# Eiropas Savienības C 308/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.308.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 308 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 12. novembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.308.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 308

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 12. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 308/01 | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai – Eiropas Savienības gada pārskati – 2009. finanšu gads – Konsolidētie finanšu pārskati un konsolidētie pārskati par budžeta izpildi | 1 |
| 2010/C 308/02 | Ticamības deklarācija, ko Palāta sagatavojusi Eiropas Parlamentam un Padomei – neatkarīga revidenta ziņojums | 129 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2010/C 308/01

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai – Eiropas Savienības gada pārskati – 2009. finanšu gads – Konsolidētie finanšu pārskati un konsolidētie pārskati par budžeta izpildi

1

2010/C 308/02

Ticamības deklarācija, ko Palāta sagatavojusi Eiropas Parlamentam un Padomei – neatkarīga revidenta ziņojums

129

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 12.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 308/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 308/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI

EIROPAS SAVIENĪBAS GADA PĀRSKATI

2009. FINANŠU GADS

Konsolidētie finanšu pārskati un konsolidētie pārskati par budžeta izpildi

2010/C 308/01

SATURS

Konsolidēto pārskatu piezīme

Es budžeta izpilde un uzskaite

| I DAĻA – | Eiropas savienības konsolidētie finanšu pārskati un paskaidrojumi |
| --- | --- |

I DAĻA –

| A. | Bilance |
| --- | --- |

A.

| B. | Saimnieciskā rezultāta pārskats |
| --- | --- |

B.

| C. | Naudas plūsmas tabula |
| --- | --- |

C.

| D. | Pārskats par neto aktīvu pārmaiņām |
| --- | --- |

D.

| E. | Finanšu pārskatu paskaidrojumi |
| --- | --- |

E.

| II DAĻA – | Konsolidētie pārskati par Eiropas Savienības budžeta izpildi un paskaidrojumi |
| --- | --- |

II DAĻA –

| A IEDAĻA – | Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi |
| --- | --- |

A IEDAĻA –

| B IEDAĻA – | Paskaidrojumi attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem par budžeta izpildi |
| --- | --- |

B IEDAĻA –

KONSOLIDĒTO PĀRSKATU PIEZĪME

Eiropas Savienības 2009. gada konsolidētie pārskati sagatavoti, pamatojoties uz iestāžu un struktūru sniegto informāciju atbilstoši 129. panta 2. punktam Finanšu regulā, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam. Ar šo paziņoju, ka tie sagatavoti atbilstoši Finanšu regulas VII sadaļas prasībām un saskaņā ar finanšu pārskatu paskaidrojumos izklāstītajiem grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm.

Esmu saņēmis visu informāciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Savienības aktīvi un saistības, kā arī budžeta izpilde, no minēto iestāžu un struktūru grāmatvežiem, kas apliecinājuši informācijas ticamību.

Ar šo apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām, lai apstiprinātu Eiropas Komisijas pārskatus, man ir pietiekama pārliecība, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Savienības finanšu stāvokli.

Philippe TAVERNE

Komisijas grāmatvedis

ES BUDŽETA IZPILDE UN UZSKAITE

ES BUDŽETA IZPILDE UN UZSKAITE

1.   GADA BUDŽETA SAGATAVOŠANA

Eiropas Savienības (ES) budžets finansē dažādus politikas virzienus un programmas visā Eiropas Savienībā. Atbilstoši dalībvalstu noteiktajām prioritātēm Komisija īsteno konkrētas programmas, darbības un projektus attiecīgajās jomās. To temati var būt visplašākie – no atbalsta izglītības projektiem, kas veicina studentu un pasniedzēju mobilitāti, līdz pat projektiem, kas palīdz nodrošināt labākus darba apstākļus strādājošiem ES, un projektiem, kas vērsti uz ārējo robežu kontroles uzlabošanu.

Vairāk nekā 90 % ES budžeta tiek tērēti tādu ES politikas virzienu un darbību finansēšanai, par kurām vienojušās visas dalībvalstis. Gada budžeta un ES politikas virzienu tiešu sasaisti nodrošina budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. Klasifikācija budžeta līdzekļu sadalei pa darbības jomām, ko pirmo reizi ieviesa 2004. gada budžetā, ļauj skaidri noteikt Eiropas Savienības politikas jomas un kopējo līdzekļu daudzumu, kāds atvēlēts katrai no šīm jomām.

Politikas jomas sadalītas aptuveni 200 darbībās, no kurām vairāk nekā 110 ietver darbības budžeta pozīcijas un tādējādi ir atspoguļotas budžeta klasifikācijā kā budžeta nodaļas. Šīs politikas jomas galvenokārt vērstas uz darbību, jo to pamatdarbību mērķis ir palīdzēt līdzekļu saņēmējiem – trešām personām – to attiecīgās darbības jomās. Tomēr citas politikas jomas, piemēram, “Koordinācija un juridiskās konsultācijas” un “Budžets”, ir horizontālas un nodrošina pienācīgu Komisijas darbību. Dalījums darbībās nodrošina vienotu konceptuālo ietvaru prioritāšu noteikšanai, plānošanai, budžeta sagatavošanai, uzraudzībai un pārskatu sagatavošanai, un tā galvenais mērķis ir veicināt efektīvu, ekonomisku un racionālu līdzekļu izlietošanu.

Budžeta projekta pieņemšanas iekšējā kārtība sākas ar to, ka Komisija sagatavo budžetu. Pēc tam tas tiek nodots Padomei, kas, ja uzskata par nepieciešamu, var veikt budžeta grozījumus. Tālāk aktualizētais budžets nonāk Eiropas Parlamentā, kas arī var ierosināt grozījumus, kā arī apstiprināt vai noraidīt kārtējā budžeta projektu. Kad saskaņoti visi grozījumi un precizējumi (tostarp Komisija vajadzības gadījumā sagatavojusi pilnībā jaunu budžeta projektu), decembra vidū budžetu pieņem Parlaments. Parlamenta priekšsēdētājs izsludina budžeta pieņemšanu, un var sākties tā izpilde.

2.   KĀ ES SAŅEM FINANSĒJUMU?

ES ir pieejams divu galveno kategoriju finansējums – pašu resursu ieņēmumi un citi ieņēmumi.

2.1.   Pašu resursu ieņēmumi un debitoru parādi

Pašu resursu ieņēmumi un debitoru parādi

Pašu resursu ieņēmumi ES uzkrājas automātiski, ļaujot tai finansēt savu budžetu bez nepieciešamības sagaidīt valstu iestāžu lēmumu. Budžeta finansēšanai nepieciešamo pašu resursu kopsummu nosaka, no kopējiem izdevumiem atskaitot citus ieņēmumus. Pašu resursu kopsumma nedrīkst pārsniegt 1,24 % (1,23 %, sākot ar 2010. gadu un turpmāk) no ES nacionālā kopienākuma (NKI). Pašu resursus var iedalīt šādās kategorijās:

| 1) | tradicionālie pašu resursi (TPR), ko veido muitas nodokļi un cukura nodevas. Šos pašu resursus no uzņēmējiem ES vārdā iekasē dalībvalstis. Tomēr dalībvalstis patur 25 % kā kompensāciju par iekasēšanas izmaksām. Muitas nodokļus piemēro preču importam no trešām valstīm atbilstoši likmēm, kuru pamatā ir kopējais muitas tarifs. Cukura nodevas maksā cukura ražotāji, lai finansētu cukura eksporta kompensācijas. TPR parasti veido apmēram 13 % pašu resursu ieņēmumu; |
| --- | --- |

1)

tradicionālie pašu resursi (TPR), ko veido muitas nodokļi un cukura nodevas. Šos pašu resursus no uzņēmējiem ES vārdā iekasē dalībvalstis. Tomēr dalībvalstis patur 25 % kā kompensāciju par iekasēšanas izmaksām. Muitas nodokļus piemēro preču importam no trešām valstīm atbilstoši likmēm, kuru pamatā ir kopējais muitas tarifs. Cukura nodevas maksā cukura ražotāji, lai finansētu cukura eksporta kompensācijas. TPR parasti veido apmēram 13 % pašu resursu ieņēmumu;

| 2) | pašu resursus, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis (PVN), maksā no dalībvalstu PVN bāzes, kas šiem mērķiem saskaņota atbilstoši ES noteikumiem. Katras dalībvalsts saskaņotajai bāzei piemēro vienādu procentu. Tomēr izmantojamā PVN bāze nedrīkst pārsniegt 50 % no katras dalībvalsts NKI. PVN resursi parasti veido ap 12 % pašu resursu ieņēmumu; |
| --- | --- |

2)

pašu resursus, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis (PVN), maksā no dalībvalstu PVN bāzes, kas šiem mērķiem saskaņota atbilstoši ES noteikumiem. Katras dalībvalsts saskaņotajai bāzei piemēro vienādu procentu. Tomēr izmantojamā PVN bāze nedrīkst pārsniegt 50 % no katras dalībvalsts NKI. PVN resursi parasti veido ap 12 % pašu resursu ieņēmumu;

| 3) | resursus, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI), izmanto, lai līdzsvarotu budžeta ieņēmumus un izdevumus, t. i., finansētu to budžeta daļu, ko nesedz citi ieņēmumu avoti. Katras dalībvalsts NKI tiek piemērots vienāds procents, kas noteikts atbilstoši ES noteikumiem. NKI resursi parasti veido apmēram 75 % pašu resursu ieņēmumu. |
| --- | --- |

3)

resursus, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI), izmanto, lai līdzsvarotu budžeta ieņēmumus un izdevumus, t. i., finansētu to budžeta daļu, ko nesedz citi ieņēmumu avoti. Katras dalībvalsts NKI tiek piemērots vienāds procents, kas noteikts atbilstoši ES noteikumiem. NKI resursi parasti veido apmēram 75 % pašu resursu ieņēmumu.

Saistībā ar šo summu maksāšanu atsevišķos kontos uzskaita tradicionālos pašu resursus, ko saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta b) apakšpunktu noteikušas dalībvalstis, bet kas vēl nav pieejami ES, jo vēl nav atgūti vai garantēti, vai tāpēc, ka ir apstrīdēti. Katra dalībvalsts nosūta Komisijai minēto kontu ceturkšņa pārskatu, par katru resursu veidu sniedzot šādas ziņas:

| — | iepriekšējā ceturkšņa nesamaksātais atlikums, |
| --- | --- |

—

iepriekšējā ceturkšņa nesamaksātais atlikums,

| — | konkrētajā ceturksnī atgūtās summas, |
| --- | --- |

—

konkrētajā ceturksnī atgūtās summas,

| — | konkrētajā ceturksnī izdarītie bāzes labojumi (korekcijas/anulēšana), |
| --- | --- |

—

konkrētajā ceturksnī izdarītie bāzes labojumi (korekcijas/anulēšana),

| — | norakstītās summas, |
| --- | --- |

—

norakstītās summas,

| — | attiecīgā ceturkšņa beigās atgūstamo līdzekļu atlikums. |
| --- | --- |

—

attiecīgā ceturkšņa beigās atgūstamo līdzekļu atlikums.

Tiklīdz atsevišķajā kontā uzskaitītie tradicionālie pašu resursi atgūti, tiem jākļūst pieejamiem Komisijai vēlākais pirmajā darba dienā pēc 19. datuma otrajā mēnesī, kas seko pēc mēneša, kurā prasījumi tika atgūti.

Lai atspoguļotu situācijas, kad reāla līdzekļu atgūšana ir maz ticama, jāveic atsevišķajā kontā uzskaitīto prasījumu norakstīšana. Norakstīšanu veic, pamatojoties uz dalībvalstu novērtējumiem saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 4. punkta b) apakšpunktu, kurā ir noteikts, ka “dalībvalstis līdz ar konkrēta gada pēdējo ceturkšņa pārskatu sūta tāmi par to prasījumu kopsummu, kas tā gada 31. decembrī ierakstīti atsevišķā kontā un kurus nav paredzams atgūt”.

Pamatojoties uz dalībvalstu novērtējumiem, norakstījuma summu atskaita no posteņa “no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi” bilances aktīvu daļā. Tomēr tas nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt šīs vērtības korekcijas summas. Pat tad, ja atgūšanas iespēja ir ļoti neliela (pat praktiski neiespējama), tas nebūt nenozīmē, ka ES budžets zaudējis attiecīgās summas kā tradicionālos pašu resursus. Neatgūtie prasījumi ir zaudēti tikai tad, ja dalībvalsts izmantojusi visas iespējas, kas tai jāpielieto, lai nodrošinātu atgūšanu. Ja dalībvalsts to nedara, tai ir jāuzņemas finansiāla atbildība, un saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 17. panta 2. punktu tai attiecīgā summa jāiemaksā ES budžetā.

2.2.   Citi ieņēmumi

Citi ieņēmumi

Citi ieņēmumi no Eiropas Savienības darbībām parasti veido mazāk nekā 10 % kopējo ieņēmumu. Tās ir, piemēram, soda naudas par konkurences noteikumu pārkāpšanu un iekasēšanas rīkojumi attiecībā uz privātā un valsts sektora parādniekiem saistībā ar ES projektu vadību. Šajā kategorijā ietilpst arī Tiesas piespriestie soda maksājumi no dalībvalstīm, kas nepilda kādu konkrētu spriedumu. Katru gadu Komisija vada simtiem tūkstošu projektu, un gadā tai nākas izdot ap 13 000 iekasēšanas rīkojumu. Par jebkuru laikā nenomaksātu parādu tiek aprēķināti soda procenti. Ja nav nomaksāts kādas trešās personas, kas nav dalībvalsts, parāds, Komisijas (un Padomes) lēmumi, kas uzliek maksāšanas pienākumu, izpildāmi tieši un atbilstoši spēkā esošajai civilprocesa kārtībai teritorijā, kurā jāveic lēmuma izpilde. Parādniekiem, kuri nepilda saistības, piemēro parādu iekasēšanas procedūras, ko veic Juridiskais dienests, izmantojot ārējus juridiskos birojus.

3.   KĀ PĀRVALDA UN TĒRĒ ES BUDŽETU

3.1.   Primārie darbības izdevumi

Primārie darbības izdevumi

Eiropas Savienības darbības izdevumos ir ietvertas finanšu shēmas dažādās izdevumu kategorijas, un tiem ir dažādas formas atkarībā no tā, kā izmaksā naudu un kā to pārvalda. Saskaņā ar Finanšu regulu Komisija veic vispārējā budžeta izpildi, izmantojot šādas metodes.

Tieša centralizēta pārvaldība– gadījumos, kad budžetu tieši izpilda Komisijas dienesti.

Netieša centralizēta pārvaldība– gadījumos, kad Komisija uztic budžeta izpildes uzdevumus ES tiesību aktos vai valstu tiesību aktos paredzētajām struktūrām, piemēram, publisko tiesību ES aģentūrām vai struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu.

Decentralizēta pārvaldība– gadījumos, kad Komisija deleģē konkrētus budžeta izpildes uzdevumus trešām valstīm.

Dalīta pārvaldība– saskaņā ar šo pārvaldības metodi budžeta izpildes uzdevumi tiek deleģēti dalībvalstīm. Lielākā daļa izdevumu ietilpst šajā “Dalītas pārvaldības” kategorijā, kurā uzdevumus deleģē dalībvalstīm un kas attiecas uz tādām jomām kā izdevumi lauksaimniecībai un strukturālas darbības.

Kopēja pārvaldība– saskaņā ar šo metodi Komisija uztic noteiktus izpildes uzdevumus starptautiskai organizācijai.

3.2.   Dažādi finanšu dalībnieki

Dažādi finanšu dalībnieki

Komisāru kolēģija uzņemas kolektīvu politisko atbildību, bet praksē pati neizmanto tai piešķirtās budžeta izpildes pilnvaras. Katru gadu tā deleģē šos uzdevumus atsevišķiem ierēdņiem, kas atskaitās kolēģijai un ievēro Finanšu regulu un Civildienesta noteikumus. Attiecīgo personālu – parasti ģenerāldirektorus un dienestu vadītājus – sauc par “deleģētajiem kredītrīkotājiem”. Tie savukārt var deleģēt budžeta izpildes uzdevumus tālāk “pastarpināti deleģētajiem kredītrīkotājiem”.

Komisāru kolēģija

Kredītrīkotāji atbild par vadības procesu kopumā, nosakot, kas jādara, lai sasniegtu iestādes izvirzītos politiskos mērķus, kā arī vadot uzsāktās darbības gan no darbības, gan budžeta aspekta, tostarp parakstot juridiskas saistības, veicot izpildes uzraudzību, veicot maksājumus un vajadzības gadījumā pat līdzekļu atgūšanu. Kredītrīkotājiem jānodrošina arī novērtējumu veikšana, lai analizētu sagatavoto priekšlikumu dzīvotspēju (ex ante novērtējums) un nodrošinātu jau uzsākto programmu panākumus un rentabilitāti (starpposma un ex post novērtējums). Šo novērtējumu rezultātus izmanto, lai uzlabotu lēmumu pieņemšanas procesu un veicinātu ES intervences pārskatāmību, atbildību un rentabilitāti.

Kredītrīkotāji

ex ante

ex post

Katrā ģenerāldirektorātā pareizas finanšu pārvaldības principa ievērošanu un pienācīgu atbildību nodrošina vadības kontroles (veic kredītrīkotāji) atdalīšana no iekšējās revīzijas un atbilstības kontrole, izmantojot skaidri noteiktus iekšējās kontroles standartus (kuru pamatā ir COSO starptautiskie standarti), ex ante un ex post pārbaudes, neatkarīga iekšējā revīzija, balstoties uz riska novērtējumiem, kā arī regulāri darba ziņojumi attiecīgajiem komisāriem.

COSO

ex ante

ex post

Grāmatvedis izpilda kredītrīkotāju sagatavotos maksājuma un iekasēšanas rīkojumus un atbild par finanšu līdzekļu pārvaldību, grāmatvedības noteikumu un metožu noteikšanu, grāmatvedības sistēmu apstiprināšanu, grāmatvedības uzskaites veikšanu un iestādes gada pārskatu sagatavošanu. Turklāt grāmatvedim jāparaksta pārskati, apliecinot, ka tie sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par finanšu stāvokli.

Grāmatvedis

Iekšējo revidentu, kurš šaurākā šā jēdziena izpratnē nav uzskatāms par finanšu dalībnieku, ieceļ iestāde vai struktūra, lai pārliecinātos par budžeta izpildes sistēmu un procedūru pienācīgu darbību un konsultētos ar viņu riska pārvaldības jautājumos. Viņš sagatavo neatkarīgus atzinumus par vadības un kontroles sistēmu kvalitāti, kā arī sniedz ieteikumus par to, kā uzlabot darbības procedūras un veicināt pareizu finanšu pārvaldību.

Iekšējo revidentu

3.3.   ES budžeta izlietojuma saistību uzņemšanās

ES budžeta izlietojuma saistību uzņemšanās

Pēc budžeta apstiprināšanas Budžeta ģenerāldirektorāts, izmantojot Komisijas grāmatvedības sistēmu, nodrošina līdzekļu pieejamību dažādiem Komisijas dienestiem, iestādēm un citām struktūrām atbilstoši to politiskajai atbildībai un saskaņā ar sistēmu, ko sauc par budžeta līdzekļu sadali pa darbības jomām. Piemēram, Komisija deleģē atbildību par to budžeta pozīciju pārvaldību, kas saistītas ar vidi, Vides ģenerāldirektorāta vadītājam jeb ģenerāldirektoram, kurš šajā kontekstā kļūst par attiecīgās budžeta pozīcijas deleģēto kredītrīkotāju.

Lai varētu uzņemties juridiskas saistības, iesaistot trešās personas (piemēram, parakstīt līgumu vai dotācijas nolīgumu), gada budžetā jāparedz budžeta pozīcija attiecīgās darbības veikšanai. Attiecīgajā budžeta pozīcijā jābūt arī pieejamiem pietiekamiem līdzekļiem izdevumu segšanai. Ja šie nosacījumi ir izpildīti, nepieciešamie līdzekļi ir jārezervē budžetā, uzņemoties budžeta saistības grāmatvedības sistēmā.

ES budžeta līdzekļu tērēšana nav atļauta, pirms Komisija vai cita ES struktūra un iespējamais ES naudas līdzekļu saņēmējs nav uzņēmies rakstiskas juridiskas saistības. Centralizētā tiešās pārvaldības sistēmā šādas juridiskas saistības noformē vai nu kā līgumu ar darbuzņēmēju, vai kā dotācijas nolīgumu ar saņēmēju.

Pēc apstiprināšanas budžeta saistības reģistrē budžeta grāmatvedības sistēmā, un apropriācijas atbilstoši iztērē. Tas tomēr neietekmē vispārējos kontus (jeb virsgrāmatu), jo nekādi izdevumi pagaidām nav radušies. Tas ir tāpēc, ka Eiropas Savienības grāmatvedības sistēmu veido divi atsevišķi, tomēr savstarpēji saistīti elementi:

| a) | budžeta konti, kas satur detalizētu informāciju par budžeta izpildi; |
| --- | --- |

a)

budžeta konti, kas satur detalizētu informāciju par budžeta izpildi;

| b) | vispārējie konti, kurus izmanto, lai sagatavotu bilanci un saimnieciskā rezultāta pārskatu. |
| --- | --- |

b)

vispārējie konti, kurus izmanto, lai sagatavotu bilanci un saimnieciskā rezultāta pārskatu.

3.4.   Maksājuma veikšana

Maksājuma veikšana

3.4.1.   Vispārīgi noteikumi

Vispārīgi noteikumi

Maksājumu nav iespējams veikt, ja vien budžeta saistības jau nav apstiprinājis kredītrīkotājs, kurš veic attiecīgo darbību.

Nākamā darbība pēc maksājuma apstiprināšanas grāmatvedības sistēmā ir veikt pārvedumu uz saņēmēja kontu.

Komisija veic vairāk nekā 1,7 miljonus maksājumu gadā. Komisija ir SWIFT (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication; Vispasaules Starpbanku finanšu telekomunikāciju sabiedrība) dalībniece.

SWIFT

Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication

3.4.2.   Priekšfinansējums, izmaksu pārskati un izdevumu attiecināmība

Priekšfinansējums, izmaksu pārskati un izdevumu attiecināmība

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu naudas līdzekļu avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laika posmā, kas noteikts konkrētajā priekšfinansējuma nolīgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu izmanto paredzētajam mērķim nolīgumā noteiktajā periodā vai atmaksā, – ja saņēmējam nav attiecināmo izdevumu, tam minētais priekšfinansējums jāatdod Eiropas Savienībai. Tādējādi saņemtais priekšfinansējums nav galīgie izdevumi, kamēr nav izpildīti nolīguma attiecīgie noteikumi, tāpēc to reģistrē ES bilances aktīvos, veicot sākotnējo maksājumu. Priekšfinansējuma aktīva summu (pilnīgi vai daļēji) samazina, apstiprinot attiecināmās izmaksas un atmaksātās summas.

Priekšfinansējumu novērtē atbilstoši tā atgūstamajai summai, ņemot vērā, vai saistībā ar priekšfinansējumu ir izsniegta attiecīga garantija. Paredzamo neatgūstamo priekšfinansējumu saimnieciskā rezultāta pārskatā atzīst par izdevumiem, bet bilancē – par priekšfinansējuma uzskaites vērtības samazinājumu. Parasti par izmaksāto priekšfinansējumu saņem procentus, izņemot summas, kas maksātas dalībvalstīm vai kā pirmspievienošanās atbalsts.

Kādu laiku pēc priekšfinansējuma maksājuma veikšanas attiecīgā ES struktūra saņems izmaksu pieprasījumu, kas pamato, ka saņēmējs iztērējis priekšfinansējuma summu atbilstoši līgumam. Šo izmaksu pieprasījumu nosūtīšanas biežums gadā mainās atkarībā no finansējamā pasākuma veida un līguma noteikumiem, turklāt nav noteikts, ka tie jāsaņem gada beigās.

Attiecināmības kritēriji noteikti pamatdokumentā, uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus, citos dotāciju saņēmējiem domātos informatīvos dokumentos un/vai dotāciju nolīgumu pantos. Pēc analīzes attiecināmos izdevumus reģistrē izmaksās un informē saņēmēju par neattiecināmām summām, ja tādas konstatētas. Summas kontā “Parādi, kuriem jāveic attiecināmības pārbaude” tādējādi atspoguļo saņemtos izmaksu pieprasījumus, kuru attiecināmība vēl nav pārbaudīta, un notikums, kas rada izdevumus, vēl nav noticis.

3.4.3.   Grāmatvedības uzskaite gada beigās (periodizācija)

Grāmatvedības uzskaite gada beigās (periodizācija)

Gada beigās pieejamās priekšfinansējuma summas novērtē sākotnējā(-s) summā(-s), atskaitot atmaksātās summas, dzēstās attiecināmās summas, novērtētās attiecināmās summas, kas gada beigās vēl nav dzēstas, un vērtības samazinājumus.

Gada beigās vēl nesaņemtos izmaksu pieprasījumus ņem vērā gada beigu grāmatvedības periodizācijas procedūrā. Jo īpaši jāveic novērtējums par ES līdzekļu saņēmēju attiecināmajiem izdevumiem, par kuriem ES vēl nav ziņots. Atkarībā no darbības veida un pieejamās informācijas izmanto dažādas metodes, lai pēc iespējas labāk novērtētu šīs summas. Saskaņā ar šiem periodizācijas ierakstiem novērtētās attiecināmās summas reģistrē kā uzkrātās maksas, bet aplēstās neattiecināmās summas paliek atklātas “Parādi, kuriem jāveic attiecināmības pārbaude” kontos. Šīs summas parāda īstermiņa saistībās, lai neuzrādītu nepamatoti lielus aktīvus un saistības.

3.5.   Līdzekļu atgūšana pēc kļūdu atklāšanas

Līdzekļu atgūšana pēc kļūdu atklāšanas

Finanšu regula un citi piemērojamie tiesību akti, jo īpaši lauksaimniecības un kohēzijas politikas jomā, paredz tiesības veikt izdevumu pārbaudes vēl vairākus gadus pēc to rašanās. Ja tiek atklātas kļūdas, naudas līdzekļus atgūst vai veic finansiālas korekcijas. Kļūdu atklāšana un to izlabošana ir pēdējais kontroles sistēmas darbības posms, kas ir būtisks, lai apliecinātu pareizu finanšu pārvaldību.

Attiecīgie ES dienesti pārbauda no budžeta apmaksājamo izdevumu attiecināmību, bet dalītas pārvaldības gadījumā to veic dalībvalstis, pamatojoties uz attaisnojuma dokumentiem, kā noteikts piemērojamajos tiesību aktos vai katra dotācijas nolīguma noteikumos. Lai optimizētu kontroles sistēmu izmaksu un ieguvumu attiecību, attaisnojuma dokumentu pārbaudes galīgajiem maksājumu pieprasījumiem parasti ir pamatīgākas nekā starpposma pieprasījumiem, tādējādi tajās var atklāt kļūdas starpposma maksājumos, ko labo, koriģējot galīgo maksājumu. Turklāt ES un/vai dalībvalstij ir tiesības pārbaudīt attaisnojuma dokumentu pareizību, veicot pārbaudes finansēto pasākumu īstenošanas laikā un/vai ex post pārbaudes maksājuma pieprasītāja projekta īstenošanas vietās. Piemērojamajos tiesību aktos ir paredzēta dažāda kārtība attiecībā uz Komisijas un dalībvalstu atklāto kļūdu labošanu, taču sīkāka informācija ir iekļauta 6. paskaidrojumā.

ex post

4.   GADA BEIGU PĀRSKATI

4.1.   Gada pārskati

Gada pārskati

Komisijas grāmatvedis atbild par gada pārskatu sagatavošanu un nodrošina, lai tie sniegtu skaidru un patiesu priekšstatu par ES finanšu stāvokli. Gada pārskati ietver finanšu pārskatus un pārskatus par budžeta izpildi. Tos pieņem Komisija, pēc tam tie tiek iesniegti Revīzijas palātā revīzijas veikšanai un visbeidzot nonāk Padomē un Parlamentā, kam jāpieņem lēmums par izpildes apstiprināšanu.

4.2.   Gada darbības pārskati

Gada darbības pārskati

Katram kredītrīkotājam jāsagatavo gada darbības pārskats par tā pārziņā esošajām darbībām. Šajā pārskatā kredītrīkotājs atskaitās par politikas rezultātiem un nodrošina pietiekamu pārliecību, ka viņa pārskatā minētajām darbībām piešķirtie resursi izmantoti paredzētajiem mērķiem saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un ka izveidotās kontroles procedūras pietiekami garantē pamatā esošo darījumu likumību un pareizību.

5.   REVĪZIJA UN IZPILDES APSTIPRINĀJUMS

5.1.   Revīzija

Revīzija

ES gada pārskatus un resursu pārvaldību pārrauga tās ārējais revidents – Eiropas Revīzijas palāta, kas sagatavo gada ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam. Palātas galvenais uzdevums ir veikt Eiropas Savienības gada pārskatu ārēju un neatkarīgu revīziju. Savas darbības ietvaros Revīzijas palāta sagatavo:

| 1) | gada ziņojumu par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta, sīki izklāstot savus novērojumus par gada pārskatiem un to pamatā esošajiem darījumiem; |
| --- | --- |

1)

gada ziņojumu par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta, sīki izklāstot savus novērojumus par gada pārskatiem un to pamatā esošajiem darījumiem;

| 2) | pamatojoties uz veikto revīziju un gada pārskatā ticamības deklarācijas veidā iekļautu atzinumu par i) pārskatu ticamību un ii) pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, aptverot gan no nodokļu maksātājiem iekasētos ieņēmumus, gan līdzekļu galasaņēmējiem veiktos maksājumus; |
| --- | --- |

2)

pamatojoties uz veikto revīziju un gada pārskatā ticamības deklarācijas veidā iekļautu atzinumu par i) pārskatu ticamību un ii) pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, aptverot gan no nodokļu maksātājiem iekasētos ieņēmumus, gan līdzekļu galasaņēmējiem veiktos maksājumus;

| 3) | īpašos ziņojumus, kuros izklāstīti konkrētās vadības jomās veikto revīziju konstatējumi. |
| --- | --- |

3)

īpašos ziņojumus, kuros izklāstīti konkrētās vadības jomās veikto revīziju konstatējumi.

Revīzijas palātai ir piekļuves tiesības visiem dokumentiem, kas nepieciešami revīzijas veikšanai. Palāta veic revīziju visās ES darbības jomās, līdz pat atsevišķu darījumu un maksājumu likumības un pareizības pārbaudei. Tā veic arī pašu gada pārskatu revīziju, vajadzības gadījumā pārbaudot arī atsevišķus bilances un saimnieciskā rezultāta pārskatus, kā arī finanšu pārskatu kopējo noformējumu. Tādējādi Palāta var sniegt atzinumu ne tikai par atspoguļotajiem skaitļiem, bet arī par izveidoto sistēmu un kontroles mehānismiem.

5.2.   Izpildes apstiprinājums

Izpildes apstiprinājums

Galīgais kontroles mehānisms ir konkrētā finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājums. ES izpildes apstiprinājuma lēmumu pieņemt tiesīgs ir Eiropas Parlaments. Tas nozīmē, ka pēc revīzijas veikšanas un gada pārskatu galīgās noformēšanas Padomei jāsniedz attiecīgs ieteikums, bet Parlamentam pēc tam jāpieņem lēmums, vai apstiprināt to, ka Komisija un citas EK struktūras ir izpildījušas iepriekšējā finanšu gada ES budžetu. Šā lēmuma pamatā ir Revīzijas palātas veiktā gada pārskata pārbaude un tās gada ziņojums, kurā ietilpst oficiālā ticamības deklarācija, kā arī Komisijas atbildes un Komisijai uzdotie jautājumi un papildinformācijas pieprasījumi.

Izpildes apstiprinājums atspoguļo budžeta izpildes ārējās kontroles politisko aspektu, un tas ir lēmums, ar kuru Eiropas Parlaments atbilstoši Padomes ieteikumam “atbrīvo” Komisiju no atbildības par konkrētā budžeta pārvaldību, noslēdzot attiecīgo budžetu. Šai izpildes apstiprinājuma procedūrai var būt divi iznākumi – izpildes apstiprinājuma piešķiršana vai atlikšana. Piešķirot apstiprinājumu, Parlaments var uzsvērt novērojumus, ko tas uzskata par svarīgiem, bieži vien sniedzot ieteikumus par darbībām, kas Komisijai attiecīgajos jautājumos būtu jāveic. Komisija apraksta veiktos pasākumus turpmākā ziņojumā un rīcības plānā, ko tā nosūta Parlamentam un Padomei.

I DAĻA

EIROPAS SAVIENĪBAS KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI

EIROPAS SAVIENĪBAS KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN PASKAIDROJUMI

SATURS

| A. | Bilance |
| --- | --- |

A.

| B. | Saimnieciskā rezultāta pārskats |
| --- | --- |

B.

| C. | Naudas plūsmas tabula |
| --- | --- |

C.

| D. | Pārskats par neto aktīvu pārmaiņām |
| --- | --- |

D.

| E. | Finanšu pārskatu paskaidrojumi |
| --- | --- |

E.

| 1. | Nozīmīga grāmatvedības politika |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bilances paskaidrojumi |
| --- | --- |

2.

| 3. | Saimnieciskā rezultāta pārskata paskaidrojumi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Naudas plūsmas tabulas paskaidrojumi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Lespējamie aktīvi un iespējamās saistības, kā arī citas informācijas atklāšana |
| --- | --- |

5.

| 6. | Finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana pēc pārkāpumu atklāšanas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Finanšu riska pārvaldība |
| --- | --- |

7.

| 8. | Informācijas atklāšana par saistītām pusēm |
| --- | --- |

8.

| 9. | Notikumi pēc bilances datuma |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konsolidētās iestādes |
| --- | --- |

10.

| 11. | Nekonsolidētās iestādes |
| --- | --- |

11.

A.   BILANCE

BILANCE

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojumi | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| ILGTERMIŅA AKTĪVI |
| Nemateriālie aktīvi | 2.1. | 72 | 56 |
| Pamatlīdzekļi | 2.2. | 4 859 | 4 881 |
| Ilgtermiņa ieguldījumi | 2.3. | 2 379 | 2 078 |
| Aizdevumi | 2.4. | 10 764 | 3 565 |
| Ilgtermiņa priekšfinansējums | 2.5. | 39 750 | 29 023 |
| Ilgtermiņa debitoru parādi | 2.6. | 55 | 45 |
| | | 57 879 | 39 648 |
| APGROZĀMIE LĪDZEKĻI |
| Krājumi | 2.7. | 77 | 85 |
| Īstermiņa ieguldījumi | 2.8. | 1 791 | 1 553 |
| Īstermiņa priekšfinansējums | 2.9. | 9 077 | 10 262 |
| Īstermiņa debitoru parādi | 2.10. | 8 663 | 11 920 |
| Nauda un tās ekvivalenti | 2.11. | 23 372 | 23 724 |
| | | 42 980 | 47 544 |
| Kopā aktīvi | | 100 859 | 87 192 |
| ILGTERMIŅA SAISTĪBAS |
| Pabalsti darbiniekiem | 2.12. | (37 242) | (37 556) |
| Ilgtermiņa uzkrājumi | 2.13. | (1 469) | (1 341) |
| Ilgtermiņa finanšu saistības | 2.14. | (10 559) | (3 349) |
| Pārējās ilgtermiņa saistības | 2.15. | (2 178) | (2 226) |
| | | (51 448) | (44 472) |
| ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS |
| Īstermiņa uzkrājumi | 2.16. | (213) | (348) |
| Īstermiņa finanšu saistības | 2.17. | (40) | (119) |
| Kreditoru parādi | 2.18. | (93 884) | (89 677) |
| | | (94 137) | (90 144) |
| Kopā saistības | | (145 585) | (134 616) |
| NETO AKTĪVI | | (44 726) | (47 424) |
| Rezerves | 2.19. | 3 323 | 3 115 |
| No dalībvalstīm saņemamās summas | 2.20. | | |
| Pabalsti darbiniekiem
   (1) | | (37 242) | (37 556) |
| Citas summas
   (2) | | (10 807) | (12 983) |
| NETO AKTĪVI | | (44 726) | (47 424) |

Miljonos EUR

Paskaidrojumi

31.12.2009.

31.12.2008.

ILGTERMIŅA AKTĪVI

Nemateriālie aktīvi

2.1.

2.1.

72

56

Pamatlīdzekļi

2.2.

2.2.

4 859

4 881

Ilgtermiņa ieguldījumi

2.3.

2.3.

2 379

2 078

Aizdevumi

2.4.

2.4.

10 764

3 565

Ilgtermiņa priekšfinansējums

2.5.

2.5.

39 750

29 023

Ilgtermiņa debitoru parādi

2.6.

2.6.

55

45

57 879

57 879

39 648

39 648

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

Krājumi

2.7.

2.7.

77

85

Īstermiņa ieguldījumi

2.8.

2.8.

1 791

1 553

Īstermiņa priekšfinansējums

2.9.

2.9.

9 077

10 262

Īstermiņa debitoru parādi

2.10.

2.10.

8 663

11 920

Nauda un tās ekvivalenti

2.11.

