentov. |
| --- | --- |

17.

V skladu z Uredbo CARDS je moral upravni odbor programa CARDS (11) podati mnenje o smernicah za načrtovanje programov CARDS, večletnih indikativnih programih in letnih programih, da bi se izboljšale strateške smernice za načrtovanje programov. Dejansko se ni našlo nobenega dokaza, da je delo odbora prispevalo k izboljšanju kakovosti predlaganih dokumentov.

| 18. | Podrobnih sektorskih analiz, ki bi jih opravila Komisija, in/ali nacionalnih strategij držav prejemnic v glavnem ni bilo ali pa so bile izdelane prepozno, da bi izboljšale strateške smernice. Zato projekti niso bili izbrani na podlagi objektivnih meril, v nekaterih primerih pa so bili izbrani kot odgovor na ad hoc prošnjo upravičencev. |
| --- | --- |

18.

Podrobnih sektorskih analiz, ki bi jih opravila Komisija, in/ali nacionalnih strategij držav prejemnic v glavnem ni bilo ali pa so bile izdelane prepozno, da bi izboljšale strateške smernice. Zato projekti niso bili izbrani na podlagi objektivnih meril, v nekaterih primerih pa so bili izbrani kot odgovor na ad hoc prošnjo upravičencev.

| 19. | Čeprav je bil postopek določitve projektov zapleten, ni vključeval jasne metodologije za izbor najboljših projektov. Pred izbiro projektov se na primer ni opravila analiza stroškov in koristi (12) niti nobena druga primerjalna analiza možnih drugih projektov. Nekateri projekti so bili enostavno nadaljevanje predhodne podpore. Ni bilo smernic, ki bi pomagale določiti, kateri ukrep bi najbolje podprl stabilizacijsko-pridružitveni proces. |
| --- | --- |

19.

Čeprav je bil postopek določitve projektov zapleten, ni vključeval jasne metodologije za izbor najboljših projektov. Pred izbiro projektov se na primer ni opravila analiza stroškov in koristi (12) niti nobena druga primerjalna analiza možnih drugih projektov. Nekateri projekti so bili enostavno nadaljevanje predhodne podpore. Ni bilo smernic, ki bi pomagale določiti, kateri ukrep bi najbolje podprl stabilizacijsko-pridružitveni proces.

Pomanjkljive strateške smernice povzročajo težave pri izvajanju

| 20. | Pri reviziji so bile ugotovljene razlike med načrtovanimi in izvedenimi projekti. Nekateri bistveni projekti se niso izvedli zaradi nasprotovanja države prejemnice, pri nekaterih projektih pa se začetni načrti niso upoštevali (okvir 1).

  Okvir 1Primeri neizvedenih projektovPrimer 1: Srbska vrhovna revizijska institucija (VRI) ni imela politične podporeŽe leta 2001 je Evropska agencija za obnovo opredelila elemente, potrebne za pomembno institucionalno reformo vlade v Srbiji, vključno s podporo državni blagajni, funkciji notranje revizije in projektu vzpostavitve vrhovne revizijske institucije. VRI ni dobila potrebne podpore srbskega parlamenta in projekt se ni nadaljeval vse do programa za leto 2006.Primer 2: Policijska misija Evropske komisije za pomoč AlbanijiV projektnem predlogu za sektor za pravosodje in notranje zadeve v Albaniji je bilo za programsko leto 2002 predvideno, da bo komponenta policije in javnega reda prispevala k vzpostavitvi pravne države in uveljavitvi delujoče policije, ki bo lahko prispevala k demokratični stabilnosti. Predlog je določil, da se bo projekt izvedel s podporo policijski misiji Evropske komisije za pomoč v Albaniji (ECPA), usposabljanju in s tem povezani naložbeni podpori. Od 8 milijonov EUR, dodeljenih komponenti policije in javnega reda, so bili 4 milijoni EUR predvideni za podporo vzpostavljanju institucij (financiranje misije ECPA), 2,5 milijona EUR za komponento usposabljanja in podpore ter 1,5 milijona EUR za komponento naložb.Projektni predlog se dejansko sploh ni upošteval. Niti euro ni bil porabljen za financiranje misije ECPA. Za omrežje podatkovne komunikacije je bilo porabljenih 4,7 milijona EUR, za opremo za oskrbo z električno energijo 1,9 milijona EUR, 1 milijon EUR pa je bil dodeljen Združenim narodom za podporo programa reforme varnostnega sektorja. |
| --- | --- |

20.

Pri reviziji so bile ugotovljene razlike med načrtovanimi in izvedenimi projekti. Nekateri bistveni projekti se niso izvedli zaradi nasprotovanja države prejemnice, pri nekaterih projektih pa se začetni načrti niso upoštevali (okvir 1).

Okvir 1Primeri neizvedenih projektovPrimer 1: Srbska vrhovna revizijska institucija (VRI) ni imela politične podporeŽe leta 2001 je Evropska agencija za obnovo opredelila elemente, potrebne za pomembno institucionalno reformo vlade v Srbiji, vključno s podporo državni blagajni, funkciji notranje revizije in projektu vzpostavitve vrhovne revizijske institucije. VRI ni dobila potrebne podpore srbskega parlamenta in projekt se ni nadaljeval vse do programa za leto 2006.Primer 2: Policijska misija Evropske komisije za pomoč AlbanijiV projektnem predlogu za sektor za pravosodje in notranje zadeve v Albaniji je bilo za programsko leto 2002 predvideno, da bo komponenta policije in javnega reda prispevala k vzpostavitvi pravne države in uveljavitvi delujoče policije, ki bo lahko prispevala k demokratični stabilnosti. Predlog je določil, da se bo projekt izvedel s podporo policijski misiji Evropske komisije za pomoč v Albaniji (ECPA), usposabljanju in s tem povezani naložbeni podpori. Od 8 milijonov EUR, dodeljenih komponenti policije in javnega reda, so bili 4 milijoni EUR predvideni za podporo vzpostavljanju institucij (financiranje misije ECPA), 2,5 milijona EUR za komponento usposabljanja in podpore ter 1,5 milijona EUR za komponento naložb.Projektni predlog se dejansko sploh ni upošteval. Niti euro ni bil porabljen za financiranje misije ECPA. Za omrežje podatkovne komunikacije je bilo porabljenih 4,7 milijona EUR, za opremo za oskrbo z električno energijo 1,9 milijona EUR, 1 milijon EUR pa je bil dodeljen Združenim narodom za podporo programa reforme varnostnega sektorja.

Preusmeritev pomoči iz naložbene podpore v vzpostavljanje institucij

| 21. | Ker so si države prejemnice skušale opomoči po vojni, je bil v prvih letih program CARDS usmerjen bolj v obnovo (prek naložbenih projektov) kot v vzpostavljanje institucij. Z dozorevanjem programa pa je bila potrebna preusmeritev k večjemu vzpostavljanju institucij. |
| --- | --- |

21.

Ker so si države prejemnice skušale opomoči po vojni, je bil v prvih letih program CARDS usmerjen bolj v obnovo (prek naložbenih projektov) kot v vzpostavljanje institucij. Z dozorevanjem programa pa je bila potrebna preusmeritev k večjemu vzpostavljanju institucij.

| 22. | Preusmeritev pomoči je bila v interesu organa za razrešnico. Evropski parlament je v svojem poročilu o Evropski agenciji za obnovo, ki je bilo objavljeno maja 2002, menil, da bi Evropska agencija za obnovo morala bistveno povečati pomoč EU za vzpostavljanje institucij v dveh državah (tj. v Zvezni republiki Jugoslaviji in Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji). |
| --- | --- |

22.

Preusmeritev pomoči je bila v interesu organa za razrešnico. Evropski parlament je v svojem poročilu o Evropski agenciji za obnovo, ki je bilo objavljeno maja 2002, menil, da bi Evropska agencija za obnovo morala bistveno povečati pomoč EU za vzpostavljanje institucij v dveh državah (tj. v Zvezni republiki Jugoslaviji in Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji).

| 23. | Sodišče je analiziralo projekte CARDS, da bi določilo in ocenilo delež projektov za vzpostavljanje institucij v primerjavi z naložbenimi projekti (glej grafični prikaz 1). |
| --- | --- |

23.

Sodišče je analiziralo projekte CARDS, da bi določilo in ocenilo delež projektov za vzpostavljanje institucij v primerjavi z naložbenimi projekti (glej grafični prikaz 1).

Image

| 24. | Med letoma 2001 in 2005 je bil poudarek na vzpostavljanju institucij na splošno vse večji. Že od samega začetka je bila osredotočenost na vzpostavljanje institucij bolj izražena v državah, v katerih so pomoč upravljale delegacije (14), kot v državah, v katerih jo je upravljala Evropska agencija za obnovo (15). |
| --- | --- |

24.

Med letoma 2001 in 2005 je bil poudarek na vzpostavljanju institucij na splošno vse večji. Že od samega začetka je bila osredotočenost na vzpostavljanje institucij bolj izražena v državah, v katerih so pomoč upravljale delegacije (14), kot v državah, v katerih jo je upravljala Evropska agencija za obnovo (15).

| 25. | Pri krepitvi upravnih zmogljivosti države se kot pomemben instrument priznava twinning
   (16). Twinning se je na zahodnem Balkanu začel počasi, zlasti v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, kjer ga je Evropska agencija za obnovo začela uporabljati šele leta 2005. V svoji oceni twinninga
   (17) je Evropska agencija za obnovo ugotovila, da je bila podpora s strani vodij programov twinninga iz Agencije včasih omejena in da osebje Agencije za obnovo ni bilo vedno zadovoljivo usposobljeno za uporabo tega instrumenta. |
| --- | --- |

25.

Pri krepitvi upravnih zmogljivosti države se kot pomemben instrument priznava twinning
   (16). Twinning se je na zahodnem Balkanu začel počasi, zlasti v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, kjer ga je Evropska agencija za obnovo začela uporabljati šele leta 2005. V svoji oceni twinninga
   (17) je Evropska agencija za obnovo ugotovila, da je bila podpora s strani vodij programov twinninga iz Agencije včasih omejena in da osebje Agencije za obnovo ni bilo vedno zadovoljivo usposobljeno za uporabo tega instrumenta.

| 26. | Ko so si države zahodnega Balkana opomogle od vojne, se je pri pripravi osnutkov programov in z njimi povezanih projektnih predlogov (18) ter pri projektih v izvajanju upoštevala zahteva Parlamenta, da se več pomoči EU nameni vzpostavljanju institucij, če je potrebno, s preusmeritvijo od naložbene podpore. Vendar so v nekaterih primerih spremembe predvidenih projektov zmanjšale poudarek na vzpostavljanju institucij (glej okvir 2).

  Okvir 2Preusmeritev projekta za vzpostavljanje institucij – Integrirano upravljanje meja v Nekdanji jugoslovanski republiki MakedonijiLetni program za CARDS 2003 v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji je med drugim predvideval krepitev kontrole na zeleni meji in za to namenil 2,8 milijona EUR. V skladu z letnim programom bi bilo treba na tem področju izvesti več kratkoročnih ukrepov: (1) vzpostaviti namensko mejno stražo, (2) izboljšati postopke zaposlovanja, (3) zagotoviti osnovno usposabljanje in poglobljen tečaj o kontroli meje in (4) dobaviti opremo za odkrivanje ponarejenih ali prenarejenih dokumentov in tehnološko visoko razvito opremo za preiskave vozil, skupaj z ustreznimi orodji usposabljanja.Cilji te pobude so bili dvojni: (1) okrepiti zmogljivosti vladnih mejnih služb za sodelovanje v obstoječem organizacijskem okviru, da se izpolnijo takojšnje zahteve, in (2) razviti novo organizacijsko strukturo za mejno policijo in operativne zmogljivosti v skladu s standardi Evropske unije.Namesto da bi Evropska agencija za obnovo dosledno obravnavala navedene potrebe, cilje in prednostne naloge, je celoten znesek porabila na nakup vozil. |
| --- | --- |

26.

Ko so si države zahodnega Balkana opomogle od vojne, se je pri pripravi osnutkov programov in z njimi povezanih projektnih predlogov (18) ter pri projektih v izvajanju upoštevala zahteva Parlamenta, da se več pomoči EU nameni vzpostavljanju institucij, če je potrebno, s preusmeritvijo od naložbene podpore. Vendar so v nekaterih primerih spremembe predvidenih projektov zmanjšale poudarek na vzpostavljanju institucij (glej okvir 2).

Okvir 2Preusmeritev projekta za vzpostavljanje institucij – Integrirano upravljanje meja v Nekdanji jugoslovanski republiki MakedonijiLetni program za CARDS 2003 v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji je med drugim predvideval krepitev kontrole na zeleni meji in za to namenil 2,8 milijona EUR. V skladu z letnim programom bi bilo treba na tem področju izvesti več kratkoročnih ukrepov: (1) vzpostaviti namensko mejno stražo, (2) izboljšati postopke zaposlovanja, (3) zagotoviti osnovno usposabljanje in poglobljen tečaj o kontroli meje in (4) dobaviti opremo za odkrivanje ponarejenih ali prenarejenih dokumentov in tehnološko visoko razvito opremo za preiskave vozil, skupaj z ustreznimi orodji usposabljanja.Cilji te pobude so bili dvojni: (1) okrepiti zmogljivosti vladnih mejnih služb za sodelovanje v obstoječem organizacijskem okviru, da se izpolnijo takojšnje zahteve, in (2) razviti novo organizacijsko strukturo za mejno policijo in operativne zmogljivosti v skladu s standardi Evropske unije.Namesto da bi Evropska agencija za obnovo dosledno obravnavala navedene potrebe, cilje in prednostne naloge, je celoten znesek porabila na nakup vozil.

| 27. | Sodišče ni našlo dokazov, da upravni odbor po odobritvi projektov redno spremlja njihov potek. Z drugimi besedami, upravni odbor se po začetku izvajanja projektov ni več zanimal za spremembe pri njih. |
| --- | --- |

27.

Sodišče ni našlo dokazov, da upravni odbor po odobritvi projektov redno spremlja njihov potek. Z drugimi besedami, upravni odbor se po začetku izvajanja projektov ni več zanimal za spremembe pri njih.

Učinkovite upravljavske strukture so zagotovile hitro dostavo pomoči, pojavljale pa so se težave z nacionalnimi upravnimi zmogljivostmi

Upravljavske strukture niso vedno primerne

| 28. | Sodišče je julija 1998 objavilo Posebno poročilo št. 5/98 o obnovi v nekdanji Jugoslaviji (obdobje 1996–1997). Revizija je zajela dve državi: Bosno in Hercegovino ter v manjšem obsegu Hrvaško. Poročilo je kritiziralo, da Komisija kljub jasnim izjavam EU o nameri za nalogo obnove v nekdanji Jugoslaviji ni uspešno dodelila zadostnih človeških virov, niti na svojem sedežu niti na območjih obnove. Sodišče je ugotovilo naslednje:






  (a) | izvrševanje proračunskih sredstev, ki jih je dodelila EU za obnovo, je potekalo počasi, ker ni bilo izvedbenega programa ter zaradi pomanjkanja osebja, pretirane centralizacije na sedežu in institucionalne šibkosti lokalnih organov; |
| --- | --- | --- |

28.

Sodišče je julija 1998 objavilo Posebno poročilo št. 5/98 o obnovi v nekdanji Jugoslaviji (obdobje 1996–1997). Revizija je zajela dve državi: Bosno in Hercegovino ter v manjšem obsegu Hrvaško. Poročilo je kritiziralo, da Komisija kljub jasnim izjavam EU o nameri za nalogo obnove v nekdanji Jugoslaviji ni uspešno dodelila zadostnih človeških virov, niti na svojem sedežu niti na območjih obnove. Sodišče je ugotovilo naslednje:

(a)

izvrševanje proračunskih sredstev, ki jih je dodelila EU za obnovo, je potekalo počasi, ker ni bilo izvedbenega programa ter zaradi pomanjkanja osebja, pretirane centralizacije na sedežu in institucionalne šibkosti lokalnih organov;

| (b) | leta 1997 je bila stopnja izplačil programa EU za obnovo (29 %) sorazmerno nizka v primerjavi s povprečjem drugih dajalcev (52 %); |
| --- | --- |

(b)

leta 1997 je bila stopnja izplačil programa EU za obnovo (29 %) sorazmerno nizka v primerjavi s povprečjem drugih dajalcev (52 %);

| (c) | soobstoj treh ločenih uredb, ki so urejale člene proračuna o financiranju ukrepov obnove, je oviral upravljanje, ki ga je izvajala Komisija. |
| --- | --- |

(c)

soobstoj treh ločenih uredb, ki so urejale člene proračuna o financiranju ukrepov obnove, je oviral upravljanje, ki ga je izvajala Komisija.

| 29. | Da bi se odpravile pomanjkljivosti pri dostavi pomoči EU, je Sodišče priporočilo, naj Komisija prenese upravljanje svojih prizadevanj pri pomoči na svoje delegacije in naj se usmeri v manj sektorjev. |
| --- | --- |

29.