2.11.

23 372

23 724

42 980

42 980

47 544

47 544

Kopā aktīvi

Kopā aktīvi

100 859

100 859

87 192

87 192

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

Pabalsti darbiniekiem

2.12.

2.12.

(37 242)

(37 556)

Ilgtermiņa uzkrājumi

2.13.

2.13.

(1 469)

(1 341)

Ilgtermiņa finanšu saistības

2.14.

2.14.

(10 559)

(3 349)

Pārējās ilgtermiņa saistības

2.15.

2.15.

(2 178)

(2 226)

(51 448)

(51 448)

(44 472)

(44 472)

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

Īstermiņa uzkrājumi

2.16.

2.16.

(213)

(348)

Īstermiņa finanšu saistības

2.17.

2.17.

(40)

(119)

Kreditoru parādi

2.18.

2.18.

(93 884)

(89 677)

(94 137)

(94 137)

(90 144)

(90 144)

Kopā saistības

Kopā saistības

(145 585)

(145 585)

(134 616)

(134 616)

NETO AKTĪVI

(44 726)

(44 726

(47 424)

(47 424)

Rezerves

2.19.

2.19.

3 323

3 115

No dalībvalstīm saņemamās summas

2.20.

2.20.

Pabalsti darbiniekiem
   (1)

Pabalsti darbiniekiem

1

(37 242)

(37 242)

(37 556)

(37 556)

Citas summas
   (2)

Citas summas

2

(10 807)

(10 807)

(12 983)

(12 983)

NETO AKTĪVI

(44 726)

(44 726)

(47 424)

(47 424)

B.   SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS

SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojumi | 2009. g. | 2008. g. |
| PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI |
| Ieņēmumi no pašu resursiem un iemaksām | 3.1. | 110 537 | 112 713 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | 3.2. | 7 532 | 9 731 |
| | | 118 069 | 122 444 |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI |
| Administratīvie izdevumi | 3.3. | (8 133) | (7 720) |
| Pamatdarbības izdevumi | 3.4. | (104 934) | (97 214) |
| | | (113 067) | (104 934) |
| PĀRPALIKUMS NO PAMATDARBĪBAS | | 5 002 | 17 510 |
| Finanšu ieņēmumi | 3.5. | 835 | 698 |
| Finanšu izdevumi | 3.6. | (594) | (467) |
| Darbinieku pabalstu saistību izmaiņas | 2.12. | (683) | (5 009) |
| Asociēto iestāžu un kopuzņēmumu tīrā deficīta daļa | 3.7. | (103) | (46) |
| GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS | | 4 457 | 12 686 |

Miljonos EUR

Paskaidrojumi

2009. g.

2008. g.

PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

Ieņēmumi no pašu resursiem un iemaksām

3.1.

3.1.

110 537

112 713

Citi pamatdarbības ieņēmumi

3.2.

3.2.

7 532

9 731

118 069

118 069

122 444

122 444

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

Administratīvie izdevumi

3.3.

3.3.

(8 133)

(7 720)

Pamatdarbības izdevumi

3.4.

3.4.

(104 934)

(97 214)

(113 067)

(113 067)

(104 934)

(104 934)

PĀRPALIKUMS NO PAMATDARBĪBAS

5 002

5 002

17 510

17 510

Finanšu ieņēmumi

3.5.

3.5.

835

698

Finanšu izdevumi

3.6.

3.6.

(594)

(467)

Darbinieku pabalstu saistību izmaiņas

2.12.

2.12.

(683)

(5 009)

Asociēto iestāžu un kopuzņēmumu tīrā deficīta daļa

3.7.

3.7.

(103)

(46)

GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS

4 457

4 457

12 686

12 686

C.   NAUDAS PLŪSMAS TABULA

NAUDAS PLŪSMAS TABULA

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojumi | 2009. g. | 2008. g. (3) |
| Gada saimnieciskais rezultāts | | 4 457 | 12 686 |
| Pamatdarbība | 4.2. | | |
| Amortizācija | | 22 | 19 |
| Nolietojums | | 447 | 302 |
| Zaudējumi no ieguldījumu vērtības samazināšanās (to apvērse) | | (16) | 3 |
| Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums | | (7 199) | (1 759) |
| Ilgtermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | | (10 727) | (15 008) |
| Ilgtermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums | | (10) | 82 |
| Krājumu (palielinājums)/samazinājums | | 8 | 3 |
| Īstermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | | 1 185 | 10 321 |
| Īstermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums | | 3 257 | 131 |
| Ilgtermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) | | 128 | 262 |
| Ilgtermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | | 7 210 | 1 775 |
| Pārējo ilgtermiņa saistību palielinājums/(samazinājums) | | (48) | 237 |
| Īstermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) | | (135) | (21) |
| Īstermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | | (79) | (16) |
| Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) | | 4 207 | (5 703) |
| Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā nenaudas ieņēmumi | | (1 796) | (1 529) |
| Citas nenaudas līdzekļu izmaiņas | | 37 | 37 |
| Darbinieku pabalstu saistību palielinājums/(samazinājums) | | (314) | 4 076 |
| Ieguldījumu darbība | 4.3. | | |
| Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums | | (463) | (689) |
| Ilgtermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums | | (284) | (108) |
| Īstermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums | | (239) | (133) |
| NETO NAUDAS PLŪSMA | | (352) | 4 968 |
| Naudas un tās ekvivalentu neto palielinājums | | (352) | 4 968 |
| Nauda un tās ekvivalenti gada sākumā | 2.11. | 23 724 | 18 756 |
| Nauda un tās ekvivalenti gada beigās | 2.11. | 23 372 | 23 724 |

Miljonos EUR

Paskaidrojumi

2009. g.

2008. g. (3)

3

Gada saimnieciskais rezultāts

Gada saimnieciskais rezultāts

4 457

12 686

Pamatdarbība

Pamatdarbība

4.2.

4.2.

Amortizācija

22

19

Nolietojums

447

302

Zaudējumi no ieguldījumu vērtības samazināšanās (to apvērse)

(16)

3

Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums

(7 199)

(1 759)

Ilgtermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

(10 727)

(15 008)

Ilgtermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums

(10)

82

Krājumu (palielinājums)/samazinājums

8

3

Īstermiņa priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

1 185

10 321

Īstermiņa debitoru parādu (palielinājums)/samazinājums

3 257

131

Ilgtermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums)

128

262

Ilgtermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

7 210

1 775

Pārējo ilgtermiņa saistību palielinājums/(samazinājums)

(48)

237

Īstermiņa uzkrājumu palielinājums/(samazinājums)

(135)

(21)

Īstermiņa finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

(79)

(16)

Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums)

4 207

(5 703)

Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā nenaudas ieņēmumi

(1 796)

(1 529)

Citas nenaudas līdzekļu izmaiņas

37

37

Darbinieku pabalstu saistību palielinājums/(samazinājums)

Darbinieku pabalstu saistību palielinājums/(samazinājums)

(314)

4 076

Ieguldījumu darbība

Ieguldījumu darbība

4.3.

4.3.

Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums

(463)

(689)

Ilgtermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums

(284)

(108)

Īstermiņa ieguldījumu (palielinājums)/samazinājums

(239)

(133)

NETO NAUDAS PLŪSMA

NETO NAUDAS PLŪSMA

(352)

(352)

4 968

4 968

Naudas un tās ekvivalentu neto palielinājums

(352)

4 968

Nauda un tās ekvivalenti gada sākumā

2.11.

2.11.

23 724

18 756

Nauda un tās ekvivalenti gada beigās

2.11.

2.11.

23 372

23 724

D.   PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM

PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU PĀRMAIŅĀM

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Rezerves (A) | No dalībvalstīm saņemamās summas (B) | Neto aktīvi = (A) + (B) |
| Patiesās vērtības rezerve | Pārējās rezerves | Uzkrātais pārpalikums/(deficīts) | Gada saimnieciskais rezultāts |
| ATLIKUMS 2007. GADA 31. DECEMBRĪ | 7 | 2 799 | (68 888) | 7 462 | (58 620) |
| Garantiju fonda rezerves izmaiņas | | 158 | (158) | | 0 |
| Patiesās vērtības izmaiņas | 34 | | | | 34 |
| Citi | | 113 | (108) | | 5 |
| 2007. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums | | 4 | 7 458 | (7 462) | 0 |
| Dalībvalstīm kreditētais 2007. gada budžeta rezultāts | | | (1 529) | | (1 529) |
| Gada saimnieciskais rezultāts | | | | 12 686 | 12 686 |
| ATLIKUMS 2008. GADA 31. DECEMBRĪ | 41 | 3 074 | (63 225) | 12 686 | (47 424) |
| Garantiju fonda rezerves izmaiņas | | 196 | (196) | | 0 |
| Patiesās vērtības izmaiņas | 28 | | | | 28 |
| Citi | | (1) | 10 | | 9 |
| 2008. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums | | (15) | 12 701 | (12 686) | 0 |
| Dalībvalstīm kreditētais 2008. gada budžeta rezultāts | | | (1 796) | | (1 796) |
| Gada saimnieciskais rezultāts | | | | 4 457 | 4 457 |
| ATLIKUMS 2009. GADA 31. DECEMBRĪ | 69 | 3 254 | (52 506) | 4 457 | (44 726) |

Miljonos EUR

Rezerves (A)

No dalībvalstīm saņemamās summas (B)

Neto aktīvi = (A) + (B)

Patiesās vērtības rezerve

Pārējās rezerves

Uzkrātais pārpalikums/(deficīts)

Gada saimnieciskais rezultāts

ATLIKUMS 2007. GADA 31. DECEMBRĪ

ATLIKUMS 2007. GADA 31. DECEMBRĪ

7

7

2 799

2 799

(68 888)

(68 888)

7 462

7 462

(58 620)

(58 620)

Garantiju fonda rezerves izmaiņas

158

(158)

0

Patiesās vērtības izmaiņas

34

34

Citi

113

(108)

5

2007. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums

4

7 458

(7 462)

0

Dalībvalstīm kreditētais 2007. gada budžeta rezultāts

(1 529)

(1 529)

Gada saimnieciskais rezultāts

12 686

12 686

ATLIKUMS 2008. GADA 31. DECEMBRĪ

ATLIKUMS 2008. GADA 31. DECEMBRĪ

41

41

3 074

3 074

(63 225)

(63 225)

12 686

12 686

(47 424)

(47 424)

Garantiju fonda rezerves izmaiņas

196

(196)

0

Patiesās vērtības izmaiņas

28

28

Citi

(1)

10

9

2008. gada saimnieciskā rezultāta sadalījums

(15)

12 701

(12 686)

0

Dalībvalstīm kreditētais 2008. gada budžeta rezultāts

(1 796)

(1 796)

Gada saimnieciskais rezultāts

4 457

4 457

ATLIKUMS 2009. GADA 31. DECEMBRĪ

ATLIKUMS 2009. GADA 31. DECEMBRĪ

69

69

3 254

3 254

(52 506)

(52 506)

4 457

4 457

(44 726)

(44 726)

E.   FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI

FINANŠU PĀRSKATU PASKAIDROJUMI

1.   NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

1.1.   JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

Eiropas Savienības konsolidētie pārskati aptver Eiropas Savienības, Eiropas Atomenerģijas kopienas un (likvidējamās) Eiropas Ogļu un tērauda kopienas pārskatus. Šos pārskatus kārto saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (OV L 248, 16.9.2002.) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Finanšu regulai.

Eiropas Savienība ir sagatavojusi savus 2009. gada konsolidētos finanšu pārskatus saskaņā ar Finanšu regulas 133. pantu, pamatojoties uz uzkrāšanas principa grāmatvedības noteikumiem, kas ir izstrādāti atbilstīgi starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS) vai vajadzības gadījumā – atbilstīgi starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS). Šos Komisijas grāmatveža pieņemtos grāmatvedības noteikumus piemēro visās iestādēs un ES struktūrās, kas pakļautas konsolidācijai, lai ieviestu vienotu grāmatvedības, novērtēšanas un pārskatu sagatavošanas noteikumu kopumu, tādējādi saskaņojot finanšu pārskatu sagatavošanas un konsolidācijas procesu. Uzskaiti veic euro, pamatojoties uz kalendāro gadu.

1.2.   GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par iestādes finanšu stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. Attiecībā uz ES kā publisko sektoru mērķi ir konkrētāki – sniegt informāciju, kas ir noderīga lēmumu pieņemšanā, un apliecināt iestādes atbildību par tai uzticētajiem līdzekļiem. Šis dokuments sagatavots, ņemot vērā minētos mērķus. Finanšu regulas 124. pantā ir noteikti grāmatvedības principi, kas jāpiemēro, sagatavojot finanšu pārskatus:

| — | darbības nepārtrauktības princips, |
| --- | --- |

—

darbības nepārtrauktības princips,

| — | piesardzības princips, |
| --- | --- |

—

piesardzības princips,

| — | grāmatvedības metožu konsekvences princips, |
| --- | --- |

—

grāmatvedības metožu konsekvences princips,

| — | datu salīdzināmības princips, |
| --- | --- |

—

datu salīdzināmības princips,

| — | būtiskuma princips, |
| --- | --- |

—

būtiskuma princips,

| — | saldo neaprēķināšanas princips, |
| --- | --- |

—

saldo neaprēķināšanas princips,

| — | atspoguļošanas pēc būtības princips, |
| --- | --- |

—

atspoguļošanas pēc būtības princips,

| — | uzkrāšanas princips. |
| --- | --- |

—

uzkrāšanas princips.

Šo konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošana saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem un principiem prasa vadībai veikt aplēses, kuras ietekmē paziņotās naudas summas noteiktos konsolidētās bilances un konsolidētā saimnieciskā rezultāta pārskata posteņos, kā arī saistīto uzrādīto informāciju par iespējamajiem aktīviem un saistībām.

1.3.   KONSOLIDĀCIJA

KONSOLIDĀCIJA

Lisabonas līguma ietekme

Lisabonas līguma ietekme

Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā 2009. gada 1. decembrī gada pārskatu nosaukums tagad ir “Eiropas Savienības gada pārskati”. Šīs izmaiņas nav ietekmējušas konsolidācijas mērogu. Atbilstīgi ES bijušajam otrajam pīlāram izveidotās aģentūras neatbilst konsolidācijas kritērijiem, tāpat kā Eiropas Centrālā banka (ECB), lai gan Lisabonas līguma izpratnē to uzskata par Eiropas iestādi. Tādējādi uz visām šīm iestādēm tāpat kā iepriekšējos gados neattiecas konsolidācija.

Ciktāl tas attiecas uz Eiropas Savienības bijušā trešā pīlāra aģentūrām, divas no šīm aģentūrām, kuras saņem subsīdijas no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, ir konsolidētas tāpat kā iepriekšējos gados (skatīt arī 10. paskaidrojumu). Atlikusī šā pīlāra aģentūra – Eiropols – kļūs par ES iestādi, sākot ar 2010. gadu.

Konsolidācijas mērogs

Konsolidācijas mērogs

Konsolidētajos ES finanšu pārskatos ir iekļautas visas nozīmīgākās kontrolētās iestādes (iestādes un aģentūras), asociētās iestādes un kopuzņēmumi, proti, 40 kontrolētās iestādes, trīs asociētās iestādes un četri kopuzņēmumi. Pilns konsolidēto iestāžu saraksts ir sniegts 10. paskaidrojumā. Salīdzinājumā ar 2008. gadu konsolidācija ir paplašināta, iekļaujot divas izpildaģentūras, divas asociētās iestādes un vienu kopuzņēmumu, savukārt viena aģentūra 2008. gada 31. decembrī tika likvidēta. Šādu papildinājumu ietekme uz konsolidētajiem finanšu pārskatiem nav būtiska.

Kontrolētās iestādes

Kontrolētās iestādes

Lēmums iekļaut iestādi konsolidācijā ir balstīts uz kontroles koncepciju. Kontrolētās iestādes ir visas tās iestādes, kurām Eiropas Savienība ir tieši vai netieši pilnvarota noteikt finanšu un darbības politikas virzienus, lai varētu gūt labumu no šo iestāžu darbības. Šādām pilnvarām jābūt īstenojamām. Kontrolētās iestādes ir pilnīgi konsolidētas. Konsolidācija sākas pirmajā dienā, kad pastāv kontrole, un beidzas, kad šāda kontrole vairs nepastāv.

Izplatītākie kontroles rādītāji Eiropas Savienībā ir šādi – iestādes izveide ar dibināšanas līgumu vai sekundārajiem tiesību aktiem, finansējums no vispārējā budžeta, balsstiesības vadības institūcijās, Eiropas Revīzijas palātas veikta revīzija un apstiprināšana Eiropas Parlamentā. Ir skaidrs, ka ir jāizvērtē iestādes līmenis, lai izlemtu, vai pietiek ar vienu vai visiem iepriekš minētajiem kritērijiem, lai noteiktu kontroli.

Saskaņā ar šo pieeju ES iestādes (izņemot ECB) un aģentūras (izņemot bijušā otrā pīlāra aģentūras un Eiropolu) atrodas tikai un vienīgi ES kontrolē un attiecīgi uz tām attiecas konsolidācija. Turklāt likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (EOTK) arī tiek uzskatīta par kontrolētu iestādi.

Ir izslēgti visi savstarpējie darījumi un bilances starp ES kontrolētajām iestādēm, savukārt nerealizētā peļņa un zaudējumi saistībā ar savstarpējiem darījumiem nav būtiski un tāpēc nav izslēgti.

Asociētās iestādes

Asociētās iestādes

Asociētās iestādes ir tās iestādes, kuras Eiropas Savienība tieši vai netieši būtiski ietekmē, bet nekontrolē finanšu un darbības politikas lēmumus. Pieņem, ka pastāv būtiska ietekme, ja Eiropas Komisijai tieši vai netieši ir 20 % vai vairāk balsstiesību.

Ieguldījumi asociētajās iestādēs tiek uzskaitīti, izmantojot pašu kapitāla metodi, un sākotnēji tiek atzīti izmaksās. Eiropas Savienības daļa tās asociēto iestāžu darbības rezultātos ir atzīta ES saimnieciskā rezultāta pārskatā un tās rezervju izmaiņu daļa ir atzīta ES rezervēs. Asociētās iestādes bilances vērtību ES pārskatos bilances datumā iegūst, pieskaitot sākotnējām izmaksām visas izmaiņas (turpmākās iemaksas, rezultātu daļu un rezervju izmaiņas, vērtības samazinājumus un dividendes). No asociētās iestādes saņemtā peļņa samazina aktīva uzskaites vērtību. Nerealizētā peļņa un zaudējumi no Eiropas Savienības un tās asociēto iestāžu savstarpējiem darījumiem nav būtiski, un tāpēc tie nav izslēgti.

Asociēto iestāžu grāmatvedības politika, ko piemēro līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, var atšķirties no Eiropas Savienības pieņemtās politikas. Ja Eiropas Savienībai pieder 20 % vai vairāk riska kapitāla fondā, ES to necenšas būtiski ietekmēt. Tāpēc šādus fondus uzskata par pārdošanai pieejamiem finanšu instrumentiem, un pašu kapitāla metodi nepiemēro.

Kopuzņēmumi

Kopuzņēmumi

Kopuzņēmums ir līgumiska vienošanās, saskaņā ar kuru Eiropas Savienība un viena vai vairākas personas (“uzņēmēji”) apņemas veikt saimniecisku darbību, kas pakļauta kopīgai kontrolei. Kopīga kontrole ir darbības, kas ietver kalpošanas potenciālu, kontroles tieša vai netieša ar līgumu noteikta savstarpēja dalīšana.

Līdzdalību kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, un sākotnēji to atzīst izmaksās. Eiropas Savienības daļa tās kopīgi kontrolēto iestāžu darbības rezultātos ir atzīta ES saimnieciskā rezultāta pārskatā, un tās rezervju izmaiņu daļa ir atzīta ES rezervēs. Kopuzņēmuma bilances vērtību ES pārskatos bilances datumā iegūst, pieskaitot sākotnējām izmaksām visas izmaiņas (turpmākās iemaksas, rezultātu daļu un rezervju izmaiņas, vērtības samazinājumus un dividendes).

Nerealizētā peļņa un zaudējumi no Eiropas Savienības un kopīgi kontrolēto iestāžu savstarpējiem darījumiem nav būtiski, un tāpēc tie nav izslēgti. Kopuzņēmumu grāmatvedības politika, ko piemēro līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, var atšķirties no Eiropas Savienības pieņemtās politikas.

Nekonsolidētās iestādes, kuru naudas līdzekļus pārvalda Komisija

Nekonsolidētās iestādes, kuru naudas līdzekļus pārvalda Komisija

Eiropas Savienības darbinieku veselības apdrošināšanas shēmas, Eiropas Attīstības fonda un Dalībnieku garantiju fonda naudas līdzekļus pārvalda Komisija to vārdā, taču, tā kā šīs iestādes neatrodas Eiropas Savienības kontrolē, tās nav konsolidētas tās pārskatos (saistībā ar attiecīgajām naudas summām skatīt 11. paskaidrojumu).

1.4.   SAGATAVOŠANAS PAMATS

SAGATAVOŠANAS PAMATS

1.4.1.   
  Valūta un konvertācijas pamats

Valūta un konvertācijas pamats

Darbības un pārskata valūta

Darbības un pārskata valūta

Finanšu pārskatus sagatavo miljonos euro, kas ir Eiropas Savienības darbības un pārskata valūta.

Darījumi un atlikumi

Darījumi un atlikumi

Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro atbilstoši valūtas kursam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā. Peļņu un zaudējumus no ārvalstu valūtas darījumu norēķiniem un no ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību pārrēķināšanas atbilstoši valūtas kursam gada beigās norāda saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Turpmāk norādītajām pozīcijām piemēro dažādas pārrēķina metodes:

| — | pamatlīdzekļi un nemateriālie aktīvi, kas saglabā savu vērtību euro, – pēc to iegādes datumā spēkā esošā kursa, un |
| --- | --- |

—

pamatlīdzekļi un nemateriālie aktīvi, kas saglabā savu vērtību euro, – pēc to iegādes datumā spēkā esošā kursa, un

| — | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda izmaksātais priekšfinansējums, ko pārrēķina pēc valūtas kursa, kas ir spēkā 10. datumā vienu mēnesi pēc priekšfinansējuma piešķiršanas. |
| --- | --- |

—

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda izmaksātais priekšfinansējums, ko pārrēķina pēc valūtas kursa, kas ir spēkā 10. datumā vienu mēnesi pēc priekšfinansējuma piešķiršanas.

Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību gada beigu atlikumus pārrēķina euro pēc 31. decembra kursa.

EURO kurss

EURO kurss

| Valūta | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 26,4730 | 26,8750 |
| DKK | 7,4418 | 7,4506 |
| EEK | 15,6466 | 15,6466 |
| GBP | 0,8881 | 0,9525 |
| HUF | 270,4200 | 266,7000 |
| LVL | 0,7093 | 0,7083 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,1045 | 4,1535 |
| RON | 4,2363 | 4,0225 |
| SEK | 10,2520 | 10,8700 |
| CHF | 1,4836 | 1,4850 |
| JPY | 133,1600 | 126,1400 |
| USD | 1,4406 | 1,3917 |

Valūta

31.12.2009.

31.12.2008.

BGN

1,9558

1,9558

CZK

26,4730

26,8750

DKK

7,4418

7,4506

EEK

15,6466

15,6466

GBP

0,8881

0,9525

HUF

270,4200

266,7000

LVL

0,7093

0,7083

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,1045

4,1535

RON

4,2363

4,0225

SEK

10,2520

10,8700

CHF

1,4836

1,4850

JPY

133,1600

126,1400

USD

1,4406

1,3917

Ārvalstu valūtā izteiktu un pārdošanai pieejamu monetāro vērtspapīru patiesās vērtības izmaiņas, kas saistītas ar valūtas pārrēķina starpību, norāda saimnieciskā rezultāta pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu aktīviem un saistībām, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, norāda saimnieciskā rezultāta pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu aktīviem, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai, ietver patiesās vērtības rezervē.

1.4.2.   
  Aplēšu izmantošana

Aplēšu izmantošana

Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ir ietvertas summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskās aplēses ietver arī aplēses par darbinieku pabalstu saistībām, uzkrājumiem, finanšu risku attiecībā uz krājumiem un debitoru parādiem, uzkrātajiem ienākumiem un izdevumiem, iespējamiem aktīviem un saistībām, kā arī nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu vērtības samazinājumu. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Pārmaiņas aplēsēs atspoguļo periodā, kad tās kļūst zināmas.

1.5.   BILANCE

BILANCE

1.5.1.   
  Nemateriālie aktīvi

Nemateriālie aktīvi

Iegādātās datorprogrammu licences norāda atbilstoši sākotnējām izmaksām, no kurām atskaitīta uzkrātā amortizācija un vērtības samazinājuma zaudējumi. Aktīvu amortizāciju rēķina, izmantojot lineāro metodi, tiem noteiktajā lietderīgās lietošanas laikā, kas ir četri gadi. Pašu radītus nemateriālos aktīvus pašlaik norāda saimnieciskā rezultāta pārskata izdevumos. Ar datorprogrammu izstrādi vai uzturēšanu saistītās izmaksas, kā arī zinātniskās pētniecības un izstrādes izmaksas atzīst par izdevumiem to rašanās brīdī.

1.5.2.   
  Pamatlīdzekļi

Pamatlīdzekļi

Visus pamatlīdzekļus uzrāda to sākotnējās izmaksās, no kurām atskaitīts uzkrātais nolietojums un vērtības samazinājuma zaudējumi. Sākotnējās izmaksas ietver izdevumus, kas ir tieši attiecināmi uz aktīva iegādi vai radīšanu.

Turpmākās izmaksas ietver aktīva uzskaites vērtībā vai pēc vajadzības atzīst par atsevišķiem aktīviem tikai tad, ja ir ticams, ka Eiropas Savienība saņems ar pamatlīdzekli saistītos nākotnes saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu un pamatlīdzekļa izmaksas var ticami novērtēt. Remontdarbu un uzturēšanas izmaksas atspoguļo saimnieciskā rezultāta pārskatā finanšu periodā, kurā minētās izmaksas radušās. Tā kā Eiropas Savienība neņem aizņēmumus pamatlīdzekļu iegādes finansēšanai, nav ar šādām iegādēm saistītu aizņemšanās izmaksu.

Zeme un mākslas darbi netiek amortizēti, jo to lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots. Nepabeigtie pamatlīdzekļi netiek amortizēti, jo šie aktīvi vēl nav pieejami lietošanai. Lai noteiktu citu aktīvu atlikušo vērtību to lietderīgās lietošanas laikā, nolietojumu aprēķina, izmantojot lineāro metodi, šādi.

Nolietojuma likmes

Nolietojuma likmes

| Aktīvu veids | Lineārā nolietojuma likme |
| --- | --- |
| Ēkas | 4 % |
| Pamatlīdzekļi | no 10 % līdz 25 % |
| Mēbeles | no 10 % līdz 25 % |
| Aprīkojums | no 10 % līdz 33 % |
| Transportlīdzekļi | 25 % |
| Datortehnika | 25 % |
| Pārējie pamatlīdzekļi | no 10 % līdz 33 % |

Aktīvu veids

Lineārā nolietojuma likme

Ēkas

4 %

Pamatlīdzekļi

no 10 % līdz 25 %

Mēbeles

no 10 % līdz 25 %

Aprīkojums

no 10 % līdz 33 %

Transportlīdzekļi

25 %

Datortehnika

25 %

Pārējie pamatlīdzekļi

no 10 % līdz 33 %

Pamatlīdzekļu atsavināšanas peļņu un zaudējumus nosaka, salīdzinot ieņēmumus, no kuriem atskaitīti pārdošanas izdevumi, ar atsavinātā pamatlīdzekļa uzskaites vērtību. Attiecīgo summu iekļauj saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Noma

Noma

Pamatlīdzekļu nomu, kad Eiropas Savienība būtībā uzņemas visus riskus un iegūst ar īpašumtiesībām saistītos ieguvumus, klasificē kā finanšu nomu. Sākumā finanšu nomu kapitalizē mazākajā no vērtībām – nomātā aktīva patiesajā vērtībā vai minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtībā. Katru nomas maksājumu sadala starp saistībām un finanšu procentiem, lai panāktu nemainīgas procentu likmes piemērošanu finanšu atlikumam. Nomas saistības, atskaitot finanšu procentus, ietver pārējās saistībās (ilgtermiņa un īstermiņa). Finanšu izmaksu procentu maksājuma daļu atspoguļo saimnieciskā rezultāta pārskata izdevumos nomas periodā tā, lai saistību atlikumam katrā periodā būtu nemainīga periodiska procentu likme. Saskaņā ar finanšu nomu turētajiem aktīviem nolietojumu aprēķina īsākajā no periodiem – aktīva lietderīgās lietošanas laikā vai nomas termiņā.

Nomu, kurā iznomātājs saglabā būtisku daļu riska un atlīdzības saistībā ar īpašumtiesībām, klasificē kā operatīvo nomu. Maksājumus, kas veikti saistībā ar operatīvo nomu, nomas periodā atspoguļo saimnieciskā rezultāta pārskata izdevumos, izmantojot lineāro nolietojuma metodi.

1.5.3.   
  Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Aktīviem, kuru lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots, amortizāciju neveic, bet katru gadu novērtē vērtības samazinājumu. Amortizējamiem aktīviem vērtības samazinājumu novērtē, kad vien notikumi vai apstākļu maiņa liecina, ka aktīva uzskaites vērtība, iespējams, nav atgūstama. Vērtības samazinājuma zaudējumus atzīst summā, par kādu aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā atgūstamo summu. Atgūstamā summa ir lielākā no summām – aktīva patiesā vērtība, no kuras atskaitītas pārdošanas izmaksas, vai tā lietošanas vērtība.

Nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu atlikušo vērtību un lietderīgās lietošanas laiku pārskata un vajadzības gadījumā koriģē vismaz reizi gadā. Aktīva uzskaites vērtību nekavējoties noraksta līdz tā atgūstamajai summai, ja aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā novērtēto atgūstamo summu. Ja iepriekšējos gados atzītie vērtības samazinājuma iemesli vairs neattiecas, attiecīgi veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi.

1.5.4.   
  Ieguldījumi

Ieguldījumi

Līdzdalība asociētajās iestādēs un kopuzņēmumos

Līdzdalība asociētajās iestādēs un kopuzņēmumos

Līdzdalību asociētajās iestādēs un kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. Pašu kapitāla izmaksas koriģē, lai atspoguļotu asociēto iestāžu un kopuzņēmumu neto aktīvu palielinājuma vai samazinājuma daļu, kas attiecas uz Eiropas Savienību pēc sākotnējās atzīšanas, ja pastāv vērtības samazinājuma pazīmes, un noraksta mazākajā atgūstamajā summā, ja nepieciešams. Atgūstamo summu nosaka, kā aprakstīts 1.5.3. punktā. Ja vēlāk vairs neattiecas vērtības samazinājuma iemesls, veic vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi uzskaites vērtībā, kāda būtu noteikta, ja nebūtu atzīti nekādi vērtības samazinājuma zaudējumi.

Ieguldījumi riska kapitāla fondos

Ieguldījumi riska kapitāla fondos

Klasifikācija un novērtēšana

Klasifikācija un novērtēšana

Ieguldījumus riska kapitāla fondos klasificē kā pārdošanai pieejamus aktīvus (skatīt 1.5.5.) un attiecīgi uzskaita patiesajā vērtībā ar peļņu un zaudējumiem, kas rodas no patiesās vērtības izmaiņām (tostarp valūtas pārrēķina starpību), kas atzītas patiesās vērtības rezervē.

Patiesās vērtības apsvērumi

Patiesās vērtības apsvērumi

Tā kā ieguldījumiem riska kapitāla fondos nav noteiktas tirgus cenas aktīvā tirgū, tos novērtē, izskatot katru gadījumu atsevišķi, atbilstoši mazākajai no vērtībām – izmaksām vai attiecināmajai neto aktīvu vērtībai (“NAV”) saskaņā ar fonda vadītāja sniegto informāciju līdz bilances datumam, tādējādi izslēdzot jebkuru attiecināmu nerealizēto peļņu, kāda varētu būt konkrētajam ieguldījumu portfelim. Ieguldījumus riska kapitāla fondos arī agrīnā posmā novērtē, ievērojot tādus pašus principus, izņemot tādus nerealizētos zaudējumus, kas radušies tikai administratīvo izdevumu dēļ, kuros šādi nerealizētie zaudējumi nav ņemti vērā.

Nerealizēto peļņu, kas rodas patiesās vērtības noteikšanas rezultātā, atzīst rezervēs, bet nerealizētos zaudējumus novērtē, lai noteiktu, vai tos atzīt par vērtības samazinājuma zaudējumiem saimnieciskā rezultāta pārskatā, vai par izmaiņām patiesās vērtības rezervē. Patiesā vērtībā novērtēto attiecināmo NAV nosaka, piemērojot Eiropas Savienības īpašumtiesību procentuālo daļu fondā neto aktīvu vērtībai, kas norādīta jaunākajā pārskatā, vai, ciktāl iespējams, precīzu daļas vērtību tajā pašā datumā, kurā attiecīgā fonda vadītājs ir iesniedzis pārskatu.

1.5.5.   
  Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Klasifikācija

Klasifikācija

Eiropas Savienība savus finanšu aktīvus iedala šādās kategorijās – finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, aizdevumi un debitoru parādi, līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi un pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi. Finanšu instrumentus klasificē sākotnējās atzīšanas brīdī un pārvērtē katrā bilances datumā.

i)   Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā

Finanšu aktīvu iekļauj šajā kategorijā, ja tas iegūts galvenokārt ar mērķi pārdot to īsā laikā vai to noteikusi Eiropas Savienība. Šajā kategorijā iekļauj arī atvasinātos instrumentus. Šīs kategorijas aktīvus klasificē kā apgrozāmos līdzekļus, ja tos paredzēts realizēt 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.

ii)   Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem, kuri netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad ES nodrošina naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram bez nodoma attiecīgo debitoru parādu pārdot. Tos ietver ilgtermiņa aktīvos, izņemot, ja to termiņš ir 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma.

iii)   Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi ir tādi neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem un noteiktu termiņu, ko Eiropas Savienība noteikti vēlas un var turēt līdz termiņa beigām. Šā finanšu gada laikā Eiropas Savienībai nebija neviena ieguldījuma, kas attiektos uz šo kategoriju.

iv)   Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi ir neatvasināti finanšu aktīvi, kas noteikti šajā kategorijā vai nav iekļauti nevienā citā kategorijā. Tos klasificē kā apgrozāmos līdzekļus vai ilgtermiņa aktīvus atkarībā no laika perioda, kurā ES plāno atbrīvoties no tiem. Ieguldījumus nekonsolidētajās iestādēs un citus kapitāla ieguldījumus (piemēram, riska kapitāla darījumus), kurus neuzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, arī klasificē kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus.

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Patiesajā vērtībā novērtētu finanšu aktīvu ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, kā arī līdz termiņa beigām turētu un pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu iegādi vai pārdošanu atzīst darījuma datumā (datums, kurā Eiropas Savienība uzņemas saistības pirkt vai pārdot aktīvu). Aizdevumus atzīst, kad nauda ir izmaksāta aizņēmējiem. Finanšu instrumentus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, kurai pieskaitītas darījuma izmaksas visiem finanšu aktīviem, kas nav uzskaitīti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā. Finanšu aktīvus, ko uzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, un darījuma izmaksas ietver saimnieciskā rezultāta pārskata izdevumos.

Finanšu aktīva patiesā vērtība sākotnējās atzīšanas brīdī parasti ir darījuma cena (t. i., saņemtās atlīdzības patiesā vērtība). Tomēr, ja piešķir bezprocentu ilgtermiņa aizdevumu vai ilgtermiņa aizdevumu ar procentu likmi, kas zemāka par tirgus likmi, tā patieso vērtību var novērtēt kā visu nākotnē saņemamo naudas ieņēmumu pašreizējo vērtību, kas diskontēta, piemērojot līdzīga instrumenta ar līdzīgu kredītvērtējumu dominējošo tirgus procentu likmi.

Aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, kompensējošām (back-to-back) darbībām, atšķirības starp aizdevuma un aizņēmuma nosacījumiem un summām nav būtiskas un uz tiem neattiecas alternatīvās izmaksas, jo ES nav atļauts ieguldīt naudu kapitāla tirgos. Šo iemeslu dēļ šos aizdevumus novērtē to nominālajā summā. Darījuma izmaksas, kuras radušās ES un pēc tam nodotas aizdevuma saņēmējam, tieši atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā.

back-to-back

Finanšu instrumentu atzīšanu pārtrauc, ja tiesības saņemt naudas plūsmas no ieguldījumiem ir beigušās vai nodotas citam un Eiropas Savienība pamatā nodevusi visus riskus un ieguvumus, kas izriet no īpašumtiesībām.

Turpmākais novērtējums

Turpmākais novērtējums

Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus, ko rada “finanšu instrumentu, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā” kategorijas patiesās vērtības izmaiņas, ietver saimnieciskā rezultāta pārskatā periodā, kurā tie rodas.