Da bi se odpravile pomanjkljivosti pri dostavi pomoči EU, je Sodišče priporočilo, naj Komisija prenese upravljanje svojih prizadevanj pri pomoči na svoje delegacije in naj se usmeri v manj sektorjev.

| 30. | Ob upoštevanju navedenih pomanjkljivosti je bilo pri sedanji reviziji Sodišča ocenjeno, v kolikšni meri so bile upravljavske strukture programa CARDS učinkovite in ali je bila pomoč dostavljena dovolj hitro. |
| --- | --- |

30.

Ob upoštevanju navedenih pomanjkljivosti je bilo pri sedanji reviziji Sodišča ocenjeno, v kolikšni meri so bile upravljavske strukture programa CARDS učinkovite in ali je bila pomoč dostavljena dovolj hitro.

| 31. | Revizija je razkrila, da se je učinkovitost dejavnosti EU na zahodnem Balkanu po letu 1998 bistveno povečala. Zgodile so se velike spremembe. Prvič, Uredba CARDS je poenotila pravno podlago za podobne dejavnosti. Drugič, uveden je bil postopek dekoncentracije, da bi se povečali hitrost in kakovost zunanje pomoči Evropske komisije (19). Tretjič, Komisija je prenesla del izvajanja pomoči na novo organizacijo, ki je bila ustanovljena posebej v ta namen, na Evropsko agencijo za obnovo. Vsi ti ukrepi so pospešili dostavo pomoči in izboljšali njeno učinkovitost (glej okvir 3).

  Okvir 3Primer visoke stopnje sklenjenih pogodb v okviru programa CARDSEvropska agencija za obnovo je bila ustanovljena kot odgovor na potrebo po hitrem in učinkovitem obravnavanju nujnih potreb prebivalstva na Kosovu po spopadih v obdobju neposredno po krizi 1999. Sodišče je že v svojih predhodnih revizijah ugotovilo, da so ukrepi Evropske agencije za obnovo na Kosovu neposredno po krizi izpolnili ambiciozne cilje na področju osnovnih storitev. Visoke stopnje sklenjenih pogodb so se na Kosovu ohranile ves čas izvajanja programa CARDS. Novembra 2006 je Evropska agencija za obnovo na Kosovu v imenu Komisije upravljala več kot 1 100 milijonov EUR, pri čemer so bile za približno 91 % tega denarja sklenjene pogodbe, približno 86 % pa ga je bilo izplačanega. Pomoč EU je skupaj z enotami KFOR pomagala normalizirati življenje na Kosovu. |
| --- | --- |

31.

Revizija je razkrila, da se je učinkovitost dejavnosti EU na zahodnem Balkanu po letu 1998 bistveno povečala. Zgodile so se velike spremembe. Prvič, Uredba CARDS je poenotila pravno podlago za podobne dejavnosti. Drugič, uveden je bil postopek dekoncentracije, da bi se povečali hitrost in kakovost zunanje pomoči Evropske komisije (19). Tretjič, Komisija je prenesla del izvajanja pomoči na novo organizacijo, ki je bila ustanovljena posebej v ta namen, na Evropsko agencijo za obnovo. Vsi ti ukrepi so pospešili dostavo pomoči in izboljšali njeno učinkovitost (glej okvir 3).

Okvir 3Primer visoke stopnje sklenjenih pogodb v okviru programa CARDSEvropska agencija za obnovo je bila ustanovljena kot odgovor na potrebo po hitrem in učinkovitem obravnavanju nujnih potreb prebivalstva na Kosovu po spopadih v obdobju neposredno po krizi 1999. Sodišče je že v svojih predhodnih revizijah ugotovilo, da so ukrepi Evropske agencije za obnovo na Kosovu neposredno po krizi izpolnili ambiciozne cilje na področju osnovnih storitev. Visoke stopnje sklenjenih pogodb so se na Kosovu ohranile ves čas izvajanja programa CARDS. Novembra 2006 je Evropska agencija za obnovo na Kosovu v imenu Komisije upravljala več kot 1 100 milijonov EUR, pri čemer so bile za približno 91 % tega denarja sklenjene pogodbe, približno 86 % pa ga je bilo izplačanega. Pomoč EU je skupaj z enotami KFOR pomagala normalizirati življenje na Kosovu.

| 32. | Program CARDS se je izvajal s skupno štirimi različnimi metodami in strukturami (glej grafični prikaz 2), od katerih večina ni preveč vzpodbujala sodelovanja držav prejemnic. Namen takšnega pristopa je bil, da bi se zagotovila hitra dostava pomoči, odražal pa je pomanjkljivosti nacionalnih uprav. |
| --- | --- |

32.

Program CARDS se je izvajal s skupno štirimi različnimi metodami in strukturami (glej grafični prikaz 2), od katerih večina ni preveč vzpodbujala sodelovanja držav prejemnic. Namen takšnega pristopa je bil, da bi se zagotovila hitra dostava pomoči, odražal pa je pomanjkljivosti nacionalnih uprav.

Image

| 33. | Glavne značilnosti različnih upravljavskih struktur so:






  (a) | centralizirano upravljanje, ki ga izvaja Generalni direktorat za širitev (pred njim pa EuropeAid): Generalni direktorat za širitev upravlja regionalne programe neposredno s sedeža. Regionalni programi so usmerjeni v krepitev upravnih zmogljivosti, npr. pri carini, boju proti organiziranemu kriminalu in podpori civilni družbi; |
| --- | --- | --- |

33.

Glavne značilnosti različnih upravljavskih struktur so:

(a)

centralizirano upravljanje, ki ga izvaja Generalni direktorat za širitev (pred njim pa EuropeAid): Generalni direktorat za širitev upravlja regionalne programe neposredno s sedeža. Regionalni programi so usmerjeni v krepitev upravnih zmogljivosti, npr. pri carini, boju proti organiziranemu kriminalu in podpori civilni družbi;

| (b) | dekoncentrirano upravljanje: Naloge so bile v Albaniji, Bosni in Hercegovini ter na Hrvaškem prenesene na delegacije Evropske komisije (20). Zaradi dekoncentracije so delegacije postale odgovorne za pripravo projektov, sklenitev pogodb ter finančno in tehnično izvedbo; |
| --- | --- |

(b)

dekoncentrirano upravljanje: Naloge so bile v Albaniji, Bosni in Hercegovini ter na Hrvaškem prenesene na delegacije Evropske komisije (20). Zaradi dekoncentracije so delegacije postale odgovorne za pripravo projektov, sklenitev pogodb ter finančno in tehnično izvedbo;

| (c) | decentralizirano upravljanje: Komisija je pri tem v Albaniji in na Hrvaškem prenesla izvajanje nekaterih programov na vlado države prejemnice; |
| --- | --- |

(c)

decentralizirano upravljanje: Komisija je pri tem v Albaniji in na Hrvaškem prenesla izvajanje nekaterih programov na vlado države prejemnice;

| (d) | posredno centralizirano upravljanje: Evropska agencija za obnovo (21), neodvisna agencija EU, upravlja program na Kosovu (22), v Srbiji, Črni gori in Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji. Evropska agencija za obnovo je upravno odgovorna Evropskemu svetu in Evropskemu parlamentu, ni pa odgovorna Evropski komisiji. |
| --- | --- |

(d)

posredno centralizirano upravljanje: Evropska agencija za obnovo (21), neodvisna agencija EU, upravlja program na Kosovu (22), v Srbiji, Črni gori in Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji. Evropska agencija za obnovo je upravno odgovorna Evropskemu svetu in Evropskemu parlamentu, ni pa odgovorna Evropski komisiji.

| 34. | Sodišče je ugotovilo, da sta dekoncentrirano in posredno centralizirano upravljanje (Evropska agencija za obnovo) zagotovila učinkovito dostavo pomoči, medtem ko so bile pri drugih dveh strukturah ugotovljene pomanjkljivosti (pri centraliziranem in decentraliziranem upravljanju) (23). |
| --- | --- |

34.

Sodišče je ugotovilo, da sta dekoncentrirano in posredno centralizirano upravljanje (Evropska agencija za obnovo) zagotovila učinkovito dostavo pomoči, medtem ko so bile pri drugih dveh strukturah ugotovljene pomanjkljivosti (pri centraliziranem in decentraliziranem upravljanju) (23).

| 35. | Tako v delegacijah kot v Evropski agenciji za obnovo je upravljanje projektov hitrejše, ker so zmogljivosti operativnih enot večje ter zato, ker je osebje, pristojno za finančna sredstva in sklepanje pogodb, na voljo na kraju samem. Zaradi povečanja stikov s prejemniki in drugimi zadevnimi stranmi ter boljšega razumevanja lokalnih razmer, tveganj in priložnosti se je uspešnost izboljšala, hkrati pa se je skrajšal čas, potreben za rešitev težav (24). |
| --- | --- |

35.

Tako v delegacijah kot v Evropski agenciji za obnovo je upravljanje projektov hitrejše, ker so zmogljivosti operativnih enot večje ter zato, ker je osebje, pristojno za finančna sredstva in sklepanje pogodb, na voljo na kraju samem. Zaradi povečanja stikov s prejemniki in drugimi zadevnimi stranmi ter boljšega razumevanja lokalnih razmer, tveganj in priložnosti se je uspešnost izboljšala, hkrati pa se je skrajšal čas, potreben za rešitev težav (24).

| 36. | Drugi dve strukturi izvajanja, ki sta v denarnem smislu manj pomembni, sta bili manj uspešni. Centralizirano upravljanje – centralno upravljani regionalni meddržavni program – je imelo več pomanjkljivosti:






  (a) | sredstva, dodeljena za regionalno sodelovanje, so vključevala zelo majhen delež skupnih odhodkov (približno 5 %). Nekatera od njih so se upravljala na nacionalni in ne na regionalni ravni, npr. integrirano upravljanje meja; |
| --- | --- | --- |

36.

Drugi dve strukturi izvajanja, ki sta v denarnem smislu manj pomembni, sta bili manj uspešni. Centralizirano upravljanje – centralno upravljani regionalni meddržavni program – je imelo več pomanjkljivosti:

(a)

sredstva, dodeljena za regionalno sodelovanje, so vključevala zelo majhen delež skupnih odhodkov (približno 5 %). Nekatera od njih so se upravljala na nacionalni in ne na regionalni ravni, npr. integrirano upravljanje meja;

| (b) | podobno se je večina programov za vrnitev beguncev, ki imajo že po definiciji čezmejne značilnosti, upravljala ločeno po posameznih državah; |
| --- | --- |

(b)

podobno se je večina programov za vrnitev beguncev, ki imajo že po definiciji čezmejne značilnosti, upravljala ločeno po posameznih državah;

| (c) | medtem ko so bili leta 2003 sprejeti ukrepi za večjo vključevanje držav prejemnic v načrtovanje programov za regionalne dodelitve CARDS, države na splošno niso bile dovolj dobro obveščene o regionalnih projektih. |
| --- | --- |

(c)

medtem ko so bili leta 2003 sprejeti ukrepi za večjo vključevanje držav prejemnic v načrtovanje programov za regionalne dodelitve CARDS, države na splošno niso bile dovolj dobro obveščene o regionalnih projektih.

| 37. | Težave so imele tudi strukture za decentralizirano izvajanje v Albaniji in na Hrvaškem:






  (a) | v Albaniji so se programi, pri katerih je sodeloval Albanski razvojni sklad (ARS), nadaljevali, ne da bi Komisija presodila, ali je ARS sposoben izvajati svoje odgovornosti v skladu z določbami Finančne uredbe, ki se uporablja od leta 2003. Zaradi težav z ARS se je Komisija odločila zelo zmanjšati decentralizirani del albanskega programa CARDS in je pooblastila prenesla na delegacijo; |
| --- | --- | --- |

37.

Težave so imele tudi strukture za decentralizirano izvajanje v Albaniji in na Hrvaškem:

(a)

v Albaniji so se programi, pri katerih je sodeloval Albanski razvojni sklad (ARS), nadaljevali, ne da bi Komisija presodila, ali je ARS sposoben izvajati svoje odgovornosti v skladu z določbami Finančne uredbe, ki se uporablja od leta 2003. Zaradi težav z ARS se je Komisija odločila zelo zmanjšati decentralizirani del albanskega programa CARDS in je pooblastila prenesla na delegacijo;

| (b) | leta 2002 so bili na Hrvaškem sprejeti posebni ukrepi za formalno decentralizacijo. Vendar pa se pri določitvi hitrosti, za katero je EuropeAid menil, da je primerna za decentralizacijo, ni upoštevala delovna stvarnost v hrvaškem ministrstvu za finance. Zato se je postopek decentralizacije med letoma 2003 in 2005 ustavil. Ko se je na začetku leta 2005 program CARDS prenesel z EuropeAid na Generalni direktorat za širitev, je Komisija ponovno ocenila razmere in se februarja 2006 odločila, da ponovno uvede postopek decentralizacije na Hrvaškem (25). |
| --- | --- |

(b)

leta 2002 so bili na Hrvaškem sprejeti posebni ukrepi za formalno decentralizacijo. Vendar pa se pri določitvi hitrosti, za katero je EuropeAid menil, da je primerna za decentralizacijo, ni upoštevala delovna stvarnost v hrvaškem ministrstvu za finance. Zato se je postopek decentralizacije med letoma 2003 in 2005 ustavil. Ko se je na začetku leta 2005 program CARDS prenesel z EuropeAid na Generalni direktorat za širitev, je Komisija ponovno ocenila razmere in se februarja 2006 odločila, da ponovno uvede postopek decentralizacije na Hrvaškem (25).

Pomoč je bila dostavljena hitro, vendar ob nezadostnem upoštevanju sposobnosti držav prejemnic za njeno črpanje

| 38. | Evropsko računsko sodišče je v svojih poročilih o zunanjih ukrepih (na primer v Posebnem poročilu št. 6/2006 o okoljskih vidikih razvojnega sodelovanja Komisije (26)) večkrat kritiziralo zamude Komisije pri sklepanju pogodb in izvajanju. V nasprotju s tem so se pogodbe v okviru programa CARDS zelo hitro sklepale (glej grafični prikaz 3) na Kosovu, v Bosni in Hercegovini ter Srbiji, sorazmerno počasi pa v Albaniji in na Hrvaškem zaradi zaostankov predhodnih programov. |
| --- | --- |

38.

Evropsko računsko sodišče je v svojih poročilih o zunanjih ukrepih (na primer v Posebnem poročilu št. 6/2006 o okoljskih vidikih razvojnega sodelovanja Komisije (26)) večkrat kritiziralo zamude Komisije pri sklepanju pogodb in izvajanju. V nasprotju s tem so se pogodbe v okviru programa CARDS zelo hitro sklepale (glej grafični prikaz 3) na Kosovu, v Bosni in Hercegovini ter Srbiji, sorazmerno počasi pa v Albaniji in na Hrvaškem zaradi zaostankov predhodnih programov.

Image

| 39. | Zamuda, ki jo je bilo treba nadoknaditi, je v Albaniji pozneje privedla do zelo visoke stopnje podpisovanja pogodb: kar 63 % pogodb CARDS, podpisanih v obdobju med letoma 2001 in 2005, je bilo podpisanih leta 2004, kar je povzročilo sočasno izvajanje velikega števila pogodb in postavilo sposobnost prejemnic za črpanje pomoči pred še večjo preizkušnjo (27) (glej okvir 4). Zamude pri letnem programu za leto 2001 so pomenile, da sta se na Hrvaškem sočasno izvajala dva letna programa.

  Okvir 4Preobremenjene nacionalne upravne zmogljivosti v AlbanijiZa Albanijo je bilo poleg visoke zgoščenosti projektov v kratkem časovnem obdobju značilno tudi, da je bila večina pomoči usmerjena v sektor za pravosodje in notranje zadeve. Med revizijo je na področju pravosodja in notranjih zadev sočasno potekalo najmanj 48 različnih projektov. Od tega jih je 13 financirala EU, 35 pa drugi dajalci.Pri projektu EURALIUS v Albaniji (Evropska misija za pomoč albanskemu pravosodnemu sistemu) je revizija na primer pokazala, da so bili projekti zelo ambiciozno zasnovani. Treba bi bilo doseči deset posebnih ciljev, pri čemer naj bi hkrati sodelovalo 15 različnih vrst projektnih partnerjev. Pri doseganju vsakega od desetih ciljev so sodelovali številni različni projektni partnerji. Posledično naj bi ministrstvo za pravosodje kot glavni prejemnik obravnavalo 78 različnih predvidenih dejavnosti. |
| --- | --- |

39.

Zamuda, ki jo je bilo treba nadoknaditi, je v Albaniji pozneje privedla do zelo visoke stopnje podpisovanja pogodb: kar 63 % pogodb CARDS, podpisanih v obdobju med letoma 2001 in 2005, je bilo podpisanih leta 2004, kar je povzročilo sočasno izvajanje velikega števila pogodb in postavilo sposobnost prejemnic za črpanje pomoči pred še večjo preizkušnjo (27) (glej okvir 4). Zamude pri letnem programu za leto 2001 so pomenile, da sta se na Hrvaškem sočasno izvajala dva letna programa.

Okvir 4Preobremenjene nacionalne upravne zmogljivosti v AlbanijiZa Albanijo je bilo poleg visoke zgoščenosti projektov v kratkem časovnem obdobju značilno tudi, da je bila večina pomoči usmerjena v sektor za pravosodje in notranje zadeve. Med revizijo je na področju pravosodja in notranjih zadev sočasno potekalo najmanj 48 različnih projektov. Od tega jih je 13 financirala EU, 35 pa drugi dajalci.Pri projektu EURALIUS v Albaniji (Evropska misija za pomoč albanskemu pravosodnemu sistemu) je revizija na primer pokazala, da so bili projekti zelo ambiciozno zasnovani. Treba bi bilo doseči deset posebnih ciljev, pri čemer naj bi hkrati sodelovalo 15 različnih vrst projektnih partnerjev. Pri doseganju vsakega od desetih ciljev so sodelovali številni različni projektni partnerji. Posledično naj bi ministrstvo za pravosodje kot glavni prejemnik obravnavalo 78 različnih predvidenih dejavnosti.

| 40. | Eden od glavnih neželenih stranskih učinkov zelo hitrega sklepanja pogodb, ki ga je spodbujala Komisija, je bil, da prejemniki morda niso mogli v celoti izkoristiti projektov, zato sta bila uspešnost in vpliv projektov zmanjšana. |
| --- | --- |

40.

Eden od glavnih neželenih stranskih učinkov zelo hitrega sklepanja pogodb, ki ga je spodbujala Komisija, je bil, da prejemniki morda niso mogli v celoti izkoristiti projektov, zato sta bila uspešnost in vpliv projektov zmanjšana.

| 41. | Da se zagotovi uspešnost projektov, je pomoč Skupnosti v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa pogojna, neupoštevanje pogojev pa lahko povzroči, da Komisija sprejme primerne ukrepe. Vendar pa so se nekateri projekti izvedli, čeprav prejemnik ni izpolnil pogojev, zato je bila dodana vrednost manjša od prvotno predvidene. Takšen primer je bila podpora hrvaškemu sodstvu, opisana v okviru 5.

  Okvir 5Podpora hrvaškemu sodnemu sistemuProjekt twinninga, financiran iz programa za leto 2002, je bil izveden, čeprav na začetku njegovega izvajanja ni bil izpolnjen noben od pogojev, ki so bili opredeljeni v projektnem obrazcu. Eden od pogojev je predvideval obstoj strategije za reformo sodstva. Ker je bil projekt za Komisijo absolutna prednostna naloga, je bil naložen prejemniku. Čeprav je hrvaško ministrstvo za pravosodje sprejelo in potrdilo priporočila, podana prejemniku, ta iz zgoraj navedenih razlogov niso sprožila pomembnejših ukrepov na nobenem področju. |
| --- | --- |

41.

Da se zagotovi uspešnost projektov, je pomoč Skupnosti v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa pogojna, neupoštevanje pogojev pa lahko povzroči, da Komisija sprejme primerne ukrepe. Vendar pa so se nekateri projekti izvedli, čeprav prejemnik ni izpolnil pogojev, zato je bila dodana vrednost manjša od prvotno predvidene. Takšen primer je bila podpora hrvaškemu sodstvu, opisana v okviru 5.

Okvir 5Podpora hrvaškemu sodnemu sistemuProjekt twinninga, financiran iz programa za leto 2002, je bil izveden, čeprav na začetku njegovega izvajanja ni bil izpolnjen noben od pogojev, ki so bili opredeljeni v projektnem obrazcu. Eden od pogojev je predvideval obstoj strategije za reformo sodstva. Ker je bil projekt za Komisijo absolutna prednostna naloga, je bil naložen prejemniku. Čeprav je hrvaško ministrstvo za pravosodje sprejelo in potrdilo priporočila, podana prejemniku, ta iz zgoraj navedenih razlogov niso sprožila pomembnejših ukrepov na nobenem področju.

Upravljavski pristop Komisije ni spodbujal povečanja odgovornosti držav prejemnic

| 42. | V preambuli Uredbe CARDS so poleg prispevka k stabilizacijsko-pridružitvenemu procesu opisani tudi drugi glavni cilji pomoči: „Sedanj[a] pomoč Skupnosti [bi morala] ... okrepi[ti] odgovornost držav prejemnic in subjektov v tem [stabilizacijsko-pridružitvenem] procesu.“ |
| --- | --- |

42.

V preambuli Uredbe CARDS so poleg prispevka k stabilizacijsko-pridružitvenemu procesu opisani tudi drugi glavni cilji pomoči: „Sedanj[a] pomoč Skupnosti [bi morala] ... okrepi[ti] odgovornost držav prejemnic in subjektov v tem [stabilizacijsko-pridružitvenem] procesu.“

| 43. | Kot je navedeno v odstavku 31, je bil glavni razlog za vzpostavitev upravljavskih struktur, da se zagotovi hitra dostava pomoči. Slaba stran tega pristopa je manjša vključenost države prejemnice. Ta pristop je bil primeren v fazi obnove, s preusmeritvijo pomoči iz infrastrukturnih projektov v projekte vzpostavljanja institucij pa se je njegova ustreznost zmanjšala. |
| --- | --- |

43.

Kot je navedeno v odstavku 31, je bil glavni razlog za vzpostavitev upravljavskih struktur, da se zagotovi hitra dostava pomoči. Slaba stran tega pristopa je manjša vključenost države prejemnice. Ta pristop je bil primeren v fazi obnove, s preusmeritvijo pomoči iz infrastrukturnih projektov v projekte vzpostavljanja institucij pa se je njegova ustreznost zmanjšala.

| 44. | Uredba ne opredeljuje nobenih posebnih odgovornosti držav prejemnic. Čeprav kaže, da obstaja politična volja, da se države čim prej pridružijo Evropski uniji, se zaradi tega upravljavske odgovornosti držav niso povečale. Sodišče ni našlo ničesar, kar bi kazalo, da bi imela Komisija formalno strategijo za upravljanje pomoči – na splošno ali za določeno državo – s katero bi postopno povečevala odgovornost prejemnikov. |
| --- | --- |

44.

Uredba ne opredeljuje nobenih posebnih odgovornosti držav prejemnic. Čeprav kaže, da obstaja politična volja, da se države čim prej pridružijo Evropski uniji, se zaradi tega upravljavske odgovornosti držav niso povečale. Sodišče ni našlo ničesar, kar bi kazalo, da bi imela Komisija formalno strategijo za upravljanje pomoči – na splošno ali za določeno državo – s katero bi postopno povečevala odgovornost prejemnikov.

Omejene odgovornosti držav prejemnic v fazah določitve projekta in javnega razpisa

| 45. | Sodišče je ocenilo, v kolikšni meri je Komisijino upravljanje programa CARDS prispevalo k povečanju odgovornosti držav prejemnic v določenih kritičnih fazah upravljanja projektnega cikla, in posledice nezadostnega lastništva. |
| --- | --- |

45.

Sodišče je ocenilo, v kolikšni meri je Komisijino upravljanje programa CARDS prispevalo k povečanju odgovornosti držav prejemnic v določenih kritičnih fazah upravljanja projektnega cikla, in posledice nezadostnega lastništva.

| 46. | Smernice Komisije za določitev projektov in poznejšo pripravo letnih programov (28) niso spodbujale sodelovanja prejemnikov pri odločanju. V navodilih, ki jih je objavil EuropeAid za načrtovanje programov za leti 2001 in 2002, ni bila določena nobena oblika vključitve prejemnikov. Smernice za letne programe za leti 2003 in 2004 so predvidele vključitev – čeprav omejeno – ker so zahtevale, da se med pripravljalnim delom vzpostavijo začetni stiki s potencialnimi prejemniki in da delegacija ali Evropska agencija za obnovo najmanj dva tedna pred dokončnim oblikovanjem letnega programa upravičencem pošljeta osnutke projektnih predlogov. Revizija je ocenila obseg vključitve prejemnikov z razgovori na kraju samem, v katerih je sodelovalo približno 30 prejemnikov. |
| --- | --- |

46.

Smernice Komisije za določitev projektov in poznejšo pripravo letnih programov (28) niso spodbujale sodelovanja prejemnikov pri odločanju. V navodilih, ki jih je objavil EuropeAid za načrtovanje programov za leti 2001 in 2002, ni bila določena nobena oblika vključitve prejemnikov. Smernice za letne programe za leti 2003 in 2004 so predvidele vključitev – čeprav omejeno – ker so zahtevale, da se med pripravljalnim delom vzpostavijo začetni stiki s potencialnimi prejemniki in da delegacija ali Evropska agencija za obnovo najmanj dva tedna pred dokončnim oblikovanjem letnega programa upravičencem pošljeta osnutke projektnih predlogov. Revizija je ocenila obseg vključitve prejemnikov z razgovori na kraju samem, v katerih je sodelovalo približno 30 prejemnikov.

| 47. | Sodišče je odkrilo nekaj primerov, zlasti v Bosni in Hercegovini, na Hrvaškem in v Srbiji, v katerih sta Komisija in Agencija skušali povečati lastništvo držav prejemnic (glej okvir 6).

  Okvir 6Primer dobrih praks pri lastništvuPrimer 1: Krepitev Direkcije za evropske integracije v Bosni in Hercegovini (BiH)Proces odločanja za načrtovanje programov CARDS za leto 2006 je dobra ponazoritev razvoja lastništva in odgovornosti. Komisija je začela graditi zmogljivosti skupaj z državo prejemnico že v letnih programih CARDS za leti 2004 in 2005, na primer z uvedbo delovnih mest visokih uradnikov za načrtovanje programov v resorskih ministrstvih in agencijah BiH ter s podporo Direkciji za evropske integracije. Zaradi teh prizadevanj so za zadnje leto programa CARDS projektne predloge pripravili organi BiH.Primer 2: Projekt Nikola Tesla v SrbijiČeprav pravni okvir Agencije (tj. posredno centralizirano upravljanje) ni najprimernejši za povečanje lastništva države prejemnice, je Agenciji še vedno uspelo najti inovativno rešitev za projekt elektrarne v Srbiji (Nikola Tesla A5).Inovativna značilnost izvajanja projekta je bila uporaba „sporazuma o donaciji“. S tem dogovorom sta bila odgovornost za načrtovanje, vključno z določitvijo tehničnih specifikacij in upravljanjem projekta, zaupana prejemniku, srbskemu javnemu podjetju za električno energijo.Tehnične specifikacije je preveril in odobril pogodbeni nadzornik, postopek javnega razpisa in kontrolo plačil pa je izvedla Agencija. Vse strani, vključno s prejemnikom, so bile zelo zadovoljne s tem dogovorom, zato je mogoče priti do zaključka, da je bilo lastništvo tako popolno, kot se lahko pričakuje v okviru sedanje ureditve. |
| --- | --- |

47.

Sodišče je odkrilo nekaj primerov, zlasti v Bosni in Hercegovini, na Hrvaškem in v Srbiji, v katerih sta Komisija in Agencija skušali povečati lastništvo držav prejemnic (glej okvir 6).

Okvir 6Primer dobrih praks pri lastništvuPrimer 1: Krepitev Direkcije za evropske integracije v Bosni in Hercegovini (BiH)Proces odločanja za načrtovanje programov CARDS za leto 2006 je dobra ponazoritev razvoja lastništva in odgovornosti. Komisija je začela graditi zmogljivosti skupaj z državo prejemnico že v letnih programih CARDS za leti 2004 in 2005, na primer z uvedbo delovnih mest visokih uradnikov za načrtovanje programov v resorskih ministrstvih in agencijah BiH ter s podporo Direkciji za evropske integracije. Zaradi teh prizadevanj so za zadnje leto programa CARDS projektne predloge pripravili organi BiH.Primer 2: Projekt Nikola Tesla v SrbijiČeprav pravni okvir Agencije (tj. posredno centralizirano upravljanje) ni najprimernejši za povečanje lastništva države prejemnice, je Agenciji še vedno uspelo najti inovativno rešitev za projekt elektrarne v Srbiji (Nikola Tesla A5).Inovativna značilnost izvajanja projekta je bila uporaba „sporazuma o donaciji“. S tem dogovorom sta bila odgovornost za načrtovanje, vključno z določitvijo tehničnih specifikacij in upravljanjem projekta, zaupana prejemniku, srbskemu javnemu podjetju za električno energijo.Tehnične specifikacije je preveril in odobril pogodbeni nadzornik, postopek javnega razpisa in kontrolo plačil pa je izvedla Agencija. Vse strani, vključno s prejemnikom, so bile zelo zadovoljne s tem dogovorom, zato je mogoče priti do zaključka, da je bilo lastništvo tako popolno, kot se lahko pričakuje v okviru sedanje ureditve.

| 48. | Vendar pa Komisija pri razvoju tako imenovanih projektnih predlogov in pozneje pooblastil v večini primerov ni bila dosledna pri spodbujanju odgovornosti držav prejemnic. Udeležba je bila po državah različna in je temeljila na pobudah, ki so jih delegacije in Evropska agencija za obnovo sprejele glede na zmogljivosti zadevnih držav. Čeprav je Sodišče opazilo vse večji vložek držav prejemnic, je lastništvo ostalo omejeno. |
| --- | --- |

48.

Vendar pa Komisija pri razvoju tako imenovanih projektnih predlogov in pozneje pooblastil v večini primerov ni bila dosledna pri spodbujanju odgovornosti držav prejemnic. Udeležba je bila po državah različna in je temeljila na pobudah, ki so jih delegacije in Evropska agencija za obnovo sprejele glede na zmogljivosti zadevnih držav. Čeprav je Sodišče opazilo vse večji vložek držav prejemnic, je lastništvo ostalo omejeno.

| 49. | Eden od kazalnikov lastništva in zanimanja držav prejemnic je sofinanciranje projektov z nacionalnimi sredstvi. Čeprav smernice programa CARDS spodujajo uporabo nacionalnega sofinanciranja, se je to komaj kaj uporabljalo (29). Svetla izjema, edini projekt med 31 projekti brez donacij, ki so bili revidirani, je projekt hrvaškega zemljiškega katastra, ki je bil precej sofinanciran, usklajevanje dajalcev pa so uspešno vodili hrvaški organi. Podobno je bila visoka tudi zavezanost prejemnikov donacij (30). |
| --- | --- |

49.

Eden od kazalnikov lastništva in zanimanja držav prejemnic je sofinanciranje projektov z nacionalnimi sredstvi. Čeprav smernice programa CARDS spodujajo uporabo nacionalnega sofinanciranja, se je to komaj kaj uporabljalo (29). Svetla izjema, edini projekt med 31 projekti brez donacij, ki so bili revidirani, je projekt hrvaškega zemljiškega katastra, ki je bil precej sofinanciran, usklajevanje dajalcev pa so uspešno vodili hrvaški organi. Podobno je bila visoka tudi zavezanost prejemnikov donacij (30).

| 50. | Eden od načinov za povečanje lastništva držav prejemnic je vključitev nacionalnih organov v odbore za ocenjevanje ponudb. Vendar navodila EuropeAid, ki zavezujejo delegacije in se uporabljajo kot smernice za Evropsko agencijo za obnovo, zahtevajo, da večina članov ocenjevalnih odborov s pravico glasovanja zastopa Komisijo (glej okvir 7). To se razlikuje od mnogih drugih področij zunanjih ukrepov, kjer Komisije v ocenjevalnih odborih ne zastopajo člani s pravico glasovanja, ima pa pravico veta.