Aizdevumus un debitoru parādus, kā arī līdz termiņa beigām turētus ieguldījumus uzskaita amortizētajās izmaksās, piemērojot efektīvo procentu metodi. Aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, gan aizdevumiem, gan aizņēmumiem piemēro vienu un to pašu efektīvo procentu likmi, jo šiem aizdevumiem ir kompensējošu darbību iezīmes, un atšķirības starp aizdevuma un aizņēmuma nosacījumiem un summām nav būtiskas. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus no pārdošanai pieejamu aktīvu patiesās vērtības izmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē. Ja pārdošanai pieejamus aktīvus pārdod vai tie zaudē vērtību, iepriekš patiesās vērtības rezervē atzītās patiesās vērtības uzkrātās korekcijas atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kas aprēķināti, izmantojot efektīvo procentu metodi, atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Dividendes par pārdošanai pieejamiem kapitāla instrumentiem atzīst, kad stājas spēkā ES tiesības saņemt maksājumu.

Aktīvos tirgos kotētu ieguldījumu patiesās vērtības pamatā ir pašreizējās pirkšanas cenas. Ja finanšu aktīva tirgus ir neaktīvs (un attiecībā uz biržas sarakstā neiekļautiem vērtspapīriem), Eiropas Savienība nosaka patieso vērtību, izmantojot novērtēšanas metodes. Var izmantot nesenus nesaistītu pušu darījumus, atsauces uz citiem būtībā līdzīgiem instrumentiem, diskontēto naudas plūsmu analīzes, iespēju līgumu cenu noteikšanas modeļus un citas novērtēšanas metodes, kuras plaši izmanto tirgus dalībnieki.

Ja ieguldījumu kapitāla instrumentos, kuriem aktīvā tirgū nav noteiktas tirgus cenas, patieso vērtību nevar ticami noteikt, minētos ieguldījumus novērtē izmaksās, no kurām atskaitīti vērtības samazinājuma zaudējumi.

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

Eiropas Savienība katrā bilances datumā novērtē, vai ir objektīvi pierādījumi tam, ka finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies. Finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies un zaudējumi no vērtības samazināšanās ir radušies tikai tad, ja ir objektīvi pierādījumi vērtības samazinājumam viena vai vairāku notikumu rezultātā, kas notikuši pēc konkrētā aktīva sākotnējās atzīšanas, un ar zaudējumiem saistītais notikums (vai notikumi) ietekmē finanšu aktīva aplēstās nākotnes naudas plūsmas, un šo ietekmi var ticami novērtēt.

i)   Aktīvi, kurus uzskaita amortizētās izmaksās

Aktīvi, kurus uzskaita amortizētās izmaksās

Ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka radušies zaudējumi no vērtības samazināšanās aizdevumiem un debitoru parādiem vai līdz termiņa beigām turētiem ieguldījumiem, kas uzskaitīti amortizētās izmaksās, zaudējumu apjomu nosaka kā starpību starp aktīva uzskaites vērtību un plānotās nākotnes naudas plūsmas pašreizējo vērtību (izņemot kredītu zaudējumus nākotnē, kuri vēl nav radušies), to diskontējot atbilstoši finanšu aktīva sākotnējai efektīvajai procentu likmei. Aktīva uzskaites vērtību samazina, un zaudējumu summu atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Ja aizdevumam vai līdz termiņa beigām turētam ieguldījumam ir mainīga procentu likme, diskonta likme vērtības samazinājuma zaudējumu novērtēšanai ir pašreizējā efektīvā procentu likme, kas noteikta līgumā. Ar ķīlu nodrošināta finanšu aktīva plānotās nākotnes naudas plūsmas pašreizējās vērtības aprēķins atspoguļo naudas plūsmas, ko var radīt ienākumi no nodrošinājuma pārdošanas, no kuriem atskaitītas nodrošinājuma iegūšanas un pārdošanas izmaksas, neatkarīgi no tā, vai pārdošana ir ticama, vai ne. Ja kādā no nākamiem periodiem vērtības samazinājuma zaudējumu summa samazinās un šis samazinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas notiek pēc vērtības samazinājuma atzīšanas, tad iepriekš atzīto vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi veic, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu.

ii)   Aktīvi, kurus uzskaita patiesajā vērtībā

Aktīvi, kurus uzskaita patiesajā vērtībā

Pārdošanai pieejamu kapitāla ieguldījumu gadījumā nosakot, vai vērtspapīru vērtība ir samazinājusies, vērtē, vai to patiesā vērtība ir būtiski vai pastāvīgi (ilgstoši) samazinājusies, kļūstot mazāka par tā izmaksām. Ja ir šādi pierādījumi attiecībā uz pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, uzkrātos zaudējumus, kas aprēķināti kā starpība starp iegādes izmaksām un pašreizējo patieso vērtību, no kuras atskaitīti finanšu aktīva vērtības samazinājuma zaudējumi, kas jau iepriekš atzīti saimnieciskā rezultāta pārskatā, izņem no rezervēm un atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Saimnieciskā rezultāta pārskatā atzīto kapitāla instrumentu vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi neveic, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu. Ja kādā no nākamajiem periodiem palielinās pārdošanai pieejama parāda instrumenta patiesā vērtība un šis palielinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas notiek pēc vērtības samazinājuma zaudējumu atzīšanas, vērtības samazinājuma zaudējumu apvērsi veic, izmantojot saimnieciskā rezultāta pārskatu.

1.5.6.   
  Krājumi

Krājumi

Krājumus uzskaita mazākajā no divām vērtībām – izmaksās vai neto pārdošanas vērtībā. Izmaksas nosaka, izmantojot “pirmais iekšā – pirmais ārā”(FIFO) metodi. Gatavo preču un nepabeigto ražojumu izmaksas ietver izejmateriālu, tiešās darbaspēka izmaksas, citas tieši attiecināmās izmaksas un saistītās netiešās ražošanas izmaksas (pamatojoties uz parasto darbības jaudu). Neto pārdošanas vērtību aprēķina, no parastā uzņēmējdarbības gaitā paredzētās pārdošanas cenas atskaitot pabeigšanas izmaksas un pārdošanas izdevumus. Ja krājumus tur sadalei bez maksas vai par nominālu maksu, tos novērtē mazākajā no divām vērtībām – izmaksās vai pašreizējās aizstāšanas izmaksās. Pašreizējās aizstāšanas izmaksas ir izmaksas, kas Eiropas Savienībai rastos, iegādājoties šādu aktīvu pārskata datumā.

(FIFO)

1.5.7.   
  Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu naudas līdzekļu avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laika posmā, kas noteikts konkrētajā priekšfinansējuma nolīgumā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu atmaksā vai izmanto paredzētajam mērķim nolīgumā noteiktajā periodā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmie izdevumi, viņam minētais priekšfinansējums jāatdod Eiropas Savienībai. Priekšfinansējuma summu samazina (pilnīgi vai daļēji), apstiprinot attiecināmās izmaksas un atdotās summas, un šo summu atzīst par izdevumiem.

Gada beigās nenokārtotās priekšfinansējuma summas novērtē samaksātajā(-s) sākotnējā(-s) summā(-s), atskaitot atmaksātās summas, izdevumos iekļautās attiecināmās summas, aplēstās attiecināmās summas, kas gada beigās vēl nav dzēstas, un vērtības samazinājumus.

Procentus par priekšfinansējumu atzīst, kad tie nopelnīti saskaņā ar attiecīgā nolīguma noteikumiem. Gada beigās, pamatojoties uz ticamāko informāciju, aprēķina uzkrātos procentu ieņēmumus, ko ietver bilancē.

1.5.8.   
  Debitoru parādi

Debitoru parādi

Debitoru parādus uzskaita sākotnējā summā, atskaitot norakstīto vērtības samazinājumu. Debitoru parādu vērtības samazinājumu noraksta, ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka Eiropas Savienība nevarēs saņemt visu pienākošos summu atbilstoši sākotnējiem noteikumiem par debitoru parādiem. Norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu, kas ir plānotās nākotnes naudas plūsmas pašreizējā vērtība, kas diskontēta, izmantojot līdzīgiem aizņēmējiem piemērotas tirgus procentu likmes. Norakstīto summu atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Atzīst arī vispārēju norakstīšanu neizpildītajiem iekasēšanas rīkojumiem, kuriem vēl nav piemērota konkrēta norakstīšana. Skatīt turpmāk 1.5.14. paskaidrojumu par gada beigās uzkrātiem ienākumiem.

1.5.9.   
  Nauda un tās ekvivalenti

Nauda un tās ekvivalenti

Nauda un tās ekvivalenti ir finanšu instrumenti, un tos definē kā apgrozāmos līdzekļus. Šeit ietilpst nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankā, citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti un ar sākotnējo termiņu, kas nepārsniedz trīs mēnešus, un bankas konta pārtēriņš.

1.5.10.   
  Pabalsti darbiniekiem

Pabalsti darbiniekiem

Pensiju saistības

Pensiju saistības

Eiropas Savienība pārvalda noteiktu pabalstu pensiju plānus. Lai gan vienu trešdaļu šo pabalstu paredzēto izmaksu veido darbinieku iemaksas no algas, pensiju saistības nav fondētas. Bilancē atzītās saistības attiecībā uz noteiktu pabalstu pensiju plāniem ir noteiktā pabalsta pienākuma pašreizējā vērtība bilances datumā. Noteikto pabalsta pienākumu aprēķina aktuāri, izmantojot plānotās vienības kredītmetodi. Noteikta pabalsta pienākuma pašreizējo vērtību nosaka, diskontējot plānotās nākotnes naudas aizplūdes, izmantojot procentu likmes pensiju izmaksāšanas valūtā izteiktām valsts obligācijām, kuru termiņš aptuveni atbilst pensiju saistību termiņiem.

Aktuāro peļņu un zaudējumus, kas rodas no pieredzes korekcijām un aktuāro pieņēmumu izmaiņām, nekavējoties atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā. Iepriekšējās darba izmaksas nekavējoties atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, ja vien izmaiņas pensiju plānā nav atkarīgas no nosacījuma, ka darbiniekiem ir jāpaliek dienestā noteiktu laika periodu (tiesību piešķiršanas periods). Šādā gadījumā iepriekšējās darba izmaksas tiesību piešķiršanas periodā amortizē, izmantojot lineāro metodi.

Pēcnodarbinātības slimības pabalsti

Pēcnodarbinātības slimības pabalsti

Eiropas Savienība nodrošina veselības pabalstus saviem darbiniekiem, apmaksājot ārstniecības izdevumus. Ikdienas pārvaldei izveidots atsevišķs fonds (RCAM). Šo sistēmu izmanto esošie darbinieki, pensionāri, atraitņi un to apgādājamās personas. Pabalstus, ko piešķir “nestrādājošiem” (pensionāriem, bāreņiem u. c.), klasificē kā “Pēcnodarbinātības pabalstus darbiniekiem”. Ņemot vērā šo pabalstu būtību, ir nepieciešams aktuāra aprēķins. Saistības bilancē nosaka līdzīgi kā pienākumus attiecībā uz pensijām (skatīt iepriekš).

RCAM

1.5.11.   
  Uzkrājumi

Uzkrājumi

Uzkrājumus atzīst, ja Eiropas Savienībai pagātnes notikumu rezultātā ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums pret trešām personām, un ir ļoti iespējams, ka minētā pienākuma izpildei būs nepieciešams iztērēt līdzekļus, un šo summu var ticami novērtēt. Nākotnes zaudējumiem no pamatdarbības uzkrājumus neatzīst. Uzkrājumu summa ir labākais novērtējums par prognozējamiem izdevumiem, kas būs vajadzīgi, lai pārskata datumā izpildītu pašreizēju pienākumu. Ja uzkrājumus veido lielam skaitam posteņu, pienākumu novērtē, izvērtējot visus iespējamos iznākumus saistībā ar to iespējamību (“paredzamās vērtības” metode).

1.5.12.   
  Finanšu saistības

Finanšu saistības

Finanšu saistības klasificē kā finanšu saistības patiesajā vērtībā peļņas vai zaudējumu pārskatā vai kā finanšu saistības amortizētajās izmaksās (aizņēmumus). Aizņēmumus veido aizņēmumi no kredītiestādēm un parādi, ko apliecina attiecīga apliecība. Aizņēmumus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, no izsniegšanas ieņēmumiem (saņemtās atlīdzības patiesā vērtība) atskaitot radušās darījuma izmaksas. Turpmāk tos atzīst amortizētās izmaksās, izmantojot efektīvo procentu metodi. Jebkuru starpību starp ieņēmumiem, no kuriem atskaitītas darījuma izmaksas, un dzēšanas vērtību atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā aizņēmumu periodā, izmantojot efektīvo procentu metodi.

Finanšu saistības uzskata par ilgtermiņa saistībām, izņemot termiņiem, kas nepārsniedz 12 mēnešus pēc bilances datuma. Ņemot vērā būtiskuma apsvērumus, aizdevumiem, kas piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, efektīvo procentu metodi nepiemēro aizdevumiem un aizņēmumiem. Darījuma izmaksas, kas radušās Eiropas Savienībai un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā.

Finanšu saistības, kas patiesajā vērtībā iekļautas peļņas vai zaudējumu aprēķinā, ietver atvasinātos instrumentus, ja to patiesā vērtība ir negatīva. Tos uzskaita tāpat kā finanšu aktīvus patiesajā vērtībā peļņas vai zaudējumu aprēķinā; skatīt 1.5.5. paskaidrojumu.

1.5.13.   
  Kreditoru parādi

Kreditoru parādi

Liela daļa ES kreditoru parādu nav saistīta ar preču vai pakalpojumu iegādi, bet tie ir nesamaksātie dotāciju vai cita veida ES finansējuma saņēmēju iesniegtie izmaksu pieprasījumi. Tos reģistrē kā kreditoru parādus pieprasītās summas apjomā pēc izmaksu pieprasījuma saņemšanas un pēc pārbaudes, kurā attiecīgie finanšu aģenti apstiprina izmaksu attiecināmību. Šajā posmā parādus novērtē atbilstoši apstiprinātajai attiecināmajai summai.

Kreditoru parādus, ko rada preču un pakalpojumu iegāde, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu, un attiecīgos izdevumus iegrāmato, kad preces vai pakalpojumi saņemti un Eiropas Savienība to ir apstiprinājusi.

1.5.14.   
  Uzkrātie un nākamo periodu ienākumi un izdevumi

Uzkrātie un nākamo periodu ienākumi un izdevumi

Saskaņā ar Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumiem darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Pārskata perioda beigās uzkrātos izdevumus atzīst, pamatojoties uz novērtēto summu, kas attiecīgajā periodā jāpārceļ uz nākamo periodu. Uzkrāto izdevumu aprēķinu veic saskaņā ar Komisijas izdotām detalizētām darbības un prakses pamatnostādnēm, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka finanšu pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu.

Arī ieņēmumus uzskaita periodā, ar kuru tie saistīti. Ja gada beigās ES ir sniegusi pakalpojumu vai piegādājusi preces, bet rēķins vēl nav izsniegts, vai arī ja pastāv līgumiska vienošanās (t. i., atsaucoties uz kādu līgumu), uzkrātos ienākumus atzīst finanšu pārskatos.

Turklāt, ja gada beigās rēķins ir izsniegts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecina uz nākamo periodu un atzīst nākamajā pārskata periodā.

1.6.   SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS

SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATS

1.6.1.   
  Ieņēmumi

Ieņēmumi

Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti ieņēmumi

Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti ieņēmumi

Šie ieņēmumi ir lielākā ES ieņēmumu daļa un ietver galvenokārt tiešos un netiešos nodokļus un pašu resursus. Papildus nodokļiem Eiropas Savienība var saņemt arī citu personu maksājumus, piemēram, nodevas, soda naudas un ziedojumus.

NKI resursi un PVN resursi

NKI resursi un PVN resursi

Ieņēmumus atzīst par periodu, kad Eiropas Savienība nosūta dalībvalstīm iemaksas pieprasījumu. Tos novērtē pieprasītās summas apmērā. Tā kā PVN un NKI resursu pamatā ir attiecīgā budžeta gada datu aplēses, notiekot pārmaiņām, tos var pārskatīt, līdz dalībvalstis iesniedz galīgos datus. Aplēses izmaiņas ņem vērā, nosakot tā perioda neto pārpalikumu vai deficītu, kurā izmaiņas notika.

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

Debitoru parādus un ar tiem saistītus ieņēmumus atzīst, kad no dalībvalstīm saņemti attiecīgie mēneša A pārskati (tostarp iekasētās nodevas un parāda summas, kuras ir garantētas un netiek apstrīdētas). Pārskata datumā ieņēmumus, ko dalībvalstis attiecīgajā periodā iekasējušas, bet vēl nav samaksājušas Eiropas Savienībai, novērtē un atzīst par uzkrātajiem ieņēmumiem. No dalībvalstīm saņemtos ceturkšņa B pārskatus (tostarp nodevas, kas nav ne iekasētas, ne garantētas, kā arī parādnieka apstrīdētās garantētās summas) atzīst par ieņēmumiem, atskaitot iekasēšanas izmaksas (25 %), uz kurām dalībvalstīm ir tiesības. Turklāt saimnieciskā rezultāta pārskatā atzīst vērtības samazinājumu par summu, kas ir parāda un atgūstamās summas paredzamā starpība.

Soda naudas

Soda naudas

Ieņēmumus no soda naudām atzīst, kad ES ir pieņēmusi lēmumu uzlikt naudas sodu un tas oficiāli paziņots adresātam. Ja ir šaubas par uzņēmuma maksātspēju, atzīst prasījuma vērtības samazinājumu. Pēc lēmuma pieņemšanas par naudas soda uzlikšanu parādnieki divu mēnešu laikā pēc paziņojuma datuma izvēlas:

| — | akceptēt lēmumu (šādā gadījumā tiem ir jānomaksā soda nauda norādītajā termiņā, un ES pilnībā iekasē attiecīgo summu), |
| --- | --- |

—

akceptēt lēmumu (šādā gadījumā tiem ir jānomaksā soda nauda norādītajā termiņā, un ES pilnībā iekasē attiecīgo summu),

| — | vai neakceptēt lēmumu, iesniedzot apelācijas sūdzību saskaņā ar ES tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

vai neakceptēt lēmumu, iesniedzot apelācijas sūdzību saskaņā ar ES tiesību aktiem.

Tomēr pat apelācijas sūdzības iesniegšanas gadījumā soda naudas pamatsumma ir jāsamaksā noteiktajā trīs mēnešu termiņā, jo apelācija nenozīmē maksājuma atlikšanu (ES līguma 278. pants), taču noteiktos apstākļos un ar Komisijas grāmatveža piekrišanu maksājuma vietā var iesniegt bankas garantiju.

Ja uzņēmums iesniedz apelāciju attiecībā uz lēmumu un ir veicis naudas soda pagaidu maksājumu, summu atspoguļo kā iespējamās saistības. Tomēr, tā kā adresāta apelācijas sūdzība par ES lēmumu nav pamats naudas soda atlikšanai, saņemto naudu izmanto, lai dzēstu debitoru parādu. Ja maksājuma vietā tiek saņemta garantija, soda nauda joprojām tiek uzskatīta par debitoru parādu. Ja ir iespēja, ka Vispārējā tiesa varētu pieņemt ES nelabvēlīgu nolēmumu, atzīst uzkrājumus šā riska segšanai. Ja maksājuma vietā iesniegta garantija, nenomaksāto debitoru parādu noraksta pēc vajadzības. Eiropas Savienības saņemtos uzkrātos procentus par bankas kontiem, kuros noguldīti saņemtie maksājumi, atzīst par ieņēmumiem, attiecīgi palielinot iespējamās saistības.

Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas

Ieņēmumi no komerciālas apmaiņas

Ieņēmumus no preču un pakalpojumu pārdošanas atzīst, kad pircējam nodoti būtiskie riski un ieguvumi, kas izriet no preču īpašumtiesībām. Ieņēmumus no darījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības stadiju pārskata datumā.

Procentu ienākumi un izdevumi

Procentu ienākumi un izdevumi

Procentu ienākumus un izdevumus atzīst saimnieciskā rezultāta pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Tā ir finanšu aktīva vai finanšu saistību amortizēto izmaksu aprēķināšanas metode un metode procentu ienākumu vai procentu izdevumu sadalei attiecīgajā periodā. Aprēķinot efektīvo procentu likmi, Eiropas Savienība novērtē naudas plūsmas, ņemot vērā visus finanšu instrumenta līguma noteikumus (piemēram, priekšapmaksas iespējas), bet neņem vērā kredīta zaudējumus nākotnē. Aprēķinā iekļauj visas maksas un procentu punktus, ko līgumslēdzējas puses ir maksājušas vai saņēmušas un kas ir efektīvās procentu likmes neatņemama sastāvdaļa, kā arī darījuma izmaksas un visas citas uzcenojuma vai diskonta summas.

Ja finanšu aktīva vai līdzīgu finanšu aktīvu grupas vērtību noraksta sakarā ar vērtības samazinājuma zaudējumiem, šo zaudējumu aprēķināšanā procentu ienākumus atzīst, izmantojot nākotnes naudas plūsmas diskontēšanā lietoto procentu likmi.

Dividenžu ienākumi

Dividenžu ienākumi

Dividenžu ienākumus atzīst, kad rodas tiesības saņemt maksājumu.

1.6.2.   
  Izdevumi

Izdevumi

Ar komerciālu apmaiņu saistītus izdevumus sakarā ar preču un pakalpojumu iegādi atzīst, kad Eiropas Savienība saņēmusi preces vai pakalpojumus un to apstiprinājušas. Izdevumus novērtē sākotnējā rēķina izmaksu apmērā. Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti izdevumi ir raksturīgi Eiropas Savienībai un veido to izdevumu lielāko daļu. Minētie izdevumi attiecas uz maksājumiem saņēmējiem, un tie var būt trīs veidu – maksājumi, pamatojoties uz noteiktām saņēmēja tiesībām saņemt maksājumu, pārvedumi saskaņā ar nolīgumu un neatkarīgas dotācijas, iemaksas un ziedojumi.

Pārvedumus atzīst par izdevumiem periodā, kurā notiek pārvedumu pamatojošie notikumi, ja šāda veida pārvedumi ir atļauti noteikumos (Finanšu regulā, Civildienesta noteikumos vai citos noteikumos) vai arī parakstīts pārvedumu apstiprinošs līgums, saņēmējs ir izpildījis attiecināmības kritērijus un summu var ticami novērtēt.

Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu atlīdzinājuma pieprasījums un tas atbilst izdevumu atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus par attiecināmo summu. Gada beigās novērtē saņēmējiem jau pienākošos attiecināmos izdevumus, par kuriem vēl nav sniegts pārskats, un uzskaita kā uzkrātos izdevumus.

1.7.   IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

1.7.1.   
  Iespējamie aktīvi

Iespējamie aktīvi

Iespējams aktīvs ir aktīvs, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus Eiropas Savienība nespēj pilnībā ietekmēt. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja saimniecisks labums vai kalpošanas potenciāls ir ticams.

1.7.2.   
  Iespējamās saistības

Iespējamās saistības

Iespējamās saistības ir saistības, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki turpmākie notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus Eiropas Savienība nespēj pilnībā ietekmēt; vai arī pašreizējas saistības, kuras izriet no iepriekšējiem notikumiem, taču nav atzītas, jo ir mazticams, ka būs vajadzīga saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūde, lai nokārtotu saistības (vai arī citos retos gadījumos, kuros saistību summu nevar novērtēt ar pietiekamu ticamību).

2.   BILANCES PASKAIDROJUMI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

2.1.   NEMATERIĀLIE AKTĪVI

NEMATERIĀLIE AKTĪVI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Apjoms |
| Bruto uzskaites vērtība 2008. gada 31. decembrī | 134 |
| Iegūšana | 39 |
| Atsavināšana | (3) |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | 0 |
| Citas pārmaiņas | 1 |
| Bruto uzskaites vērtība 2009. gada 31. decembrī | 171 |
| Uzkrātā amortizācija 2008. gada 31. decembrī | 78 |
| Amortizācija attiecīgajā gadā | 22 |
| Atsavināšana | (1) |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | 0 |
| Citas pārmaiņas | 0 |
| Uzkrātā amortizācija 2009. gada 31. decembrī | 99 |
| NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 2009. GADA 31. DECEMBRĪ | 72 |
| Neto uzskaites vērtība 2008. gada 31. decembrī | 56 |

Miljonos EUR

Apjoms

Bruto uzskaites vērtība 2008. gada 31. decembrī

134

Iegūšana

39

Atsavināšana

(3)

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

0

Citas pārmaiņas

1

Bruto uzskaites vērtība 2009. gada 31. decembrī

Bruto uzskaites vērtība 2009. gada 31. decembrī

171

171

Uzkrātā amortizācija 2008. gada 31. decembrī

78

Amortizācija attiecīgajā gadā

22

Atsavināšana

(1)

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

0

Citas pārmaiņas

0

Uzkrātā amortizācija 2009. gada 31. decembrī

Uzkrātā amortizācija 2009. gada 31. decembrī

99

99

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 2009. GADA 31. DECEMBRĪ

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 2009. GADA 31. DECEMBRĪ

72

72

Neto uzskaites vērtība 2008. gada 31. decembrī

Neto uzskaites vērtība 2008. gada 31. decembrī

56

56

Summas galvenokārt saistītas ar datorprogrammām.

2.2.   PAMATLĪDZEKĻI

PAMATLĪDZEKĻI

Dažās valstīs zemes vērtību nav iespējams atdalīt no ēkas vērtības, jo tās iegādātas vienlaicīgi kā viens vesels. Zemes vērtību, kura netiek amortizēta, nenosaka atsevišķi, ja vien tas nav nepieciešams, t. i., ja nerodas vēlāki izdevumi saistībā ar jauna īpašuma būvniecību vai tā daļas pārdošanu.

Aktīvi, kas saistīti ar Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienestu (EGNOS), 2009. gada 31. decembrī tika iekļauti pamatlīdzekļos pēc to nodošanas Komisijai 2009. gadā. Šo aktīvu bilances neto vērtība šajā datumā bija 11 miljoni euro (bruto vērtība – 40 miljoni euro, atskaitot uzkrāto amortizāciju 29 miljonu euro apmērā).

EGNOS

PAMATLĪDZEKĻI

PAMATLĪDZEKĻI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Zeme un ēkas | Ierīces un iekārtas | Mēbeles un transportlīdzekļi | Dator-tehnika | Pārējie pamatlīdzekļi | Finanšu noma | Nepabeigtie aktīvi | KOPĀ |
| Bruto uzskaites vērtība 2008. gada 31. decembrī | 3 902 | 368 | 205 | 466 | 151 | 2 621 | 122 | 7 835 |
| Iegūšana | 39 | 89 | 20 | 57 | 17 | 29 | 141 | 392 |
| Atsavināšana | (1) | (15) | (20) | (56) | (6) | 0 | 0 | (98) |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | 31 | (2) | 0 | 0 | 3 | 0 | (32) | 0 |
| Citas pārmaiņas | 1 | 20 | 10 | 8 | 17 | 5 | 0 | 61 |
| Bruto uzskaites vērtība 2009. gada 31. decembrī | 3 972 | 460 | 215 | 475 | 182 | 2 655 | 231 | 8 190 |
| Uzkrātais nolietojums 2008. gada 31. decembrī | 1 616 | 300 | 149 | 349 | 92 | 448 | | 2 954 |
| Nolietojums attiecīgajā gadā | 127 | 66 | 16 | 60 | 17 | 163 | | 449 |
| Atkal iegrāmatotais nolietojums | 0 | 0 | 0 | (2) | 0 | 0 | | (2) |
| Atsavināšana | (1) | (13) | (14) | (52) | (5) | 0 | | (85) |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | 0 | (1) | 0 | 0 | 1 | 0 | | 0 |
| Citas pārmaiņas | 0 | 3 | 4 | 4 | 3 | 1 | | 15 |
| Uzkrātais nolietojums 2009. gada 31. decembrī | 1 742 | 355 | 155 | 359 | 108 | 612 | | 3 331 |
| NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 2009. GADA 31. DECEMBRĪ | 2 230 | 105 | 60 | 116 | 74 | 2 043 | 231 | 4 859 |
| Neto uzskaites vērtība 2008. gada 31. decembrī | 2 286 | 68 | 56 | 117 | 59 | 2 173 | 122 | 4 881 |

Miljonos EUR

Zeme un ēkas

Ierīces un iekārtas

Mēbeles un transportlīdzekļi

Dator-tehnika

Pārējie pamatlīdzekļi

Finanšu noma

Nepabeigtie aktīvi

KOPĀ

Bruto uzskaites vērtība 2008. gada 31. decembrī

3 902

368

205

466

151

2 621

122

7 835

Iegūšana

39

89

20

57

17

29

141

392

Atsavināšana

(1)

(15)

(20)

(56)

(6)

0

0

(98)

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

31

(2)

0

0

3

0

(32)

0

Citas pārmaiņas

1

20

10

8

17

5

0

61

Bruto uzskaites vērtība 2009. gada 31. decembrī

Bruto uzskaites vērtība 2009. gada 31. decembrī

3 972

3 972

460

460

215

215

475

475

182

182

2 655

2 655

231

231

8 190

8 190

Uzkrātais nolietojums 2008. gada 31. decembrī

1 616

300

149

349

92

448

2 954

Nolietojums attiecīgajā gadā

127

66

16

60

17

163

449

Atkal iegrāmatotais nolietojums

0

0

0

(2)

0

0

(2)

Atsavināšana

(1)

(13)

(14)

(52)

(5)

0

(85)

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

0

(1)

0

0

1

0

0

Citas pārmaiņas

0

3

4

4

3

1

15

Uzkrātais nolietojums 2009. gada 31. decembrī

Uzkrātais nolietojums 2009. gada 31. decembrī

1 742

1 742

355

355

155

155

359

359

108

108

612

612

3 331

3 331

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 2009. GADA 31. DECEMBRĪ

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 2009. GADA 31. DECEMBRĪ

2 230

2 230

105

105

60

60

116

116

74

74

2 043

2 043

231

231

4 859

4 859

Neto uzskaites vērtība 2008. gada 31. decembrī

Neto uzskaites vērtība 2008. gada 31. decembrī

2 286

68

56

117

59

2 173

122

4 881

Izdevumi, kas vēl jāveic attiecībā uz finanšu nomu un līdzīgiem prasījumiem, bilancē norādīti kā ilgtermiņa un īstermiņa saistības (skatīt arī 2.15. un 2.18.1. paskaidrojumu). Tos iedala šādi.

FINANŠU NOMA

FINANŠU NOMA

| Miljonos EUR |
| --- |
| Apraksts | Kumulatīvie izdevumi (A) | Nākamo periodu maksājumi | Kopējā vērtība | Turpmākie izdevumi par aktīviem | Aktīvu vērtība | Amortizācija | Neto uzskaites vērtība |
| < 1 gads | > 1 gads | > 5 gadi | Kopā saistības (B) | A + B | (C) | A + B + C | (E) | = A + B + C + E |
| Zeme un ēkas | 785 | 51 | 257 | 1 465 | 1 773 | 2 558 | 61 | 2 619 | (598) | 2 021 |
| Pārējie pamatlīdzekļi | 14 | 8 | 13 | 1 | 22 | 36 | 0 | 36 | (14) | 22 |
| Kopā 31.12.2009. | 799 | 59 | 270 | 1 466 | 1 795 | 2 594 | 61 | 2 655 | (612) | 2 043 |
| Kopā 31.12.2008. | 738 | 52 | 250 | 1 520 | 1 822 | 2 560 | 61 | 2 621 | (448) | 2 173 |

Miljonos EUR

Apraksts

Kumulatīvie izdevumi (A)

Nākamo periodu maksājumi

Kopējā vērtība

Turpmākie izdevumi par aktīviem

Aktīvu vērtība

Amortizācija

Neto uzskaites vērtība

< 1 gads

> 1 gads

> 5 gadi

Kopā saistības (B)

A + B

(C)

A + B + C

(E)

= A + B + C + E

Zeme un ēkas

785

51

257

1 465

1 773

2 558

61

2 619

(598)

2 021

2 021

Pārējie pamatlīdzekļi

14

8

13

1

22

36

0

36

(14)

22

22

Kopā 31.12.2009.

Kopā 31.12.2009.

799

799

59

59

270

270

1 466

1 466

1 795

1 795

2 594

2 594

61

61

2 655

2 655

(612)

(612)

2 043

2 043

Kopā 31.12.2008.

Kopā 31.12.2008.

738

738

52

52

250

250

1 520

1 520

1 822

1 822

2 560

2 560

61

61

2 621

2 621

(448)

(448)

2 173

2 173

2.3.   ILGTERMIŅA IEGULDĪJUMI

ILGTERMIŅA IEGULDĪJUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojumi | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Līdzdalība asociētajās iestādēs | 2.3.1. | 382 | 278 |
| Līdzdalība kopuzņēmumos | 2.3.2. | 196 | 145 |
| Garantiju fonds | 2.3.3. | 1 240 | 1 091 |
| Pārdošanai pieejamie aktīvi | 2.3.4. | 561 | 564 |
| Kopā ieguldījumi | | 2 379 | 2 078 |

Miljonos EUR

Paskaidrojumi

31.12.2009.

31.12.2008.

Līdzdalība asociētajās iestādēs

2.3.1.

2.3.1.

382

278

Līdzdalība kopuzņēmumos

2.3.2.

2.3.2.

196

145

Garantiju fonds

2.3.3.

2.3.3.

1 240

1 091

Pārdošanai pieejamie aktīvi

2.3.4.

2.3.4.

561

564

Kopā ieguldījumi

Kopā ieguldījumi

2 379

2 379

2 078

2 078

Šajā pozīcijā ir iekļauti ieguldījumi nolūkā atbalstīt ES darbību. Tajā ietilpst arī Garantiju fonda neto aktīvi.

2.3.1.   
  Līdzdalība asociētajās iestādēs

Līdzdalība asociētajās iestādēs

| Miljonos EUR |
| --- |
| | EIF | ARTEMIS | Clean Sky | Kopā |
| Summa 2008. gada 31. decembrī | 278 | 0 | 0 | 278 |
| Iegāde | 26 | 10 | 75 | 111 |
| Neto pārpalikuma/(deficīta) daļa | (2) | (3) | (1) | (6) |
| Citas kapitāla izmaiņas | (1) | 0 | 0 | (1) |
| Summa 2009. gada 31. decembrī | 301 | 7 | 74 | 382 |

Miljonos EUR

EIF

EIF

ARTEMIS

ARTEMIS

Clean Sky

Clean Sky

Kopā

Summa 2008. gada 31. decembrī

278

0

0

278

Iegāde

26

10

75

111

Neto pārpalikuma/(deficīta) daļa

(2)

(3)

(1)

(6)

Citas kapitāla izmaiņas

(1)

0

0

(1)

Summa 2009. gada 31. decembrī

Summa 2009. gada 31. decembrī

301

301

7

7

74

74

382

382

Līdzdalību asociētajās iestādēs uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi (sīkākus skaidrojumus skatīt 1.3. paskaidrojumā). Turpmāk minētā uzskaites vērtība attiecas uz ES, pamatojoties uz tās līdzdalības asociētajās iestādēs procentuālo daļu.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Aktīvi | 420 | 295 |
| Saistības | (38) | (17) |
| Ieņēmumi | 17 | 23 |
| Pārpalikums/(deficīts) | (6) | 10 |

Miljonos EUR

31.12.2009.

31.12.2008.

Aktīvi

420

295

Saistības

(38)

(17)

Ieņēmumi

17

23

Pārpalikums/(deficīts)

(6)

10

Eiropas Investīciju fonds (EIF)

Eiropas Investīciju fonds (EIF)

Eiropas Investīciju fonds (EIF) ir Eiropas Savienības finanšu iestāde, kuras specializācija ir riska kapitāla un garantiju nodrošināšana MVU. 2009. gada 31. decembrī Komisija pieteicās uz 861 miljonu euro no EIF akciju kapitāla (kuru veido 2 940 miljoni euro). Tie ir 29,29 % no EIF kopējā akciju kapitāla. Komisija ir apmaksājusi 20 %, nepieprasītais atlikums atbilst naudas summai 689 miljonu euro apmērā (skatīt arī 5.13.2. paskaidrojumu). Saskaņā ar 2005. gadā parakstīto līgumu starp Komisiju un Eiropas Investīciju banku (EIB) Komisija ir tiesīga pārdot savas daļas EIB jebkurā laikā par cenu, kas atbilst EIF novērtējumam, dalot to ar kopējo emitēto daļu skaitu. Pārdošanas iespējas vērtība ir tuvu nullei, jo formula, ar ko aprēķina daļu pārdošanas cenu, ir līdzīga tai, ko piemēro, lai noteiktu EIF neto pamatkapitālu. Tādējādi ES līdzdalību novērtē 29,29 % apmērā no EIF neto aktīviem, kas 2009. gada 31. decembrī bija 301 miljons euro (2008. gadā – 278 miljoni euro), no kuriem divi miljoni euro attiecas uz 2009. gada rezultātu (zaudējumi). 2009. gadā tika saņemti četri miljoni euro kā dividendes par 2008. finanšu gadu.