  Okvir 7Sestava odborov za ocenjevanje ponudbSodišče je ocenilo 177 ocenjevalnih odborov iz obdobja 2002–2005. Povprečno 55 % članov s pravico glasovanja je bilo upravljavcev nalog iz operativnih centrov delegacij ali Evropske agencije za obnovo, 13 % članov s pravico glasovanja je bilo neodvisnih zunanjih strokovnjakov. Povprečna zastopanost organizacij prejemnikov je bila 32 %, z izjemo Hrvaške, kjer je odstotek bistveno višji in znaša 52 %, v Bosni in Hercegovini pa je manjši in znaša 24 %. |
| --- | --- |

50.

Eden od načinov za povečanje lastništva držav prejemnic je vključitev nacionalnih organov v odbore za ocenjevanje ponudb. Vendar navodila EuropeAid, ki zavezujejo delegacije in se uporabljajo kot smernice za Evropsko agencijo za obnovo, zahtevajo, da večina članov ocenjevalnih odborov s pravico glasovanja zastopa Komisijo (glej okvir 7). To se razlikuje od mnogih drugih področij zunanjih ukrepov, kjer Komisije v ocenjevalnih odborih ne zastopajo člani s pravico glasovanja, ima pa pravico veta.

Okvir 7Sestava odborov za ocenjevanje ponudbSodišče je ocenilo 177 ocenjevalnih odborov iz obdobja 2002–2005. Povprečno 55 % članov s pravico glasovanja je bilo upravljavcev nalog iz operativnih centrov delegacij ali Evropske agencije za obnovo, 13 % članov s pravico glasovanja je bilo neodvisnih zunanjih strokovnjakov. Povprečna zastopanost organizacij prejemnikov je bila 32 %, z izjemo Hrvaške, kjer je odstotek bistveno višji in znaša 52 %, v Bosni in Hercegovini pa je manjši in znaša 24 %.

| 51. | Navodila EuropeAid zahtevajo, da ocenjevalne odbore sestavljajo najmanj štirje predstavniki delegacije Evropske komisije/osebja Evropske agencije za obnovo (tj. predsednik, sekretar in dva ocenjevalca) za enega zunanjega ocenjevalca in dodatna dva predstavnika delegacije Evropske komisije/osebja Evropske agencije za obnovo za vsakega dodatnega ocenjevalca prejemnika. To zahteva preveč človeških virov iz delegacij in preprečuje izboljšanje lastništva države. |
| --- | --- |

51.

Navodila EuropeAid zahtevajo, da ocenjevalne odbore sestavljajo najmanj štirje predstavniki delegacije Evropske komisije/osebja Evropske agencije za obnovo (tj. predsednik, sekretar in dva ocenjevalca) za enega zunanjega ocenjevalca in dodatna dva predstavnika delegacije Evropske komisije/osebja Evropske agencije za obnovo za vsakega dodatnega ocenjevalca prejemnika. To zahteva preveč človeških virov iz delegacij in preprečuje izboljšanje lastništva države.

| 52. | Ena od ovir za decentralizacijo je bila, da države prejemnice premalo poznajo postopke oddaje javnih naročil Evropske komisije. Na Hrvaškem je delegacija predstavnike nacionalnih organov sistematično vabila, naj se udeležujejo sestankov ocenjevalnih odborov kot opazovalci brez pravice glasovanja. To je bil primer dobre prakse, ki je nacionalnim organom omogočal, da se seznanijo s podrobnimi razpisnimi postopki, vendar se v drugih državah ni sistematično uporabljal. V Albaniji, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji in Srbiji se je na primer ta praksa uporabila zelo redko. |
| --- | --- |

52.

Ena od ovir za decentralizacijo je bila, da države prejemnice premalo poznajo postopke oddaje javnih naročil Evropske komisije. Na Hrvaškem je delegacija predstavnike nacionalnih organov sistematično vabila, naj se udeležujejo sestankov ocenjevalnih odborov kot opazovalci brez pravice glasovanja. To je bil primer dobre prakse, ki je nacionalnim organom omogočal, da se seznanijo s podrobnimi razpisnimi postopki, vendar se v drugih državah ni sistematično uporabljal. V Albaniji, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji in Srbiji se je na primer ta praksa uporabila zelo redko.

Premajhno lastništvo države pri usklajevanju dajalcev

| 53. | V skladu s smernicami programa CARDS bi morala biti vsa podpora CARDS usklajena z drugimi dajalci. Usklajevanje dajalcev je še posebej velik izziv na zahodnem Balkanu zaradi velikega števila dajalcev in obstoja dveh načrtov: pristopnega načrta EU in razvojnega načrta Svetovne banke, ZN in nekaterih agencij držav članic EU za zmanjšanje revščine. |
| --- | --- |

53.

V skladu s smernicami programa CARDS bi morala biti vsa podpora CARDS usklajena z drugimi dajalci. Usklajevanje dajalcev je še posebej velik izziv na zahodnem Balkanu zaradi velikega števila dajalcev in obstoja dveh načrtov: pristopnega načrta EU in razvojnega načrta Svetovne banke, ZN in nekaterih agencij držav članic EU za zmanjšanje revščine.

| 54. | Pariška deklaracija o učinkovitosti pomoči (31) je potrdila načelo, da bi morale države prejemnice same prevzeti vodilno vlogo pri usklajevanju pomoči na vseh ravneh, medtem ko bi se morali dajalci zavezati, da bodo spoštovali vodstvo držav partneric. V državah programa CARDS revizija ni našla skoraj nobenega dokaza o takšni vodilni vlogi držav prejemnic ali o kakršnih koli ukrepih dajalcev za spodbujanje vodilne vloge držav prejemnic. Edina vidna pobuda je bila v Albaniji (glej okvir 8).

  Okvir 8Usklajevanje dajalcev v AlbanijiDa bi se izboljšalo usklajevanje dajalcev v Albaniji, so štiri večstranske organizacije (Evropska komisija, OVSE, ZN in Svetovna banka) decembra 2003 vzpostavile mehanizem za sektorsko usklajevanje. Dogovorile so se, da si odgovornost medsebojno razdelijo tako, da bo vsaka odgovorna za eno od štirih tematskih področij. Za upravljanje postopka usklajevanja so ustanovile Tehnični sekretariat za dajalce. To je prispevalo k uspešnejšemu dopolnjevanju in razdelitvi dela. Od dajalcev se pričakuje, da bodo izkoristili svoje ustrezne primerjalne prednosti na sektorski ravni in prenesli pristojnosti za izvajanje programov na določene vodilne dajalce.Skupnost dajalcev je pripomogla k vzpostavitvi integriranega sistema načrtovanja, ki ga je albanska vlada uvedla leta 2005 in ki naj bi državi pomagal voditi svoj razvojni proces. Cilj tega je bil združiti okvire različnih politik v enoten srednjeročen razvojni načrt za leto 2007 in vzpostaviti novo arhitekturo za usklajevanje dajalcev in upravljanje zunanje pomoči. |
| --- | --- |

54.

Pariška deklaracija o učinkovitosti pomoči (31) je potrdila načelo, da bi morale države prejemnice same prevzeti vodilno vlogo pri usklajevanju pomoči na vseh ravneh, medtem ko bi se morali dajalci zavezati, da bodo spoštovali vodstvo držav partneric. V državah programa CARDS revizija ni našla skoraj nobenega dokaza o takšni vodilni vlogi držav prejemnic ali o kakršnih koli ukrepih dajalcev za spodbujanje vodilne vloge držav prejemnic. Edina vidna pobuda je bila v Albaniji (glej okvir 8).

Okvir 8Usklajevanje dajalcev v AlbanijiDa bi se izboljšalo usklajevanje dajalcev v Albaniji, so štiri večstranske organizacije (Evropska komisija, OVSE, ZN in Svetovna banka) decembra 2003 vzpostavile mehanizem za sektorsko usklajevanje. Dogovorile so se, da si odgovornost medsebojno razdelijo tako, da bo vsaka odgovorna za eno od štirih tematskih področij. Za upravljanje postopka usklajevanja so ustanovile Tehnični sekretariat za dajalce. To je prispevalo k uspešnejšemu dopolnjevanju in razdelitvi dela. Od dajalcev se pričakuje, da bodo izkoristili svoje ustrezne primerjalne prednosti na sektorski ravni in prenesli pristojnosti za izvajanje programov na določene vodilne dajalce.Skupnost dajalcev je pripomogla k vzpostavitvi integriranega sistema načrtovanja, ki ga je albanska vlada uvedla leta 2005 in ki naj bi državi pomagal voditi svoj razvojni proces. Cilj tega je bil združiti okvire različnih politik v enoten srednjeročen razvojni načrt za leto 2007 in vzpostaviti novo arhitekturo za usklajevanje dajalcev in upravljanje zunanje pomoči.

Nedosleden pristop pri spremljanju in ocenjevanju

| 55. | Delegacije in Evropska agencija za obnovo imajo različne postopke spremljanja:






  (a) | sedež Komisije in delegacije se zatekajo k zunanjim službam za spremljanje, ki uporabljajo standardno metodologijo, imenovano spremljanje, usmerjeno k rezultatom (Result-Oriented Monitoring – ROM). To vključuje uporabo bonitetnega sistema za izvajanje projektov, ne zagotavlja pa formalne evidence nadaljnjega ukrepanja; |
| --- | --- | --- |

55.

Delegacije in Evropska agencija za obnovo imajo različne postopke spremljanja:

(a)

sedež Komisije in delegacije se zatekajo k zunanjim službam za spremljanje, ki uporabljajo standardno metodologijo, imenovano spremljanje, usmerjeno k rezultatom (Result-Oriented Monitoring – ROM). To vključuje uporabo bonitetnega sistema za izvajanje projektov, ne zagotavlja pa formalne evidence nadaljnjega ukrepanja;

| (b) | Evropska agencija za obnovo ima svoje skupine za spremljanje v vseh operativnih centrih in koordinatorja na sedežu. Te skupine uporabljajo sistem ROM že od začetka leta 2005. Nadaljnje ukrepanje se formalno zabeleži v dokumentih o spremljanju. |
| --- | --- |

(b)

Evropska agencija za obnovo ima svoje skupine za spremljanje v vseh operativnih centrih in koordinatorja na sedežu. Te skupine uporabljajo sistem ROM že od začetka leta 2005. Nadaljnje ukrepanje se formalno zabeleži v dokumentih o spremljanju.

| 56. | Za uspešno spremljanje je potrebno, da imajo projekti cilje in objektivno preverljive kazalnike, s pomočjo katerih je mogoče ocenjevati. Vendar pa objektivno preverljivi kazalniki niso zagotovljeni, če pa so, niso merljivi ali časovno opredeljeni. V projektu policijske akademije je bil eden od objektivno preverljivih kazalnikov na primer „ustrezno usposabljanje osebja“, pri čemer nista bila določena število predvidenih udeležencev niti učni načrt. Pri drugem projektu so bili določeni kazalniki, kot je na primer „večja operativna zmogljivost“, vendar niso bila določena merila. |
| --- | --- |

56.

Za uspešno spremljanje je potrebno, da imajo projekti cilje in objektivno preverljive kazalnike, s pomočjo katerih je mogoče ocenjevati. Vendar pa objektivno preverljivi kazalniki niso zagotovljeni, če pa so, niso merljivi ali časovno opredeljeni. V projektu policijske akademije je bil eden od objektivno preverljivih kazalnikov na primer „ustrezno usposabljanje osebja“, pri čemer nista bila določena število predvidenih udeležencev niti učni načrt. Pri drugem projektu so bili določeni kazalniki, kot je na primer „večja operativna zmogljivost“, vendar niso bila določena merila.

| 57. | V skladu z uredbo CARDS je Komisija do konca junija 2004 ocenila program. Po pooblastilih za oceno je bil njen cilj, da Evropski komisiji zagotovi neodvisno in zanesljivo oceno strategije pomoči v okviru programa CARDS in njenega razvoja v širšem okolju politike. Zajela je obdobje 2001–2003 (glej tudi odstavek 10). |
| --- | --- |

57.

V skladu z uredbo CARDS je Komisija do konca junija 2004 ocenila program. Po pooblastilih za oceno je bil njen cilj, da Evropski komisiji zagotovi neodvisno in zanesljivo oceno strategije pomoči v okviru programa CARDS in njenega razvoja v širšem okolju politike. Zajela je obdobje 2001–2003 (glej tudi odstavek 10).

| 58. | Da bi se finančno poslovodenje izboljšalo, je bistveni sestavni del ocenjevalnega postopka nadaljnje ukrepanje na podlagi podanih priporočil. Načeloma ima Komisija na voljo leto dni, da poroča o svojih nadaljnjih ukrepih. V tem primeru je Komisija pripravila poročilo več kot dve leti pozneje. Do tega je morda deloma prišlo zato, ker ni bila zadovoljna s kakovostjo nekaterih podanih priporočil. |
| --- | --- |

58.

Da bi se finančno poslovodenje izboljšalo, je bistveni sestavni del ocenjevalnega postopka nadaljnje ukrepanje na podlagi podanih priporočil. Načeloma ima Komisija na voljo leto dni, da poroča o svojih nadaljnjih ukrepih. V tem primeru je Komisija pripravila poročilo več kot dve leti pozneje. Do tega je morda deloma prišlo zato, ker ni bila zadovoljna s kakovostjo nekaterih podanih priporočil.

| 59. | Čeprav ni bilo formalne zahteve, da se ocenijo posamezni projekti ali sektorji, je to primer dobre prakse, saj bi to omogočilo osredotočene rezultate in priporočila. Evropska agencija za obnovo je sistematično opravila ocenjevanja na sektorski in projektni ravni. Izvedene so bile vmesne in naknadne ocene. Povzetki teh ocen so bili objavljeni na spletni strani Evropske agencije za obnovo, kar je pospešilo širjenje ugotovitev. Nasprotno pa so delegacije redko izvedle projektno ali sektorsko ocenjevanje in sestavile le malo poročil, ki jih niso objavile na svojih spletnih straneh. |
| --- | --- |

59.

Čeprav ni bilo formalne zahteve, da se ocenijo posamezni projekti ali sektorji, je to primer dobre prakse, saj bi to omogočilo osredotočene rezultate in priporočila. Evropska agencija za obnovo je sistematično opravila ocenjevanja na sektorski in projektni ravni. Izvedene so bile vmesne in naknadne ocene. Povzetki teh ocen so bili objavljeni na spletni strani Evropske agencije za obnovo, kar je pospešilo širjenje ugotovitev. Nasprotno pa so delegacije redko izvedle projektno ali sektorsko ocenjevanje in sestavile le malo poročil, ki jih niso objavile na svojih spletnih straneh.

| 60. | Tudi širjenje rezultatov spremljanja in ocenjevanja se med delegacijami in Evropsko agencijo za obnovo razlikuje. Evropska agencija za obnovo v namen izmenjave izkušenj organizira redna srečanja in delavnice za nosilce projektov in vodje programov iz različnih operativnih centrov. Med državami, kjer program izvajajo delegacije, ni enake ravni širjenja rezultatov. Med delegacijami in osebjem Evropske agencije za obnovo obstaja nekaj stikov, vendar niso sistematični. |
| --- | --- |

60.

Tudi širjenje rezultatov spremljanja in ocenjevanja se med delegacijami in Evropsko agencijo za obnovo razlikuje. Evropska agencija za obnovo v namen izmenjave izkušenj organizira redna srečanja in delavnice za nosilce projektov in vodje programov iz različnih operativnih centrov. Med državami, kjer program izvajajo delegacije, ni enake ravni širjenja rezultatov. Med delegacijami in osebjem Evropske agencije za obnovo obstaja nekaj stikov, vendar niso sistematični.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

Kako uspešno je Komisija upravljala program CARDS?

| 61. | Sodišče ugotavlja, da je Komisijino upravljanje programa CARDS v glavnem uspešno prispevalo k stabilizaciji in obnovi v državah prejemnicah. Vendar pa je bila pomoč manj uspešna pri izboljšanju upravnih zmogljivosti, ker je bila na začetku manj namenjena vzpostavljanju institucij in ker države prejemnice niso imele zadostnih sposobnosti za črpanje zagotovljene pomoči. |
| --- | --- |

61.