Kopīgās tehnoloģiju ierosmes

Kopīgās tehnoloģiju ierosmes

Publiskās un privātās partnerības kopīgo tehnoloģiju ierosmju veidā, kas ir ieviestas kā kopuzņēmumi Līguma 171. panta izpratnē, ir izveidotas, lai īstenotu Lisabonas Izaugsmes un nodarbinātības programmas mērķus. Kopīgās tehnoloģiju ierosmes ir Eiropas līmenī izveidotas publiskas un privātas partnerības stratēģiskās nozarēs, kurās pētniecība un novatoriskums ir būtisks Eiropas konkurētspējai. Kopīgās tehnoloģiju ierosmes ir jauns elements Septītajā pamatprogrammā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem, kas atbalsta liela mēroga daudznacionālu pētniecības darbību. Tās apvieno privātos un publiskos partnerus, lai definētu kopīgus plašai sabiedrībai svarīgus mērķus, apkopotu atklājumus un zināšanas šādu mērķu sasniegšanai. Kopīgās tehnoloģiju ierosmes ir jauns sadarbības veids nolūkā sasniegt mērķus, kurus ES līderi ir noteikuši Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģijā. 2009. gadā darbību uzsāka pirmās trīs kopīgās tehnoloģiju ierosmes – turpmāk aprakstītais kopuzņēmums ARTEMIS un kopuzņēmums Clean Sky, kā arī par kopuzņēmumu uzskatītais IMI, kas ir aprakstīts 2.3.2. paskaidrojumā. Lai gan ARTEMIS un Clean Sky juridiski uzskata par kopuzņēmumiem, grāmatvedības vajadzībām tos klasificē kā asociētās iestādes, jo Komisijai šajās iestādēs ir būtiska ietekme.

ARTEMIS

Clean Sky

IMI

ARTEMIS

Clean Sky

Kopuzņēmums ARTEMIS

Kopuzņēmums ARTEMIS

Šī iestāde tika izveidota, lai ieviestu kopīgo tehnoloģiju ierosmi ar privāto sektoru par iegultajām datorsistēmām. Eiropas Savienībai, kuru pārstāv Komisija, 2009. gada 31. decembrī piederēja līdzdalība 100 % jeb septiņu miljonu euro apmērā. Plānotais ES ieguldījums nepārsniegs 420 miljonus euro.

Kopuzņēmums Clean Sky

Kopuzņēmums Clean Sky

Šīs iestādes mērķis ir paātrināt nekaitīgas gaisa pārvadājumu tehnoloģijas izstrādi, pārbaudi un demonstrēšanu ES un jo īpaši izveidot pilnībā novatorisku gaisa transporta sistēmu, lai mazinātu gaisa transporta ietekmi uz apkārtējo vidi. Eiropas Savienībai, kuru pārstāv Komisija, 2009. gada 31. decembrī piederēja līdzdalība 99,41 % jeb 74 miljonu euro apmērā. Plānotais ES ieguldījums šajā uzņēmumā nepārsniegs 800 miljonus euro.

2.3.2.   
  Līdzdalība kopuzņēmumos

Līdzdalība kopuzņēmumos

| Miljonos EUR |
| --- |
| | GJU | SESAR | ITER | IMI | Kopā |
| Summa 31.12.2008. | 0 | 103 | 42 | 0 | 145 |
| Iegāde | 0 | 28 | 39 | 81 | 148 |
| Neto rezultāta daļa | 0 | (51) | (46) | 0 | (97) |
| Summa 31.12.2009. | 0 | 80 | 35 | 81 | 196 |

Miljonos EUR

GJU

GJU

SESAR

SESAR

ITER

ITER

IMI

IMI

Kopā

Summa 31.12.2008.

0

103

42

0

145

Iegāde

0

28

39

81

148

Neto rezultāta daļa

0

(51)

(46)

0

(97)

Summa 31.12.2009.

Summa 31.12.2009.

0

0

80

80

35

35

81

81

196

196

Līdzdalību kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi (sīkākus skaidrojumus skatīt 1.3. paskaidrojumā). Turpmāk minētā uzskaites vērtība attiecas uz ES, pamatojoties uz tās līdzdalības kopuzņēmumos procentuālo daļu.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Ilgtermiņa aktīvi | 48 | 0 |
| Apgrozāmie līdzekļi | 192 | 154 |
| Ilgtermiņa saistības | 0 | 0 |
| Īstermiņa saistības | (44) | (9) |
| Ieņēmumi | 72 | 37 |
| Izdevumi | (169) | (93) |

Miljonos EUR

31.12.2009.

31.12.2008.

Ilgtermiņa aktīvi

48

0

Apgrozāmie līdzekļi

192

154

Ilgtermiņa saistības

0

0

Īstermiņa saistības

(44)

(9)

Ieņēmumi

72

37

Izdevumi

(169)

(93)

Likvidējamais kopuzņēmums Galileo (GJU)

Likvidējamais kopuzņēmums Galileo (GJU)

Kopuzņēmuma Galileo (GJU) likvidācija tika sākta 2006. gada beigās, un process joprojām turpinās. Gada beigās likvidējamā GJU neto aktīvi bija EUR 0. Tā kā 2009. gadā iestāde nestrādāja un joprojām turpinājās likvidācija, nebija nekādu ieņēmumu vai izdevumu. Ieguldījumu vērtība 2009. gada 31. decembrī (un 2008. gada 31. decembrī) bija EUR 0 – ieguldījumi 585 miljonu euro apmērā, atskaitot uzkrāto zaudējumu daļu 585 miljonu euro apmērā.

Galileo

GJU

GJU

2004. gadā izveidotā un ES pārskatos konsolidētā ES aģentūra – Eiropas globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) uzraudzības iestāde (GSA) sākotnēji pārņēma GJU pienākumus 2007. gada 1. janvārī. Pēc Regulas (EK) Nr. 683/2008 stāšanās spēkā Komisija pārņēma no GSA Eiropas GNSS programmu vadītāja pienākumus. Šie GSA pienākumi un uzdevumi tika pilnībā nodoti Komisijai 2009. gada 1. janvārī.

GSA

GJU

GSA

GSA

Kopuzņēmums SESAR

Kopuzņēmums SESAR

Šā kopuzņēmuma mērķis ir nodrošināt Eiropas gaisa satiksmes vadības sistēmas modernizāciju un Eiropas gaisa satiksmes vadības ģenerālplāna ātru īstenošanu, koordinējot un koncentrējot visus attiecīgos pētniecības un izstrādes centienus ES. 2009. gada 31. decembrī Komisijai piederēja 87,4 % jeb 80 miljoni euro (2008. gadā – 103 miljoni euro) no līdzdalības SESAR. Kopējais (orientējošais) paredzētais ES ieguldījums SESAR (no 2007. līdz 2013. gadam) ir 700 miljoni euro.

SESAR

SESAR

ITER Starptautiskā kodolsintēzes enerģijas organizācija (ITER International)

ITER

(ITER International)

ITER International ietilpst ES, Ķīna, Indija, Krievija, Koreja, Japāna un ASV. ITER tika izveidota, lai pārvaldītu ITER iekārtas, sekmētu to, ka ITER iekārtu ekspluatāciju veic dalībnieku laboratorijas, citas iestādes un personāls kodolsintēzes enerģijas izpētes un izstrādes programmās, veicinātu sabiedrības izpratni par kodolsintēzes enerģiju un tās pieņemšanu un veiktu jebkuras citas darbības, kas ir vajadzīgas tās mērķa sasniegšanai.

ITER International

ITER

ITER

ITER

ES (Euratom), tostarp arī dalībvalstu un Šveices, ieguldījumu ITER International nodrošina ar Kodolsintēzes enerģijas aģentūras starpniecību. Kopējo ieguldījumu juridiski uzskata par Euratom ieguldījumu ITER, un dalībvalstīm un Šveicei nepieder daļas ITER. Tā kā ES juridiski pieder līdzdalības daļa kopuzņēmumā ITER International, ES šī līdzdalība ir jāatzīst savos konsolidētajos pārskatos.

Euratom

ITER International

Euratom

ITER

ITER

ITER International

2009. gada 31. decembrīEuratom piederēja 47 % jeb 35 miljoni euro (2008. gadā – 42 miljoni euro) no līdzdalības ITER. Kopējais (orientējošais) paredzētais Euratom ieguldījums ITER (no 2007. līdz 2041. gadam) ir 7 649 miljoni euro.

Euratom

ITER

Euratom

ITER

IMI kopīga tehnoloģiju ierosme novatorisku zāļu jomā

IMI

IMI kopuzņēmumam attiecībā uz trešo kopīgo tehnoloģiju ierosmi, kas sāka darboties 2009. gadā, ir jāatbalsta sākotnējā farmaceitiskā izpēte un izstrāde dalībvalstīs un asociētajās valstīs nolūkā palielināt pētniecības ieguldījumus biofarmācijas nozarē, kā arī jāveicina mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) iesaistīšanās tās darbībā. Eiropas Savienībai, kuru pārstāv Komisija, 2009. gada 31. decembrī piederēja līdzdalība 99,1 % jeb 81 miljona euro apmērā. Plānotais orientējošais ES ieguldījums nepārsniegs vienu miljardu euro līdz 2017. gada 31. decembrim.

IMI

2.3.3.   
  Garantiju fonds

Garantiju fonds

Garantiju Fonda neto aktīvi

Garantiju Fonda neto aktīvi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Pārdošanai pieejamie aktīvi | 1 050 | 887 |
| Nauda un tās ekvivalenti | 191 | 205 |
| Kopā aktīvi | 1 241 | 1 092 |
| Kopā saistības | (1) | (1) |
| Neto aktīvi | 1 240 | 1 091 |

Miljonos EUR

31.12.2009.

31.12.2008.

Pārdošanai pieejamie aktīvi

1 050

887

Nauda un tās ekvivalenti

191

205

Kopā aktīvi

Kopā aktīvi

1 241

1 241

1 092

1 092

Kopā saistības

Kopā saistības

(1)

(1)

(1)

(1)

Neto aktīvi

Neto aktīvi

1 240

1 240

1 091

1 091

Ārējo darbību Garantiju fonds attiecas uz aizdevumiem, ko ES garantē saskaņā ar Padomes lēmumu, jo īpaši Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevumiem ārpus Eiropas Savienības un aizdevumiem saistībā ar makrofinansiālu atbalstu (MFA aizdevumi), kā arī Euratom aizdevumiem ārpus Eiropas Savienības. Tas ir ilgtermiņa instruments, lai segtu neatmaksātus aizdevumus, kurus garantējusi ES, un tāpēc to var uzskatīt par ilgtermiņa ieguldījumu. Par to liecina tas, ka gandrīz 76 % no pārdošanai pieejamiem aktīviem termiņš ir no 1 līdz 10 gadiem. Fondā ieskaita maksājumus no ES vispārējā budžeta 9 % apmērā no darbību kapitāla vērtības, procentu ienākumus no ieguldījumiem, kuros izmantoti fonda aktīvi, un summas, kas atgūtas no saistības nepildošiem parādniekiem, attiecībā uz kuriem fondam nācies pildīt sniegtās garantijas. Ja gada beigās izveidojas pārpalikums, to atmaksā, iekļaujot ES vispārējā budžeta ieņēmumu pārskata īpašā pozīcijā.

Euratom

ES jāveido garantijas rezerve trešām valstīm izsniegtiem aizdevumiem. Šī rezerve paredzēta Garantiju fonda vajadzību un, ja nepieciešams, tādu garantiju pieprasījumu finansēšanai, kas pārsniedz fonda pieejamos līdzekļus, tā, lai šīs summas varētu atspoguļot budžeta izdevumos. Minētā rezerve 1 472 miljonu euro apmērā atbilst plānotajai summai 9 % apmērā no aizdevumu atlikuma 2009. gada 31. decembrī. Fonda neto aktīvi 2009. gada 31. decembrī veido kopsummu 1 240 miljonu euro apmērā. Neto aktīvu un rezervju summas starpība atbilst no ES budžeta fondam atmaksājamai summai, t. i., 232 miljoniem euro. Pārdošanai pieejamo parāda vērtspapīru portfeļa patiesās vērtības izmaiņas 2009. gadā ir atzītas kapitālā ar kopsummu 16 miljoni euro (2008. gadā – 15 miljoni euro).

2.3.4.   
  Pārdošanai pieejamie aktīvi

Pārdošanai pieejamie aktīvi

Šajā pozīcijā ietverti ieguldījumi un līdzdalības daļas, kas iegādātas, lai palīdzētu saņēmējiem attīstīt savu uzņēmējdarbību.

Pārdošanai pieejamie ilgtermiņa aktīvi

Pārdošanai pieejamie ilgtermiņa aktīvi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | ERAB | Riska kapitāla darījumi | ETF uzsākšanas mehānisms | Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai | Citi | Kopā |
| Summas 31.12.2008. | 157 | 204 | 133 | 67 | 3 | 564 |
| Iegāde | 0 | 11 | 52 | 26 | 19 | 108 |
| Atsavināšana/izņemšana | 0 | (26) | (4) | 0 | 0 | (30) |
| Pārvērtēšanas pārpalikums/(deficīts) t/f kapitālam | 0 | (14) | (14) | 3 | 0 | (25) |
| Zaudējumi no valūtas maiņas | 0 | (42) | 0 | 0 | 0 | (42) |
| Zaudējumi no vērtības samazināšanās | 0 | (1) | (13) | 0 | 0 | (14) |
| Summas 31.12.2009. | 157 | 132 | 154 | 96 | 22 | 561 |

Miljonos EUR

ERAB

Riska kapitāla darījumi

ETF uzsākšanas mehānisms

ETF

Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai

Citi

Kopā

Summas 31.12.2008.

157

204

133

67

3

564

Iegāde

0

11

52

26

19

108

Atsavināšana/izņemšana

0

(26)

(4)

0

0

(30)

Pārvērtēšanas pārpalikums/(deficīts) t/f kapitālam

0

(14)

(14)

3

0

(25)

Zaudējumi no valūtas maiņas

0

(42)

0

0

0

(42)

Zaudējumi no vērtības samazināšanās

0

(1)

(13)

0

0

(14)

Summas 31.12.2009.

Summas 31.12.2009.

157

157

132

132

154

154

96

96

22

22

561

561

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB)

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB)

Komisija ir parakstījusies uz 3 % ERAB kopējā kapitāla, kas sasniedz 20 miljardus euro. Bilances datumā pieprasītā summa bija 157 miljoni euro, kas ir pilnībā apmaksāta. Nenokārtotie maksājumi par nepieprasīto kapitālu veido 443 miljonus euro (skatīt arī 5.13.1. paskaidrojumu). Tā kā ERAB netiek kotēta biržā un, ņemot vērā līguma ierobežojumus, kas noteikti ERAB statūtos, kuri cita starpā attiecas uz līdzdalības daļu pārdošanu, nepārsniedzot iegādes izmaksas un tikai esošajiem daļu turētājiem, Komisijas daļu ERAB novērtē, no izmaksām atskaitot norakstīto vērtības samazinājumu.

5.13.1.

Riska kapitāla darījumi

Riska kapitāla darījumi

Riska kapitāla darījumos summas piešķir finanšu starpniekiem, lai finansētu ieguldījumus kapitālā. Tos pārvalda Eiropas Investīciju banka un finansē saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku.

Citi ieguldījumi

Citi ieguldījumi

Lielākās summas ir saistītas ar Izaugsmes un nodarbinātības programmu, MAP programmu un CIP programmu, kas ir EIF aizgādnībā un nodrošina atbalstu jaunu MVU izveidei un finansēšanai, ieguldot līdzekļus piemērotos specializētos riska kapitāla fondos (154 miljoni euro). Šeit ietilpst arī 96 miljoni euro, kas saistīti ar Eiropas Fondu Dienvidaustrumu Eiropai (ieguldījumu uzņēmums ar mainīgu akciju kapitālu, SICAV). Eiropas Fonda Dienvidaustrumu Eiropai vispārējais mērķis ir tautsaimniecības attīstības un labklājības veicināšana Dienvidaustrumu Eiropā, ilgtspējīgi nodrošinot papildu finansējumu attīstībai ar vietējo finanšu starpnieku palīdzību. 2009. gadā tika iekļauts jauns ieguldījums 19 miljonu euro apmērā saistībā ar Dienvidaustrumu Eiropas energoefektivitātes fondu (SE4F).

MAP

CIP

SICAV

SE4F

2.4.   AIZDEVUMI

AIZDEVUMI

Šajā pozīcijā ietvertas Eiropas Savienībai maksājamās summas par aizdevumiem, kuru termiņš pārsniedz vienu gadu.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojumi | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| No ES budžeta un EOTK piešķirtie aizdevumi | 2.4.1. | 169 | 179 |
| No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi | 2.4.2. | 10 595 | 3 386 |
| Kopā aizdevumi | | 10 764 | 3 565 |

Miljonos EUR

Paskaidrojumi

31.12.2009.

31.12.2008.

No ES budžeta un EOTK piešķirtie aizdevumi

2.4.1.

2.4.1.

169

179

No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi

2.4.2.

2.4.2.

10 595

3 386

Kopā aizdevumi

Kopā aizdevumi

10 764

10 764

3 565

3 565

2.4.1.   
  No Eiropas Savienības budžeta un likvidējamās EOTK piešķirtie aizdevumi

No Eiropas Savienības budžeta un likvidējamās EOTK piešķirtie aizdevumi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem | Likvidējamā EOTK | Kopā |
| Kopā 31.12.2008. | 150 | 29 | 179 |
| Atmaksa | (19) | (5) | (24) |
| Uzskaites vērtības izmaiņas | 12 | 2 | 14 |
| Kopā 31.12.2009. | 143 | 26 | 169 |

Miljonos EUR

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem

Likvidējamā EOTK

Kopā

Kopā 31.12.2008.

150

29

179

Atmaksa

(19)

(5)

(24)

Uzskaites vērtības izmaiņas

12

2

14

Kopā 31.12.2009.

Kopā 31.12.2009.

143

143

26

26

169

169

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem

Aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem

Šajā postenī ietverti aizdevumi ar īpašiem nosacījumiem, kas piešķirti ar preferenciālām procentu likmēm, īstenojot sadarbību ar trešām valstīm. Visas summas atmaksājamas vairāk nekā 12 mēnešus pēc gada beigām. Efektīvās procentu likmes par šiem aizdevumiem ir no 7,73 % līdz 12,36 %.

Likvidējamās EOTK (EOTK) piešķirtie aizdevumi mājokļa iegādei

Likvidējamās EOTK (EOTK) piešķirtie aizdevumi mājokļa iegādei

Aizdevumi mājokļa iegādei ir aizdevumi, ko EOTK piešķir no saviem līdzekļiem saskaņā ar EOTK līguma 54. pantu un 54. panta 2. punktu. Šos aizdevumus piešķir ar nemainīgu procentu likmi 1 % apmērā, tāpēc tos uzskata par aizdevumiem ar preferenciālām procentu likmēm. Minēto aizdevumu efektīvās procentu likmes ir 2,806–22,643 %. Šiem aizdevumiem par patieso vērtību tiek pieņemta darījuma sākuma cena neatkarīgi no piešķirtās preferenciālās procentu likmes, ņemot vērā praktiskus apsvērumus un pamatojoties uz būtiskuma apsvērumiem.

2.4.2.   
  No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi

No aizņemtiem līdzekļiem piešķirtie aizdevumi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | MFA aizdevumi | Euratom aizdevumi | Maksājumu bilance | Likvidējamā EOTK | Kopā |
| Kopā 31.12.2008. | 663 | 494 | 2 004 | 338 | 3 499 |
| Jauni aizdevumi | 25 | 7 | 7 200 | 0 | 7 232 |
| Atmaksa | (95) | (11) | 0 | (88) | (194) |
| Valūtas kursa starpības | 0 | (1) | 0 | 16 | 15 |
| Uzskaites vērtības izmaiņas | (6) | (5) | 99 | (5) | 83 |
| Kopā 31.12.2009. | 587 | 484 | 9 303 | 261 | 10 635 |
| Parāda summa < 1 gads | 40 | 0 | 0 | 0 | 40 |
| Parāda summa > 1 gads | 547 | 484 | 9 303 | 261 | 10 595 |

Miljonos EUR

MFA aizdevumi

Euratom aizdevumi

Euratom

Maksājumu bilance

Likvidējamā EOTK

Kopā

Kopā 31.12.2008.

663

494

2 004

338

3 499

Jauni aizdevumi

25

7

7 200

0

7 232

Atmaksa

(95)

(11)

0

(88)

(194)

Valūtas kursa starpības

0

(1)

0

16

15

Uzskaites vērtības izmaiņas

(6)

(5)

99

(5)

83

Kopā 31.12.2009.

587

484

9 303

261

10 635

Parāda summa < 1 gads

Parāda summa < 1 gads

40

40

0

0

0

0

0

0

40

40

Parāda summa > 1 gads

Parāda summa > 1 gads

547

547

484

484

9 303

9 303

261

261

10 595

10 595

Makrofinansiāla atbalsta (MFA) aizdevumi

Makrofinansiāla atbalsta (MFA) aizdevumi

MFA ir uz politiku balstīts finanšu instruments konkrētam mērķim nepiesaistīta atbalsta sniegšanai maksājumu bilances un/vai budžeta jomā partneriem trešās valstīs, kuras ģeogrāfiski atrodas tuvu ES teritorijai. Tie ir vidēja termiņa/ilgtermiņa aizdevumi vai dotācijas, vai atbilstīga abu veidu kombinācija, kas parasti papildina finansējumu saistībā ar SVF atbalstīto korekciju un reformu programmu. Komisija nav saņēmusi trešo personu garantijas šiem aizdevumiem, bet tos garantē Garantiju fonds (skatīt 2.3.3. paskaidrojumu).

Euratom aizdevumi

Euratom

Euratom ir viena no ES juridiskajām personām, un to pārstāv Eiropas Komisija. Tā piešķir aizdevumus dalībvalstīm, lai finansētu ieguldījumu projektus dalībvalstīs, kas saistīti ar rūpniecisku elektroenerģijas ražošanu atomelektrostacijās un ar degvielas cikla iekārtām rūpniecības vajadzībām. Tā piešķir arī aizdevumus trešām valstīm, lai uzlabotu drošības un efektivitātes līmeni atomelektrostacijās un kodoldegvielas cikla iekārtās, kuras darbojas vai tiek būvētas.

Euratom

Komisija ir saņēmusi 481 miljonu euro (2008. gadā – 486 miljonus euro) garantijās no trešo personu galvotājiem attiecībā uz šiem aizdevumiem.

Maksājumu bilances aizdevumi

Maksājumu bilances aizdevumi

Maksājumu bilances aizdevums ir uz politiku balstīts finanšu instruments, kas ir izmantots atkārtoti, lai sniegtu vidēja termiņa finansiālu atbalstu ES dalībvalstīm pašreizējās ekonomikas un finanšu krīzes laikā. Izmantojot to, var piešķirt aizdevumus dalībvalstīm, kurām ir vai ko nopietni apdraud grūtības sakarā ar to maksājumu bilanci vai kapitāla izmaiņām. Šo iespēju var izmantot tikai dalībvalstis, kuras vēl nav ieviesušas euro. Maksimālā atļautā aizdevumu kopsumma ir 50 miljardi euro, un to garantē no ES vispārējā budžeta.

Laikposmā no 2008. gada novembra līdz 2009. gada beigām tika piešķirti aizdevumi 14,6 miljardu euro apmērā. 6,5 miljardi euro no maksājumu bilances aizdevumiem ir pieejami Ungārijai, no kuriem divi miljardi euro tika izmaksāti 2008. gadā un to atmaksas termiņš ir 2011. gada decembris. Papildus 2009. gadā tika izmaksāti 3,5 miljardi euro (atmaksas termiņi – 2014. gada novembris un 2016. gada aprīlis). Maksājumu bilances aizdevums 3,1 miljarda euro apmērā tika piešķirts Latvijai, no kuriem 2,2 miljardus euro izmaksāja 2009. gadā ar atmaksas termiņu 2014. gada aprīlī un 2015. gada janvārī, savukārt 0,5 miljardus euro izmaksāja 2010. gada martā (atmaksas termiņš – 2019. gada maijs). Tāpat arī pieci miljardi euro tika piešķirti Rumānijai, no kuriem 1,5 miljardus euro izmaksāja 2009. gadā ar atmaksas termiņu 2015. gada janvārī, papildus 2010. gada martā tika izmaksāts viens miljards euro (atmaksas termiņš – 2019. gada maijs).

Likvidējamās EOTK aizdevumi

Likvidējamās EOTK aizdevumi

Šajā postenī galvenokārt iekļauti aizdevumi, kurus piešķīrusi likvidējamā EOTK no aizņemtiem līdzekļiem saskaņā ar EOTK līguma 54. un 56. pantu, kā arī trīs nekotēti parāda vērtspapīri, kurus emitējusi Eiropas Investīciju banka (EIB), lai segtu kāda parādnieka neizpildītās saistības. Šie parāda vērtspapīri tiks turēti līdz to gala termiņam (2017. un 2019. gads), lai segtu attiecīgo aizņēmumu apkalpošanas izmaksas. Uzskaites vērtības izmaiņas ir uzkrāto procentu izmaiņas, kurām pieskaitīta samaksāto uzcenojumu attiecīgā gada amortizācija un sākotnējās darījumu izmaksas, aprēķinā izmantojot efektīvās procentu likmes metodi.

Efektīvās procentu likmes (norādītas kā procentu likmju diapazons) ir šādas.

| Aizdevumi | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansiāls atbalsts (MFA) | 0,9625–4,54 % | 3,022–5,29 % |
| Euratom | 1,071–5,76 % | 3,428–5,76 % |
| Maksājumu bilance | 3,125–3,625 % | 3,25 % |
| Likvidējamā EOTK | 0,346–5,8103% | 3,072–5,8103% (4) |

Aizdevumi

31.12.2009.

31.12.2008.

Makrofinansiāls atbalsts (MFA)

0,9625–4,54 %

3,022–5,29 %

Euratom

1,071–5,76 %

3,428–5,76 %

Maksājumu bilance

3,125–3,625 %

3,25 %

Likvidējamā EOTK

0,346–5,8103%

3,072–5,8103% (4)

4

2.5.   ILGTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

ILGTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

Priekšfinansējuma atgūstamības vai izlietojuma laiks nosaka, vai to uzrāda kā īstermiņa vai ilgtermiņa priekšfinansējuma aktīvu. Izlietojumu nosaka projekta pamatā esošā nolīgumā. Visus atmaksājumus vai izlietojumu līdz 12 mēnešiem pirms pārskata datuma uzrāda kā īstermiņa priekšfinansējumu un tāpēc kā apgrozāmos līdzekļus, savukārt atlikums ir ilgtermiņa.

Kopā priekšfinansējums

Kopā priekšfinansējums

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Ilgtermiņa priekšfinansējums (skatīt turpmāk) | 39 750 | 29 023 |
| Īstermiņa priekšfinansējums (skatīt 2.9. paskaidrojumu) | 9 077 | 10 262 |
| Kopā priekšfinansējums | 48 827 | 39 285 |

Miljonos EUR

31.12.2009.

31.12.2008.

Ilgtermiņa priekšfinansējums (skatīt turpmāk)

39 750

29 023

Īstermiņa priekšfinansējums (skatīt 2.9. paskaidrojumu)

2.9.

9 077

10 262

Kopā priekšfinansējums

Kopā priekšfinansējums

48 827

48 827

39 285

39 285

Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Tās ir garantijas, ko Eiropas Savienība atsevišķos gadījumos pieprasa no saņēmējiem, izmaksājot avansa maksājumus (priekšfinansējumu). Ir divas vērtības, kuras tiek uzrādītas šiem garantijas veidiem, – “nominālās” un “aktuālās” vērtības. “Nominālās” vērtības pamatojošais notikums ir saistīts ar garantijas esību. “Aktuālās” vērtības garantijas pamatojošais notikums ir priekšfinansējuma maksājums un/vai priekšfinansējuma dzēšana pēc tam. 2009. gada 31. decembrī to garantiju “nominālā” vērtība, kuras saņemtas par priekšfinansējumu, bija 936 miljoni euro. Šo garantiju “aktuālā” vērtība bija 724 miljoni euro. 2008. gada 31. decembrī šīs vērtības bija attiecīgi 968 miljoni euro un 769 miljoni euro. Šī starpība faktiski ir segums priekšfinansējumam, kas ir dzēsts un iekļauts izdevumos, bet kas, iespējams, jāatgūst nākotnē.

Atsevišķas priekšfinansējuma summas, kas izmaksātas saskaņā ar Septīto pētniecības pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (PP7), efektīvi sedz Dalībnieku garantiju fonds (DGF), – 2009. gada 31. decembrī izmaksātā priekšfinansējuma kopsumma bija 2,7 miljardi euro. Tas ir savstarpēja izdevīguma instruments, kas izveidots, lai segtu finanšu riskus, kas ES un dalībniekiem radušies PP7 netiešo darbību īstenošanas laikā; tā kapitāls un procenti veido izpildes nodrošinājumu. Visi to netiešo darbību dalībnieki, kuras ir dotācijas veidā (un tādējādi priekšfinansējuma veidā Komisijas uzskaitē), iemaksā 5 % no kopējās ES iemaksas DGF kapitālā darbības laikā. Tā kā šādi dalībnieki ir DGF īpašnieki, ES (ko pārstāv Komisija) darbojas kā viņu izpildaģents. Pēc netiešo darbību izpildes dalībnieki atgūst savas kapitāla iemaksas pilnībā, izņemot, ja DGF ir radušies zaudējumi saņēmēju saistību neizpildes dēļ, – šādā gadījumā dalībnieki atgūst ne mazāk kā 80 % no to iemaksām. Tādējādi Dalībnieku garantiju fonds aizsargā gan ES, gan dalībnieku finanšu intereses. 2009. gada 31. decembrī dalībnieki bija veikuši iemaksas DGF par kopējo summu 561 miljonu euro (2008. gadā – 274 miljoni euro) – skatīt arī 11. paskaidrojumu.

Ilgtermiņa priekšfinansējums

Ilgtermiņa priekšfinansējums

| Miljonos EUR |
| --- |
| Pārvaldības veids | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Tieša centralizēta pārvaldība | 1 148 | 1 351 |
| Netieša centralizēta pārvaldība | 486 | 275 |
| Decentralizēta pārvaldība | 347 | 90 |
| Dalīta pārvaldība | 37 199 | 26 764 |
| Kopēja pārvaldība | 568 | 543 |
| Īsteno citas iestādes un aģentūras | 2 | 0 |
| Kopā ilgtermiņa priekšfinansējums | 39 750 | 29 023 |

Miljonos EUR

Pārvaldības veids

31.12.2009.

31.12.2008.

Tieša centralizēta pārvaldība

1 148

1 351

Netieša centralizēta pārvaldība

486

275

Decentralizēta pārvaldība

347

90

Dalīta pārvaldība

37 199

26 764

Kopēja pārvaldība

568

543

Īsteno citas iestādes un aģentūras

2

0

Kopā ilgtermiņa priekšfinansējums

Kopā ilgtermiņa priekšfinansējums

39 750

39 750

29 023

29 023

Lielākās ilgtermiņa priekšfinansējuma summas saistītas ar strukturālām darbībām 2007.–2013. gada plānošanas periodam – Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Sociālais fonds (ESF), Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA), Kohēzijas fonds (KF) un Zivsaimniecības fonds. Tā kā daudzi no šiem projektiem pēc būtības ir ilgtermiņa projekti, attiecīgajiem avansa maksājumiem jābūt pieejamiem periodā, kas ilgāks par vienu gadu. Tāpēc šīs priekšfinansējuma summas norādītas kā ilgtermiņa aktīvi. Iepriekš minētā ilgtermiņa priekšfinansējuma summa, par kuru ES ir tiesīga saņemt procentus no saņēmējiem, ir 1 607 miljoni euro.

Pieaugumu 2009. gadā ir galvenokārt izraisījusi trešās priekšfinansējuma daļas izmaksa dalībvalstīm par kopējo summu pieci miljardi euro – 2,6 miljardi euro Kohēzijas fondam, 1,8 miljardi euro Reģionālās attīstības fondam un 0,6 miljardi Sociālajam fondam. Turklāt ekonomikas krīzes dēļ katrai programmai tika piešķirti papildu atveseļošanas maksājumi par kopēju summu 6,2 miljardi euro – 3,9 miljardi euro Kohēzijas fondam un Reģionālās attīstības fondam, kā arī 2,3 miljardi euro Sociālajam fondam. Naudas līdzekļu palielinājums attiecībā uz decentralizēto pārvaldību ir saistīts galvenokārt ar priekšfinansējuma maksājumiem kandidātvalstīm saskaņā ar IPA programmām.

IPA

2.6.   ILGTERMIŅA DEBITORU PARĀDI

ILGTERMIŅA DEBITORU PARĀDI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Dalībvalstu parādi | 26 | 24 |
| Aizdevumi EOTK darbiniekiem | 10 | 13 |
| Citi | 2 | 2 |
| Garantijas un noguldījumi | 17 | 6 |
| Kopā | 55 | 45 |

Miljonos EUR

31.12.2009.

31.12.2008.

Dalībvalstu parādi

26

24

Aizdevumi EOTK darbiniekiem

10

13

Citi

2

2

Garantijas un noguldījumi

17

6

Kopā

Kopā

55

55

45

45

No dalībvalstīm saņemamās summas ir summas, kas bijušajām kandidātvalstīm jāmaksā likvidējamai EOTK.

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

2.7.   KRĀJUMI

KRĀJUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Zinātniskie materiāli | 62 | 73 |
| Citi | 15 | 12 |
| Kopā | 77 | 85 |

Miljonos EUR

31.12.2009.

31.12.2008.

Zinātniskie materiāli

62

73

Citi

15

12

Kopā

Kopā

77

77

85

85

Zinātnisko iekārtu krājumus tur un apsaimnieko KPC. Lielākā daļa ir nukleāru un nenukleāru standartmateriālu krājumi, kas atrodas Gēlā. Šiem krājumiem ir stratēģisks raksturs, un tos saglabā, lai varētu reaģēt uz neprognozējamiem pieprasījumiem nākotnē krīzes situācijās. Citi krājumi ietver EGNOS projekta krājumus, publikāciju krājumus, kurus glabā un/vai pārvalda Publikāciju birojs, kā arī vakcīnu krājumus.

EGNOS

2.8.   ĪSTERMIŅA IEGULDĪJUMI

ĪSTERMIŅA IEGULDĪJUMI

Īstermiņa ieguldījumi ietver pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus, kurus iegādājas to atdeves vai peļņas dēļ vai kurus tur, lai izveidotu noteiktu aktīvu struktūru vai likviditātes papildu avotu, un tāpēc tos iespējams pārdot, lai nodrošinātu likviditātes vajadzības, vai procentu likmju izmaiņu gadījumā. 2008. gadā šajā pozīcijā bija iekļauti arī tirdzniecībai turēti aktīvi septiņu miljonu euro vērtībā.

Pārdošanai pieejamie aktīvi

Pārdošanai pieejamie aktīvi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Likvidējamā EOTK | Citi | Kopā |
| Summas 31.12.2008. | 1 464 | 82 | 1 546 |
| Iegāde | 560 | 255 | 815 |
| Atsavināšana un izņemšana | (573) | (32) | (605) |
| Amortizēto izmaksu korekcija | (1) | 0 | (1) |
| Uzskaites vērtības izmaiņas | 8 | 3 | 11 |
| Pašu kapitālā iekļautā pārpalikuma pārvērtēšana | 25 | 0 | 25 |
| Summas 31.12.2009. | 1 483 | 308 | 1 791 |

Miljonos EUR

Likvidējamā EOTK

Citi

Kopā

Summas 31.12.2008.

1 464

82

1 546

Iegāde

560

255

815

Atsavināšana un izņemšana

(573)

(32)

(605)

Amortizēto izmaksu korekcija

(1)

0

(1)

Uzskaites vērtības izmaiņas

8

3

11

Pašu kapitālā iekļautā pārpalikuma pārvērtēšana

25

0

25

Summas 31.12.2009.

Summas 31.12.2009.

1 483

1 483

308

308

1 791

1 791

Attiecībā uz likvidējamās EOTK summām visi pārdošanai pieejamie ieguldījumi ir parāda vērtspapīri EUR valūtā un tiek kotēti aktīvā tirgū. Parāda vērtspapīru ar galīgo termiņu 2010. gadā vērtība (izteikta to patiesajā vērtībā) 2009. gada 31. decembrī bija 242 miljoni euro (2008. gadā – 126 miljoni euro).

Citu summu palielinājums ir saistīts ar jaunām iegādēm, kuras veica riska dalīšanas finanšu mehānisms (RSFF) (195 miljoni euro) un aizdevumu garantijas instruments TEN-T projektiem (LGTT) (60 miljoni euro).

RSFF

TEN-T

LGTT

2.9.   ĪSTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

ĪSTERMIŅA PRIEKŠFINANSĒJUMS

| Miljonos EUR |
| --- |
| Pārvaldības veids | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Tieša centralizēta pārvaldība | 2 924 | 3 055 |
| Netieša centralizēta pārvaldība | 1 990 | 930 |
| Decentralizēta pārvaldība | 700 | 326 |
| Dalīta pārvaldība | 2 550 | 5 304 |
| Kopēja pārvaldība | 832 | 608 |
| Īsteno citas iestādes un aģentūras | 81 | 39 |
| Kopā īstermiņa priekšfinansējums | 9 077 | 10 262 |

Miljonos EUR

Pārvaldības veids

31.12.2009.

31.12.2008.

Tieša centralizēta pārvaldība

2 924

3 055

Netieša centralizēta pārvaldība

1 990

930

Decentralizēta pārvaldība

700

326

Dalīta pārvaldība

2 550

5 304

Kopēja pārvaldība

832

608

Īsteno citas iestādes un aģentūras

81

39

Kopā īstermiņa priekšfinansējums

Kopā īstermiņa priekšfinansējums

9 077

9 077

10 262

10 262

Īstermiņa priekšfinansējuma samazinājums ir radies sakarā ar to, ka strukturālām darbībām dalītās pārvaldības ietvaros daži finansētie projekti ir slēgšanas procesā (programmas saistībā ar 2000.–2006. gada laikposmu), turpretim jauniem projektiem (programmas saistībā ar 2007.–2013. gada laikposmu) priekšfinansējuma trešo iemaksu veica 2009. gadā, bet to klasificēja ilgtermiņa aktīvos, kā aprakstīts 2.5. paskaidrojumā. Īstermiņa priekšfinansējuma palielinājums attiecībā uz netiešo centralizēto pārvaldību ir saistīts ar Komisijas darbību nodošanu jaunām izpildaģentūrām galvenokārt pētniecības un izstrādes jomā. Īstermiņa priekšfinansējuma summa, par kuru Eiropas Savienībai ir tiesības saņemt procentus no saņēmējiem, ir 4 629 miljoni euro.

2.10.   ĪSTERMIŅA DEBITORU PARĀDI

ĪSTERMIŅA DEBITORU PARĀDI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Īstermiņa aizdevumi | 216 | 114 |
| Īstermiņa debitoru parādi | 4 519 | 6 128 |
| Dažādi debitoru parādi | 16 | 23 |
| Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi | 3 912 | 5 655 |
| Kopā | 8 663 | 11 920 |

Miljonos EUR

31.12.2009.

31.12.2008.

Īstermiņa aizdevumi

216

114

Īstermiņa debitoru parādi

4 519

6 128

Dažādi debitoru parādi

16

23

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

3 912

5 655

Kopā

Kopā

8 663

8 663

11 920

11 920

2.10.1.   
  Īstermiņa aizdevumi

Īstermiņa aizdevumi

Šīs summas attiecas uz aizdevumiem 41 miljona euro apmērā, kuru atmaksas galīgais termiņš ir īsāks par 12 mēnešiem pēc bilances datuma (40 miljoni euro attiecas uz MFA aizdevumiem, skatīt 2.4. paskaidrojumu iepriekš). Šajā pozīcijā ir iekļauti arī likvidējamās EOTK termiņnoguldījumi.

Termiņnoguldījumi

Termiņnoguldījumi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Kopā |
| Summas 31.12.2008. | 0 |
| Pieaugums | 174 |
| Uzkrātās summas | 1 |
| Summas 31.12.2009. | 175 |

Miljonos EUR

Kopā

Summas 31.12.2008.

0

Pieaugums

174

Uzkrātās summas

1

Summas 31.12.2009.

Summas 31.12.2009.

175

175

2.10.2.   
  Īstermiņa debitoru parādi

Īstermiņa debitoru parādi

| Miljonos EUR |
| --- |
| Uzskaites grupa | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Bruto summa | Norakstītā summa | Neto vērtība | Bruto summa | Norakstītā summa | Neto vērtība |
| Klienti | 277 | (76) | 201 | 243 | (79) | 164 |
| Soda nauda | 3 370 | (133) | 3 237 | 4 590 | (96) | 4 494 |
| Dalībvalstis | 2 198 | (1 191) | 1 007 | 2 576 | (1 204) | 1 372 |
| Citi | 76 | (2) | 74 | 111 | (13) | 98 |
| Kopā | 5 921 | (1 402) | 4 519 | 7 520 | (1 392) | 6 128 |

Miljonos EUR

Uzskaites grupa

31.12.2009.

31.12.2008.

Bruto summa

Norakstītā summa

Neto vērtība

Bruto summa

Norakstītā summa

Neto vērtība

Klienti

277

(76)

201

243

(79)

164

Soda nauda

3 370

(133)

3 237

4 590

(96)

4 494

Dalībvalstis

2 198

(1 191)

1 007

2 576

(1 204)

1 372

Citi

76

(2)

74

111

(13)

98

Kopā

Kopā

5 921

5 921

(1 402)

(1 402)

4 519

4 519

7 520

7 520

(1 392)

(1 392)

6 128

6 128

Klienti

Klienti

Tie ir iekasēšanas rīkojumi, kas iegrāmatoti uzskaitē 2009. gada 31. decembrī kā konstatētas atgūstamas prasījumu summas un vēl nav iekļauti citās pozīcijās bilances aktīvu daļā.

Soda nauda

Soda nauda

Piedzenamās summas attiecas uz Komisijas piemērotajiem naudas sodiem 3 370 miljonu euro apmērā. 133 miljoni euro no šīs summas ir norakstīti. Norakstītās summas palielinājums ir izskaidrojams ar to, ka dažus no jaunajiem piemērotajiem naudas sodiem ekonomikas un finanšu krīzes apstākļos nevar segt ar provizoriskiem maksājumiem vai banku garantijām. Turklāt attiecībā uz dažiem naudas sodiem Tiesā vēl nav pabeigts saīsinātais tiesvedības process. Attiecībā uz šiem debitoru parādiem līdz 2009. gada 31. decembrim bija saņemtas garantijas par kopsummu 2 952 miljoni euro (2008. gadā – 2 403 miljoni euro), kas liecina, ka naudas soda saņēmējs vēlas to pārsūdzēt. Jāpiebilst, ka 290 miljoni euro no iepriekš minētajām summām nebija jānomaksā 2009. gada 31. decembrī.

No dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

No dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| ELGF debitoru parādi |
| ELGF debitoru parādi | 627 | 684 |
| Norakstītā summa | (350) | (392) |
| Kopā | 277 | 292 |
| Samaksātais un no dalībvalstīm atgūstamais PVN | 38 | 36 |
| Pašu resursi |
| Iekļauti A kontā | 89 | 97 |
| Iekļauti atsevišķā kontā | 1 254 | 1 260 |
| Norakstītā summa | (841) | (812) |
| Citi | 25 | 16 |
| Kopā | 527 | 561 |
| Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi | 165 | 483 |
| Kopā | 1 007 | 1 372 |

Miljonos EUR

31.12.2009.

31.12.2008.

ELGF debitoru parādi

ELGF debitoru parādi

ELGF debitoru parādi

627

684

Norakstītā summa

(350)

(392)

Kopā

Kopā

277

277

292

292

Samaksātais un no dalībvalstīm atgūstamais PVN

Samaksātais un no dalībvalstīm atgūstamais PVN

38

38

36

36

Pašu resursi

Pašu resursi

Iekļauti A kontā

89

97

Iekļauti atsevišķā kontā

1 254

1 260

Norakstītā summa

(841)

(812)

Citi

25

16

Kopā

Kopā

527

527

561

561

Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

165

165

483

483

Kopā

Kopā

1 007

1 007

1 372

1 372

ELGF debitoru parādi

Šajā postenī ietilpst tās ELGF līdzekļu saņēmēju parāda summas 2009. gada 31. decembrī, ko dalībvalstis deklarējušas un apstiprinājušas 2009. gada 15. oktobrī un no kurām atskaitīti 20 %, ko dalībvalstis drīkst paturēt administratīvo izmaksu segšanai. Tika veikts novērtējums par debitoru parādiem, kas radušies pēc minētās deklarācijas iesniegšanas līdz 2009. gada 31. decembrim. Komisija arī novērtē norakstāmās summas saistībā ar līdzekļu saņēmēju parādiem, kuru atgūšana ir maz ticama. Tas, ka ir veikta šāda korekcija, nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt šīs summas nākotnē.

Pašu resursi

Jāpiebilst, ka dalībvalstīm ir tiesības ieturēt 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem iekasēšanas izmaksu segšanai, tāpēc iepriekš minētās summas neietver šo atskaitījumu. Pamatojoties uz dalībvalstu iesniegto novērtējumu, no dalībvalstu debitoru parādiem atskaitītas norakstāmās summas 841 miljona euro apmērā. Tomēr tas nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt šīs vērtības korekcijas summas.

Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi

Pārējie no dalībvalstīm saņemamie debitoru parādi ietver atgūstamās izdevumu summas 72 miljonu euro apmērā un ELGF avansa maksājumus astoņu miljonu euro apmērā salīdzinājumā ar attiecīgi 120 miljoniem euro un 244 miljoniem euro 2008. gadā.

2.10.3.   
  Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu izdevumi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Uzkrātie ienākumi | 3 655 | 5 402 |
| Nākamo periodu izdevumi | 230 | 223 |
| Citi | 27 | 30 |
| Kopā | 3 912 | 5 655 |

Miljonos EUR

31.12.2009.

31.12.2008.

Uzkrātie ienākumi

3 655

5 402

Nākamo periodu izdevumi

230

223

Citi

27

30

Kopā

Kopā

3 912

3 912

5 655

5 655

Lielākā summa šajā pozīcijā ir uzkrātie ienākumi 3 655 miljonu euro apmērā.

| Miljonos EUR |
| --- |
| Uzkrātie ienākumi | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Pašu resursi | 2 209 | 2 576 |
| Piešķirtie lauksaimniecības ieņēmumi nov. un dec. | 940 | 1 261 |
| Cukura nozares pārstrukturēšana | 0 | 911 |
| ELGF – neizpildītie atbilstības koriģēšanas lēmumi | 0 | 368 |
| Kohēzijas fonds un Reģionālās attīstības fonds – finanšu korekcijas | 404 | 146 |
| Zivsaimniecības fonds | 0 | 32 |
| Citi uzkrātie ienākumi | 102 | 108 |
| Kopā uzkrātie ienākumi | 3 655 | 5 402 |

Miljonos EUR

Uzkrātie ienākumi

31.12.2009.

31.12.2008.

Pašu resursi

2 209

2 576

Piešķirtie lauksaimniecības ieņēmumi nov. un dec.

940

1 261

Cukura nozares pārstrukturēšana

0

911

ELGF – neizpildītie atbilstības koriģēšanas lēmumi

0

368

Kohēzijas fonds un Reģionālās attīstības fonds – finanšu korekcijas

404

146

Zivsaimniecības fonds

0

32

Citi uzkrātie ienākumi

102

108

Kopā uzkrātie ienākumi

Kopā uzkrātie ienākumi

3 655

3 655

5 402

5 402

Citi uzkrātie ienākumi galvenokārt ir novēloti procentu ienākumi, uzkrātie banku procenti un uzkrātie procenti par priekšfinansējuma summām.

Šajā pozīcijā ir iekļauti arī nākamo periodu izdevumi kopsummā par 230 miljoniem euro, no kuriem galvenās summas ir paredzamie maksājumi 53 miljonu euro apmērā par divpusējiem zvejniecības nolīgumiem ar trešām valstīm, 36 miljoni euro par Eiropas skolu, 44 miljoni euro par biroju īri, 22 miljoni euro par biroju pārveidi un 17 miljoni euro procentiem par pamatlīdzekļu nomu.

2.11.   NAUDA UN TĀS EKVIVALENTI

NAUDA UN TĀS EKVIVALENTI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi |
| Konti valstu kasēs un centrālajās bankās | 10 958 | 15 039 |
| Norēķinu konti | 1 967 | 1 415 |
| Avansu konti | 42 | 35 |
| Pārvedumi (nauda ceļā) | 9 | 26 |
| Īstermiņa noguldījumi un citi naudas ekvivalenti | 1 486 | 1 456 |
| Kopā | 14 462 | 17 971 |
| Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi | 8 910 | 5 753 |
| Kopā | 23 372 | 23 724 |

Miljonos EUR

31.12.2009.

31.12.2008.

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi

Konti valstu kasēs un centrālajās bankās

10 958

15 039

Norēķinu konti

1 967

1 415

Avansu konti

42

35

Pārvedumi (nauda ceļā)

9

26

Īstermiņa noguldījumi un citi naudas ekvivalenti

1 486

1 456

Kopā

Kopā

14 462

14 462

17 971

17 971

Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

8 910

8 910

5 753

5 753

Kopā

Kopā

23 372

23 372

23 724

23 724

2.11.1.   
  Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko neattiecas izmantošanas ierobežojumi, ir visi līdzekļi, kas atrodas ES kontos katrā dalībvalstī un EBTA valstī (valsts kasē vai centrālajā bankā), norēķinu kontos, avansa kontos, kā arī īstermiņa bankas noguldījumi un skaidras naudas līdzekļi sīkiem izdevumiem.

Mazāks atlikums valstu kasēs un centrālajās bankās šā gada beigās ir skaidrojams ar to, ka pēc budžeta grozījumu veikšanas 2009. gada oktobrī 3,5 miljardi euro 2010. gada sākumā bija jāatmaksā dalībvalstīm salīdzinājumā ar 6,6 miljardiem euro pagājušajā gadā. Attiecīgās saistības atspoguļotas īstermiņa kreditoru parādos (skatīt arī 2.18.2. paskaidrojumu turpmāk). Naudas atlikumu gada beigās ietekmēja arī nauda no vēl neizlietotajiem piešķirtajiem ieņēmumiem 2,7 miljardu euro apmērā (2008. gadā – 5,1 miljards euro), ko nevar atlīdzināt dalībvalstīm, un 1,4 miljardi euro (2008. gadā – 1,7 miljardi euro), kas tika ieturēti, lai segtu uz 2010. gadu pārceltās maksājumu apropriācijas. Budžeta izpildes rezultāts 2,3 miljardu euro apmērā arī jāatmaksā dalībvalstīm, izmantojot atskaitījumu no summām, kas tām jāmaksā par 2010. gadu.

Summas, kas ir parādītas kā īstermiņa noguldījumi, attiecas galvenokārt uz naudas līdzekļiem, kurus ES vārdā pārvalda uzticības personas konkrētu no ES budžeta finansētu programmu īstenošanai.

2.11.2.   
  Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi

Nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi, ir summas, kas saņemtas saistībā ar Komisijas uzliktajiem naudas sodiem, kuru maksājumu vēl var apstrīdēt. Šīs summas atrodas īpašos noguldījuma kontos, kas netiek izmantoti citām darbībām.

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

2.12.   PABALSTI DARBINIEKIEM

PABALSTI DARBINIEKIEM

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Pensijas – darbinieki | 33 316 | 32 867 |
| Pensijas – citi | 663 | 696 |
| Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma | 3 263 | 3 993 |
| Kopā | 37 242 | 37 556 |

Miljonos EUR

31.12.2009.

31.12.2008.

Pensijas – darbinieki

33 316

32 867

Pensijas – citi

663

696

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

3 263

3 993

Kopā

Kopā

37 242

37 242

37 556

37 556

2.12.1.   
  Pensijas – darbinieki

Pensijas – darbinieki

Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 83. pantu darbinieku pensiju shēmā (PSEO: Eiropas ierēdņu pensiju shēma) paredzēto pabalstu maksājumus veic no ES budžeta. Shēma netiek finansēta, bet dalībvalstis kolektīvi garantē minēto pabalstu maksājumus atbilstīgi šo izdevumu finansēšanai noteiktajam apmēram. Turklāt vienu trešdaļu no šīs shēmas ilgtermiņa finansējuma veido ierēdņu obligātās iemaksas. Šīs iemaksas summa tiek pārskatīta katru gadu un vajadzības gadījumā atjaunināta, lai garantētu, ka šīs iemaksas (pašlaik 11,3 % no pamatalgas) ir pietiekamas, lai katru gadu finansētu vienu trešdaļu no gada laikā iegūtajām tiesībām.

PSEO

Pensiju shēmas saistības tika novērtētas, pamatojoties uz darbinieku un pensionēto darbinieku skaitu 2009. gada 31. decembrī un minētajā datumā piemērojamo Civildienesta noteikumu normām. Minētajā novērtējumā tika ņemti vērā vecuma, invaliditātes un apgādnieka zaudējuma pabalsti (dažādi pensiju veidi, kā arī invaliditātes pabalsts). Novērtējumu veica saskaņā ar 25. SPSGS noteikto metodiku (un attiecīgi arī 12. ES grāmatvedības noteikumu). Saskaņā ar šo grāmatvedības standartu darba devējam jānosaka savas aktuārās saistības, ņemot vērā līgumiskos pabalstus darbinieku dienesta laikā un paredzamos algas paaugstinājumus. Aktuārvērtējuma metodi, ko piemēro minēto saistību aprēķināšanā, sauc par plānotās vienības kredītmetodi.

Vērtējumā izmantoti šādi vērtēšanas datumā pieejamie galvenie aktuārie pieņēmumi.

| Aktuārie pieņēmumi | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| --- | --- | --- |
| Nominālā diskonta likme | 4,5 % | 3,9 % |
| Paredzamais inflācijas līmenis | 2,5 % | 1,8 % |
| Reālā diskonta likme | 2,0 % | 2,1 % |
| Precību varbūtība: vīrieši/sievietes | 84 %/38 % | 84 %/38 % |
| Vispārējais algas pieaugums/pensiju pārskatīšana | 0 % | 0,3 % |

Aktuārie pieņēmumi

31.12.2009.

31.12.2008.

Nominālā diskonta likme

4,5 %

3,9 %

Paredzamais inflācijas līmenis

2,5 %

1,8 %

Reālā diskonta likme

2,0 %

2,1 %

Precību varbūtība: vīrieši/sievietes

84 %/38 %

84 %/38 %

Vispārējais algas pieaugums/pensiju pārskatīšana

0 %

0,3 %

Aprēķinā tika izmantota 2008. gada starptautiskā ierēdņu dzīves ilguma tabula. Paredzēts, ka aiziešana pensijā notiks, kad ierēdnis varēs pilnībā izmantot savas tiesības, ņemot vērā samazinājumu par priekšlaicīgu pensionēšanos un Barselonas iniciatīvu attiecībā uz vēlāku pensionēšanos – vēlākais 65 gadu vecumā. Bruto pensiju un ģimenes pabalstu aprēķinu pamatā ir Civildienesta noteikumi.

Saistības attiecas uz šādu personu iepriekš noteiktajām tiesībām:

| 1) | pensiju shēmā iesaistīto visu iestāžu un aģentūru personāls, ar kuriem 2009. gada 31. decembrī pastāvēja darba tiesiskās attiecības; |
| --- | --- |

1)

pensiju shēmā iesaistīto visu iestāžu un aģentūru personāls, ar kuriem 2009. gada 31. decembrī pastāvēja darba tiesiskās attiecības;

| 2) | personāls, kura stāvoklis ir nenoteikts, t. i., darbinieki, kas pagaidām vai pilnībā izbeiguši darbu iestādēs, bet kuru pensiju tiesības pensiju shēmā saglabājas (tikai darbinieki, kuri nostrādājuši vismaz 10 gadus); |
| --- | --- |

2)

personāls, kura stāvoklis ir nenoteikts, t. i., darbinieki, kas pagaidām vai pilnībā izbeiguši darbu iestādēs, bet kuru pensiju tiesības pensiju shēmā saglabājas (tikai darbinieki, kuri nostrādājuši vismaz 10 gadus);

| 3) | bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem izdienas pensiju; |
| --- | --- |

3)

bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem izdienas pensiju;

| 4) | bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem invaliditātes pensiju; |
| --- | --- |

4)

bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem invaliditātes pensiju;

| 5) | bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem invaliditātes pabalstu; |
| --- | --- |

5)

bijušie ierēdņi un citi darbinieki, kas saņem invaliditātes pabalstu;

| 6) | apgādnieka zaudējuma pensijas saņēmēji (atraitnes, atraitņi, bāreņi, apgādājamās personas). |
| --- | --- |

6)

apgādnieka zaudējuma pensijas saņēmēji (atraitnes, atraitņi, bāreņi, apgādājamās personas).

Galvenās izmaiņas kopš 2008. gada 31. decembra ir šādas.

| Miljonos EUR |
| --- |
| Darbinieku pensiju saistību pārmaiņas | Summa |
| Bruto pensiju saistības 2008. gada 31. decembrī | 36 495 |
| Darba izmaksas | 1 360 |
| Procentu izmaksas | 1 456 |
| Samaksātie pabalsti | (1 035) |
| Aktuārie ieguvumi | (1 248) |
| Pārmaiņas sakarā ar jauniem darbiniekiem | 187 |
| Bruto pensiju saistības 2009. gada 31. decembrī | 37 215 |

Miljonos EUR

Darbinieku pensiju saistību pārmaiņas

Summa

Bruto pensiju saistības 2008. gada 31. decembrī

36 495

Darba izmaksas

1 360

Procentu izmaksas

1 456

Samaksātie pabalsti

(1 035)

Aktuārie ieguvumi

(1 248)

Pārmaiņas sakarā ar jauniem darbiniekiem

187

Bruto pensiju saistības 2009. gada 31. decembrī

Bruto pensiju saistības 2009. gada 31. decembrī

37 215

37 215

Būtiskākie secinājumi ir šādi.

| — | Bruto aktuārās saistības 2009. gada 31. decembrī tika novērtētas par summu 37 215 miljoni euro (2008. gadā – 36 495 miljoni euro). Tai pieskaita koeficienta korektora ietekmi 1 079 miljonu euro apmērā (2008. gadā – 1 277 miljoni euro). Saņēmēju maksājamie nodokļi atskaitīti no kopējām bruto saistībām, lai iegūtu neto saistības, ko iekļauj bilancē (jo, veicot pensiju maksājumus, nodoklis tiek ieturēts un kreditēts ES ieņēmumos maksājuma veikšanas gadā). Tādējādi šīs neto saistības (bruto saistības, no kurām atskaitīti nodokļi) 2009. gada 31. decembrī ir novērtētas 33 316 miljonu euro apmērā. |
| --- | --- |

—

Bruto aktuārās saistības 2009. gada 31. decembrī tika novērtētas par summu 37 215 miljoni euro (2008. gadā – 36 495 miljoni euro). Tai pieskaita koeficienta korektora ietekmi 1 079 miljonu euro apmērā (2008. gadā – 1 277 miljoni euro). Saņēmēju maksājamie nodokļi atskaitīti no kopējām bruto saistībām, lai iegūtu neto saistības, ko iekļauj bilancē (jo, veicot pensiju maksājumus, nodoklis tiek ieturēts un kreditēts ES ieņēmumos maksājuma veikšanas gadā). Tādējādi šīs neto saistības (bruto saistības, no kurām atskaitīti nodokļi) 2009. gada 31. decembrī ir novērtētas 33 316 miljonu euro apmērā.

| — | Darbinieku pensijas shēmas dalībnieku skaits pieauga par 5 082 personām. Šis palielinājums attiecas galvenokārt uz pagaidu darbiniekiem, līgumdarbiniekiem, kā arī pirmo reizi shēmā iekļautajiem Eiropas Parlamenta locekļiem. |
| --- | --- |

—

Darbinieku pensijas shēmas dalībnieku skaits pieauga par 5 082 personām. Šis palielinājums attiecas galvenokārt uz pagaidu darbiniekiem, līgumdarbiniekiem, kā arī pirmo reizi shēmā iekļautajiem Eiropas Parlamenta locekļiem.

2.12.2.   
  Pensijas – citi

Pensijas – citi

Šeit ietilpst pensiju saistības attiecībā uz Komisijas, Tiesas (un Vispārējās tiesas), Revīzijas palātas, Padomes ģenerālsekretāru, Ombuda, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja un Eiropas Savienības Civildienesta tiesas esošajiem un bijušajiem locekļiem. Šajā pozīcijā ietvertas arī saistības attiecībā uz konkrētu Eiropas Parlamenta locekļu pensijām.

2.12.3.   
  Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Novērtētas arī ES saistības attiecībā uz kopīgajā veselības apdrošināšanas shēmā veicamajām iemaksām par tās pensionētajiem darbiniekiem. Šīs bruto saistības ir novērtētas 3 535 miljonu euro apmērā. Lai iegūtu neto summu, no šīm bruto saistībām atskaita plāna aktīvus 272 miljonu euro apmērā. Aprēķinos ņem vērā strādājošos ierēdņus un pensionārus no dažādām ES iestādēm un aģentūrām, to ģimenes, kā arī Komisijas, Revīzijas palātas, Tiesas, Padomes, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja un Eiropas Ombuda strādājošos locekļus un pensionārus. Aprēķinā izmantotā diskonta likme un vispārējais algu pieaugums ir tādi paši kā tie, kas izmantoti darbinieku pensiju vērtējumā (skatīt iepriekš). Nelielas saistību samazināšanās galvenais iemesls ir aktuārie ieguvumi aktuāro pieņēmumu izmaiņu dēļ.

| Miljonos EUR |
| --- |
| Kopīgās veselības apdrošināšanas saistību izmaiņas | Summa |
| Bruto saistības 2008. gada 31. decembrī | 4 248 |
| Parastās izmaksas | 168 |
| Procentu izmaksas | 169 |
| Samaksātie pabalsti | (85) |
| Aktuārie ieguvumi | (965) |
| Bruto saistības 2009. gada 31. decembrī | 3 535 |
| Mīnus plāna aktīvi | (272) |
| Neto saistības 2009. gada 31. decembrī | 3 263 |

Miljonos EUR

Kopīgās veselības apdrošināšanas saistību izmaiņas

Summa

Bruto saistības 2008. gada 31. decembrī

4 248

Parastās izmaksas

168

Procentu izmaksas

169

Samaksātie pabalsti

(85)

Aktuārie ieguvumi

(965)

Bruto saistības 2009. gada 31. decembrī

3 535

Mīnus plāna aktīvi

(272)

Neto saistības 2009. gada 31. decembrī

Neto saistības 2009. gada 31. decembrī

3 263

3 263

2.13.   ILGTERMIŅA UZKRĀJUMI

ILGTERMIŅA UZKRĀJUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2008. | Papildu uzkrājumi | Apvērstās neizlietotās summas | Izlietotās summas | Pārvietošana uz/no īstermiņa uzkrājumiem | Aplēšu izmaiņas | 31.12.2009. |
| Tiesas prāvas | 421 | 54 | (50) | (12) | 0 | 0 | 413 |
| Kodolobjekta nojaukšana | 819 | 0 | 0 | 0 | (22) | 111 | 908 |
| Finanšu | 12 | 67 | 0 | 0 | (3) | 0 | 76 |
| Citi | 89 | 45 | (12) | (37) | (13) | 0 | 72 |
| Kopā | 1 341 | 166 | (62) | (49) | (38) | 111 | 1 469 |

Miljonos EUR

31.12.2008.

Papildu uzkrājumi

Apvērstās neizlietotās summas

Izlietotās summas

Pārvietošana uz/no īstermiņa uzkrājumiem

Aplēšu izmaiņas

31.12.2009.

Tiesas prāvas

421

54

(50)

(12)

0

0

413

Kodolobjekta nojaukšana

819

0

0

0

(22)

111

908

Finanšu

12

67

0

0

(3)

0

76

Citi

89

45

(12)

(37)

(13)

0

72

Kopā

Kopā

1 341

1 341

166

166

(62)

(62)

(49)

(49)

(38)

(38)

111

111

1 469

1 469

Tiesas prāvas

Tiesas prāvas

Šeit novērtētas summas, kas, iespējams, būs jāmaksā pēc 2010. gada saistībā ar vairākām notiekošām tiesas prāvām. Lielāko daļu (409 miljonus euro) nosaka 2009. gada 31. decembrī vēl nepabeigtās tiesas prāvas saistībā ar ELGF izdevumu finansiālu koriģēšanu un citas tiesas prāvas, kas skar lauksaimniecības izdevumus.

Kodolobjekta nojaukšana

Kodolobjekta nojaukšana

Neatkarīgu ekspertu konsorcijs 2008. gadā atjaunināja savu 2003. gada pētījumu, lai novērtētu KPC kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas programmas izmaksas. Pārskatītā aplēse 1 222 miljonu euro apmērā (iepriekš – 1 145 miljoni euro) ir pamats uzkrājumu iekļaušanai finanšu pārskatos. Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem šo aplēsi indeksē atbilstoši inflācijai un tad diskontē līdz neto pašreizējai vērtībai. 2009. gada 31. decembrī uzkrājumu kopsumma bija 930 miljoni euro, kuru veido summas, kuras paredzēts maksāt 2010. gadā (22 miljoni euro) un turpmāk (908 miljoni euro). Ņemot vērā minētās programmas paredzamo ilgumu (aptuveni 30 gadi), jāatzīst, ka pastāv zināma nenoteiktība attiecībā uz šo novērtējumu, un galīgās izmaksas varētu atšķirties no pašreiz noteiktajām summām.

Finanšu uzkrājumi

Finanšu uzkrājumi

Eiropas Investīciju fonds (EIF) atbilstīgi 1998. gada MVU garantiju mehānismam, 2001. gada MVU garantiju mehānismam, 2007. gada MVU garantiju mehānismam un CIP var Komisijas uzdevumā savā vārdā izsniegt garantijas, kuru risku uzņemas Komisija. Tomēr ar izmantotām un neizmantotām garantijām saistītais finanšu risks ir ierobežots. Bilances datumā abu mehānismu finanšu uzkrājumi atbilst maksājumu saistībām attiecībā pret finanšu starpniekiem, atskaitot līdz bilances datumam veiktos neto maksājuma pieprasījumus. Ilgtermiņa finanšu uzkrājumus diskontē līdz to neto pašreizējai vērtībai.

CIP

Citi uzkrājumi

Citi uzkrājumi

Šeit galvenā summa attiecas uz novērtējumu par ES ieguldījumiem dažādās dalībvalstīs no Ārkārtas veterinārā fonda saistībā ar konkrētu dzīvnieku slimību uzliesmojumiem par kopējo summu 60 miljoni euro (2008. gadā – 101 miljons euro), kas sadalīta starp paredzamo norēķinu summu 2010. gadā (25 miljoni euro) un vēlāk (35 miljoni euro).

2.14.   ILGTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS

ILGTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS

2.14.1.   
  Aizņēmumi

Aizņēmumi

| Miljonos EUR |
| --- |
| Nosaukums | 31.12.2008. | Jauni aizņēmumi | Atmaksa | Valūtas kursa atšķirības | Uzskaites vērtības izmaiņas | 31.12.2009. |
| MFA | 663 | 25 | (95) | — | (6) | 587 |
| Maksājumu bilance | 2 004 | 7 200 | — | — | 99 | 9 303 |
| EURATOM | 494 | 7 | (11) | (1) | (5) | 484 |
| Likvidējamā EOTK | 282 | — | (67) | 18 | (8) | 225 |
| Kopā | 3 443 | 7 232 | (173) | 17 | 80 | 10 599 |

Miljonos EUR

Nosaukums

31.12.2008.

Jauni aizņēmumi

Atmaksa

Valūtas kursa atšķirības

Uzskaites vērtības izmaiņas

31.12.2009.

MFA

663

25

(95)

—

(6)

587

Maksājumu bilance

2 004

7 200

—

—

99

9 303

EURATOM

EURATOM

494

7

(11)

(1)

(5)

484

Likvidējamā EOTK

282

—

(67)

18

(8)

225

Kopā

Kopā

3 443

3 443

7 232

7 232

(173)

(173)

17

17

80

80

10 599

10 599

Sadalījums starp ilgtermiņa un īstermiņa aizņēmumiem

Sadalījums starp ilgtermiņa un īstermiņa aizņēmumiem

| Miljonos EUR |
| --- |
| Aizņēmumi | Termiņš < 1 gads | Termiņš > 1 gads | Kopā 31.12.2009. |
| MFA | 40 | 547 | 587 |
| Maksājumu bilance | — | 9 303 | 9 303 |
| EURATOM | — | 484 | 484 |
| Likvidējamā EOTK | — | 225 | 225 |
| Kopā | 40 | 10 559 | 10 599 |

Miljonos EUR

Aizņēmumi

Termiņš < 1 gads

Termiņš > 1 gads

Kopā 31.12.2009.

MFA

40

547

587

Maksājumu bilance

—

9 303

9 303

EURATOM

EURATOM

—

484

484

Likvidējamā EOTK

—

225

225

Kopā

Kopā

40

40

10 559

10 559

10 599

10 599

Šajā pozīcijā ietilpst Eiropas Savienības aizņēmumi, kuru termiņš pārsniedz vienu gadu. Aizņēmumos ietilpst ar sertifikātiem apliecināti parādi 10 324 miljonu euro apmērā (2008. gadā – 3 131 miljons euro). Uzskaites vērtības izmaiņas ir uzkrāto procentu izmaiņas, kurām pieskaitīta (likvidējamās EOTK aizņēmumu gadījumā) būtisko sākotnējo darījuma izmaksu attiecīgā gada amortizācija, kas aprēķināta atbilstoši efektīvās procentu likmes metodei. Efektīvās procentu likmes (norādītas kā procentu likmju diapazons) ir šādas.

| Aizņēmumi | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansiāls atbalsts (MFA) | 0,9625 % - 4,54 % | 3,022 % - 5,29 % |
| Euratom | 0,9031 % - 5,6775 % | 3,348 % - 5,6775 % |
| Maksājumu bilance | 3,125 % - 3,625 % | 3,25 % |
| Likvidējamā EOTK | 0,346 % - 9,2714 % | 4,939 % - 11,875 % (5) |

Aizņēmumi

31.12.2009.

31.12.2008.

Makrofinansiāls atbalsts (MFA)

0,9625 % - 4,54 %

3,022 % - 5,29 %

Euratom

Euratom

0,9031 % - 5,6775 %

3,348 % - 5,6775 %

Maksājumu bilance

3,125 % - 3,625 %

3,25 %

Likvidējamā EOTK

0,346 % - 9,2714 %

4,939 % - 11,875 % (5)

5

2.15.   CITAS ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

CITAS ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Parādi par finanšu izpirkumnomu | 1 736 | 1 770 |
| Pa daļām apmaksātās ēkas | 395 | 403 |
| Citas | 47 | 53 |
| Kopā | 2 178 | 2 226 |

Miljonos EUR

31.12.2009.

31.12.2008.

Parādi par finanšu izpirkumnomu

1 736

1 770

Pa daļām apmaksātās ēkas

395

403

Citas

47

53

Kopā

Kopā

2 178

2 178

2 226

2 226

Šajā postenī ietilpst galvenokārt izpirkumnomas saistības, kuru termiņš pārsniedz vienu gadu (skatīt 2.2. paskaidrojumu iepriekš). Tajā ietilpst arī summas par noteiktām ēkām, kuras Komisija iegādājās un kuru pirkuma cena tiks nomaksāta pa daļām, – tie nav izpirkumnomas līgumi, jo īpašumtiesības pārgāja Komisijai nekavējoties.

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

2.16.   ĪSTERMIŅA UZKRĀJUMI

ĪSTERMIŅA UZKRĀJUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2008. | Papildu uzkrājumi | Apvērstās neizlietotās summas | Izlietotās summas | Pārvietojumi uz/no citām pozīcijām | Aplēšu izmaiņas | 31.12.2009. |
| Tiesas prāvas | 16 | 18 | (3) | (1) | 0 | 0 | 30 |
| Kodolobjekta nojaukšana | 89 | 0 | 0 | (28) | 22 | (61) | 22 |
| Finanšu | 202 | 14 | (50) | (41) | 3 | 0 | 128 |
| Citi | 41 | 7 | (23) | (5) | 13 | 0 | 33 |
| Kopā | 348 | 39 | (76) | (75) | 38 | (61) | 213 |

Miljonos EUR

31.12.2008.

Papildu uzkrājumi

Apvērstās neizlietotās summas

Izlietotās summas

Pārvietojumi uz/no citām pozīcijām

Aplēšu izmaiņas

31.12.2009.

Tiesas prāvas

16

18

(3)

(1)

0

0

30

Kodolobjekta nojaukšana

89

0

0

(28)

22

(61)

22

Finanšu

202

14

(50)

(41)

3

0

128

Citi

41

7

(23)

(5)

13

0

33

Kopā

Kopā

348

348

39

39

(76)

(76)

(75)

(75)

38

38

(61)

(61)

213

213

Šajā pozīcijā ietverta uzkrājumu daļa maksājumiem, kuru termiņš ir mazāks par vienu gadu.

2.17.   ĪSTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS

ĪSTERMIŅA FINANŠU SAISTĪBAS

Šajā pozīcijā ietverti aizņēmumi (skatīt 2.14.1. paskaidrojumu) 40 miljonu euro apmērā, kuru termiņš ir 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma (2008. gadā – 94 miljoni euro, pieskaitot 25 miljonus euro, kas saistīti ar tirdzniecībai turētām saistībām).

40 miljonu

2.18.   KREDITORU PARĀDI

KREDITORU PARĀDI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa | 71 | 64 |
| Īstermiņa kreditoru parādi | 15 260 | 12 026 |
| Dažādi kreditoru parādi | 133 | 115 |
| Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi | 78 420 | 77 472 |
| Kopā | 93 884 | 89 677 |

Miljonos EUR

31.12.2009.

31.12.2008.

Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa

71

64

Īstermiņa kreditoru parādi

15 260

12 026

Dažādi kreditoru parādi

133

115

Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi

78 420

77 472

Kopā

Kopā

93 884

93 884

89 677

89 677

2.18.1.   
  Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa

Ilgtermiņa saistību īstermiņa daļa

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Saistības par finanšu izpirkumnomu | 59 | 52 |
| Citi | 12 | 12 |
| Kopā | 71 | 64 |

Miljonos EUR

31.12.2009.

31.12.2008.

Saistības par finanšu izpirkumnomu

59

52

Citi

12

12

Kopā

Kopā

71

71

64

64

2.18.2.   
  Īstermiņa kreditoru parādi

Īstermiņa kreditoru parādi

| Miljonos EUR |
| --- |
| Veids | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Dalībvalstis | 14 903 | 11 386 |
| Piegādātāji un citi | 944 | 1 175 |
| Parādi, kuriem jāveic attiecināmības pārbaude | (587) | (535) |
| Kopā | 15 260 | 12 026 |

Miljonos EUR

Veids

31.12.2009.

31.12.2008.

Dalībvalstis

14 903

11 386

Piegādātāji un citi

944

1 175

Parādi, kuriem jāveic attiecināmības pārbaude

(587)

(535)

Kopā

Kopā

15 260

15 260

12 026

12 026

Īstermiņa kreditoru parādi ietver izmaksu pārskatus, ko ES saņēmusi atbilstīgi dotāciju pasākumiem. Tos kreditē par pieprasīto summu, saņemot pieprasījumu. Ja partneris ir dalībvalsts, tos klasificē kā dalībvalsts kreditoru parādus. Rēķiniem un kredīta avizo, kurus saņem atbilstīgi iepirkumu pasākumiem, piemēro to pašu kārtību. Attiecīgie izmaksu pieprasījumi ņemti vērā gada noslēguma periodizācijas procedūrās. Tāpēc pēc šiem periodizācijas ierakstiem novērtētās attiecināmās summas ir reģistrētas kā uzkrātie izdevumi (skatīt 2.18.3. paskaidrojumu turpmāk), bet neattiecināmās summas paliek nenoslēgtas kontos “parādi, kuriem jāveic attiecināmības pārbaude”. Lai aktīvus un saistības nenovērtētu par augstu, ir izlemts atspoguļot maksājamo neto summu īstermiņa saistībās.

Dalībvalstis

Dalībvalstis

Šeit galvenās summas ir saistītas ar 11 160 miljoniem euro (2008. gadā – 4 660 miljoni euro) nesamaksātos izmaksu pieprasījumos par struktūrfondu pasākumiem. Šeit ietverti arī 3 524 miljoni euro, kas atmaksājami dalībvalstīm pēc budžeta grozījumiem, kuri veikti 2009. gada beigās (2008. gadā – 6 627 miljoni euro), – tie tika samaksāti dalībvalstīm 2010. gada februārī.

Piegādātāji un citi

Piegādātāji un citi

Šajā pozīcijā ietvertas parāda summas pēc dotāciju un iepirkumu pasākumiem, kā arī publiskām institūcijām un nekonsolidētajām struktūrām (piemēram, EAF) maksājamās summas.

Parādi, kuriem jāveic attiecināmības pārbaude

Parādi, kuriem jāveic attiecināmības pārbaude

Kreditoru parādi ir samazināti par 587 miljoniem euro, proti, saņemto, bet vēl nepārbaudīto un par neattiecināmiem uzskatāmo atlīdzības pieprasījumu daļu. Lielākās summas attiecas uz strukturālo darbību ģenerāldirektorātiem.

2.18.3.   
  Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi

Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Uzkrātie izdevumi | 76 435 | 77 260 |
| Nākamo periodu ienākumi | 1 976 | 50 |
| Citi | 9 | 162 |
| Kopā | 78 420 | 77 472 |

Miljonos EUR

31.12.2009.

31.12.2008.

Uzkrātie izdevumi

76 435

77 260

Nākamo periodu ienākumi

1 976

50

Citi

9

162

Kopā

Kopā

78 420

78 420

77 472

77 472

Uzkrāto izdevumu sadalījums ir šāds.

Uzkrātie izdevumi

Uzkrātie izdevumi

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| ELGF uzkrātie izdevumi |
| Izdevumi 16.10.2009.–31.12.2009. | 32 087 | 30 415 |
| Tiešais atbalsts | 12 195 | 12 682 |
| Cukura nozares pārstrukturēšana | 735 | 3 787 |
| Citi | (55) | (13) |
| Kopā ELGF | 44 962 | 46 871 |
| Strukturālu darbību uzkrātie izdevumi |
| ELFLA un ELVGF-G | 9 076 | 7 004 |
| ERAF un inovatīvie pasākumi | 11 777 | 10 687 |
| Kohēzijas fonds | 980 | 2 810 |
| ISPA | 3 | 4 |
| ESF | 5 411 | 4 596 |
| Kopā struktūrfondi | 27 247 | 25 101 |
| Citi uzkrātie izdevumi |
| Pētniecība un izstrāde | 1 687 | 1 978 |
| Citi | 2 539 | 3 310 |
| Kopā citi | 4 226 | 5 288 |
| Kopā uzkrātie izdevumi | 76 435 | 77 260 |

Miljonos EUR

31.12.2009.

31.12.2008.

ELGF uzkrātie izdevumi

ELGF uzkrātie izdevumi

Izdevumi 16.10.2009.–31.12.2009.

32 087

30 415

Tiešais atbalsts

12 195

12 682

Cukura nozares pārstrukturēšana

735

3 787

Citi

(55)

(13)

Kopā ELGF

Kopā ELGF

44 962

44 962

46 871

46 871

Strukturālu darbību uzkrātie izdevumi

Strukturālu darbību uzkrātie izdevumi

ELFLA un ELVGF-G

9 076

7 004

ERAF un inovatīvie pasākumi

11 777

10 687

Kohēzijas fonds

980

2 810

ISPA

3

4

ESF

5 411

4 596

Kopā struktūrfondi

Kopā struktūrfondi

27 247

27 247

25 101

25 101

Citi uzkrātie izdevumi

Citi uzkrātie izdevumi

Pētniecība un izstrāde

1 687

1 978

Citi

2 539

3 310

Kopā citi

Kopā citi

4 226

4 226

5 288

5 288

Kopā uzkrātie izdevumi

Kopā uzkrātie izdevumi

76 435

76 435

77 260

77 260

Pēc lēnas virzības iepriekšējos gados strukturālo darbību 2007.–2013. gada programmas 2009. gadā uzsāka normālu darbību, kas izskaidro palielinājumu iepriekš minētajā pozīcijā. Šo palielinājumu izlīdzina cukura nozares pārstrukturēšanai uzkrāto izdevumu samazinājums, jo, iespējams, daļa no šā finansējuma faktiski netiks izmantota.

Nākamo periodu ienākumu ievērojamo palielinājumu izskaidro divu dalībvalstu 2010. gadā veiktie pašu resursu iemaksu avansa maksājumi.

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

2.19.   REZERVES

REZERVES

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Patiesās vērtības rezerve | 69 | 41 |
| Pārējās rezerves |
| Garantiju fonds | 1 472 | 1 276 |
| Pārvērtēšanas rezerve | 57 | 57 |
| Aizņēmumu un aizdevumu darbības | 1 511 | 1 528 |
| Citi | 214 | 213 |
| Kopā | 3 254 | 3 074 |
| Kopā | 3 323 | 3 115 |

Miljonos EUR

31.12.2009.

31.12.2008.

Patiesās vērtības rezerve

69

69

41

41

Pārējās rezerves

Garantiju fonds

1 472

1 276

Pārvērtēšanas rezerve

57

57

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

1 511

1 528

Citi

214

213

Kopā

Kopā

3 254

3 254

3 074

3 074

Kopā

Kopā

3 323

3 323

3 115

3 115

2.19.1.   
  Patiesās vērtības rezerve

Patiesās vērtības rezerve

Saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem pārdošanai pieejamo aktīvu patiesās vērtības korekcijas uzskaita, izmantojot patiesās vērtības rezervi.

2.19.2.   
  Pārējās rezerves

Pārējās rezerves

Garantiju fonds

Garantiju fonds

Skatīt arī 2.3.3. paskaidrojumu par Garantiju fonda darbību. Šī rezerve atspoguļo plānoto summu 9 % apmērā no fonda izsniegtajām garantijām, kas ir jātur kā aktīvi.

Pārvērtēšanas rezerve

Pārvērtēšanas rezerve

Pārvērtēšanas rezerve ietver pamatlīdzekļu pārvērtēšanas summas. Gada beigu atlikums 57 miljonu euro apmērā attiecas uz Komisijas zemes un ēku pārvērtēšanu, ko veica jau pirms pārejas uz jaunajiem grāmatvedības noteikumiem.

Aizņēmumu un aizdevumu darbību rezerve

Aizņēmumu un aizdevumu darbību rezerve

Summa attiecas uz likvidējamās EOTK rezervi Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīviem. Šo rezervi izveidoja saistībā ar EOTK darbības izbeigšanu.

2.20.   NO DALĪBVALSTĪM PIEPRASĀMĀS SUMMAS

NO DALĪBVALSTĪM PIEPRASĀMĀS SUMMAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Summa |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas 2008. gada 31. decembrī | 50 539 |
| 2008. gada budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm | 1 796 |
| Garantiju fonda rezerves izmaiņas | 196 |
| Pārējo rezervju izmaiņas | (10) |
| Likvidējamā EOTK: 2008. gada rezultāta sadalījums | (15) |
| Gada saimnieciskais rezultāts (pārpalikums) | (4 457) |
| Kopā no dalībvalstīm pieprasāmās summas 2009. gada 31. decembrī | 48 049 |
| Sadalījums starp |
| Pabalsti darbiniekiem | 37 242 |
| Citas summas | 10 807 |

Miljonos EUR

Summa

No dalībvalstīm pieprasāmās summas 2008. gada 31. decembrī

50 539

50 539

2008. gada budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm

1 796

Garantiju fonda rezerves izmaiņas

196

Pārējo rezervju izmaiņas

(10)

Likvidējamā EOTK: 2008. gada rezultāta sadalījums

(15)

Gada saimnieciskais rezultāts (pārpalikums)

(4 457)

Kopā no dalībvalstīm pieprasāmās summas 2009. gada 31. decembrī

Kopā no dalībvalstīm pieprasāmās summas 2009. gada 31. decembrī

48 049

48 049

Sadalījums starp

Sadalījums starp

Pabalsti darbiniekiem

37 242

Citas summas

10 807

Šī summa atspoguļo izdevumu daļu, kas ES jau radušies līdz 2009. gada 31. decembrim un kas jāsedz no turpmāko gadu budžetiem. Daudzus izdevumus saskaņā ar uzkrāšanas principu grāmatvedībā atzīst N gadā, lai gan faktiski tos, iespējams, apmaksās N+1 gadā, un finansēs, izmantojot N+1 gada budžetu. Ja šīs saistības iekļauj pārskatos un attiecīgās summas finansē no turpmāko gadu budžetiem, gada beigās saistības ievērojami pārsniedz aktīvus. Nozīmīgākās summas, kas jānorāda, ir ELGF pasākumi. Dalībvalstīm maksājamās summas periodā no 2009. gada 16. oktobra līdz 31. decembrim sasniedza 32 miljardus euro. Lielāko daļu pieprasāmo summu dalībvalstis faktiski apmaksā īsākā laikposmā nekā 12 mēneši pēc attiecīgā finanšu gada beigām no nākamā gada budžeta.

No dalībvalstīm pieprasāmās citas summas samazinājās salīdzinājumā ar pagājušo gadu – 10,8 miljardi euro salīdzinājumā ar 13 miljardiem euro 2008. gadā. Šā samazinājuma galvenie iemesli ir priekšfinansējuma palielinājums par 9,5 miljardiem euro (2.5. un 2.9. paskaidrojums), ko kompensēja kreditoru parādu palielinājums par 4,2 miljardiem euro (skatīt 2.18. paskaidrojumu) un īstermiņa debitoru parādu samazinājums par 3,3 miljardiem euro (2.10. paskaidrojums).

2.5. un 2.9

2.18.

2.10.

Pamatā tikai ES darbinieku pabalstu saistības pret tās darbiniekiem apmaksā ilgākā periodā. Jāatzīmē, ka pensiju maksājumu finansējumu gada budžetos garantē dalībvalstis. Informācijai skatīt aplēsi par paredzamo darbinieku pabalstu maksājumu sadalījumu.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Summa |
| Īstermiņa: 2010. gadā maksājamās summas | 1 214 |
| Ilgtermiņa: pēc 2010. gada maksājamās summas | 36 028 |
| Kopā darbinieku pabalstu saistības 31.12.2009. | 37 242 |

Miljonos EUR

Summa

Īstermiņa: 2010. gadā maksājamās summas

1 214

Ilgtermiņa: pēc 2010. gada maksājamās summas

36 028

Kopā darbinieku pabalstu saistības 31.12.2009.

Kopā darbinieku pabalstu saistības 31.12.2009.

37 242

37 242

Jāpiebilst arī, ka iepriekš minētais neietekmē budžeta izpildes rezultātu, – budžeta ieņēmumiem vienmēr ir jāsakrīt ar budžeta izdevumiem vai tie jāpārsniedz, un ieņēmumu pārpalikums tiek atdots atpakaļ dalībvalstīm.

3.   SAIMNIECISKĀ REZULTĀTA PĀRSKATA PASKAIDROJUMI

3.1.   PAŠU RESURSI UN IEŅĒMUMI NO IEMAKSĀM

PAŠU RESURSI UN IEŅĒMUMI NO IEMAKSĀM

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojumi | 2009. g. | 2008. g. |
| Pašu resursu ieņēmumi | 3.1.1. | | |
| NKI resursi | | 81 978 | 74 479 |
| PVN resursi | | 12 795 | 19 008 |
| Tradicionālie pašu resursi | | | |
| Lauksaimniecības nodevas | | 0 | 1 184 |
| Muitas nodokļi | | 14 002 | 15 196 |
| Cukura nodevas | | 130 | 702 |
| Kopā tradicionālie pašu resursi | | 14 132 | 17 082 |
| Budžeta korekcijas | 3.1.2. | 1 399 | 1 930 |
| Trešo valstu (tostarp EBTA valstu) iemaksas | | 233 | 214 |
| Kopā | | 110 537 | 112 713 |

Miljonos EUR

Paskaidrojumi

2009. g.

2008. g.

Pašu resursu ieņēmumi

3.1.1.

3.1.1.

NKI resursi

81 978

74 479

PVN resursi

12 795

19 008

Tradicionālie pašu resursi

Lauksaimniecības nodevas

0

1 184

1 184

Muitas nodokļi

14 002

14 002

15 196

15 196

Cukura nodevas

130

130

702

702

Kopā tradicionālie pašu resursi

14 132

17 082

Budžeta korekcijas

3.1.2.

3.1.2.

1 399

1 930

Trešo valstu (tostarp EBTA valstu) iemaksas

233

214

Kopā

Kopā

110 537

110 537

112 713

112 713

Pašu resursu ieņēmumi ir galvenais Eiropas Savienības pamatdarbības ieņēmumu elements. Tādējādi lielāko daļu izdevumu finansē no pašu resursiem, jo pārējie ieņēmumi ir tikai kopējā finansējuma neliela daļa.

3.1.1.   
  Pašu resursu ieņēmumi

Pašu resursu ieņēmumi

Pašu resursi tiek iedalīti trīs kategorijās – tradicionālie pašu resursi, PVN resursi un NKI resursi. Savukārt tradicionālie pašu resursi ietver cukura nodevas un muitas nodokļus. Arī korekcijas mehānisms attiecībā uz budžeta nelīdzsvarotību (Apvienotās Karalistes atlaide), kā arī Nīderlandes un Zviedrijas gada NKI iemaksas bruto samazinājums ir pašu resursu sistēmas daļa. Dalībvalstis patur 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem kā iekasēšanas izmaksas, un iepriekš minētās summas ir uzrādītas bez šiem atskaitījumiem.

PVN pašu resursi rodas, piemērojot vienotu 0,30 % likmi saskaņotajai PVN bāzei visās dalībvalstīs (izņemot 2007.–2013. gadu, kad pieprasītā likme Austrijai bija noteikta 0,225 %, Vācijai – 0,15 %, Nīderlandei un Zviedrijai – 0,10 % ), kas ir aprēķina bāze, kura nepārsniedz 50 % no NKI visām dalībvalstīm. NKI resursi ir mainīgi resursi, kas ir paredzēti to ieņēmumu nodrošināšanai jebkurā noteiktā gadā, kas nepieciešami, lai segtu izdevumus, kuri pārsniedz iekasēto summu no tradicionālajiem pašu resursiem, PVN resursiem un dažādiem ieņēmumiem. Ieņēmumus gūst, piemērojot vienotu likmi visu dalībvalstu kopējam NKI.

Salīdzinājumā ar 2008. gadu PVN resursu ieņēmumi samazinājās par 6,2 miljardiem euro, taču šo samazinājumu pilnībā izlīdzināja NKI pašu resursu ieņēmumu palielinājums par 7,5 miljardiem euro. Šīs izmaiņas var izskaidrot galvenokārt ar atšķirīgiem noteikumiem, kurus paredz Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmums Nr. 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (2007. gada ORD lēmums), ar kuru aizstāja iepriekšējo 2000. gada lēmumu par pašu resursiem. Pēc 2007. gada ORD lēmuma stāšanās spēkā 2009. gadā vairs nereģistrē lauksaimniecības nodevu ieņēmumus, jo šīs nodevas tagad uzskata par muitas nodokļiem. Muitas nodokļi samazinājās par 1,1 miljardu euro, ko izraisīja ievērojams importa samazinājums ES27 dalībvalstīs vērtības izteiksmē 2009. gadā salīdzinājumā ar 2008. gadu, tāpat arī cukura nodevas samazinājās par 572 miljoniem euro, jo 2008. gadā bija papildu ieņēmumi no vienreizējām maksām par papildu cukura kvotām.

ORD

ORD

3.1.2.   
  Budžeta korekcijas

Budžeta korekcijas

Budžeta korekcijas ietver budžeta pārpalikumu no 2008. gada (1 796 miljoni euro), kas dalībvalstīm tiek atmaksāts netieši, samazinot pašu resursu summas, kas tām ir jāpārskaita ES nākamajā gadā, un tādējādi tās veido 2009. gada ieņēmumus. Saskaņā ar 2007. gada ORD lēmumu attiecībā uz Apvienoto Karalisti piemēro budžeta nelīdzsvarotību korekciju. Tā kā šo summu finansē citas dalībvalstis, tad nevajadzētu veidoties neto ietekmei uz budžetu vai saimniecisko rezultātu. Tomēr šajā pozīcijā tika reģistrēta summa 319 miljonu euro apmērā, kas ir budžeta vajadzībām izmantoto EUR kursu atšķirība (skatīt Regulas EK Euratom Nr. 1150/2000 10. panta 3. punktu) un to kursu atšķirība, kas bija spēkā brīdī, kad dalībvalstis, kuras nav EMS, faktiski veica maksājumus.

ORD

3.2.   CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojumi | 2009. g. | 2008. g. |
| Soda naudas | 3.2.1. | 2 648 | 3 171 |
| Lauksaimniecības nodevas | 3.2.2. | 705 | 2 299 |
| Izdevumu atgūšana | 3.2.3. | | |
| Tieša centralizēta pārvaldība | | 63 | 61 |
| Netieša centralizēta pārvaldība | | 6 | 4 |
| Decentralizēta pārvaldība | | 41 | 90 |
| Dalīta pārvaldība | | 1 066 | 1 349 |
| Kopā | | 1 176 | 1 504 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 3.2.4. | | |
| Personāls | | 1 010 | 974 |
| Ar pamatlīdzekļiem saistītie ieņēmumi | | 33 | 25 |
| Citi administratīvie ieņēmumi | | 165 | 149 |
| Kopā | | 1 208 | 1 148 |
| Dažādi pamatdarbības ieņēmumi | 3.2.5. | | |
| Korekcijas/uzkrājumi | | 150 | 71 |
| Peļņa no valūtas maiņas | | 618 | 269 |
| Citi | | 1 027 | 1 269 |
| Kopā | | 1 795 | 1 609 |
| Kopā | | 7 532 | 9 731 |

Miljonos EUR

Paskaidrojumi

2009. g.

2008. g.

Soda naudas

3.2.1.

3.2.1.

2 648

3 171

Lauksaimniecības nodevas

3.2.2.

3.2.2.

705

2 299

Izdevumu atgūšana

3.2.3.

3.2.3.

Tieša centralizēta pārvaldība

63

61

Netieša centralizēta pārvaldība

6

4

Decentralizēta pārvaldība

41

90

Dalīta pārvaldība

1 066

1 349

Kopā

Kopā

1 176

1 176

1 504

1 504

Ieņēmumi no administratīvās darbības

3.2.4.

3.2.4.

Personāls

1 010

974

Ar pamatlīdzekļiem saistītie ieņēmumi

33

25

Citi administratīvie ieņēmumi

165

149

Kopā

Kopā

1 208

1 208

1 148

1 148

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

3.2.5.

3.2.5.

Korekcijas/uzkrājumi

150

71

Peļņa no valūtas maiņas

618

269

Citi

1 027

1 269

Kopā

Kopā

1 795

1 795

1 609

1 609

Kopā

Kopā

7 532

7 532

9 731

9 731

3.2.1.   
  Soda naudas

Soda naudas

Šie ieņēmumi attiecas uz naudas sodiem, kurus piemērojusi Komisija par konkurences noteikumu pārkāpumiem. Debitoru parādus un saistītus ieņēmumus atzīst, kad ir pieņemts Komisijas lēmums par naudas soda piemērošanu un adresātam par to oficiāli paziņots.

3.2.2.   
  Lauksaimniecības nodevas

Lauksaimniecības nodevas

Šīs summas attiecas uz piena nodevām 99 miljonu euro apmērā (2008. gadā – 338 miljoni euro) un cukura nodevām 606 miljonu euro apmērā (2008. gadā – 1 961 miljons euro). Piena nodevas ir tirgus organizācijas rīks, kura mērķis ir sodīt piena ražotājus, kuri pārsniedz references daudzumu. Tā kā tās nav saistītas ar Komisijas iepriekšējiem maksājumiem, praktiski tās tiek uzskatītas par ieņēmumiem īpašam mērķim. Piena kvotas tiek pakāpeniski izslēgtas, kas izskaidro nodevu ieņēmumu samazinājumu. Sākot ar 2008./2009. lauksaimniecības gadu un turpmāk kvotas katru gadu palielinās par 1 %, līdz 2015. gadā tās tiks atceltas.

Cukura nodevas attiecas uz cukura nozares pārstrukturēšanas fondu, ar kura palīdzību cukura nozares reformas rezultātā ir samazinātas iekšējās cukura cenas, lai mazinātu starpību starp ES cenām un starptautiskajām cenām. Lai mudinātu mazāk konkurētspējīgos cukura ražotājus atstāt tirgu, tika izveidots pašfinansējuma pārstrukturēšanas fonds, ko finansē ar ieņēmumiem no cukura ražotājiem uzliktā pagaidu nodokļa, kas tiek uzskatīts par piešķirtajiem ieņēmumiem. Lai gan šīs shēmas maksājumi turpināsies līdz 2012. gada septembrim, dalībvalstis jau 2009. gada 31. decembrī deklarēja visus ar cukura nozares pārstrukturēšanas fondu saistītos ieņēmumus.

3.2.3.   
  Izdevumu atgūšana

Izdevumu atgūšana

Šī pozīcija atspoguļo Komisijas grāmatvedības sistēmā reģistrētos Komisijas izdotos iekasēšanas rīkojumus un atskaitījumu no turpmākiem maksājumiem par atgūstamajiem izdevumiem attiecībā uz iepriekš no vispārējā budžeta izmaksātām summām, pamatojoties uz pārbaudēm, pabeigtām revīzijām vai attiecināmības analīzi, kopā ar dalībvalstu izdotajiem iekasēšanas rīkojumiem ELGF līdzekļu saņēmējiem. Tā ietver arī uzkrāto ienākumu novērtējumu izmaiņas no iepriekšējā gada beigām līdz šim brīdim. Tomēr šajā pozīcijā ES izdevumu atgūšana nav norādīta pilnībā, jo īpaši par tādām būtiskām izdevumu jomām kā strukturālas darbības, attiecībā uz kurām darbojas īpaši mehānismi, kas nodrošina neattaisnotu summu atlīdzināšanu, no kuriem lielākā daļa neietver iekasēšanas rīkojumu izdošanu. Kā ieņēmumi nav ietverta arī priekšfinansējuma summu atgūšana saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem.

Galvenā summa 1 066 miljonu euro apmērā attiecas uz dalīto pārvaldību un sastāv no 453 miljoniem euro saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) un 613 miljoniem euro saistībā ar strukturālām darbībām.

a)   Lauksaimniecība: ELGF

Lauksaimniecība: ELGF

Saistībā ar lauksaimniecību summas, kas šajā pozīcijā ir uzskaitītas kā attiecīgā gada ieņēmumi, ir 453 miljoni euro, un veidojas šādi:

| — | atbilstīguma korekcijas, par kurām nolemts gada laikā, 347 miljonu euro apmērā, |
| --- | --- |

—

atbilstīguma korekcijas, par kurām nolemts gada laikā, 347 miljonu euro apmērā,

| — | krāpšana un pārkāpumi 106 miljonu euro apmērā – atmaksas summas, ko deklarējušas dalībvalstis un kas atgūtas gada laikā, 163 miljoni euro, no kuriem atskaitīts to nesamaksāto summu samazinājums, ko deklarējušas dalībvalstis un kas atgūstamas gada beigās saistībā ar krāpšanu un pārkāpumiem, 57 miljoni euro (627 miljoni euro 2009. gada beigās salīdzinājumā ar 684 miljoniem euro 2008. gada beigās), – skatīt arī 2.10.2. paskaidrojumu. |
| --- | --- |

—

krāpšana un pārkāpumi 106 miljonu euro apmērā – atmaksas summas, ko deklarējušas dalībvalstis un kas atgūtas gada laikā, 163 miljoni euro, no kuriem atskaitīts to nesamaksāto summu samazinājums, ko deklarējušas dalībvalstis un kas atgūstamas gada beigās saistībā ar krāpšanu un pārkāpumiem, 57 miljoni euro (627 miljoni euro 2009. gada beigās salīdzinājumā ar 684 miljoniem euro 2008. gada beigās), – skatīt arī 2.10.2. paskaidrojumu.

ELGF izdevumu summa 2009. gada 31. decembrī, kura tiks labota pēc revīzijām, kas vēl nav pabeigtas, ir 2,8 miljardi euro (skatīt 6.4.1. paskaidrojumu).

b)   Strukturālas darbības

Strukturālas darbības

Izdevumu atgūšana strukturālo darbību pozīcijā bija 613 miljoni euro (2008. gadā – 349 miljoni euro). Šī apakšpozīcija ietver Komisijas izdotus iekasēšanas rīkojumus, lai atgūtu iepriekšējo gadu nepamatotus izdevumus 406 miljonu euro apmērā, un uzkrāto ienākumu izmaiņas (palielinājumu) gada beigās 206 miljonu euro apmērā.

Iekasēšanas rīkojumi tiek izdoti tikai šādos gadījumos:

| — | Komisija pieņem oficiālus finanšu korekcijas lēmumus pēc tam, kad dalībvalstu pieprasītajās summās ir konstatēti neatbilstīgi izdevumi, |
| --- | --- |

—

Komisija pieņem oficiālus finanšu korekcijas lēmumus pēc tam, kad dalībvalstu pieprasītajās summās ir konstatēti neatbilstīgi izdevumi,

| — | programmas noslēguma korekcijas rezultātā rodas ES ieguldījuma samazinājums, jo dalībvalsts nav deklarējusi attiecināmos izdevumus pietiekamā apjomā, lai pamatotu kopējo priekšfinansējumu un jau veiktos starpposma maksājumus; šādas operācijas var notikt bez oficiāla Komisijas lēmuma, ja dalībvalsts tam piekrīt, |
| --- | --- |

—

programmas noslēguma korekcijas rezultātā rodas ES ieguldījuma samazinājums, jo dalībvalsts nav deklarējusi attiecināmos izdevumus pietiekamā apjomā, lai pamatotu kopējo priekšfinansējumu un jau veiktos starpposma maksājumus; šādas operācijas var notikt bez oficiāla Komisijas lēmuma, ja dalībvalsts tam piekrīt,

| — | atgūto summu atmaksājumi pēc slēgšanas, ja tā notiek pēc tiesvedības pabeigšanas, kas slēgšanas brīdī vēl nebija pabeigta. |
| --- | --- |

—

atgūto summu atmaksājumi pēc slēgšanas, ja tā notiek pēc tiesvedības pabeigšanas, kas slēgšanas brīdī vēl nebija pabeigta.

Citi iekasēšanas rīkojumi, kas izdoti atbilstīgi strukturālām darbībām, attiecas uz priekšfinansējuma atgūšanu. Šīs summas nav uzrādītas kā ieņēmumi, bet ieskaitītas bilances priekšfinansējuma pozīcijā.

2009. gada 31. decembrī tika lemts par iespējamajām finanšu korekcijām 1,1 miljarda euro apmērā – sīkāku informāciju skatīt 6.4.2. paskaidrojumā.

3.2.4.   
  Ieņēmumi no administratīvās darbības

Ieņēmumi no administratīvās darbības

Šie ieņēmumi galvenokārt rodas no atskaitījumiem no darbinieku algām, un šos ieņēmumus pamatā veido divas summas pensijas iemaksas un ienākuma nodokļi.

3.2.5.   
  Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

Dažādi pamatdarbības ieņēmumi

Summa 376 miljonu euro apmērā (2008. gadā – 321 miljons euro) ir saistīta ar summām, kas ir saņemtas no kandidātvalstīm. Galvenais iemesls dažādu pamatdarbības ieņēmumu palielinājumam salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir peļņas no valūtas maiņas palielinājums (skatīt turpmāk). To mazliet izlīdzināja pirmo reizi bilancē iekļauto iepriekšējo priekšfinansējuma summu samazinājums, kuru pretējais ieraksts tiek uzrādīts šajā pozīcijā (pieci miljoni euro salīdzinājumā ar 241 miljonu euro 2008. gadā).

Peļņa no valūtas maiņas, izņemot finanšu darbību, kas ir aprakstīta 3.5. paskaidrojumā turpmāk, arī ir ietverta šajā pozīcijā. Tā rodas ikdienas darbību rezultātā un no attiecīgiem darījumiem, kas ir veikti citās valūtās nekā euro, kā arī no pārvērtēšanas gada beigās, kas ir vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus. Tā ir gan realizēta, gan nerealizēta peļņa.

Neto pozīcijā ir norādīta gada neto peļņa no valūtas maiņas 185 miljonu euro apmērā (2008. gadā – neto zaudējumi 504 miljonu euro apmērā). Tā ir sadalīta starp nerealizētajām un realizētajām summām, un Komisija ir uzskaitījusi gandrīz visas summas.

Neto nerealizētā peļņa no valūtas maiņas kursa

Neto nerealizētā peļņa no valūtas maiņas kursa

Neto peļņa 132 miljoni euro ir nesamaksāto atlikumu ārvalstu valūtās pārvērtēšanas gada beigās rezultāts. Lielākā daļa peļņas (87 miljoni euro) ir saistīta ar GBP un SEK valūtām, kuru vērtība 2009. gadā palielinājās, salīdzinot ar euro.

Gada beigās Komisijas pašu resursu bankas kontos atrodas ievērojami atlikumi ārvalstu valūtās, tostarp GBP un SEK. Saskaņā ar Padomes Regulu Nr. 1150/2000 Komisija šos līdzekļus glabā pašu resursu kontos, kur tos iemaksā dalībvalstis, un izmanto tādā apmērā, kāds vajadzīgs, lai nodrošinātu Komisijas naudas vajadzības, kuras izriet no budžeta izpildes.

Neto realizētā peļņa no valūtas maiņas kursa

Neto realizētā peļņa no valūtas maiņas kursa

Lielākā daļa peļņas no vispārējā valūtas maiņas kursa 53 miljonu euro apmērā ir gūta no grāmatvedības darījumiem saistībā ar pašu resursiem, kurus iemaksā valstu valūtās, nevis euro, dalībvalstis, kuras nav pievienojušās euro zonai. Tā rodas no starpības starp grāmatvedības maiņas kursu, atbilstīgi kuram šīs summas uzskaita Komisija, kad tās tiek saņemtas, un tirgus maiņas kursu, atbilstīgi kuram tās tiek pārvērstas euro, pirms tās izmanto, lai segtu Komisijas maksājumus. Grāmatvedības maiņas kursu katram konkrētam mēnesim nosaka, pamatojoties uz tirgus maiņas kursu iepriekšējā mēneša priekšpēdējā dienā. Pašu resursus iegrāmato atbilstīgi šādiem maiņas kursiem, kad tie ir saņemti, un pēc tam konvertē euro atbilstīgi tirgus maiņas kursam vēlāk.

2009. gada laikā ievērojami pieauga vairāku Eiropas valūtu, jo īpaši GBP un RON vērtība. Rezultātā tirgus maiņas kursi, kas piemēroti noteiktos periodos, lai pārvērstu Komisijas pašu resursus šajās valūtās, regulāri bija augstāki nekā uzskaites kursi, atbilstīgi kuriem tās tika uzskaitītas saņemšanas brīdī. Starpības atlikusī daļa ir saistīta ar citiem grāmatvedības darījumiem, tostarp Komisijas veiktiem maksājumiem citās valūtās, nevis euro.

Vispārējā valūtas maiņas kursa atšķirību izmaiņas laikposmā no 2008. līdz 2009. gadam neto zaudējumu vietā radīja neto peļņu, kas ir rezultāts ievērojamām valūtas maiņas kursa izmaiņām šo divu gadu laikā. 2008. gadā vairāku Eiropas valūtu vērtība attiecībā pret euro ievērojami samazinājās, savukārt 2009. gadā bija novērojama daļēji pretēja tendence.

3.3.   ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI

ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2009. g. | 2008. g. |
| Personāla izdevumi | 4 898 | 4 563 |
| Amortizācija un vērtības samazinājums | 436 | 330 |
| Citi administratīvie izdevumi | 2 799 | 2 827 |
| Kopā | 8 133 | 7 720 |

Miljonos EUR

2009. g.

2008. g.

Personāla izdevumi

4 898

4 563

Amortizācija un vērtības samazinājums

436

330

Citi administratīvie izdevumi

2 799

2 827

Kopā

Kopā

8 133

8 133

7 720

7 720

Šie ir administratīvi izdevumi, kas rodas ES darbības rezultātā, un tie ietver personāla izmaksas, amortizāciju un citas izmaksas, kuras saistītas ar iestāžu un aģentūru darbību (piemēram, nomas, uzturēšanas, apgādes, mācību u. c. izmaksas).

3.4.   PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojumi | 2009. g. | 2008. g. |
| Sākotnējie pamatdarbības izdevumi | 3.4.1. | | |
| Tieša centralizēta pārvaldība | | 8 744 | 7 998 |
| Netieša centralizēta pārvaldība | | 3 605 | 3 077 |
| Decentralizēta pārvaldība | | 137 | 1 278 |
| Dalīta pārvaldība | | 89 681 | 81 839 |
| Kopēja pārvaldība | | 1 655 | 1 188 |
| Kopā | | 103 822 | 95 380 |
| Citi pamatdarbības izdevumi | 3.4.2. | | |
| Korekcijas/uzkrājumi | | 199 | 278 |
| Zaudējumi no valūtas maiņas | | 432 | 773 |
| Citi | | 481 | 783 |
| Kopā | | 1 112 | 1 834 |
| Kopā | | 104 934 | 97 214 |

Miljonos EUR

Paskaidrojumi

2009. g.

2008. g.

Sākotnējie pamatdarbības izdevumi

Sākotnējie pamatdarbības izdevumi

3.4.1.

3.4.1.

Tieša centralizēta pārvaldība

8 744

7 998

Netieša centralizēta pārvaldība

3 605

3 077

Decentralizēta pārvaldība

137

1 278

Dalīta pārvaldība

89 681

81 839

Kopēja pārvaldība

1 655

1 188

Kopā

Kopā

103 822

103 822

95 380

95 380

Citi pamatdarbības izdevumi

Citi pamatdarbības izdevumi

3.4.2.

3.4.2.

Korekcijas/uzkrājumi

199

278

Zaudējumi no valūtas maiņas

432

773

Citi

481

783

Kopā

Kopā

1 112

1 112

1 834

1 834

Kopā

Kopā

104 934

104 934

97 214

97 214

3.4.1.   
  Sākotnējie pamatdarbības izdevumi

Sākotnējie pamatdarbības izdevumi

Eiropas Savienības pamatdarbības izdevumi aptver dažādas finanšu plāna izdevumu kategorijas, un tām ir dažādas formas atkarībā no tā, kā izmaksā naudu un kā to pārvalda. Lielākā daļa izdevumu – 86 % – ietilpst pozīcijā “Dalīta pārvaldība”, kas ietver uzdevumu deleģēšanu dalībvalstīm tādās jomās kā ELGF tēriņi un darbības, kuras finansē, izmantojot dažādas strukturālas darbības (Reģionālās attīstības fonds, Sociālais fonds, Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai, Kohēzijas fonds un Zivsaimniecības fonds).