Sodišče ugotavlja, da je Komisijino upravljanje programa CARDS v glavnem uspešno prispevalo k stabilizaciji in obnovi v državah prejemnicah. Vendar pa je bila pomoč manj uspešna pri izboljšanju upravnih zmogljivosti, ker je bila na začetku manj namenjena vzpostavljanju institucij in ker države prejemnice niso imele zadostnih sposobnosti za črpanje zagotovljene pomoči.

V kolikšni meri so bile strateške smernice za vodenje programov primerne in dosledne?

| 62. | Strateške smernice Komisije so bile zelo splošne in niso bile usmerjene v določena področja. Bile so ustrezne za fazo obnove, za zahtevnejše cilje v zvezi z vzpostavljanjem institucij pa ne. |
| --- | --- |

62.

Strateške smernice Komisije so bile zelo splošne in niso bile usmerjene v določena področja. Bile so ustrezne za fazo obnove, za zahtevnejše cilje v zvezi z vzpostavljanjem institucij pa ne.

| 63. | Državni strateški dokumenti so bili oblikovani preveč splošno, zato niso zagotovili dovolj podrobnih usmeritev, zlasti ker jih niso podprle pravočasne sektorske strategije. V večletnih indikativnih programih, na podlagi katerih potekata letno načrtovanje in določitev projektov, niso bila prednostno razvrščena različna področja ukrepanja niti določene prednostne naloge znotraj njih. Zato ni bilo podlage, na kateri bi bilo mogoče izboljšati izbor projektov, kar je imelo za posledico številne neusklajene in osamljene projekte. |
| --- | --- |

63.

Državni strateški dokumenti so bili oblikovani preveč splošno, zato niso zagotovili dovolj podrobnih usmeritev, zlasti ker jih niso podprle pravočasne sektorske strategije. V večletnih indikativnih programih, na podlagi katerih potekata letno načrtovanje in določitev projektov, niso bila prednostno razvrščena različna področja ukrepanja niti določene prednostne naloge znotraj njih. Zato ni bilo podlage, na kateri bi bilo mogoče izboljšati izbor projektov, kar je imelo za posledico številne neusklajene in osamljene projekte.

| 64. | Na začetku izvajanja programov je bila pomoč usmerjena predvsem v naložbene projekte za obnovo, manj pa v vzpostavljanje institucij. Med potekom programov se je osredotočenost sama po sebi preusmerila v vzpostavljanje institucij, za kar gre trenutno velika večina odhodkov. Sodišče ugotavlja, da je bila že od samega začetka usmeritev v vzpostavljanje institucij bolj izražena v državah, v katerih so pomoč upravljale delegacije, kot v državah, v katerih jo je upravljala Evropska agencija za obnovo. V slednjem primeru je zaradi tega prišlo do zamude pri uvedbi projektov twinninga.

  Priporočilo 1Strateške smernice za izvajanje novega instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (32) bi morale dovolj pozornosti nameniti posameznim področjem ukrepanja, da se zagotovijo primerna usmeritev pomoči, sistematični pristop do ključnih področij in primerna podlaga za prednostno razvrstitev in izbor projektov. |
| --- | --- |

64.

Na začetku izvajanja programov je bila pomoč usmerjena predvsem v naložbene projekte za obnovo, manj pa v vzpostavljanje institucij. Med potekom programov se je osredotočenost sama po sebi preusmerila v vzpostavljanje institucij, za kar gre trenutno velika večina odhodkov. Sodišče ugotavlja, da je bila že od samega začetka usmeritev v vzpostavljanje institucij bolj izražena v državah, v katerih so pomoč upravljale delegacije, kot v državah, v katerih jo je upravljala Evropska agencija za obnovo. V slednjem primeru je zaradi tega prišlo do zamude pri uvedbi projektov twinninga.

Priporočilo 1Strateške smernice za izvajanje novega instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (32) bi morale dovolj pozornosti nameniti posameznim področjem ukrepanja, da se zagotovijo primerna usmeritev pomoči, sistematični pristop do ključnih področij in primerna podlaga za prednostno razvrstitev in izbor projektov.

V kolikšni meri so bili upravljavski pristopi, ki jih je vzpostavila in uporabljala Komisija, primerni in učinkoviti?

| 65. | Upravljavski pristopi, ki jih je uporabljala Komisija, so v glavnem, vendar ne vedno, ustrezali razmeram in potrebam držav prejemnic. Bili so uspešni pri zagotavljanju hitre dostave pomoči, vendar niso dovolj upoštevali potrebe po tem, da se pomoč čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

65.

Upravljavski pristopi, ki jih je uporabljala Komisija, so v glavnem, vendar ne vedno, ustrezali razmeram in potrebam držav prejemnic. Bili so uspešni pri zagotavljanju hitre dostave pomoči, vendar niso dovolj upoštevali potrebe po tem, da se pomoč čim bolje izkoristi.

| 66. | Uporabljali so se štirje različni upravljavski pristopi, da bi se upoštevale razmere v zadevnih državah prejemnicah. Dva od teh pristopov (tj. dekoncentrirane delegacije in Evropska agencija za obnovo), ki sta vključevala večino odhodkov, sta bila v glavnem uspešna in primerna. Druga dva (tj. centralizirano in decentralizirano upravljanje) sta bila manj učinkovita in sta se manj prilagajala posebnim potrebam. |
| --- | --- |

66.

Uporabljali so se štirje različni upravljavski pristopi, da bi se upoštevale razmere v zadevnih državah prejemnicah. Dva od teh pristopov (tj. dekoncentrirane delegacije in Evropska agencija za obnovo), ki sta vključevala večino odhodkov, sta bila v glavnem uspešna in primerna. Druga dva (tj. centralizirano in decentralizirano upravljanje) sta bila manj učinkovita in sta se manj prilagajala posebnim potrebam.

| 67. | Komisija se je uspešno odzvala na prejšnje kritike glede počasnega izvajanja tako, da je zagotovila hitro dostavo pomoči. To je bilo zlasti koristno v fazi obnove. Toda pri vzpostavljanju institucij usmeritev v hitrost ni bila uravnotežena z zadostnim upoštevanjem sposobnosti držav prejemnic, da čim bolj izkoristijo pomoč ali upoštevajo vse predpogoje.

  Priporočilo 2Komisija mora ohraniti osredotočenost na hitro izvajanje pomoči, dovolj pozornosti pa mora nameniti tudi vidikom uspešnosti, kot je sposobnost prejemnikov, da v celoti črpajo zagotovljeno pomoč (zlasti v okviru projektov za vzpostavljanje institucij). |
| --- | --- |

67.

Komisija se je uspešno odzvala na prejšnje kritike glede počasnega izvajanja tako, da je zagotovila hitro dostavo pomoči. To je bilo zlasti koristno v fazi obnove. Toda pri vzpostavljanju institucij usmeritev v hitrost ni bila uravnotežena z zadostnim upoštevanjem sposobnosti držav prejemnic, da čim bolj izkoristijo pomoč ali upoštevajo vse predpogoje.

Priporočilo 2Komisija mora ohraniti osredotočenost na hitro izvajanje pomoči, dovolj pozornosti pa mora nameniti tudi vidikom uspešnosti, kot je sposobnost prejemnikov, da v celoti črpajo zagotovljeno pomoč (zlasti v okviru projektov za vzpostavljanje institucij).

V kakšnem obsegu so financirani projekti spodbujali lastništvo držav prejemnic?

| 68. | Čeprav je Komisija štela lastništvo države prejemnice za prednostno nalogo, pa za doseganje tega cilja ni imela doslednega pristopa, uporabljeni upravljavski pristopi pa takšnega lastništva niso spodbujali. |
| --- | --- |

68.

Čeprav je Komisija štela lastništvo države prejemnice za prednostno nalogo, pa za doseganje tega cilja ni imela doslednega pristopa, uporabljeni upravljavski pristopi pa takšnega lastništva niso spodbujali.

| 69. | Države prejemnice so le omejeno sodelovale v fazah določitve projekta in javnega razpisa. Proti koncu izvajanja programa se je vložek držav prejemnic povečal, vendar je lastništvo ostalo omejeno. Čeprav so se države prejemnice zavezale, da bodo usklajevale številne različne dajalce na določenem področju – pomemben kazalnik lastništva – pa se pri reviziji niso našli dokazi, da je prišlo do takšnega usklajevanja.

  Priporočilo 3Komisija bi morala za program IPA obravnavati pomemben vidik lastništva držav prejemnic s pomočjo posebnih strategij na vseh področjih upravljanja in izvajanja, zlasti pa pri javnih razpisih. |
| --- | --- |

69.

Države prejemnice so le omejeno sodelovale v fazah določitve projekta in javnega razpisa. Proti koncu izvajanja programa se je vložek držav prejemnic povečal, vendar je lastništvo ostalo omejeno. Čeprav so se države prejemnice zavezale, da bodo usklajevale številne različne dajalce na določenem področju – pomemben kazalnik lastništva – pa se pri reviziji niso našli dokazi, da je prišlo do takšnega usklajevanja.

Priporočilo 3Komisija bi morala za program IPA obravnavati pomemben vidik lastništva držav prejemnic s pomočjo posebnih strategij na vseh področjih upravljanja in izvajanja, zlasti pa pri javnih razpisih.

V kolikšni meri je bilo spremljanje in ocenjevanje uspešno pri ugotavljanju pomanjkljivosti in širjenju informacij ter ali je Komisija sprejela pravočasne nadaljnje ukrepe?

| 70. | Spremljanje in ocenjevanje sta bila deloma dobra, vendar je kakovost nihala. Delegacije in Evropska agencija za obnovo so imele različne postopke spremljanja, čeprav so od leta 2005 uporabljale skupno metodologijo. Ker ni bilo na voljo ustreznih projektnih kazalnikov, je bila ogrožena uspešnost spremljanja. Ocena programa CARDS je bila opravljena, kot je bilo predvideno, nadaljnji ukrepi Komisije pa so zamujali. Med delegacijami in Evropsko agencijo za obnovo obstajajo neupravičena neskladja pri intenzivnosti ocen projektov ali sektorjev ter širjenju rezultatov spremljanja in ocenjevanja.

  Priporočilo 4Prakse spremljanja in ocenjevanja bi bilo treba uskladiti, vključno s tem, da se na delegacije razširi praksa Evropske agencije za obnovo, da ocenjuje posamezne projekte/sektorje ter širi rezultate in pridobljena spoznanja.Komisija bi morala zagotoviti, da nadalje ukrepa takoj po opravljenih ocenah. |
| --- | --- |

70.

Spremljanje in ocenjevanje sta bila deloma dobra, vendar je kakovost nihala. Delegacije in Evropska agencija za obnovo so imele različne postopke spremljanja, čeprav so od leta 2005 uporabljale skupno metodologijo. Ker ni bilo na voljo ustreznih projektnih kazalnikov, je bila ogrožena uspešnost spremljanja. Ocena programa CARDS je bila opravljena, kot je bilo predvideno, nadaljnji ukrepi Komisije pa so zamujali. Med delegacijami in Evropsko agencijo za obnovo obstajajo neupravičena neskladja pri intenzivnosti ocen projektov ali sektorjev ter širjenju rezultatov spremljanja in ocenjevanja.

Priporočilo 4Prakse spremljanja in ocenjevanja bi bilo treba uskladiti, vključno s tem, da se na delegacije razširi praksa Evropske agencije za obnovo, da ocenjuje posamezne projekte/sektorje ter širi rezultate in pridobljena spoznanja.Komisija bi morala zagotoviti, da nadalje ukrepa takoj po opravljenih ocenah.

To poročilo je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem zasedanju 28. junija 2007.

Za Računsko Sodišče

Hubert WEBER

Predsednik

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 2666/2000 (UL L 306, 7.12.2000, str. 1).

1

(2)  Februarja 2003 se je ZRJ preoblikovala v državno skupnost dveh republik „Srbije in Črne gore“. Ustavna listina je obema republikama dovoljevala, da po treh letih lahko izvedeta referendum o neodvisnosti. Črna gora je izvedla referendum o neodvisnosti spomladi leta 2006 v skladu z mednarodnimi standardi. Število glasov za prekinitev zveze s Srbijo je preseglo prag 55 odstotkov, kar je Črni gori omogočilo, da je 3. junija 2006 uradno razglasila neodvisnost. Dva dni pozneje je Srbija razglasila, da je država naslednica skupnosti Srbije in Črne gore.

2

(3)  Zato v celotnem poročilu izraz Srbija izključuje pokrajino Kosovo.

3

(4)  Za primerjavo, Uredba TACIS, ki zajema isto obdobje kot CARDS, na prebivalca letno predvideva znesek, nižji od 2 EUR.

4

(5)  Člen 13 Uredbe CARDS določa, da „Komisija najpozneje do 30. junija 2004 predloži Svetu ocenjevalno študijo skupaj s predlogi glede prihodnosti te uredbe in sprememb, ki jih bo treba vključiti vanjo“.

5

(6)  Glavni zaključki ocene pomoči balkanskim državam na podlagi Uredbe CARDS (ES) št. 2666/2000 (pogodba št.: B7-6510/2002/005) so bile:

6

| (a) | program CARDS je bil zelo pomemben za zagotavljanje finančne in tehnične podpore stabilizacijsko-pridružitvenemu procesu; |
| --- | --- |

(a)

program CARDS je bil zelo pomemben za zagotavljanje finančne in tehnične podpore stabilizacijsko-pridružitvenemu procesu;

| (b) | centralizirana značaj in pristop lahko postaneta ovira za lastništvo in uspešnost programa; |
| --- | --- |

(b)

centralizirana značaj in pristop lahko postaneta ovira za lastništvo in uspešnost programa;

| (c) | ključni izziv je bila uravnotežena podpora za vzpostavljanje institucij in razvojne naložbe; |
| --- | --- |

(c)

ključni izziv je bila uravnotežena podpora za vzpostavljanje institucij in razvojne naložbe;

| (d) | regionalna razsežnost programa je bila skromna. |
| --- | --- |

(d)

regionalna razsežnost programa je bila skromna.

(7)  Na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 533/2004 z dne 22. marca 2004 (UL L 86, 24.3.2004, str. 1).

7

(8)  Evropsko partnerstvo s Hrvaško je bilo odobreno s Sklepom Sveta 2004/648/ES z dne 13. septembra 2004 (UL L 297, 22.9.2004, str. 19).

8

(9)  Sklicevanje na točko 3.1.4 smernic za izvajanje skupnega okvira za državne strateške dokumente.

9

(10)  Odkar je Hrvaška leta 2004 postala država kandidatka, je bila upravičena do predpristopnih instrumentov. Revizija večletnega indikativnega programa CARDS za obdobje 2005–2006 zato ni bila potrebna.

10

(11)  Upravni odbor programa CARDS sestavljajo predstavniki držav članic, predseduje pa mu Komisija.

11

(12)  Analiza stroškov in koristi omogoča merjenje gospodarske učinkovitosti programa ali projekta in zagotavlja podlago za primerjavo z drugimi možnostmi.

12

(13)  Projekti v vsakem programskem letu n se izvajajo v letu n in naslednjih letih.

13

(14)  Delegacije Evropske komisije izvajajo programe CARDS v Albaniji, Bosni in Hercegovini ter na Hrvaškem.

14

(15)  Evropska agencija za obnovo ima operativne centre v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, na Kosovem, v Črni gori in Srbiji.

15

(16)  Komisija je že maja 1998 uvedla twinning kot glavno orodje predpristopne pomoči za vzpostavljanje institucij. Vrh v Solunu junija 2003 je poudaril pomen twinninga na zahodnem Balkanu.

16

twinning

twinninga

(17)  Sklicevanje na oceno Evropske agencije za obnovo EU/13/040/05 iz novembra 2005.

17

(18)  Projektni predlog je kratek opis (povprečno 4–5 strani), brez posebne določitve pooblastil. Uvodni opis vključuje logiko ukrepa, predvidenega v okviru projekta, ter projektne cilje, rezultate in dejavnosti. V njem se ocenijo projektna tveganja in opredelijo objektivno preverljivi kazalniki ter načini za preverjanje teh kazalnikov.

18

(19)  Zaradi dekoncentracije so prevzele odgovornost za pripravo projekta, sklenitev pogodb ter finančno in tehnično izvedbo delegacije Evropske komisije. Zato se je vloga centralnih služb v Bruslju spremenila iz neposrednega upravljanja projektov v spremljanje in podporo delegacij.