Palielinājums 2009. gadā ir saistīts galvenokārt ar strukturālām darbībām 2007.–2013. gada programmēšanas periodam. Pēc lēnas virzības iepriekšējos gados šīs programmas 2009. gadā uzsāka normālu darbību, savukārt 2000.–2006. gada pasākumi tiek pabeigti.

3.4.2.   
  Citi pamatdarbības izdevumi

Citi pamatdarbības izdevumi

Zaudējumi no valūtas maiņas, izņemot no finanšu darbības, kas aprakstīta 3.6. paskaidrojumā turpmāk, rodas ikdienas darbību rezultātā un no attiecīgiem darījumiem, kas ir veikti citās valūtās nekā euro, kā arī no gada beigās veiktas pārvērtēšanas, kas ir vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus; tie ir gan realizēti, gan nerealizēti zaudējumi.

3.5.   FINANŠU IEŅĒMUMI

FINANŠU IEŅĒMUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2009. g. | 2008. g. |
| Dividenžu ienākumi (no riska kapitāla fondiem) | 14 | 22 |
| Procentu ienākumi |
| Par priekšfinansējumu | 59 | 50 |
| Par novēlotiem maksājumiem | 132 | 26 |
| Par mijmaiņas darījumiem | 2 | 13 |
| Par pārdošanai pieejamiem aktīviem | 100 | 102 |
| Par aizdevumiem | 265 | 105 |
| Par naudu un tās ekvivalentiem | 158 | 349 |
| Citi | 3 | 3 |
| Kopā | 719 | 648 |
| Citi finanšu ienākumi |
| Gūtā peļņa no finanšu aktīvu pārdošanas | 10 | 4 |
| Citi | 76 | 11 |
| Kopā | 86 | 15 |
| Pašreizējās vērtības korekcijas | 10 | 3 |
| Peļņa no valūtas maiņas | 6 | 10 |
| Kopā | 835 | 698 |

Miljonos EUR

2009. g.

2008. g.

Dividenžu ienākumi (no riska kapitāla fondiem)

Dividenžu ienākumi

14

14

22

22

Procentu ienākumi

Procentu ienākumi

Par priekšfinansējumu

59

50

Par novēlotiem maksājumiem

132

26

Par mijmaiņas darījumiem

2

13

Par pārdošanai pieejamiem aktīviem

100

102

Par aizdevumiem

265

105

Par naudu un tās ekvivalentiem

158

349

Citi

3

3

Kopā

Kopā

719

719

648

648

Citi finanšu ienākumi

Citi finanšu ienākumi

Gūtā peļņa no finanšu aktīvu pārdošanas

10

4

Citi

76

11

Kopā

Kopā

86

86

15

15

Pašreizējās vērtības korekcijas

Pašreizējās vērtības korekcijas

10

10

3

3

Peļņa no valūtas maiņas

Peļņa no valūtas maiņas

6

6

10

10

Kopā

Kopā

835

835

698

698

3.6.   FINANŠU IZDEVUMI

FINANŠU IZDEVUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2009. g. | 2008. g. |
| Procentu izdevumi |
| Izpirkumnoma | 95 | 91 |
| Par mijmaiņas darījumiem | 2 | 10 |
| Par aizņēmumiem | 248 | 90 |
| Citi | 20 | 9 |
| Kopā | 365 | 200 |
| Citi finanšu izdevumi |
| Finanšu uzkrājumu korekcijas | 39 | 12 |
| Finanšu maksas par budžeta instrumentiem | 73 | 50 |
| Realizētie zaudējumi no finanšu aktīvu pārdošanas | 0 | 8 |
| Zaudējumi no finanšu aktīvu vērtības samazinājuma | 15 | 11 |
| Citi | 57 | 56 |
| Kopā | 184 | 137 |
| Pašreizējās vērtības korekcijas | 0 | 118 |
| Zaudējumi no valūtas maiņas | 45 | 12 |
| Kopā | 594 | 467 |

Miljonos EUR

2009. g.

2008. g.

Procentu izdevumi

Procentu izdevumi

Izpirkumnoma

95

91

Par mijmaiņas darījumiem

2

10

Par aizņēmumiem

248

90

Citi

20

9

Kopā

Kopā

365

365

200

200

Citi finanšu izdevumi

Citi finanšu izdevumi

Finanšu uzkrājumu korekcijas

39

12

Finanšu maksas par budžeta instrumentiem

73

50

Realizētie zaudējumi no finanšu aktīvu pārdošanas

0

8

Zaudējumi no finanšu aktīvu vērtības samazinājuma

15

11

Citi

57

56

Kopā

Kopā

184

184

137

137

Pašreizējās vērtības korekcijas

Pašreizējās vērtības korekcijas

0

0

118

118

Zaudējumi no valūtas maiņas

Zaudējumi no valūtas maiņas

45

45

12

12

Kopā

Kopā

594

594

467

467

3.7.   ASOCIĒTO IESTĀŽU UN KOPUZŅĒMUMU NETO PĀRPALIKUMA/(DEFICĪTA) DAĻA

ASOCIĒTO IESTĀŽU UN KOPUZŅĒMUMU NETO PĀRPALIKUMA/(DEFICĪTA) DAĻA

Saskaņā ar grāmatvedības pašu kapitāla metodi ES savā saimnieciskā rezultāta pārskatā iekļauj savu asociēto iestāžu un kopuzņēmumu neto pārpalikuma/deficīta daļu (skatīt arī 2.3.1. un 2.3.2. paskaidrojumu).

2.3.1. un 2.3.2

3.8.   INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM

Pārskatā pa segmentiem ir sniegts pamatdarbības ieņēmumu un izdevumu sadalījums pa politikas jomām, kas balstīts uz budžeta līdzekļu sadales struktūru pa darbības jomām Komisijā. Šīs politikas jomas finanšu pārskatu sniegšanas nolūkā sagrupē trīs lielākās pozīcijās – “Darbības Eiropas Savienībā”, “Darbības ārpus Eiropas Savienības” un “Dienesti un pārējās darbības”.

“Darbības Eiropas Savienībā” ir lielākā no šīm pozīcijām, jo tajā ir ietvertas daudzas politikas jomas Eiropas Savienībā. “Darbības ārpus Eiropas Savienības” ietver politikas jomas ārpus ES, piemēram, tirdzniecību un atbalstu. “Dienesti un pārējās darbības” ietver iekšējās un horizontālās darbības, kas ir vajadzīgas ES iestāžu un struktūru darbībai.

Konsolidētās aģentūras ir iekļautas dažādās politikas jomās. Citas iestādes, izņemot Komisiju, ir iekļautas noteiktā politikas jomā. Dažādās politikas jomas atspoguļo bruto skaitļus pirms konsolidācijā izslēgtām summām, un konsolidācijā izslēgtās summas ir uzrādītas kopā vienā ailē.

Jāņem vērā, ka pašu resursi un iemaksas nav sadalītas starp dažādām darbībām, jo tās aprēķina, iekasē un pārvalda Komisijas centrālie dienesti. Tie šeit ir parādīti tāpēc, lai varētu salīdzināt neto rezultātu ar saimnieciskā rezultāta pārskatu.

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – KOPSAVILKUMS

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – KOPSAVILKUMS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Darbības ES | Darbības ārpus ES | Dienesti un pārējās darbības | Likvidējamā EOTK | Citas iestādes | Konsolidācijā izslēgtās summas | Kopā |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi |
| Soda naudas | 2 648 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 648 |
| Lauksaimniecības nodevas | 705 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 705 |
| Izdevumu atgūšana | 1 110 | 64 | 2 | 0 | 0 | 0 | 1 176 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 79 | 37 | 840 | 0 | 377 | (125) | 1 208 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | 1 930 | 81 | 707 | 2 | 1 | (926) | 1 795 |
| CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI | 6 472 | 182 | 1 549 | 2 | 378 | (1 051) | 7 532 |
| Administratīvie izdevumi |
| Personāla izdevumi | (1 732) | (737) | (1 151) | 0 | (1 287) | 9 | (4 898) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | (70) | (18) | (118) | 0 | (230) | 0 | (436) |
| Citi administratīvie izdevumi | (658) | (311) | (853) | 0 | (1 225) | 248 | (2 799) |
| | (2 460) | (1 066) | (2 122) | 0 | (2 742) | 257 | (8 133) |
| Pamatdarbības izdevumi |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (6 279) | (2 843) | (278) | 0 | 0 | 656 | (8 744) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | (2 971) | (616) | (4) | 0 | 0 | (14) | (3 605) |
| Decentralizēta pārvaldība | (32) | (105) | 0 | 0 | 0 | 0 | (137) |
| Dalīta pārvaldība | (89 546) | (9) | (126) | 0 | 0 | 0 | (89 681) |
| Kopēja pārvaldība | (368) | (1 287) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 655) |
| Citi pamatdarbības izdevumi | (726) | (9) | (468) | (61) | 0 | 152 | (1 112) |
| | (99 922) | (4 869) | (876) | (61) | 0 | 794 | (104 934) |
| KOPĀ PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI | (102 382) | (5 935) | (2 998) | (61) | (2 742) | 1 051 | (113 067) |
| NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI | (95 910) | (5 753) | (1 449) | (59) | (2 364) | 0 | (105 535) |
| Ieņēmumi no pašu resursiem un iemaksām | 110 537 |
| Atlikums no pamatdarbības | 5 002 |
| Neto finanšu ienākumi | 241 |
| Darbinieku pabalstu saistību izmaiņas | (683) |
| Asociēto iestāžu/kopuzņēmumu rezultātu daļa | (103) |
| Gada saimnieciskais rezultāts | 4 457 |

Miljonos EUR

Darbības ES

Darbības ārpus ES

Dienesti un pārējās darbības

Likvidējamā EOTK

Citas iestādes

Konsolidācijā izslēgtās summas

Kopā

Citi pamatdarbības ieņēmumi

Soda naudas

2 648

0

0

0

0

0

2 648

Lauksaimniecības nodevas

705

0

0

0

0

0

705

Izdevumu atgūšana

1 110

64

2

0

0

0

1 176

Ieņēmumi no administratīvās darbības

79

37

840

0

377

(125)

1 208

Citi pamatdarbības ieņēmumi

1 930

81

707

2

1

(926)

1 795

CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

6 472

6 472

182

182

1 549

1 549

2

2

378

378

(1 051)

(1 051)

7 532

7 532

Administratīvie izdevumi

Personāla izdevumi

(1 732)

(737)

(1 151)

0

(1 287)

9

(4 898)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

(70)

(18)

(118)

0

(230)

0

(436)

Citi administratīvie izdevumi

(658)

(311)

(853)

0

(1 225)

248

(2 799)

(2 460)

(2 460)

(1 066)

(1 066)

(2 122)

(2 122)

0

0

(2 742)

(2 742)

257

257

(8 133)

(8 133)

Pamatdarbības izdevumi

Tieša centralizēta pārvaldība

(6 279)

(2 843)

(278)

0

0

656

(8 744)

Netieša centralizēta pārvaldība

(2 971)

(616)

(4)

0

0

(14)

(3 605)

Decentralizēta pārvaldība

(32)

(105)

0

0

0

0

(137)

Dalīta pārvaldība

(89 546)

(9)

(126)

0

0

0

(89 681)

Kopēja pārvaldība

(368)

(1 287)

0

0

0

0

(1 655)

Citi pamatdarbības izdevumi

(726)

(9)

(468)

(61)

0

152

(1 112)

(99 922)

(99 922)

(4 869)

(4 869)

(876)

(61)

0

0

794

794

(104 934)

(104 934)

KOPĀ PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

(102 382)

(102 382)

(5 935)

(5 935)

(2 998)

(2 998)

(61)

(2 742)

(2 742)

1 051

1 051

(113 067)

(113 067)

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

(95 910)

(95 910)

(5 753)

(5 753)

(1 449)

(1 449)

(59)

(2 364)

(2 364)

0

0

(105 535)

(105 535)

Ieņēmumi no pašu resursiem un iemaksām

110 537

110 537

Atlikums no pamatdarbības

Atlikums no pamatdarbības

5 002

5 002

Neto finanšu ienākumi

241

Darbinieku pabalstu saistību izmaiņas

(683)

Asociēto iestāžu/kopuzņēmumu rezultātu daļa

(103)

Gada saimnieciskais rezultāts

Gada saimnieciskais rezultāts

4 457

4 457

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DARBĪBAS ES

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DARBĪBAS ES

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Ekonomika un finanses | Uzņēmējdarbība un rūpniecība | Konkurence | Nodarbinātība | Lauksaimniecība | Transports un enerģētika | Vide | Izpēte | Informācijas sabiedrība |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi |
| Soda naudas | 0 | 8 | 2 626 | 0 | 0 | 2 | 10 | 0 | 0 |
| Lauksaimniecības nodevas | 0 | 0 | 0 | 0 | 705 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Izdevumu atgūšana | 3 | 5 | 0 | 60 | 492 | 3 | 1 | 6 | 12 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 0 | 9 | 0 | 0 | 0 | 17 | 0 | 1 | 4 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | 7 | 261 | 0 | 33 | 84 | 203 | 35 | 513 | 5 |
| CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI | 10 | 283 | 2 626 | 93 | 1 281 | 225 | 46 | 520 | 21 |
| Administratīvie izdevumi | (53) | (243) | (74) | (102) | (108) | (265) | (100) | (292) | (127) |
| Personāla izdevumi | (46) | (161) | (68) | (75) | (88) | (178) | (74) | (197) | (96) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | 0 | (15) | 0 | (1) | 0 | (9) | (1) | (2) | 0 |
| Citi administratīvie izdevumi | (7) | (67) | (6) | (26) | (20) | (78) | (25) | (93) | (31) |
| Pamatdarbības izdevumi | (35) | (358) | (16) | (8 153) | (55 539) | (1 726) | (192) | (3 646) | (1 220) |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (35) | (159) | 0 | (182) | (43) | (607) | (173) | (2 647) | (1 108) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | 0 | (39) | 0 | 0 | 0 | (667) | (4) | (922) | (103) |
| Decentralizēta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | (3) | (8) | (11) | 0 | 0 | 0 |
| Dalīta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | (7 952) | (55 427) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kopēja pārvaldība | 0 | (68) | 0 | 0 | 0 | (285) | 0 | 0 | 0 |
| Citi pamatdarbības izdevumi | 0 | (92) | (16) | (16) | (61) | (156) | (15) | (77) | (9) |
| KOPĀ PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI | (88) | (601) | (90) | (8 255) | (55 647) | (1 991) | (292) | (3 938) | (1 347) |
| NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI | (78) | (318) | 2 536 | (8 162) | (54 366) | (1 766) | (246) | (3 418) | (1 326) |

Miljonos EUR

Ekonomika un finanses

Uzņēmējdarbība un rūpniecība

Konkurence

Nodarbinātība

Lauksaimniecība

Transports un enerģētika

Vide

Izpēte

Informācijas sabiedrība

Citi pamatdarbības ieņēmumi

Citi pamatdarbības ieņēmumi

Soda naudas

0

8

2 626

0

0

2

10

0

0

Lauksaimniecības nodevas

0

0

0

0

705

0

0

0

0

Izdevumu atgūšana

3

5

0

60

492

3

1

6

12

Ieņēmumi no administratīvās darbības

0

9

0

0

0

17

0

1

4

Citi pamatdarbības ieņēmumi

7

261

0

33

84

203

35

513

5

CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

10

10

283

283

2 626

2 626

93

93

1 281

1 281

225

225

46

46

520

520

21

21

Administratīvie izdevumi

Administratīvie izdevumi

(53)

(53)

(243)

(243)

(74)

(74)

(102)

(102)

(108)

(108)

(265)

(265)

(100)

(100)

(292)

(292)

(127)

(127)

Personāla izdevumi

(46)

(161)

(68)

(75)

(88)

(178)

(74)

(197)

(96)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

0

(15)

0

(1)

0

(9)

(1)

(2)

0

Citi administratīvie izdevumi

(7)

(67)

(6)

(26)

(20)

(78)

(25)

(93)

(31)

Pamatdarbības izdevumi

Pamatdarbības izdevumi

(35)

(35)

(358)

(358)

(16)

(16)

(8 153)

(8 153)

(55 539)

(55 539)

(1 726)

(1 726)

(192)

(192)

(3 646)

(3 646)

(1 220)

(1 220)

Tieša centralizēta pārvaldība

(35)

(159)

0

(182)

(43)

(607)

(173)

(2 647)

(1 108)

Netieša centralizēta pārvaldība

0

(39)

0

0

0

(667)

(4)

(922)

(103)

Decentralizēta pārvaldība

0

0

0

(3)

(8)

(11)

0

0

0

Dalīta pārvaldība

0

0

0

(7 952)

(55 427)

0

0

0

0

Kopēja pārvaldība

0

(68)

0

0

0

(285)

0

0

0

Citi pamatdarbības izdevumi

0

(92)

(16)

(16)

(61)

(156)

(15)

(77)

(9)

KOPĀ PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

(88)

(88)

(601)

(601)

(90)

(90)

(8 255)

(8 255)

(55 647)

(55 647)

(1 991)

(1 991)

(292)

(292)

(3 938)

(3 938)

(1 347)

(1 347)

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

(78)

(78)

(318)

(318)

2 536

2 536

(8 162)

(8 162)

(54 366)

(54 366)

(1 766)

(1 766)

(246)

(246)

(3 418)

(3 418)

(1 326)

(1 326)

| | Kopīgais pētniecības centrs | Zivsaimniecība | Iekšējais tirgus | Reģionālā politika | Nodokļi un muita | Izglītība un kultūra | Veselības un patērētāju aizsardzība | Tiesiskums, brīvība un drošība | Kopā darbības ES |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi |
| Soda naudas | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 648 |
| Lauksaimniecības nodevas | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 705 |
| Izdevumu atgūšana | 0 | 23 | 0 | 497 | 0 | 4 | 1 | 3 | 1 110 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 45 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 79 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | 159 | 8 | 190 | (1) | 1 | 156 | 136 | 140 | 1 930 |
| CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI | 204 | 31 | 192 | 496 | 1 | 161 | 138 | 144 | 6 472 |
| Administratīvie izdevumi | (308) | (39) | (161) | (69) | (49) | (177) | (177) | (116) | (2 460) |
| Personāla izdevumi | (226) | (32) | (105) | (55) | (40) | (88) | (120) | (83) | (1 732) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | (28) | 0 | (4) | 0 | (2) | (1) | (4) | (3) | (70) |
| Citi administratīvie izdevumi | (54) | (7) | (52) | (14) | (7) | (88) | (53) | (30) | (658) |
| Pamatdarbības izdevumi | (143) | (544) | (36) | (25 789) | (65) | (1 341) | (495) | (624) | (99 922) |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (29) | (282) | (7) | (37) | (65) | (157) | (395) | (353) | (6 279) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | (17) | 0 | (1 179) | (40) | 0 | (2 971) |
| Decentralizēta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | (10) | 0 | 0 | 0 | 0 | (32) |
| Dalīta pārvaldība | 0 | (260) | 0 | (25 710) | 0 | 0 | 0 | (197) | (89 546) |
| Kopēja pārvaldība | 0 | 0 | 0 | (15) | 0 | 0 | 0 | 0 | (368) |
| Citi pamatdarbības izdevumi | (114) | (2) | (29) | 0 | 0 | (5) | (60) | (74) | (726) |
| KOPĀ PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI | (451) | (583) | (197) | (25 858) | (114) | (1 518) | (672) | (740) | (102 382) |
| NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI | (247) | (552) | (5) | (25 362) | (113) | (1 357) | (534) | (596) | (95 910) |

Kopīgais pētniecības centrs

Zivsaimniecība

Iekšējais tirgus

Reģionālā politika

Nodokļi un muita

Izglītība un kultūra

Veselības un patērētāju aizsardzība

Tiesiskums, brīvība un drošība

Kopā darbības ES

Citi pamatdarbības ieņēmumi

Citi pamatdarbības ieņēmumi

Soda naudas

0

0

2

0

0

0

0

0

2 648

Lauksaimniecības nodevas

0

0

0

0

0

0

0

0

705

Izdevumu atgūšana

0

23

0

497

0

4

1

3

1 110

Ieņēmumi no administratīvās darbības

45

0

0

0

0

1

1

1

79

Citi pamatdarbības ieņēmumi

159

8

190

(1)

1

156

136

140

1 930

CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

204

204

31

31

192

192

496

496

1

1

161

161

138

138

144

144

6 472

6 472

Administratīvie izdevumi

Administratīvie izdevumi

(308)

(308)

(39)

(39)

(161)

(161)

(69)

(69)

(49)

(49)

(177)

(177)

(177)

(177)

(116)

(116)

(2 460)

(2 460)

Personāla izdevumi

(226)

(32)

(105)

(55)

(40)

(88)

(120)

(83)

(1 732)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

(28)

0

(4)

0

(2)

(1)

(4)

(3)

(70)

Citi administratīvie izdevumi

(54)

(7)

(52)

(14)

(7)

(88)

(53)

(30)

(658)

Pamatdarbības izdevumi

Pamatdarbības izdevumi

(143)

(143)

(544)

(544)

(36)

(36)

(25 789)

(25 789)

(65)

(65)

(1 341)

(1 341)

(495)

(495)

(624)

(624)

(99 922)

(99 922)

Tieša centralizēta pārvaldība

(29)

(282)

(7)

(37)

(65)

(157)

(395)

(353)

(6 279)

Netieša centralizēta pārvaldība

0

0

0

(17)

0

(1 179)

(40)

0

(2 971)

Decentralizēta pārvaldība

0

0

0

(10)

0

0

0

0

(32)

Dalīta pārvaldība

0

(260)

0

(25 710)

0

0

0

(197)

(89 546)

Kopēja pārvaldība

0

0

0

(15)

0

0

0

0

(368)

Citi pamatdarbības izdevumi

(114)

(2)

(29)

0

0

(5)

(60)

(74)

(726)

KOPĀ PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

(451)

(451)

(583)

(583)

(197)

(197)

(25 858)

(25 858)

(114)

(114)

(1 518)

(1 518)

(672)

(672)

(740)

(740)

(102 382)

(102 382)

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

(247)

(247)

(552)

(552)

(5)

(5)

(25 362)

(25 362)

(113)

(113)

(1 357)

(1 357)

(534)

(534)

(596)

(596)

(95 910)

(95 910)

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DARBĪBAS ĀRPUS ES

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DARBĪBAS ĀRPUS ES

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Ārējās attiecības | Tirdzniecība | Attīstība | Paplašināšanās | Humānā palīdzība | Kopā darbības ārpus ES |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi |
| Izdevumu atgūšana | 14 | 0 | 9 | 39 | 2 | 64 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 37 | 0 | 0 | 0 | 0 | 37 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | 81 | 0 | (1) | 1 | 0 | 81 |
| CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI | 132 | 0 | 8 | 40 | 2 | 182 |
| Administratīvie izdevumi | (799) | (50) | (146) | (45) | (26) | (1 066) |
| Personāla izdevumi | (511) | (45) | (129) | (36) | (16) | (737) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | (18) | 0 | 0 | 0 | 0 | (18) |
| Citi administratīvie izdevumi | (270) | (5) | (17) | (9) | (10) | (311) |
| Pamatdarbības izdevumi | (2 924) | (12) | (939) | (142) | (852) | (4 869) |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (1 514) | (6) | (610) | (296) | (417) | (2 843) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | (563) | 0 | (1) | (52) | 0 | (616) |
| Decentralizēta pārvaldība | (185) | 0 | (122) | 202 | 0 | (105) |
| Dalīta pārvaldība | (26) | 0 | 17 | 0 | 0 | (9) |
| Kopēja pārvaldība | (634) | (6) | (218) | 6 | (435) | (1 287) |
| Citi pamatdarbības izdevumi | (2) | 0 | (5) | (2) | 0 | (9) |
| KOPĀ PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI | (3 723) | (62) | (1 085) | (187) | (878) | (5 935) |
| NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI | (3 591) | (62) | (1 077) | (147) | (876) | (5 753) |

Miljonos EUR

Ārējās attiecības

Tirdzniecība

Attīstība

Paplašināšanās

Humānā palīdzība

Kopā darbības ārpus ES

Citi pamatdarbības ieņēmumi

Citi pamatdarbības ieņēmumi

Izdevumu atgūšana

14

0

9

39

2

64

Ieņēmumi no administratīvās darbības

37

0

0

0

0

37

Citi pamatdarbības ieņēmumi

81

0

(1)

1

0

81

CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

132

132

0

0

8

8

40

40

2

2

182

182

Administratīvie izdevumi

Administratīvie izdevumi

(799)

(799)

(50)

(50)

(146)

(146)

(45)

(45)

(26)

(26)

(1 066)

(1 066)

Personāla izdevumi

(511)

(45)

(129)

(36)

(16)

(737)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

(18)

0

0

0

0

(18)

Citi administratīvie izdevumi

(270)

(5)

(17)

(9)

(10)

(311)

Pamatdarbības izdevumi

Pamatdarbības izdevumi

(2 924)

(2 924)

(12)

(12)

(939)

(939)

(142)

(142)

(852)

(852)

(4 869)

(4 869)

Tieša centralizēta pārvaldība

(1 514)

(6)

(610)

(296)

(417)

(2 843)

Netieša centralizēta pārvaldība

(563)

0

(1)

(52)

0

(616)

Decentralizēta pārvaldība

(185)

0

(122)

202

0

(105)

Dalīta pārvaldība

(26)

0

17

0

0

(9)

Kopēja pārvaldība

(634)

(6)

(218)

6

(435)

(1 287)

Citi pamatdarbības izdevumi

(2)

0

(5)

(2)

0

(9)

KOPĀ PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

(3 723)

(3 723)

(62)

(62)

(1 085)

(1 085)

(187)

(187)

(878)

(878)

(5 935)

(5 935)

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

(3 591)

(3 591)

(62)

(62)

(1 077)

(1 077)

(147)

(147)

(876)

(876)

(5 753)

(5 753)

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DIENESTI UN PĀRĒJĀS DARBĪBAS

INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DIENESTI UN PĀRĒJĀS DARBĪBAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Prese un saziņa | Birojs krāpšanas apkarošanai | Koordinēšana | Personāls un administrācija | Eurostat | Budžets | Revīzija | Valodas | Citi | Kopā dienesti un pārējās darbības |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi |
| Izdevumu atgūšana | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| Ieņēmumi no administratīvās darbības | 0 | 6 | 0 | 692 | 0 | 50 | 0 | 92 | 0 | 840 |
| Citi pamatdarbības ieņēmumi | (2) | 0 | 6 | 54 | (1) | (2) | 0 | 47 | 605 | 707 |
| CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI | (1) | 6 | 6 | 747 | (1) | 48 | 0 | 139 | 605 | 1 549 |
| Administratīvie izdevumi | (96) | (49) | (148) | (1 360) | (65) | (51) | (8) | (380) | 35 | (2 122) |
| Personāla izdevumi | (61) | (36) | (129) | (564) | (60) | (38) | (8) | (290) | 35 | (1 151) |
| Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | (2) | 0 | 0 | (116) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (118) |
| Citi administratīvie izdevumi | (33) | (13) | (19) | (680) | (5) | (13) | 0 | (90) | 0 | (853) |
| Pamatdarbības izdevumi | (98) | (13) | 0 | (36) | (30) | (261) | 0 | (14) | (424) | (876) |
| Tieša centralizēta pārvaldība | (94) | (13) | 0 | (32) | (29) | (109) | 0 | (1) | 0 | (278) |
| Netieša centralizēta pārvaldība | (4) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (4) |
| Dalīta pārvaldība | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (126) | 0 | 0 | 0 | (126) |
| Citi pamatdarbības izdevumi | 0 | 0 | 0 | (4) | (1) | (26) | 0 | (13) | (424) | (468) |
| KOPĀ PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI | (194) | (62) | (148) | (1 396) | (95) | (312) | (8) | (394) | (389) | (2 998) |
| NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI | (195) | (56) | (142) | (649) | (96) | (264) | (8) | (255) | 216 | (1 449) |

Miljonos EUR

Prese un saziņa

Birojs krāpšanas apkarošanai

Koordinēšana

Personāls un administrācija

Eurostat

Budžets

Revīzija

Valodas

Citi

Kopā dienesti un pārējās darbības

Citi pamatdarbības ieņēmumi

Citi pamatdarbības ieņēmumi

Izdevumu atgūšana

1

0

0

1

0

0

0

0

0

2

Ieņēmumi no administratīvās darbības

0

6

0

692

0

50

0

92

0

840

Citi pamatdarbības ieņēmumi

(2)

0

6

54

(1)

(2)

0

47

605

707

CITI PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

(1)

(1)

6

6

6

6

747

747

(1)

(1)

48

48

0

0

139

139

605

605

1 549

1 549

Administratīvie izdevumi

Administratīvie izdevumi

(96)

(96)

(49)

(49)

(148)

(148)

(1 360)

(1 360)

(65)

(65)

(51)

(51)

(8)

(8)

(380)

(380)

35

35

(2 122)

(2 122)

Personāla izdevumi

(61)

(36)

(129)

(564)

(60)

(38)

(8)

(290)

35

(1 151)

Ar nemateriāliem aktīviem un pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

(2)

0

0

(116)

0

0

0

0

0

(118)

Citi administratīvie izdevumi

(33)

(13)

(19)

(680)

(5)

(13)

0

(90)

0

(853)

Pamatdarbības izdevumi

Pamatdarbības izdevumi

(98)

(98)

(13)

(13)

0

0

(36)

(36)

(30)

(30)

(261)

(261)

0

0

(14)

(14)

(424)

(424)

(876)

(876)

Tieša centralizēta pārvaldība

(94)

(13)

0

(32)

(29)

(109)

0

(1)

0

(278)

Netieša centralizēta pārvaldība

(4)

0

0

0

0

0

0

0

0

(4)

Dalīta pārvaldība

0

0

0

0

0

(126)

0

0

0

(126)

Citi pamatdarbības izdevumi

0

0

0

(4)

(1)

(26)

0

(13)

(424)

(468)

KOPĀ PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

(194)

(194)

(62)

(62)

(148)

(148)

(1 396)

(1 396)

(95)

(95)

(312)

(312)

(8)

(8)

(394)

(394)

(389)

(389)

(2 998)

(2 998)

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

NETO PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

(195)

(195)

(56)

(56)

(142)

(142)

(649)

(649)

(96)

(96)

(264)

(264)

(8)

(8)

(255)

(255)

216

216

(1 449)

(1 449)

4.   NAUDAS PLŪSMAS TABULAS PASKAIDROJUMI

4.1.   NAUDAS PLŪSMAS TABULAS MĒRĶIS UN SAGATAVOŠANA

NAUDAS PLŪSMAS TABULAS MĒRĶIS UN SAGATAVOŠANA

Naudas plūsmas informāciju izmanto, lai varētu novērtēt ES spēju ģenerēt naudu un tās ekvivalentus, un ES vajadzības izmantot šīs naudas plūsmas.

Naudas plūsmas tabula ir sagatavota, izmantojot netiešo metodi. Tas nozīmē, ka neto pārpalikums vai deficīts finanšu gadam tiek koriģēts ar bezskaidras naudas darījumu rezultātiem, atliktiem vai uzkrātiem iepriekšējo vai nākamo periodu pamatdarbības naudas ieņēmumiem vai maksājumiem un ieņēmumu vai izdevumu posteņiem saistībā ar naudas plūsmām no ieguldījumu darbības. Naudas plūsmas no darījumiem ārvalstu valūtā iegrāmato ES pārskata valūtā (euro), summai ārvalstu valūtā piemērojot euro un attiecīgās ārvalstu valūtas maiņas kursu naudas plūsmas datumā.

Šajā naudas plūsmas tabulā parāda naudas plūsmas periodā, ko klasificē pēc pamatdarbības un ieguldījumu darbības (ES nav finansēšanas darbības).

4.2.   PAMATDARBĪBA

PAMATDARBĪBA

Pamatdarbība ir ES darbība, kas nav ieguldījumu darbība. Tā ir lielākā daļa no veiktajām darbībām. Saņēmējiem piešķirti aizdevumi (un vajadzības gadījumā attiecīgi aizņēmumi) netiek uzskatīti par ieguldījumu (vai finansēšanas) darbību, jo šī darbība ir vispārējo mērķu sastāvdaļa un tādējādi ES ikdienas darbība. Pamatdarbībā ir ietverti arī tādi ieguldījumi kā EIF, ERAB un riska kapitāla fondi. Šīs darbības mērķis ir piedalīties noteikto politikas rezultātu sasniegšanā.

4.3.   IEGULDĪJUMU DARBĪBA

IEGULDĪJUMU DARBĪBA

Ieguldījumu darbība ir nemateriālo aktīvu un pamatlīdzekļu iegāde un atsavināšana un citi ieguldījumi, kuri nav iekļauti naudas ekvivalentos. Ieguldījumu darbība neietver aizdevumus, kas piešķirti saņēmējiem. Mērķis ir atspoguļot ES faktiskos ieguldījumus.

Jāņem vērā, ka ES nav pieejami lietošanai Komisijas naudas un tās ekvivalentu atlikumi 8 910 miljonu euro apmērā. Tā ir saņemtā nauda no uzlikto naudas sodu maksājumiem, par kuriem pretējā puse pārsūdz uzlikto naudas sodu. Šīs summas ir uzrādītas kā “nauda, uz ko attiecas izmantošanas ierobežojumi” 2.11. paskaidrojumā iepriekš.

5.   IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS, KĀ ARĪ CITAS INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA

IESPĒJAMIE AKTĪVI

IESPĒJAMIE AKTĪVI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Paskaidrojumi | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Saņemtās garantijas | 5.1. | 279 | 260 |
| Iespējamie aktīvi saistībā ar krāpšanas un pārkāpumu gadījumiem | 5.2. | 1 944 | 2 010 |
| Nepabeigtas finanšu korekcijas (gaidot galīgo lēmumu) | 5.3. | 0 | 4 390 |
| Citi iespējamie aktīvi | 5.4. | 18 | 43 |
| Kopā iespējamie aktīvi | | 2 241 | 6 703 |

Miljonos EUR

Paskaidrojumi

31.12.2009.

31.12.2008.

Saņemtās garantijas

5.1.

5.1.

279

260

Iespējamie aktīvi saistībā ar krāpšanas un pārkāpumu gadījumiem

5.2.

5.2.

1 944

2 010

Nepabeigtas finanšu korekcijas (gaidot galīgo lēmumu)

5.3.

5.3.

0

4 390

Citi iespējamie aktīvi

5.4.

5.4.

18

43

Kopā iespējamie aktīvi

Kopā iespējamie aktīvi

2 241

2 241

6 703

6 703

IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| Iespējamās saistības | Paskaidrojumi | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Sniegtās garantijas | 5.5. | 19 330 | 17 510 |
| Naudas sodi – Tiesai iesniegtās apelācijas sūdzības | 5.6. | 11 969 | 10 198 |
| ELGF – līdz tiesas spriedumam | 5.7. | 1 945 | 1 609 |
| Summas saistībā ar tiesas prāvām un citiem strīdiem | 5.8. | 416 | 281 |
| Citas iespējamās saistības | 5.9. | 12 | 18 |
| Kopā iespējamās saistības | | 33 672 | 29 616 |
| Visas iespējamās saistības tiks finansētas, ja pienāks to termiņš, no ES budžeta turpmākajos gados. ES budžetu finansē dalībvalstis. |

Miljonos EUR

Iespējamās saistības

Paskaidrojumi

31.12.2009.

31.12.2008.

Sniegtās garantijas

5.5.

5.5.

19 330

17 510

Naudas sodi – Tiesai iesniegtās apelācijas sūdzības

5.6.

5.6.

11 969

10 198

ELGF – līdz tiesas spriedumam

5.7.

5.7.

1 945

1 609

Summas saistībā ar tiesas prāvām un citiem strīdiem

5.8.

5.8.

416

281

Citas iespējamās saistības

5.9.

5.9.

12

18

Kopā iespējamās saistības

Kopā iespējamās saistības

33 672

33 672

29 616

29 616

Visas iespējamās saistības tiks finansētas, ja pienāks to termiņš, no ES budžeta turpmākajos gados. ES budžetu finansē dalībvalstis.

Visas iespējamās saistības tiks finansētas, ja pienāks to termiņš, no ES budžeta turpmākajos gados. ES budžetu finansē dalībvalstis.

IESPĒJAMIE AKTĪVI

IESPĒJAMIE AKTĪVI

5.1.   SAŅEMTĀS GARANTIJAS

SAŅEMTĀS GARANTIJAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Izpildes garantijas | 252 | 239 |
| Citi | 27 | 21 |
| Kopā | 279 | 260 |

Miljonos EUR

31.12.2009.

31.12.2008.

Izpildes garantijas

252

239

Citi

27

21

Kopā

Kopā

279

279

260

260

Dažreiz tiek pieprasītas izpildes garantijas, lai nodrošinātu, ka ES finansējuma saņēmēji izpilda pienākumus, kas ir noteikti saņēmēju līgumos ar ES.