19

(20)  Postopek dekoncentracije se je v Bosni in Hercegovini začel že leta 1998, še preden je Komisija maja 2000 objavila obsežno reformo upravljanja svojega programa zunanje pomoči. Na delegacijo na Hrvaškem so bile naloge prenesene leta 2001, na delegacijo v Albaniji pa leta 2003.

20

(21)  Evropska agencija za obnovo je bila ustanovljena februarja 2000, njena predhodnica Delovna skupina za Kosovo pa je začela delovati leta 1999. Leta 2001 so bila pooblastila agencije razširjena na Srbijo in Črno goro, leta 2002 pa na Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo.

21

(22)  Kosovo je trenutno pod upravo UNMIK, kot jo je opredelila Resolucija Varnostnega sveta Združenih narodov 1244.

22

(23)  Pomanjkljivosti je potrdila tudi vmesna ocena programa CARDS.

23

(24)  Sklicevanje na Posebno poročilo št. 10/2004 o dekoncentraciji upravljanja zunanje pomoči ES na delegacije Komisije (UL C 72, 22.3.2005).

24

(25)  Sklicevanje na člen 2 Odločbe Komisije C(2006) 264 (E/148/2006): Za program CARDS se ta odločba uporablja za več projektov, za katere sta se dogovorili Komisija in Hrvaška v Finančnem sporazumu CARDS iz leta 2003 (podpisan 2. septembra 2003) in v Finančnem sporazumu CARDS iz leta 2004 (podpisan 29. novembra 2004).

25

(26)  UL C 235, 29.9.2006.

26

(27)  Veliko število sklepanja pogodb v Albaniji leta 2004 je vsaj delno posledica misije sedeža Komisije za preverjanje dekoncentracije, ki je bila izvedena decembra 2003. Misija je ugotovila, da je končna potrditev poddelegacije, na katero so bile prenesene naloge, odvisna od tega, ali bo v roku šestih mesecev dosežen ciljni obseg javnih razpisov v znesku 25 milijonov EUR.

27

(28)  Letni programi vsebujejo podroben seznam projektov – tako imenovanih projektnih predlogov – ki naj bi se financirali, in določitev ustreznih zneskov. Od leta 2005 naprej se projektni predlogi povezujejo in združujejo v sektorske predloge. Formalno projektni predlogi niso bili sestavni del sklepa Komisije o financiranju in zato za razliko od sektorskih predlogov niso bili pravno zavezujoči.

28

(29)  Razen pri pogodbah o donaciji, pri katerih je sofinanciranje obvezno. Donacija je neposredno plačilo nekomercialnega značaja, ki ga izvrši Evropska skupnost določenemu prejemniku za izvedbo ukrepa, ki je sestavni del politike EU.

29

(30)  Med revidiranimi projekti sta bila na primer turistično središče v utrdbi v Travniku v Bosni in Hercegovini ter potujoča knjižnica v Zadru na Hrvaškem.

30

(31)  Pariška deklaracija o učinkovitosti pomoči je bila podpisana po forumu na visoki ravni, ki je potekal marca 2005 v Parizu. Med udeleženci so bili Evropska komisija in 91 držav, od katerih sta dve zastopali območje programa CARDS (Albanija ter Srbija in Črna gora).

31

(32)  Uredba Sveta (ES) št. 1085/2006 (UL L 210, 31.7.2006, str. 82).

32

---

PRILOGA

REVIDIRANI PROJEKTI PROGRAMA CARDS (skupaj 33)

| | Letni program | Datum podpisa | Sektor | EUR |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ALBANIJA |
| 1 | Razvojni sklad lokalnih skupnosti | 2002 | 10/2003 | Regionalni razvoj | 7 400 000 |
| 2 | EURALIUS – Evropska misija za pomoč albanskemu pravosodnemu sistemu | 2002 | 05/2005 | Sodstvo in policija | 4 498 686 |
| 3 | PAMECA II – Misija Evropske skupnosti za pomoč albanski policiji | 2004 | 12/2004 | Sodstvo in policija | 3 800 000 |
| 4 | Pritožbeni sodišči v Korçi in Vlori | 2003 | 05/2005 | Sodstvo in policija | 1 630 395 |
| 5 | ASYCUDA II – Tehnična pomoč in usposabljanje | 2002 | 04/2005 | Sodstvo in policija | 399 815 |
| Skupaj | 17 751 366 |
| BOSNA IN HERCEGOVINA |
| 1 | Izgradnja mejnega prehoda Karakaj | 2001 | 02/2004 | Integrirano upravljanje meja | 3 427 967 |
| 2 | Tehnična pomoč za vzpostavitev enotnega gospodarskega prostora II | 2002 | 04/2003 | Gospodarski razvoj | 1 939 802 |
| 3 | Osnovna revizija delovanja in revizija računovodskih izkazov institucij BiH | 2001 | 04/2003 | Javna uprava | 146 513 |
| 4 | Usposabljanje državnih tožilcev v BiH o novem zakoniku o kazenskem postopku | 2002 | 04/2003 | Sodstvo in policija | 146 255 |
| 5 | Ocena, zasnova in nadzorovanje preprečevanja nezakonitih prestopov meje s Hrvaško | 2001 | 04/2003 | Integrirano upravljanje meja | 144 900 |
| 6 | Obnova dela trdnjave v Travniku za izobraževalni turizem (v okviru EU-RED) | 2002 | 12/2004 | Regionalni razvoj | 57 433 |
| Skupaj | 5 862 870 |
| HRVAŠKA |
| 1 | Posodobitev nadzora državne meje | 2004 | 05/2005 | Integrirano upravljanje meja | 5 000 000 |
| 2 | Podpora reformi zemljiškega katastra in zemljiške knjige | 2002 | 05/2003 | Gospodarski razvoj | 5 000 000 |
| 3 | Registracija pomorskega območja | 2003 | 02/2004 | Gospodarski razvoj | 2 000 000 |
| 4 | Kmetijski in prehrambeni proizvodi | 2002 | 03/2005 | Kmetijstvo | 1 749 864 |
| 5 | Podpora hrvaškemu sodnemu sistemu. Pomoč pri sodni reformi | 2002 | 02/2004 | Sodstvo in policija | 1 000 000 |
| 6 | Dobava opreme za kriminalistično obveščevalni sistem | 2002 | 12/2004 | Sodstvo in policija | 248 944 |
| 7 | Zadar – Potujoča knjižnica | 2002 | 07/2005 | Demokratična stabilizacija | 238 630 |
| Skupaj | 15 237 438 |
| NEKDANJA JUGOSLOVANSKA REPUBLIKA MAKEDONIJA |
| 1 | Lokalna samouprava. Izgradnja lokalnih cest v devetih občinah | 2004 | 11/2004 | Regionalni razvoj | 3 474 623 |
| 2 | Dobava vozil za mejno policijo – 1. sklop | 2003 | 10/2004 | Integrirano upravljanje meja | 2 486 726 |
| 3 | Razvoj operativnih zmogljivosti za boj proti pranju denarja | 2002 | 09/2004 | Sodstvo in policija | 700 000 |
| 4 | Razvoj upravnih zmogljivosti sodišč | 2003 | 09/2004 | Sodstvo in policija | 148 495 |
| 5 | Tehnična pomoč v podporo izvajanja integriranega upravljanja meja | 2002 | 11/2004 | Integrirano upravljanje meja | 55 540 |
| Skupaj | 6 865 384 |
| KOSOVO |
| 1 | Reforma javne uprave – Občinski razvoj in socialna infrastruktura, tehnična pomoč | 2003 | 12/2004 | Gospodarski razvoj | 11 200 000 |
| 2 | Program za pravice in vrnitev manjšin – Program ponovnega vključevanja v občini Prizren (Prizren 615 000 EUR) | 2004 | 08/2004 | Begunci in razseljene osebe | 5 000 000 |
| 3 | Institucionalna podpora Ministrstvu za trgovino in industrijo | 2003 | 04/2004 | Gospodarski razvoj | 2 235 760 |
| Skupaj | 18 435 760 |
| SRBIJA |
| 1 | Obsežna obnova elektrarne Nikola Tesla enote A5 (Sporazum o donaciji) | 2003 | 12/2003 | Energetika | 42 721 021 |
| 2 | Podpora nacionalni strategiji za zaprtje zbirnih centrov v Srbiji | 2004 | 12/2004 | Begunci in razseljene osebe | 4 443 000 |
| 3 | Krepitev upravljanja kakovosti, zmogljivosti in infrastrukture v državni skupnosti | 2003 | 12/2003 | Reforma javne uprave | 3 559 520 |
| 4 | Pomoč pri vzpostavljanju trga električne energije v Srbiji | 2004 | 01/2005 | Energetika | 2 723 637 |
| 5 | Notranja revizija in notranji nadzor javnih financ PIFC, faza 2 | 2003 | 04/2005 | Reforma javne uprave | 1 870 680 |
| 6 | Pomoč Uradu za evropske integracije | 2002 | 04/2002 | Reforma javne uprave | 1 500 000 |
| 7 | Podpora čezmejnih pobud za razseljene osebe s Kosova | 2004 | 08/2004 | Begunci in razseljene osebe | 449 983 |
| Skupaj | 57 267 841 |
| VSE SKUPAJ | 121 420 659 |

Letni program

Datum podpisa

Sektor

EUR

ALBANIJA

1

Razvojni sklad lokalnih skupnosti

2002

10/2003

Regionalni razvoj

7 400 000

2

EURALIUS – Evropska misija za pomoč albanskemu pravosodnemu sistemu

2002

05/2005

Sodstvo in policija

4 498 686

3

PAMECA II – Misija Evropske skupnosti za pomoč albanski policiji

2004

12/2004

Sodstvo in policija

3 800 000

4

Pritožbeni sodišči v Korçi in Vlori

2003

05/2005

Sodstvo in policija

1 630 395

5

ASYCUDA II – Tehnična pomoč in usposabljanje

2002

04/2005

Sodstvo in policija

399 815

Skupaj

17 751 366

BOSNA IN HERCEGOVINA

1

Izgradnja mejnega prehoda Karakaj

2001

02/2004

Integrirano upravljanje meja

3 427 967

2

Tehnična pomoč za vzpostavitev enotnega gospodarskega prostora II

2002

04/2003

Gospodarski razvoj

1 939 802

3

Osnovna revizija delovanja in revizija računovodskih izkazov institucij BiH

2001

04/2003

Javna uprava

146 513

4

Usposabljanje državnih tožilcev v BiH o novem zakoniku o kazenskem postopku

2002

04/2003

Sodstvo in policija

146 255

5

Ocena, zasnova in nadzorovanje preprečevanja nezakonitih prestopov meje s Hrvaško

2001

04/2003

Integrirano upravljanje meja

144 900

6

Obnova dela trdnjave v Travniku za izobraževalni turizem (v okviru EU-RED)

2002

12/2004

Regionalni razvoj

57 433

Skupaj

5 862 870

HRVAŠKA

1

Posodobitev nadzora državne meje

2004

05/2005

Integrirano upravljanje meja

5 000 000

2

Podpora reformi zemljiškega katastra in zemljiške knjige

2002

05/2003

Gospodarski razvoj

5 000 000

3

Registracija pomorskega območja

2003

02/2004

Gospodarski razvoj

2 000 000

4

Kmetijski in prehrambeni proizvodi

2002

03/2005

Kmetijstvo

1 749 864

5

Podpora hrvaškemu sodnemu sistemu. Pomoč pri sodni reformi

2002

02/2004

Sodstvo in policija

1 000 000

6

Dobava opreme za kriminalistično obveščevalni sistem

2002

12/2004

Sodstvo in policija

248 944

7

Zadar – Potujoča knjižnica

2002

07/2005

Demokratična stabilizacija

238 630

Skupaj

15 237 438

NEKDANJA JUGOSLOVANSKA REPUBLIKA MAKEDONIJA

1

Lokalna samouprava. Izgradnja lokalnih cest v devetih občinah

2004

11/2004

Regionalni razvoj

3 474 623

2

Dobava vozil za mejno policijo – 1. sklop

2003

10/2004

Integrirano upravljanje meja

2 486 726

3

Razvoj operativnih zmogljivosti za boj proti pranju denarja

2002

09/2004

Sodstvo in policija

700 000

4

Razvoj upravnih zmogljivosti sodišč

2003

09/2004

Sodstvo in policija

148 495

5

Tehnična pomoč v podporo izvajanja integriranega upravljanja meja

2002

11/2004

Integrirano upravljanje meja

55 540

Skupaj

6 865 384

KOSOVO

1

Reforma javne uprave – Občinski razvoj in socialna infrastruktura, tehnična pomoč

2003

12/2004

Gospodarski razvoj

11 200 000

2

Program za pravice in vrnitev manjšin – Program ponovnega vključevanja v občini Prizren (Prizren 615 000 EUR)

2004

08/2004

Begunci in razseljene osebe

5 000 000

3

Institucionalna podpora Ministrstvu za trgovino in industrijo

2003

04/2004

Gospodarski razvoj

2 235 760

Skupaj

18 435 760

SRBIJA

1

Obsežna obnova elektrarne Nikola Tesla enote A5 (Sporazum o donaciji)

2003

12/2003

Energetika

42 721 021

2

Podpora nacionalni strategiji za zaprtje zbirnih centrov v Srbiji

2004

12/2004

Begunci in razseljene osebe

4 443 000

3

Krepitev upravljanja kakovosti, zmogljivosti in infrastrukture v državni skupnosti

2003

12/2003

Reforma javne uprave

3 559 520

4

Pomoč pri vzpostavljanju trga električne energije v Srbiji

2004

01/2005

Energetika

2 723 637

5

Notranja revizija in notranji nadzor javnih financ PIFC, faza 2

2003

04/2005

Reforma javne uprave

1 870 680

6

Pomoč Uradu za evropske integracije

2002

04/2002

Reforma javne uprave

1 500 000

7

Podpora čezmejnih pobud za razseljene osebe s Kosova

2004

08/2004

Begunci in razseljene osebe

449 983

Skupaj

57 267 841

VSE SKUPAJ

121 420 659

---

ODGOVORI KOMISIJE

POVZETEK

| I. | Uvod k odgovorom Komisije
  Države zahodnega Balkana je prizadela vojna, ki se je končala v poznih 90-ih letih. Povojna pomoč Evropske unije tem državam se je začela kot nujna pomoč v okviru pravnega instrumenta, sprejetega leta 1996, pozneje pa zajemala obnovo v obliki vzpostavljanja institucij in naložb, pri čemer je bilo vedno bolj vključeno lastništvo držav prejemnic, kolikor so to dovoljevale politične in gospodarske okoliščine.
  Stabilizacijsko-pridružitveni proces, ki se je začel v letu 2000, je bil povod za sprejetje programa „Pomoč Skupnosti za obnovo, razvoj in stabilizacijo“ (CARDS) in drugih ukrepov. Povojne države in sistem so se spremenili na različne načine, kar se, kot kaže poročilo, odraža v izvajanju programov. |
| --- | --- |

I.

Države zahodnega Balkana je prizadela vojna, ki se je končala v poznih 90-ih letih. Povojna pomoč Evropske unije tem državam se je začela kot nujna pomoč v okviru pravnega instrumenta, sprejetega leta 1996, pozneje pa zajemala obnovo v obliki vzpostavljanja institucij in naložb, pri čemer je bilo vedno bolj vključeno lastništvo držav prejemnic, kolikor so to dovoljevale politične in gospodarske okoliščine.

Stabilizacijsko-pridružitveni proces, ki se je začel v letu 2000, je bil povod za sprejetje programa „Pomoč Skupnosti za obnovo, razvoj in stabilizacijo“ (CARDS) in drugih ukrepov. Povojne države in sistem so se spremenili na različne načine, kar se, kot kaže poročilo, odraža v izvajanju programov.

| III. | Večletni indikativni programi za države zahodnega Balkana vsebujejo sklice na prednostne naloge evropskega partnerstva, ki so podrobno usmerjale načrtovanje programov. |
| --- | --- |

III.

Večletni indikativni programi za države zahodnega Balkana vsebujejo sklice na prednostne naloge evropskega partnerstva, ki so podrobno usmerjale načrtovanje programov.

| IV. | S poenotenjem pravnih podlag in izvajanjem uredbe CARDS se je bistveno izboljšala dostava pomoči državam zahodnega Balkana. |
| --- | --- |

IV.

S poenotenjem pravnih podlag in izvajanjem uredbe CARDS se je bistveno izboljšala dostava pomoči državam zahodnega Balkana.

| V. | Uredba CARDS ne določa posebnih odgovornosti držav prejemnic. Večji del programa CARDS je zato prek centraliziranega upravljanja izvedla ali Komisija ali Evropska agencija za obnovo. Upravljavske odgovornosti so se, kadar koli je bilo mogoče, spremenile toliko, da so upravičencem omogočile tesno sodelovanje pri načrtovanju dejavnosti, ocenjevanju ponudb ter pri spremljanju in vrednotenju. |
| --- | --- |

V.

Uredba CARDS ne določa posebnih odgovornosti držav prejemnic. Večji del programa CARDS je zato prek centraliziranega upravljanja izvedla ali Komisija ali Evropska agencija za obnovo. Upravljavske odgovornosti so se, kadar koli je bilo mogoče, spremenile toliko, da so upravičencem omogočile tesno sodelovanje pri načrtovanju dejavnosti, ocenjevanju ponudb ter pri spremljanju in vrednotenju.

| VI. | Ker sta Komisija in Evropska agencija za obnovo dve ločeni telesi, uporabljata različne metodologije za spremljanje in ocenjevanje. Vendar pa bo v okviru instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) uporabljena enaka metodologija v vseh državah. |
| --- | --- |

VI.

Ker sta Komisija in Evropska agencija za obnovo dve ločeni telesi, uporabljata različne metodologije za spremljanje in ocenjevanje. Vendar pa bo v okviru instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) uporabljena enaka metodologija v vseh državah.

| VII. | Države zahodnega Balkana so se nahajale in se še vedno nahajajo na različnih stopnjah prehoda in razvoja. Medtem ko je bila pomoč Srbiji, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji in Kosovu prvotno namenjena nujnim potrebam, so bila prizadevanja na Hrvaškem usmerjena v izboljšanje upravnih zmogljivosti. |
| --- | --- |

VII.

Države zahodnega Balkana so se nahajale in se še vedno nahajajo na različnih stopnjah prehoda in razvoja. Medtem ko je bila pomoč Srbiji, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji in Kosovu prvotno namenjena nujnim potrebam, so bila prizadevanja na Hrvaškem usmerjena v izboljšanje upravnih zmogljivosti.

| VIII. | V okviru IPA bodo strateške smernice izboljšane, in sicer z vzpostavitvijo dokumenta o večletnem indikativnem načrtovanju, ki opredeljuje glavna področja ukrepanja in usklajuje pomoč v okviru različnih elementov IPA za vsako državo prejemnico.
  Obstoj ene same pravne podlage in ponavljajočega se triletnega sistema, ki je bil izbran za finančno načrtovanje v okviru IPA, zagotavlja večjo prožnost kot dosedanji instrumenti, službe Komisije pa lahko tako bolj upoštevajo dejavnik sposobnosti za črpanje.
  Namen je decentralizirano upravljanje sredstev ES za vse države prejemnice, kar bo zelo okrepilo njihovo lastništvo. Zato bo strategija za decentralizirano upravljanje oblikovana tudi v potencialnih državah kandidatkah, da bodo lahko postopoma prevzele odgovornosti in lastništvo v procesu izvajanja. |
| --- | --- |

VIII.

V okviru IPA bodo strateške smernice izboljšane, in sicer z vzpostavitvijo dokumenta o večletnem indikativnem načrtovanju, ki opredeljuje glavna področja ukrepanja in usklajuje pomoč v okviru različnih elementov IPA za vsako državo prejemnico.

Obstoj ene same pravne podlage in ponavljajočega se triletnega sistema, ki je bil izbran za finančno načrtovanje v okviru IPA, zagotavlja večjo prožnost kot dosedanji instrumenti, službe Komisije pa lahko tako bolj upoštevajo dejavnik sposobnosti za črpanje.

Namen je decentralizirano upravljanje sredstev ES za vse države prejemnice, kar bo zelo okrepilo njihovo lastništvo. Zato bo strategija za decentralizirano upravljanje oblikovana tudi v potencialnih državah kandidatkah, da bodo lahko postopoma prevzele odgovornosti in lastništvo v procesu izvajanja.

OPAŽANJA

| 15. | Zaradi hitro spreminjajočih se razmer na zahodnem Balkanu je bilo treba v smislu strateškega načrtovanja programov osnovati pravilno razmerje. Preveč specifični državni strateški dokumenti bi bili pri strateškem načrtovanju programov morda manj uporabni.
  Državni strateški dokumenti so bili podvrženi rednemu ocenjevanju, med drugim z ozirom na partnerstvo, da bi se ugotovilo, ali je zaradi sprememb razmer v državi potrebna revizija strategije. |
| --- | --- |

15.

Zaradi hitro spreminjajočih se razmer na zahodnem Balkanu je bilo treba v smislu strateškega načrtovanja programov osnovati pravilno razmerje. Preveč specifični državni strateški dokumenti bi bili pri strateškem načrtovanju programov morda manj uporabni.

Državni strateški dokumenti so bili podvrženi rednemu ocenjevanju, med drugim z ozirom na partnerstvo, da bi se ugotovilo, ali je zaradi sprememb razmer v državi potrebna revizija strategije.

| 16. | Večletni indikativni programi za države zahodnega Balkana vsebujejo podrobna sklicevanja na prednostne naloge evropskega partnerstva, ki so natančno usmerjale načrtovanje programov. |
| --- | --- |

16.

Večletni indikativni programi za države zahodnega Balkana vsebujejo podrobna sklicevanja na prednostne naloge evropskega partnerstva, ki so natančno usmerjale načrtovanje programov.

| 17. | Pripombe upravljalnega odbora CARDS so se upoštevale pri dokončnem oblikovanju dokumentov. |
| --- | --- |

17.

Pripombe upravljalnega odbora CARDS so se upoštevale pri dokončnem oblikovanju dokumentov.

| 18. | Sektorske analize je vsebovala vrsta dokumentov o načrtovanju programov: večletni indikativni programi, evropska partnerstva in dosedanji letni programi. Programi, ki so bili načrtovani in izvedeni v tesnem sodelovanju z vladami in dajalci držav prejemnic, zlasti z državami članicami EU, odražajo prednostne naloge evropskega partnerstva, kot so zapisane v večletnih indikativnih programih. Letni programi temeljijo na dosedanjih stopnjah pomoči ES, namenjene državam prejemnicam. |
| --- | --- |

18.

Sektorske analize je vsebovala vrsta dokumentov o načrtovanju programov: večletni indikativni programi, evropska partnerstva in dosedanji letni programi. Programi, ki so bili načrtovani in izvedeni v tesnem sodelovanju z vladami in dajalci držav prejemnic, zlasti z državami članicami EU, odražajo prednostne naloge evropskega partnerstva, kot so zapisane v večletnih indikativnih programih. Letni programi temeljijo na dosedanjih stopnjah pomoči ES, namenjene državam prejemnicam.

| 19. | Komisija priznava potrebo po razvoju jasnejše metodologije, ki bi v procesu določanja pomagala pri izboru prednostnih alternativnih projektov. |
| --- | --- |

19.

Komisija priznava potrebo po razvoju jasnejše metodologije, ki bi v procesu določanja pomagala pri izboru prednostnih alternativnih projektov.

Okvir 1 – Primeri neizvedenih projektov

Primer 1: Srbska vrhovna revizijska institucija (VRI) ni imela politične podpore

Od časa, ko je bila opravljena revizija, so se razmere nekoliko spremenile. Zakon, katerega namen je bil vzpostavitev VRI, je bil sprejet novembra 2005, ustanavlja pa se tudi organ institucije.

Primer 2: Policijska misija Evropske komisije za pomoč Albaniji

Zaradi hitro spreminjajočih se razmer v Albaniji in velike časovne neskladnosti med načrtovanjem programov in izvajanjem, so bili prvotno načrtovani projekti v nekaterih primerih preusmerjeni, da bi bolje odražali potrebe upravičenke in usklajevali dejavnosti z drugimi dajalci, kar pojasnjuje, zakaj v nekaterih primerih izvedeni ukrepi in doseženi rezultati niso bili popolnoma skladni s projektnim predlogom.

| 21. | Nacionalni organi držav prejemnic in Komisija so že od začetka leta 2002 skupaj spodbujali sodelovanje v projektih in programih z velikim poudarkom na vzpostavljanju institucij. Deli regije pa so še vedno kazali veliko potrebo po naložbah v infrastrukturo cest, prometa in energije, saj so države prejemnice nastale po vojni in utrpele večletno premajhno vlaganje. |
| --- | --- |

21.

Nacionalni organi držav prejemnic in Komisija so že od začetka leta 2002 skupaj spodbujali sodelovanje v projektih in programih z velikim poudarkom na vzpostavljanju institucij. Deli regije pa so še vedno kazali veliko potrebo po naložbah v infrastrukturo cest, prometa in energije, saj so države prejemnice nastale po vojni in utrpele večletno premajhno vlaganje.

| 22. | Kar zadeva vzpostavljanje institucij (ustanavljanje demokratičnih institucij, reforma javne uprave (javne službe, upravna zmogljivost, upravljanje proračuna in davkov ...), reforma lokalne uprave, krepitev pravne države z reformami pravosodja in policije itd.) je sektorske dodelitve zagotovila Komisija v strateških dokumentih, kot so večletni indikativni programi. Po letu 2002 so bili programi agencije dejansko vse bolj osredotočeni na vzpostavljanje institucij. |
| --- | --- |

22.

Kar zadeva vzpostavljanje institucij (ustanavljanje demokratičnih institucij, reforma javne uprave (javne službe, upravna zmogljivost, upravljanje proračuna in davkov ...), reforma lokalne uprave, krepitev pravne države z reformami pravosodja in policije itd.) je sektorske dodelitve zagotovila Komisija v strateških dokumentih, kot so večletni indikativni programi. Po letu 2002 so bili programi agencije dejansko vse bolj osredotočeni na vzpostavljanje institucij.

| 24. | Namen dela Evropske agencije za obnovo je bil najprej zagotoviti nujno pomoč in ponovno vzpostaviti osnovne storitve. Takšen primer so bile zlasti povojne razmere na Kosovu, Srbiji in nekoliko tudi v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji.
  Hitra dostava te pomoči je pospešila razvoj proti poznejšemu reformnemu procesu. |
| --- | --- |

24.

Namen dela Evropske agencije za obnovo je bil najprej zagotoviti nujno pomoč in ponovno vzpostaviti osnovne storitve. Takšen primer so bile zlasti povojne razmere na Kosovu, Srbiji in nekoliko tudi v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji.

Hitra dostava te pomoči je pospešila razvoj proti poznejšemu reformnemu procesu.

| 25. | Uprava Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije do nedavnega ni bila pripravljena sprejeti pobude za twinning. Pravzaprav je za uvedbo twinning pogodb z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo Evropska agencija za obnovo potrebovala upravo prejemnico za pripravo twinning predlogov. Zaradi nezadostne upravne zmogljivosti na ravni ministrstev, ki bi pripravila potrebno dokumentacijo, je prehod s tradicionalne tehnične pomoči na twinning trajal dlje kot v drugih državah kandidatkah.
  V skladu s političnim mandatom solunske agende iz junija 2003 so bili twinningi vedno pogosteje vključeni v delo Agencije. Medtem pa je Komisija preko upravljavcev programov Agencije aktivno zagotavljala strokovno znanje in izkušnje ter usposabljanje. |
| --- | --- |

25.

Uprava Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije do nedavnega ni bila pripravljena sprejeti pobude za twinning. Pravzaprav je za uvedbo twinning pogodb z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo Evropska agencija za obnovo potrebovala upravo prejemnico za pripravo twinning predlogov. Zaradi nezadostne upravne zmogljivosti na ravni ministrstev, ki bi pripravila potrebno dokumentacijo, je prehod s tradicionalne tehnične pomoči na twinning trajal dlje kot v drugih državah kandidatkah.

V skladu s političnim mandatom solunske agende iz junija 2003 so bili twinningi vedno pogosteje vključeni v delo Agencije. Medtem pa je Komisija preko upravljavcev programov Agencije aktivno zagotavljala strokovno znanje in izkušnje ter usposabljanje.

Okvir 2 – Preusmeritev projekta za vzpostavljanje institucij – Integrirano upravljanje meja v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji

Cilji projekta so vključevali: vzpostavitev mejne straže in prenos operativnih odgovornosti v skladu s cilji strategije integriranega upravljanja meja.

Dodeljena sredstva so bila namenjena nakupu vozil za mejno policijo. Zaradi razvoja dogodkov je bilo v obdobju med osnovanjem predloga in izvedbo treba pregledati prednostne naloge:

| — | projekt reforme policije je zajemal postopke zaposlovanja, |
| --- | --- |

—

projekt reforme policije je zajemal postopke zaposlovanja,

| — | pomoč OVSE je bila namenjena za usposabljanje mejne policije, |
| --- | --- |

—

pomoč OVSE je bila namenjena za usposabljanje mejne policije,

| — | oprema za odkrivanje prenarejenih dokumentov, ki se v času izvajanja še ni uporabljala v celoti, je bila dobavljena v okviru zgodnjega projekta Phare 2000. Zagotovitev dodatne podobne opreme je bila zato neustrezna. |
| --- | --- |

—

oprema za odkrivanje prenarejenih dokumentov, ki se v času izvajanja še ni uporabljala v celoti, je bila dobavljena v okviru zgodnjega projekta Phare 2000. Zagotovitev dodatne podobne opreme je bila zato neustrezna.

Mejno stražo (vključno s prenosom operativnih odgovornosti z obrambnega ministrstva na ministrstvo za notranje zadeve v skladu s strategijo integriranega upravljanja meja) so ustanovili nacionalni organi v okviru nacionalnih sredstev. Novoustanovljena straža pa je bila brez operativne opreme in zato ni mogla izpolnjevati svojih operativnih odgovornosti.

Glede na zgoraj navedeno se je zdel nakup vozil primeren.

| 36. | (a) | Regionalni akcijski program 2002 in 2003 je vključeval projekt integriranega upravljanja meja, katerega upravljanje je potekalo na regionalni ravni s sedeža Komisije v Bruslju. |
| --- | --- | --- |

36.

(a)

Regionalni akcijski program 2002 in 2003 je vključeval projekt integriranega upravljanja meja, katerega upravljanje je potekalo na regionalni ravni s sedeža Komisije v Bruslju.

| (b) | Upravljanje večine programov za vračanje beguncev na nacionalni ravni se je zdelo učinkovitejše. |
| --- | --- |

(b)

Upravljanje večine programov za vračanje beguncev na nacionalni ravni se je zdelo učinkovitejše.

| (c) | Regionalne programe načrtuje Komisije na svojem sedežu skupaj z delegacijami in upravami držav prejemnic. |
| --- | --- |

(c)

Regionalne programe načrtuje Komisije na svojem sedežu skupaj z delegacijami in upravami držav prejemnic.

| 37. | (a) | Komisija je v skladu s finančno uredbo, ki se je uporabljala ob začetku ukrepa v letu 2002, pozitivno ocenila zmogljivost Albanskega razvojnega sklada. |
| --- | --- | --- |

37.

(a)

Komisija je v skladu s finančno uredbo, ki se je uporabljala ob začetku ukrepa v letu 2002, pozitivno ocenila zmogljivost Albanskega razvojnega sklada.

| 39. | Sporazum o financiranju v zvezi z letnim programom za Albanijo v okviru CARDS 2001 je bil podpisan marca 2002, zatem pa se je začela zmanjševati stopnja zgoščenosti projektov CARDS. Izvajanje letnih programov CARDS 2001 in 2002 se je lahko začelo šele leta 2003, hitrost izvajanja pa se je posledično povečala z letom 2004.
  Na Hrvaškem sta se programa iz let 2001 in 2002 sicer izvajala sočasno, vendar pa gre tu praviloma vedno za triletno obdobje sočasnega izvajanja dveh zaporednih programov. |
| --- | --- |

39.

Sporazum o financiranju v zvezi z letnim programom za Albanijo v okviru CARDS 2001 je bil podpisan marca 2002, zatem pa se je začela zmanjševati stopnja zgoščenosti projektov CARDS. Izvajanje letnih programov CARDS 2001 in 2002 se je lahko začelo šele leta 2003, hitrost izvajanja pa se je posledično povečala z letom 2004.

Na Hrvaškem sta se programa iz let 2001 in 2002 sicer izvajala sočasno, vendar pa gre tu praviloma vedno za triletno obdobje sočasnega izvajanja dveh zaporednih programov.

Okvir 4 – Preobremenjene nacionalne upravne zmogljivosti v Albaniji

Zgoščenost projektov v sektorju za pravosodje in notranje zadeve primerno odraža potrebe, ki so jih ugotovili, in posebno pozornost, ki so jo temu sektorju namenili EU in drugi dajalci.

Šlo je za prvi projekt te vrste. Struktura pravosodnega sistema v Albaniji kot v vseh drugih državah vključuje več različnih projektnih partnerjev in institucij prejemnic. Poleg tega je njihov vpliv zelo odvisen od politične volje prejemnikov do delovanja na način, kot ga priporoča projektna skupina. V tem smislu je politična nestabilnost Albanije vplivala na izvajanje. Ocenjevalno poročilo, objavljeno aprila 2007, je potrdilo, da je bila zasnova projektov zelo ambiciozna.

| 40. | Težave so seveda zaradi zelo različnih in številnih prejemnikov celo v okviru enega samega sektorja sicer večje, kar pa ne pomeni, da je vpliv projektov zato nujno manjši. |
| --- | --- |

40.

Težave so seveda zaradi zelo različnih in številnih prejemnikov celo v okviru enega samega sektorja sicer večje, kar pa ne pomeni, da je vpliv projektov zato nujno manjši.

Okvir 5 – Podpora hrvaškemu sodnemu sistemu

Projekt CARDS za leto 2002 je imel dva pogoja, namreč da: (i) strategija za reformo pravosodja že obstaja in (ii) izvajanje pravosodnega projekta CARDS 2001 dobro poteka.

V času začetka projekta sta politični dialog in priprava osnutka strategije za reformo pravosodja že dovolj napredovala, da je bilo mogoče opravičiti začetek projekta.

| 44. | Čeprav, kot pravi Sodišče, uredba Sveta ne opredeljuje nobenih posebnih odgovornosti držav prejemnic, je Komisija, kolikor je bilo mogoče, postopoma povečala upravljavske odgovornosti držav. Spremembe upravljavskih odgovornosti so prejemnikom omogočile tesno sodelovanje pri načrtovanju dejavnosti, ocenjevanju ponudb ter pri spremljanju in vrednotenju. Del programa CARDS na Hrvaškem zdaj upravlja država sama v skladu s sistemom decentraliziranega upravljanja. |
| --- | --- |

44.

Čeprav, kot pravi Sodišče, uredba Sveta ne opredeljuje nobenih posebnih odgovornosti držav prejemnic, je Komisija, kolikor je bilo mogoče, postopoma povečala upravljavske odgovornosti držav. Spremembe upravljavskih odgovornosti so prejemnikom omogočile tesno sodelovanje pri načrtovanju dejavnosti, ocenjevanju ponudb ter pri spremljanju in vrednotenju. Del programa CARDS na Hrvaškem zdaj upravlja država sama v skladu s sistemom decentraliziranega upravljanja.

| 46. | Medtem ko je spodbujanje vključitve prejemnikov splošno dober način za izboljšanje učinkovitosti pomoči EU, pa je vključitev prejemnikov v načrtovanje programov in izvajanje v okviru centraliziranega sistema upravljanja veliko težje zagotoviti kot v okviru decentraliziranega sistema upravljanja. |
| --- | --- |

46.

Medtem ko je spodbujanje vključitve prejemnikov splošno dober način za izboljšanje učinkovitosti pomoči EU, pa je vključitev prejemnikov v načrtovanje programov in izvajanje v okviru centraliziranega sistema upravljanja veliko težje zagotoviti kot v okviru decentraliziranega sistema upravljanja.

| 48. | Kjer je bilo mogoče, je Komisija v okviru, ki ga določa uredba CARDS, spodbujala odgovornosti držav prejemnic in upoštevala zmogljivost zadevnih držav. |
| --- | --- |

48.

Kjer je bilo mogoče, je Komisija v okviru, ki ga določa uredba CARDS, spodbujala odgovornosti držav prejemnic in upoštevala zmogljivost zadevnih držav.

| 49. | V večini držav prejemnic so bile razmere lokalnih javnih financ tako težke, da ni bilo mogoče zagotoviti sredstev za sofinanciranje projektov. |
| --- | --- |

49.

V večini držav prejemnic so bile razmere lokalnih javnih financ tako težke, da ni bilo mogoče zagotoviti sredstev za sofinanciranje projektov.

| 52. | Nacionalni organi so imeli koristi od lokalnega usposabljanja o razpisnih postopkih, ki ga je organizirala Komisija. |
| --- | --- |

52.

Nacionalni organi so imeli koristi od lokalnega usposabljanja o razpisnih postopkih, ki ga je organizirala Komisija.

| 54. | Pariška deklaracija o učinkovitosti pomoči je bila podpisana leta 2005, v času revizije pa njena načela niso mogla odločilno vplivati na upravljanje CARDS.
  Na Hrvaškem je Komisija prevzela vodilno vlogo pri vzpostavljanju mehanizma za usklajevanje dajalcev EU v letu 2000. Lastništvo hrvaških organov (uprava NAC (koordinator za državno pomoč)) v procesu usklajevanja se je močno spodbujalo, vendar na žalost ni bilo preveč učinkovito.
  Delo Agencije je bilo natančno usklajeno z drugimi dajalci, ki so bili prisotni v regiji, predvsem v okviru rednih usklajevalnih sestankov, ki so se odvijali v operativnih centrih Agencije. Poleg tega pa imajo prejemniki na teh sestankih vedno večjo vodilno vlogo. |
| --- | --- |

54.

Pariška deklaracija o učinkovitosti pomoči je bila podpisana leta 2005, v času revizije pa njena načela niso mogla odločilno vplivati na upravljanje CARDS.

Na Hrvaškem je Komisija prevzela vodilno vlogo pri vzpostavljanju mehanizma za usklajevanje dajalcev EU v letu 2000. Lastništvo hrvaških organov (uprava NAC (koordinator za državno pomoč)) v procesu usklajevanja se je močno spodbujalo, vendar na žalost ni bilo preveč učinkovito.

Delo Agencije je bilo natančno usklajeno z drugimi dajalci, ki so bili prisotni v regiji, predvsem v okviru rednih usklajevalnih sestankov, ki so se odvijali v operativnih centrih Agencije. Poleg tega pa imajo prejemniki na teh sestankih vedno večjo vodilno vlogo.

| 59. | Sistematično ocenjevanje projektov CARDS, ki ga opravljajo delegacije, je mogoče izboljšati. Vendar je odgovornost za izvajanje neodvisnih ocen podeljena sedežu Komisije in Evropski agenciji za obnovo, delegacije pa takih pooblastil nimajo. |
| --- | --- |

59.

Sistematično ocenjevanje projektov CARDS, ki ga opravljajo delegacije, je mogoče izboljšati. Vendar je odgovornost za izvajanje neodvisnih ocen podeljena sedežu Komisije in Evropski agenciji za obnovo, delegacije pa takih pooblastil nimajo.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

| 61. | Pomoč CARDS v državah zahodnega Balkana in zlasti na Kosovu je bilo treba usmeriti na hude nujne potrebe, kot so oskrba s čisto vodo, gretje, obnova hiš in cest.
  Vendar je bila pomoč po letu 2002 vedno bolj osredotočena na reformna prizadevanja in zato tudi na vzpostavljanje institucij v okviru CARDS. |
| --- | --- |

61.

Pomoč CARDS v državah zahodnega Balkana in zlasti na Kosovu je bilo treba usmeriti na hude nujne potrebe, kot so oskrba s čisto vodo, gretje, obnova hiš in cest.

Vendar je bila pomoč po letu 2002 vedno bolj osredotočena na reformna prizadevanja in zato tudi na vzpostavljanje institucij v okviru CARDS.

| 62. | Strateške smernice Komisije so bile oblikovane v dokumentih o evropskem partnerstvu in so temeljile na analizah potreb iz letnih poročil o napredku. |
| --- | --- |

62.

Strateške smernice Komisije so bile oblikovane v dokumentih o evropskem partnerstvu in so temeljile na analizah potreb iz letnih poročil o napredku.

| 63. | Smernic državnih strateških dokumentov ni bilo mogoče oblikovati drugače, saj je bilo treba upoštevati hitro spreminjajoče se razmere na zahodnem Balkanu. Poleg tega so bili z ozirom na partnerstvo državni strateški dokumenti podvrženi rednemu ocenjevanju, da bi se ugotovilo, ali je zaradi sprememb razmer potrebna revizija strategije. |
| --- | --- |

63.

Smernic državnih strateških dokumentov ni bilo mogoče oblikovati drugače, saj je bilo treba upoštevati hitro spreminjajoče se razmere na zahodnem Balkanu. Poleg tega so bili z ozirom na partnerstvo državni strateški dokumenti podvrženi rednemu ocenjevanju, da bi se ugotovilo, ali je zaradi sprememb razmer potrebna revizija strategije.

| 64. | Države, za katere je bila po letu 2000 odgovorna Evropska agencija za obnovo, so nastale po vojni. V skladu s programi ES je bil namen dela najprej zagotoviti nujno pomoč in ponovno vzpostaviti osnovne storitve.
  Hitro dostavljena pomoč je omogočila napredek reformnega procesa in razvoj pomoči v vzpostavljanje institucij. Vendar uporaba twinninga sama po sebi ni znak napredka.
  Pred letom 2004 številni osnovni pogoji za optimalno uporabo twinninga še niso bili zagotovljeni, vendar so se razmere od takrat spremenile in se trenutno veliko uporablja. V letu 2007 se je večina twinning programov izvajala v državah, kjer je pomoč upravljala Evropska agencija za obnovo. |
| --- | --- |

64.

Države, za katere je bila po letu 2000 odgovorna Evropska agencija za obnovo, so nastale po vojni. V skladu s programi ES je bil namen dela najprej zagotoviti nujno pomoč in ponovno vzpostaviti osnovne storitve.

Hitro dostavljena pomoč je omogočila napredek reformnega procesa in razvoj pomoči v vzpostavljanje institucij. Vendar uporaba twinninga sama po sebi ni znak napredka.

Pred letom 2004 številni osnovni pogoji za optimalno uporabo twinninga še niso bili zagotovljeni, vendar so se razmere od takrat spremenile in se trenutno veliko uporablja. V letu 2007 se je večina twinning programov izvajala v državah, kjer je pomoč upravljala Evropska agencija za obnovo.

Priporočilo 1

Strateške smernice v okviru IPA so podane v dokumentih o večletnem indikativnem načrtovanju (MIPD) za posamezno državo in v MIPD za več upravičencev. Dokumenti za posamezno državo vključujejo skupno oceno nalog, potreb in relativnega pomena prednostnih nalog pomoči ter način, kako to prenesti v strateške odločitve v okviru vsake posamezne komponente IPA. MIPD zagotavlja tudi opis glavnih področij ukrepanja v okviru posamezne komponente, pričakovane rezultate in okvirne dodelitve sredstev. Strateški del izvajanja bo tako lahko v okviru IPA znatno okrepljen.

| 65. | Odločitev za kombinacijo različnih upravljavskih pristopov naj bi zagotovila hitro dostavo pomoči in odražala pomanjkljivost nacionalnih uprav. V tem smislu se je zdelo nemogoče zagotoviti, da se pomoč v vseh okoliščinah čim bolje izkoristi. |
| --- | --- |

65.

Odločitev za kombinacijo različnih upravljavskih pristopov naj bi zagotovila hitro dostavo pomoči in odražala pomanjkljivost nacionalnih uprav. V tem smislu se je zdelo nemogoče zagotoviti, da se pomoč v vseh okoliščinah čim bolje izkoristi.

| 67. | V mnogih primerih so prejemniki dobro sprejeli hitro vzpostavitev in razvoj pomoči. Vendar vsi potrebni elementi niso bili vedno vzpostavljeni, da bi zagotovili zadostno črpanje pomoči. |
| --- | --- |

67.

V mnogih primerih so prejemniki dobro sprejeli hitro vzpostavitev in razvoj pomoči. Vendar vsi potrebni elementi niso bili vedno vzpostavljeni, da bi zagotovili zadostno črpanje pomoči.

Priporočilo 2

V okviru IPA je namen zagotoviti usmerjeno in uspešno pomoč vsem državam prejemnicam. Tako kljub nenehni osredotočenosti na hitro izvajanje pomoči uredba Komisije o IPA zagotavlja postopen prehod na decentralizacijo.

Zmogljivost črpanja je eno od meril za dodelitev sredstev državam prejemnicam v okviru večletnega orientacijskega finančnega okvira (MIFF).

| 68. | Od leta 2000 se je lastništvo držav prejemnic izrazito in vidno povečalo – v smislu usklajevanja, vložka in tehničnih zmogljivosti.
  Stopnja lastništva posamezne zadevne države je odražala različno tradicijo, zmogljivost, zgodovino ter zahteve in potrebe, značilne za vsako posamezno državo prejemnico. |
| --- | --- |

68.

Od leta 2000 se je lastništvo držav prejemnic izrazito in vidno povečalo – v smislu usklajevanja, vložka in tehničnih zmogljivosti.

Stopnja lastništva posamezne zadevne države je odražala različno tradicijo, zmogljivost, zgodovino ter zahteve in potrebe, značilne za vsako posamezno državo prejemnico.

| 69. | V zadnjih šestih letih se je lastništvo držav prejemnic izrazito in vidno povečalo – v smislu usklajevanja, vložka in tehničnih zmogljivosti.
  Pozitivni razvoj se odraža na različne načine – v načrtovanju programov preko pogovorov in razprav, spremljanja in ocenjevanja, vse bolj pa tudi preko usklajevanja dajalcev. |
| --- | --- |

69.

V zadnjih šestih letih se je lastništvo držav prejemnic izrazito in vidno povečalo – v smislu usklajevanja, vložka in tehničnih zmogljivosti.

Pozitivni razvoj se odraža na različne načine – v načrtovanju programov preko pogovorov in razprav, spremljanja in ocenjevanja, vse bolj pa tudi preko usklajevanja dajalcev.

Priporočilo 3

V okviru IPA bo poseben poudarek namenjen lastništvu države prejemnice v celotnem procesu izvajanja.

Cilj, ki sledi iz tega, je decentralizirano upravljanje, kadar je to primerno. Posebne strukture in sisteme, potrebne v ta namen, mora vzpostaviti država prejemnica. V okviru IPA so predvidena strožja pravila in zahteve za podelitev upravljavskih pooblastil Komisije na državo prejemnico.

Končno, za zagotovitev lastništva nacionalnih organov mora Komisija sprejeti nacionalne programe na podlagi projektnih predlogov držav prejemnic.

| 70. | Ker sta Komisija in Evropska agencija za obnovo dve ločeni telesi, uporabljata različne metodologije za spremljanje in ocenjevanje. Vendar se bo v okviru IPA uporabljala enaka metodologija v vseh državah, saj se bo pomoč Evropske agencije za obnovo do 31. decembra 2008 postopoma opustila. |
| --- | --- |

70.

Ker sta Komisija in Evropska agencija za obnovo dve ločeni telesi, uporabljata različne metodologije za spremljanje in ocenjevanje. Vendar se bo v okviru IPA uporabljala enaka metodologija v vseh državah, saj se bo pomoč Evropske agencije za obnovo do 31. decembra 2008 postopoma opustila.

Priporočilo 4

Komisija načrtuje preveriti prakse ocenjevanja, medtem pa je delegacijam zagotovila usklajene prakse z vodnikom o samoocenjevanju, ki vsebuje pravila o širjenju rezultatov in pridobljenih spoznanjih. Samoocena bo na projektni stopnji dopolnila neodvisno oceno na programski stopnji, ki jo izvede pristojna enota.

Vzpostavljen je bil sistem za načrtno nadaljnje spremljanje ocen, ki vključuje organizacijo sestanka, namenjenega poročanju, v mesecu po izdaji sektorskih ocenjevalnih poročil in poznejši izdaji tabele nadaljnjih ukrepov za vsako posamezno opravljeno dejavnost v okviru priporočil. Poleg tega pravila poročanja o spremljanju izvajanja priporočil za ocenjevanje določajo pripravo operativnih poročil eno leto po izvajanju ukrepov. Komisija preverja obseg ukrepov, izvedenih v okviru nadaljnjega spremljanja.

---