5.2.   KRĀPŠANA UN PĀRKĀPUMI

KRĀPŠANA UN PĀRKĀPUMI

Turpmāk tabulā parādīta iespējamā summa, ko dalībvalstis varētu atgūt pēc tam, kad ir konstatēti neatbilstīgi struktūrfondu pieprasījumi. Tā ir balstīta uz oficiāliem ziņojumiem, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1681/94, un ietver summas, kas sadalītas pa dalībvalstīm.

Iespējamie aktīvi: krāpšanas un pārkāpumu gadījumi

Iespējamie aktīvi: krāpšanas un pārkāpumu gadījumi

| Miljonos EUR |
| --- |
| Dalībvalsts | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Austrija | 8 | 13 |
| Beļģija | 2 | 16 |
| Čehija | 13 | 13 |
| Dānija | 2 | 10 |
| Igaunija | 3 | 2 |
| Somija | 2 | 3 |
| Francija | 15 | 12 |
| Vācija | 468 | 581 |
| Grieķija | 25 | 62 |
| Ungārija | 6 | 5 |
| Īrija | 1 | 1 |
| Itālija | 436 | 441 |
| Latvija | 5 | 4 |
| Lietuva | 5 | 2 |
| Malta | 1 | 1 |
| Nīderlande | 15 | 14 |
| Polija | 18 | 13 |
| Portugāle | 82 | 114 |
| Slovākija | 39 | 9 |
| Slovēnija | 7 | 1 |
| Spānija | 277 | 279 |
| Zviedrija | 2 | 2 |
| Apvienotā Karaliste | 347 | 257 |
| Kopā | 1 779 | 1 855 |

Miljonos EUR

Dalībvalsts

31.12.2009.

31.12.2008.

Austrija

8

13

Beļģija

2

16

Čehija

13

13

Dānija

2

10

Igaunija

3

2

Somija

2

3

Francija

15

12

Vācija

468

581

Grieķija

25

62

Ungārija

6

5

Īrija

1

1

Itālija

436

441

Latvija

5

4

Lietuva

5

2

Malta

1

1

Nīderlande

15

14

Polija

18

13

Portugāle

82

114

Slovākija

39

9

Slovēnija

7

1

Spānija

277

279

Zviedrija

2

2

Apvienotā Karaliste

347

257

Kopā

Kopā

1 779

1 779

1 855

1 855

Turpmāk uzskaitīto iemeslu dēļ šajā tabulā norādītie dati ir nevis summas, kas faktiski būs pieejamas ES budžetā, bet gan teorētiski maksimālā summa.

| — | Dalībvalstis ne vienmēr ziņo par savu atgūšanas darbību rezultātiem. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis ne vienmēr ziņo par savu atgūšanas darbību rezultātiem.

| — | Lai gan dalībvalstīm ir jāinformē Komisija par atgūstamības iespējamību, nav iespējams precīzi noteikt, cik liela atgūstamo summu daļa faktiski tiks atgūta. Dažkārt valstu tiesību aktos ir paredzēts 30 gadu ilgs noilguma termiņš, kas ļauj valstu iestādēm atlikt parāda oficiālu norakstīšanu arī tad, ja atgūstamības iespējas ir tikai teorētiskas. Attiecībā uz strukturālām darbībām dalībvalstīm tagad reizi gadā ir jānosūta Komisijai pārskats par atgūstamajām summām (Regulas (EK) Nr. 438/2001 8. pants), lai labāk atspoguļotu faktisko stāvokli. |
| --- | --- |

—

Lai gan dalībvalstīm ir jāinformē Komisija par atgūstamības iespējamību, nav iespējams precīzi noteikt, cik liela atgūstamo summu daļa faktiski tiks atgūta. Dažkārt valstu tiesību aktos ir paredzēts 30 gadu ilgs noilguma termiņš, kas ļauj valstu iestādēm atlikt parāda oficiālu norakstīšanu arī tad, ja atgūstamības iespējas ir tikai teorētiskas. Attiecībā uz strukturālām darbībām dalībvalstīm tagad reizi gadā ir jānosūta Komisijai pārskats par atgūstamajām summām (Regulas (EK) Nr. 438/2001 8. pants), lai labāk atspoguļotu faktisko stāvokli.

| — | Arī tad, ja attiecīgā dalībvalsts savlaicīgi uzsāk piedziņas procedūras, ne vienmēr ir garantēts pozitīvs iznākums. Jo īpaši tas attiecas uz gadījumiem, kad iekasēšanas rīkojumi tiek apstrīdēti tiesā. |
| --- | --- |

—

Arī tad, ja attiecīgā dalībvalsts savlaicīgi uzsāk piedziņas procedūras, ne vienmēr ir garantēts pozitīvs iznākums. Jo īpaši tas attiecas uz gadījumiem, kad iekasēšanas rīkojumi tiek apstrīdēti tiesā.

| — | Atsevišķus projektus līdzfinansē kā daļu no daudzgadu programmām. Kamēr daudzgadu programma nav slēgta, nav iespējams precīzi noteikt atgūstamās summas, jo finansējums, kas izmantots neatbilstīgiem izdevumiem, dažos gadījumos, iespējams, ir piešķirts citiem – likumīgiem projektiem, un nākamie maksājumi pa daļām, jo īpaši galīgie maksājumi, dažkārt var tikt izmantoti, lai koriģētu iepriekšējos neatbilstīgos izdevumus. Minētajās tabulās norādītie dati ir provizoriski skaitļi, kas balstīti uz saņemtajiem ziņojumiem un apstrādāti līdz 2010. gada februāra beigām. Šie skaitļi, iespējams, mainīsies, pamatojoties uz turpmākiem ziņojumiem, kuri tiks saņemti ar novēlošanos. |
| --- | --- |

—

Atsevišķus projektus līdzfinansē kā daļu no daudzgadu programmām. Kamēr daudzgadu programma nav slēgta, nav iespējams precīzi noteikt atgūstamās summas, jo finansējums, kas izmantots neatbilstīgiem izdevumiem, dažos gadījumos, iespējams, ir piešķirts citiem – likumīgiem projektiem, un nākamie maksājumi pa daļām, jo īpaši galīgie maksājumi, dažkārt var tikt izmantoti, lai koriģētu iepriekšējos neatbilstīgos izdevumus. Minētajās tabulās norādītie dati ir provizoriski skaitļi, kas balstīti uz saņemtajiem ziņojumiem un apstrādāti līdz 2010. gada februāra beigām. Šie skaitļi, iespējams, mainīsies, pamatojoties uz turpmākiem ziņojumiem, kuri tiks saņemti ar novēlošanos.

Atsevišķos gadījumos, izmantojot dalībvalstu nosūtīto informāciju, atgūstamības izredzes nav iespējams novērtēt pietiekami precīzi. Galvenās izmaiņas kopš 2008. gada ir saistītas ar palielinājumiem attiecībā uz ES10 dalībvalstīm. Kohēzijas politikas pilnvērtīga īstenošana sākās 2004. gadā, un kopš tā laika īstenošanas izvēršanas un lielākas līdzfinansēto pasākumu kontroles dēļ arvien pieaug paziņoto pārkāpumu skaits. Vēl viena galvenā izmaiņa saistībā ar 2008. gadu attiecas uz Apvienoto Karalisti, kas ziņo par lielu pārkāpumu skaitu pēc plašām finansēto pasākumu revīzijām.

Šajā pozīcijā iekļauti arī 165 miljoni euro saistībā ar ELGF (2008. gadā – 153 miljoni euro). Dalībvalstis paziņoja Komisijai summas, kas ir uzskaitītas to “debitoru virsgrāmatā”, un arī summas, kuras joprojām bija pārbaudes provizoriskajā posmā. Šīs provizoriskās summas iekļautas šajā pozīcijā.

5.3.   NEPABEIGTĀS FINANŠU KOREKCIJAS, GAIDOT GALĪGO LĒMUMU

NEPABEIGTĀS FINANŠU KOREKCIJAS, GAIDOT GALĪGO LĒMUMU

Šī informācija, kas attiecas uz ES izdevumu atgūšanu, tagad kopā ar saistīto informāciju ir norādīta šo finanšu pārskatu 6. paskaidrojumā.

6.

5.4   CITI IESPĒJAMIE AKTĪVI

CITI IESPĒJAMIE AKTĪVI

Šajā pozīcijā iekļautas citas mazākas iespējamo aktīvu summas, kas nav klasificējamas iepriekš minētajās pozīcijās.

IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

5.5.   SNIEGTĀS GARANTIJAS

SNIEGTĀS GARANTIJAS

5.5.1.   
  Par aizdevumiem, kas ir piešķirti no Eiropas Investīciju bankas (EIB) pašu resursiem

Par aizdevumiem, kas ir piešķirti no Eiropas Investīciju bankas (EIB) pašu resursiem

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Riska dalīšana 31.12.2009. | Bezriska dalīšana 31.12.2009. | Nenokārtots 31.12.2009.
  Kopā | Nenokārtots 31.12.2008. |
| Valsts iestāde | Privāts uzņēmums |
| 65 % garantija | 3 127 | 9 126 | 2 692 | 14 945 | 12 429 |
| 70 % garantija | 109 | 1 981 | 506 | 2 596 | 2 908 |
| 75 % garantija | 0 | 617 | 233 | 850 | 1 049 |
| 100 % garantija | 0 | 625 | 196 | 821 | 1 008 |
| Kopā | 3 236 | 12 349 | 3 627 | 19 212 | 17 394 |

Miljonos EUR

Riska dalīšana 31.12.2009.

Bezriska dalīšana 31.12.2009.

Nenokārtots 31.12.2009.

Kopā

Nenokārtots 31.12.2008.

Valsts iestāde

Privāts uzņēmums

65 % garantija

3 127

9 126

2 692

14 945

14 945

12 429

70 % garantija

109

1 981

506

2 596

2 596

2 908

75 % garantija

0

617

233

850

850

1 049

100 % garantija

0

625

196

821

821

1 008

Kopā

Kopā

3 236

3 236

12 349

12 349

3 627

3 627

19 212

19 212

17 394

17 394

ES budžets garantē aizdevumus, ko trešām valstīm parakstījusi un piešķīrusi EIB no pašu resursiem 2009. gada 31. decembrī (tostarp aizdevumus, kas piešķirti dalībvalstīm pirms pievienošanās). Tomēr ES garantija nepārsniedz atļauto kredītlīniju maksimālā apjoma procentuālo daļu – 65 %, 70 %, 75 % vai 100 %. Ja maksimālais apjoms netiek sasniegts, ES garantija summu sedz pilnībā. Nenokārtotā kopējā summa 2009. gada 31. decembrī bija 19 212 miljoni euro, tādējādi tas ir maksimālais risks, kas rodas ES.

Aizdevumiem, uz kuriem attiecas ES budžeta garantija, EIB iegūst garantijas arī no trešām personām (valstīm, valsts vai privātām finanšu iestādēm); šajos gadījumos Komisija ir sekundārais galvotājs. ES budžeta garantija sedz tikai sadaļā “riska dalīšana” norādīto garantiju politisko risku. Pārējos risku veidus sedz EIB, ja primārais galvotājs neizpilda uzņemtās saistības. Ja primārais galvotājs neizpilda uzņemtās saistības, sadaļā “bezriska dalīšana” norādīto garantiju visus riskus sedz no ES budžeta. Ja primārais galvotājs ir valsts iestāde, šos riskus parasti attiecina uz politisku risku, tomēr arī gadījumos, kad garantijas sniedzējs ir iestāde vai privāts uzņēmums, komercrisku var nākties segt arī no ES budžeta.

5.5.2.   
  Citas sniegtās garantijas

Citas sniegtās garantijas

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RSFF) | 94 | 48 |
| MEDA – Marokas garantijas | 17 | 66 |
| Aizdevumu garantijas instruments Ten-T projektiem (LGTT) | 6 | 1 |
| Citi | 1 | 1 |
| Kopā | 118 | 116 |

Miljonos EUR

31.12.2009.

31.12.2008.

Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RSFF)

(RSFF)

94

48

MEDA – Marokas garantijas

MEDA

17

66

Aizdevumu garantijas instruments Ten-T projektiem (LGTT)

Ten-T

(LGTT)

6

1

Citi

1

1

Kopā

Kopā

118

118

116

116

Saskaņā ar Riska dalīšanas finanšu mehānismu (RSFF) Komisijas iemaksas tiek izmantotas, lai nodrošinātos pret finanšu risku saistībā ar EIB aizdevumiem un garantijām, kas izsniegtas attiecināmiem pētniecības projektiem. Komisijas budžets kopā par laikposmu no 2007. līdz 2013. gadam ir paredzēts līdz vienam miljardam euro, no kuriem līdz 800 miljoniem euro ir no “Sadarbības” īpašajām programmām un līdz 200 miljoniem euro – no “Iespēju” īpašajām programmām. EIB ir apņēmusies nodrošināt tādu pašu summu. Komisija ir bloķējusi summu 94 miljonu euro apmērā kā “Kapitāla piešķīrumu”. Šis kapitāla piešķīrums sedz neparedzētus zaudējumus saistībā ar EIB izsniegtajiem aizdevumiem un garantijām RSFF ietvaros. Tas ir maksimālais zaudējumu apmērs, kas Komisijai varētu rasties izsniegto aizdevumu vai garantiju saistību nepildīšanas gadījumā. Tā ir Komisijas sniegto garantiju robežvērtība attiecībā uz RSFF un tādējādi tiek uzskatīta par ES iespējamām saistībām.

RSFF

RSFF

RSFF

Komisija ar īpaša fonda palīdzību kā MEDA programmas daļu ir izveidojusi garantijas mehānismu, kas sniegs atbalstu divām Marokas organizācijām, proti, Caisse Centrale de Garantie un Fonds Dar Ad-Damane. 2009. gada 31. decembrī Komisijas garantija attiecās uz 17 miljoniem euro.

MEDA

Caisse Centrale de Garantie

Fonds Dar Ad-Damane

Aizdevumu garantijas instruments Ten-T projektiem (LGTT) (2007.–2013. gads) ir paredzēts garantiju izsniegšanai, lai samazinātu ieņēmumu risku TEN transporta projektu pirmajos gados. Proti, garantija pilnā mērā nodrošinās atbalsta kredītlīnijas, kuras atvērs vienīgi tādos gadījumos, ja projekta naudas plūsma nebūs pietiekama, lai apkalpotu prioritāru aizņēmumu. Instruments būs Komisijas un EIB kopīgs finanšu produkts, un no ES budžeta tiks piešķirti 500 miljoni euro. EIB piešķirs vēl 500 miljonus euro, tādējādi kopā pieejamā summa būs viens miljards euro. Šeit iekļautā summa – seši miljoni euro – ir uzkrājumi neparedzētiem zaudējumiem saistībā ar LGTT darbību.

Ten-T

LGTT

LGTT

5.6.   NAUDAS SODI

NAUDAS SODI

Šīs summas attiecas uz soda naudām, kuras uzlikusi Komisija par konkurences noteikumu pārkāpumiem un par kurām ir veikts pagaidu maksājums, un tās ir vai nu pārsūdzētas, vai nav zināms, vai tiks pārsūdzētas. Iespējamās saistības tiks saglabātas, līdz Tiesa pieņems galīgo lēmumu lietā. Saņemtie procenti par pagaidu maksājumiem (460 miljoni euro) ir iekļauti gada saimnieciskajā rezultātā un arī kā iespējamās saistības, lai atspoguļotu nenoteiktās Komisijas īpašumtiesības uz šīm summām.

5.7.   ELGF – LĪDZ TIESAS SPRIEDUMAM

ELGF – LĪDZ TIESAS SPRIEDUMAM

Šīs ir iespējamās saistības pret dalībvalstīm saistībā ar ELGF atbilstības lēmumiem līdz Tiesas spriedumam. Saistību galīgā apjoma un tā gada noteikšana, kurā summas attaisnotas apelācijas rezultātā tiks izmaksātas no budžeta, būs atkarīga no Tiesas procesa ilguma. Iespējami maksājamās summas novērtējums ir ietverts bilancē kā ilgtermiņa uzkrājums – skatīt 2.13. paskaidrojumu.

5.8.   SUMMAS, KAS SAISTĪTAS AR TIESAS PRĀVĀM UN CITIEM STRĪDIEM

SUMMAS, KAS SAISTĪTAS AR TIESAS PRĀVĀM UN CITIEM STRĪDIEM

Šī pozīcija attiecas uz prasībām, kas pašlaik iesniegtas pret ES par zaudējumu atlīdzināšanu, citiem juridiskiem strīdiem un novērtētiem tiesu izdevumiem.

Summas attiecas uz strīdiem ar piegādātājiem, darbuzņēmējiem un bijušajiem darbiniekiem. Jāpiebilst, ka prasībā par zaudējumu atlīdzināšanu saskaņā ar EK līguma 288. pantu prasības iesniedzējam ir jānorāda iestādes veikts pietiekami nopietns tiesību normas pārkāpums, ar ko paredz tiesību piešķiršanu personām, iesniedzējam faktiski nodarītais kaitējums, kā arī tieša cēloņsakarība starp nelikumīgo rīcību un kaitējumu.

5.9.   CITAS IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

CITAS IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

Šajā pozīcijā ir iekļautas citas mazākas iespējamās saistību summas, kas nav klasificējamas iepriekš minētajās pozīcijās.

CITAS BŪTISKAS INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA

CITAS BŪTISKAS INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA

5.10.   NEIZMANTOTO SAISTĪBU FINANŠU DARBĪBA

NEIZMANTOTO SAISTĪBU FINANŠU DARBĪBA

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Neizmantoto saistību finanšu darbība | 5 733 | 4 885 |

Miljonos EUR

31.12.2009.

31.12.2008.

Neizmantoto saistību finanšu darbība

5 733

4 885

Tie ir aizdevumu un kapitāla ieguldījumu līgumi, kurus noslēgusi Komisija (uz kuriem neattiecas saistību atlikums (RAL)), bet kurus otra puse līdz gada beigām vēl nav izmantojusi. Galvenās summas attiecas uz 2008. un 2009. gadā parakstītajiem maksājumu bilances aizdevumu līgumiem, par kuriem aizdevums līdz gada beigām vēl nebija izmaksāts (2009. gada 31. decembrī – 5,4 miljardi euro).

RAL

5.11.   UZŅEMTĀS BUDŽETA SAISTĪBAS, VĒL NEPABEIGTIE MAKSĀJUMI

UZŅEMTĀS BUDŽETA SAISTĪBAS, VĒL NEPABEIGTIE MAKSĀJUMI

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Uzņemtās budžeta saistības, vēl nepabeigtie maksājumi | 134 689 | 120 023 |

Miljonos EUR

31.12.2009.

31.12.2008.

Uzņemtās budžeta saistības, vēl nepabeigtie maksājumi

134 689

120 023

Budžeta saistību atlikums (RAL, Reste à Liquider) ir summa, kas attiecas uz atvērtām saistībām, par kurām vēl nav veikti maksājumi un/vai saistību atbrīvojumi. Tā ir parasta parādība saistībā ar daudzgadu programmām. Budžeta saistību kopējais atlikums 2009. gada 31. decembrī bija 177 272 miljoni euro. Iepriekš minētā summa ir budžeta RAL, atskaitot saistītās summas, kuras 2009. gada saimnieciskā rezultāta pārskatā ir iekļautas kā izdevumi, veidojot iepriekš minēto kopsummu.

RAL, Reste à Liquider

RAL

5.12.   BŪTISKAS JURIDISKĀS SAISTĪBAS

BŪTISKAS JURIDISKĀS SAISTĪBAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| Strukturālas darbības | 275 761 | 332 995 |
| Protokols ar Vidusjūras reģiona valstīm | 263 | 263 |
| Zvejas nolīgumi | 249 | 401 |
| Programma Galileo | 1 517 | 2 023 |
| Programma GMES | 556 | 624 |
| TEN-T | 4 289 | 4 571 |
| Citas līgumsaistības | 1 325 | 983 |
| Kopā | 283 960 | 341 860 |

Miljonos EUR

31.12.2009.

31.12.2008.

Strukturālas darbības

275 761

332 995

Protokols ar Vidusjūras reģiona valstīm

263

263

Zvejas nolīgumi

249

401

Programma Galileo

Galileo

1 517

2 023

Programma GMES

GMES

556

624

TEN-T

TEN-T

4 289

4 571

Citas līgumsaistības

1 325

983

Kopā

Kopā

283 960

283 960

341 860

341 860

Šīs saistības radās, pamatojoties uz ES lēmumu uzņemties ilgtermiņa juridiskas saistības attiecībā uz summām, ko budžetā vēl nesedza saistību apropriācijas. Tās var būt saistītas ar daudzgadu programmām, piemēram, strukturālas darbības vai summas, kuras Eiropas Savienība ir apņēmusies izmaksāt nākotnē saskaņā ar bilances datumā pastāvošiem administratīviem līgumiem (piemēram, saistībā ar tādu pakalpojumu sniegšanu kā apsardze, uzkopšana utt., kā arī līgumsaistības attiecībā uz konkrētiem projektiem, piemēram, būvdarbiem). Ne visas daudzgadu programmas ietver saistības, kas jāiekļauj šajā pozīcijā, jo turpmāko gadu izdevumi ir atkarīgi no budžeta lēmējinstitūcijas gada lēmumiem vai izmaiņām attiecīgajos noteikumos.

5.12.1.   
  Strukturālas darbības

Strukturālas darbības

Turpmākajā tabulā ir sniegts salīdzinājums starp juridiskām saistībām, kuras vēl nav paredzētas budžetā, un maksimālajām saistībām attiecībā uz summām, kuras paredzētas 2007.–2013. gada finanšu shēmā. Strukturālas darbības ir 2007.–2013. gadam plānotais atbalsts. Finanšu shēmas formāts un mērķi periodam, kas sākās 2007. gadā, atšķiras no iepriekšējā perioda formāta un mērķiem.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Finanšu plāna summas 2007.–2013. gadam
  (A) | Juridiskās saistības
  (B) | Budžeta saistības 2007.-2009. gadam
  (C) | Juridiskas saistības mīnus budžeta saistības
  (=B-C) | Maksimālās saistības
  (=A-C) |
| Kohēzijas politikas līdzekļi | 346 543 | 346 136 | 140 318 | 205 818 | 206 225 |
| Dabas resursi | 100 624 | 98 388 | 39 533 | 58 855 | 61 091 |
| Pirmspievienošanās palīdzības instruments | 10 958 | 5 195 | 2 513 | 2 682 | 8 445 |
| Kopā | 458 125 | 449 719 | 182 364 | 267 355 | 275 761 |

Miljonos EUR

Finanšu plāna summas 2007.–2013. gadam

(A)

Juridiskās saistības

(B)

Budžeta saistības 2007.-2009. gadam

(C)

Juridiskas saistības mīnus budžeta saistības

(=B-C)

Maksimālās saistības

(=A-C)

Kohēzijas politikas līdzekļi

346 543

346 136

140 318

205 818

206 225

Dabas resursi

100 624

98 388

39 533

58 855

61 091

Pirmspievienošanās palīdzības instruments

10 958

5 195

2 513

2 682

8 445

Kopā

Kopā

458 125

458 125

449 719

449 719

182 364

182 364

267 355

267 355

275 761

275 761

5.12.2.   
  Protokoli ar Vidusjūras reģiona valstīm

Protokoli ar Vidusjūras reģiona valstīm

Šo saistību kopsumma ir 263 miljoni euro, un tās ir saistītas ar finanšu protokoliem ar Vidusjūras reģiona trešām valstīm. Summa, kas šeit ietverta, ir starpība starp parakstīto protokolu kopējo summu un iegrāmatoto budžeta saistību summu. Minētie protokoli ir starptautiski līgumi, kuru darbību nevar pārtraukt bez abu pušu vienošanās, lai arī procedūra (to izbeigšana) pašlaik notiek.

5.12.3.   
  Zvejas nolīgumi

Zvejas nolīgumi

Tās ir saistības 249 miljonu euro kopsummā, kas uzņemtas ar trešām valstīm par darbībām saskaņā ar starptautiskiem zvejas nolīgumiem.

5.12.4   
  Programma Galileo

Programma Galileo

Galileo ir globāla navigācijas satelītu sistēma (GNSS), kuru pašlaik veido Eiropas Savienība un Eiropas Kosmosa aģentūra (EKA). Galileo programmu šobrīd pilnībā finansē no ES budžeta, un Komisija vada programmu ES vārdā. Paredzams, ka pirmais programmas posms – palaišana orbītā (IOV) – tiks pabeigts 2012. gada laikā, un radītie aktīvi šajā gadā tiks nodoti Komisijai.

Galileo

Galileo

IOV

Jāpiebilst, ka Komisija līdz 2009. gada beigām ir samaksājusi 1 028 miljonus euro par programmas Galileo IOV posmu, ieskaitot iepriekšējo ieguldījumu GJU. Tā kā šī programma joprojām ir izpētes posmā, saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem iztērētie naudas līdzekļi ir iekļauti izdevumos un nemateriālie aktīvi nav atzīti. Kopējais (orientējošais) Komisijas ieguldījums, kas paredzēts programmas Galileo nākamajam posmam (no 2008. līdz 2013. gadam), ir 2 645 miljoni euro.

Galileo IOV

GJU

Galileo

5.12.5.   
  Programma GMES

Programma GMES

Komisija ir noslēgusi līgumu ar Eiropas Kosmosa aģentūru 2008.–2013. gadam par Globālās vides un drošības novērošanas (GMES) kosmosa komponenta īstenošanu. Kopējā orientējošā summa minētajam periodam ir 624 miljoni euro. 2009. gadā EKA tika izmaksāti 68 miljoni euro.

GMES

5.12.6.   
  TEN-T saistības

TEN-T saistības

Šī summa attiecas uz Eiropas transporta tīklu (TEN-T) 2007.–2013. gadam. Programma attiecas uz projektiem, kuri ir izstrādāti, lai uzlabotu Eiropas transporta tīklu un atbalstītu gan infrastruktūras projektus, gan pētniecības un novatoriskuma projektus, veicinot jaunu tehnoloģiju un novatorisku procesu ieviešanu jaunā transporta infrastruktūrā. Kopējā orientējošā summa šai programmai ir 8 013 miljoni euro.

TEN-T

5.12.7.   
  Citas līgumsaistības

Citas līgumsaistības

Norādītās summas atbilst saistībām, kas jāmaksā līgumu darbības laikā. Šeit ir ietvertas nesamaksātās līgumsaistības par summu 117 miljoni euro saistībā ar Padomes būvniecības līgumiem, kā arī 441 miljons euro saistībā ar Parlamenta būvniecības līgumiem. Citas šeit iekļautās būtiskās summas ir 480 miljoni euro saistībā ar iepirkumu organizēšanas vienošanos starp Kodolsintēzes enerģijas aģentūru (Eiropas Kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām) un ITER International, kā arī 165 miljoni euro saistībā ar iepirkumu organizēšanas vienošanos, kuru parakstījusi Kodolsintēzes enerģijas aģentūra, Japānas Atomenerģijas aģentūra (JAEA) un ITER International.

ITER

ITER International

JAEA

ITER International

5.13.   IEMAKSAS SAISTĪTĀM ORGANIZĀCIJĀM

IEMAKSAS SAISTĪTĀM ORGANIZĀCIJĀM

Šī summa ir neveiktie maksājumi par nepieprasīto Komisijas parakstīto kapitālu.

5.13.1.   
  Nepieprasītais pamatkapitāls – ERAB

Nepieprasītais pamatkapitāls – ERAB

| Miljonos EUR |
| --- |
| ERAB | Kopā ERAB kapitāls | Daļa, uz ko parakstījusies Komisija |
| Kapitāls | 19 794 | 600 |
| Iemaksāts | (5 198) | (157) |
| Nepieprasīts | 14 596 | 443 |

Miljonos EUR

ERAB

Kopā ERAB kapitāls

Daļa, uz ko parakstījusies Komisija

Kapitāls

19 794

600

Iemaksāts

(5 198)

(157)

Nepieprasīts

14 596

443

443

5.13.2.   
  Nepieprasītais pamatkapitāls – EIF

Nepieprasītais pamatkapitāls – EIF

| Miljonos EUR |
| --- |
| EIF | Kopā EIF kapitāls | Daļa, uz ko parakstījusies Komisija |
| Kapitāls | 2 940 | 861 |
| Iemaksāts | (588) | (172) |
| Nepieprasīts | 2 352 | 689 |

Miljonos EUR

EIF

Kopā EIF kapitāls

Daļa, uz ko parakstījusies Komisija

Kapitāls

2 940

861

Iemaksāts

(588)

(172)

Nepieprasīts

2 352

689

689

Pēc tam, kad EIF 2007. gadā emitēja 1 000 jaunas akcijas, 2009. gada laikā ES parakstījās uz papildu 75 akcijām, vienas akcijas nominālvērtība – viens miljons euro. 2009. gadā tika apmaksāti 20 % no akciju nominālvērtības un uzcenojuma. ES līdzdalību veido 900 akcijas (no 900 miljoniem euro). Skatīt arī 2.3.1. paskaidrojumu.

5.14.   OPERATĪVĀS IZPIRKUMNOMAS SAISTĪBAS

OPERATĪVĀS IZPIRKUMNOMAS SAISTĪBAS

| Miljonos EUR |
| --- |
| Apraksts | Nākamo periodu maksājumi |
| < 1 gads | 1-5 gadi | > 5 gadi | Kopā |
| Ēkas | 334 | 1 236 | 842 | 2 412 |
| IT materiāli un pārējais aprīkojums | 6 | 7 | 0 | 13 |
| Kopā | 340 | 1 243 | 842 | 2 425 |

Miljonos EUR

Apraksts

Nākamo periodu maksājumi

< 1 gads

1-5 gadi

> 5 gadi

Kopā

Ēkas

334

1 236

842

2 412

IT materiāli un pārējais aprīkojums

6

7

0

13

Kopā

Kopā

340

340

1 243

1 243

842

842

2 425

2 425

Šī pozīcija attiecas uz ēkām un pārējo aprīkojumu, ko nomā saskaņā ar operatīvās izpirkumnomas līgumiem, kas neatbilst nosacījumiem par iegrāmatošanu bilances aktīvu daļā. Norādītās summas atbilst saistībām, kas vēl ir jāmaksā līgumu darbības laikā.

Saimnieciskā rezultāta pārskatā 2009. gadā 364 miljoni euro tika atzīti kā izdevumi saistībā ar operatīvo izpirkumnomu.

6.   FINANŠU KOREKCIJAS UN LĪDZEKĻU ATGŪŠANA PĒC PĀRKĀPUMU ATKLĀŠANAS

ES budžeta izpildes gaitā ir jānodrošina pārkāpumu un krāpšanas novēršana, atklāšana un koriģēšana. Šā paskaidrojuma mērķis ir sniegt pārskatu par dažādām procedūrām, kuras ir paredzētas piemērojamajos tiesību aktos attiecībā uz Komisijas un dalībvalstu atklāto pārkāpumu novēršanas kārtību, kā arī sniegt pamatotāko aplēsi par attiecīgajām kopsummām. Šis ir pēdējais kontroles sistēmu darbības posms, un tas ir būtisks, lai apliecinātu pareizu finanšu pārvaldību.

6.1.   IEVADS

IEVADS

6.1.1.   
  Finanšu korekciju un līdzekļu atgūšanas procesa pārskats pa pārvaldības veidiem

Finanšu korekciju un līdzekļu atgūšanas procesa pārskats pa pārvaldības veidiem

Atgūšana un finanšu korekcijas var izrietēt no pārbaudēm un revīzijām jebkurā kontroles sistēmas līmenī, proti, ES (Komisija, Eiropas Revīzijas palāta, OLAF) vai dalībvalstu veiktajām revīzijām dalītas pārvaldības gadījumā. Lai gan pārkāpumi var rasties jebkurā projekta posmā, tos var atklāt pēdējā posmā, kad saņēmējs nosūta savu galīgo pieprasījumu, kuru lielākajā daļā gadījumu pārbauda uz vietas un/vai apliecina neatkarīgs revidents. Tomēr jānošķir atgūšana un finanšu korekcijas, atspoguļojot pārvaldības veida atšķirības, kā noteikts attiecīgās nozares tiesību aktos.

OLAF

Atgūšana

Atgūšana

Finanšu regulas 71. panta 3. punkts nosaka, ka ir jāatgūst nepareizi izmaksātās naudas summas. Atgūšana šajā kontekstā ir faktiska Komisijas vai dalībvalsts veikta naudas līdzekļu atgūšana nepareizu vai neatbilstošu izdevumu atklāšanas rezultātā.

Finanšu korekcijas

Finanšu korekcijas

Kā minēts daudzu jomu attiecīgajos tiesību aktos attiecībā uz ES izdevumiem (galvenokārt saistībā ar dalīto pārvaldību), pārkāpumus koriģē, izmantojot finanšu korekciju mehānismu. Komisijas vai dalībvalsts veikto finanšu korekciju mērķis ir panākt, lai finansēšanai vai līdzfinansēšanai (kohēzijas politika) deklarētie izdevumi pilnībā atbilstu valsts un ES noteikumiem un nosacījumiem.

Dalītās pārvaldības gadījumā tieši dalībvalstis atbild par vajadzīgo finanšu korekciju veikšanu saistībā ar darbības programmās atklātiem atsevišķiem vai sistemātiskiem pārkāpumiem. Komisijas pienākums ir nodrošināt valstu iestāžu izveidoto sistēmu efektivitāti, pretējā gadījumā Komisija piemēro dalībvalstīm finanšu korekcijas.

Ja nepamatoti maksājumi saņēmējiem ir atklāti ES kontroles rezultātā, finanšu korekcijas var uzskatīt par pirmo faktiskas atgūšanas procesa pasākumu, jo piemērojamajos tiesību aktos dalībvalstīm ir noteikts pienākums ievērot tām piemērotās finanšu korekcijas un pašām atgūt no gala saņēmējiem naudas līdzekļus. Dalībvalstīm ir juridisks pienākums atgūt naudas līdzekļus no gala saņēmēja arī valsts iestāžu veiktas revīzijas gadījumā.

Turpmāk ir sniegts apkopojums par dažādām atgūšanas un finanšu korekciju procedūrām un to ietekmi uz ES pārskatiem atkarībā no pārvaldības veida.

6.1.2.   
  Tiešā pārvaldība

Tiešā pārvaldība

Ja Komisija tieši pārvalda budžetu, neattaisnotos izdevumus atgūst no saņēmēja vai atskaita no nākamā izmaksu pārskata. Ja atskaitījumu veic saņēmēji pirms izmaksu pārskata nosūtīšanas, informāciju neiekļauj grāmatvedības sistēmā. Tas attiecas uz lielāko daļu gadījumu, jo saņēmējiem ir pienākums iesniegt Komisijai apliecinātu vai revidētu izmaksu gala pārskatu, pirms viņi var saņemt savu gala maksājumu. Apliecinātajā pārskatā jebkādiem konstatētajiem pārkāpumiem ir jābūt koriģētiem.

6.1.3.   
  Dalīta pārvaldība

Dalīta pārvaldība

Apmēram 80 % ES budžeta kopīgi pārvalda Eiropas Komisija un dalībvalstis, un tas galvenokārt attiecas uz izdevumiem saistībā ar lauksaimniecību un lauku attīstību, kohēzijas politiku un zivsaimniecību.

Saistībā ar izdevumiem, kuriem piemēro dalīto pārvaldību, izpildes uzdevumi un atbildība ir deleģēta dalībvalstīm, kuras galvenokārt atbild par atbalsta saņēmēju izdarīto pārkāpumu atklāšanu un korekcijām, tādējādi nodrošinot Komisijai deklarēto izdevumu pareizību. Tātad finanšu korekcijas veic dalībvalstis un gadījumos, kad nepamatotus maksājumus saņēmējiem var konstatēt pašu dalībvalstu revīzijas vai ES kontroles rezultātā, tām ir juridisks pienākums uzsākt atgūšanas procesu pret šādiem saņēmējiem.

Eiropas Komisijai ir vispārēja uzraudzības loma – tā pārbauda dalībvalstu vadības un kontroles sistēmu darbības efektivitāti un nepilnību atklāšanas gadījumā veic koriģējošus pasākumus, uzņemoties savu budžeta izpildes pienākumu (Finanšu regulas 53b. panta 4. punkts). Komisija var pieņemt oficiālu lēmumu piemērot finanšu korekcijas dalībvalstij, ja dalībvalsts pati nav veikusi nepieciešamās korekcijas vai ja vadības un kontroles sistēmās ir nopietni trūkumi, kas var izraisīt sistēmiskus pārkāpumus.

Komisija piemēro finanšu korekcijas saistībā ar atsevišķiem atklātajiem pārkāpumiem, kā arī tai ir pilnvaras piemērot ekstrapolētās vai vienotās likmes korekcijas. Ekstrapolāciju izmanto, ja par sistēmiskiem pārkāpumiem ir pieejami dokumenti ar reprezentatīvu paraugu rezultātiem. Vienotās likmes korekcijas piemēro atsevišķu vai sistēmisku pārkāpumu gadījumos, ja finansiālās sekas nevar precīzi novērtēt un precīzas summas noteikšanas administratīvās izmaksas nav samērīgas. Abos gadījumos, pat ja no saņēmējiem nav iespējams atgūt līdzekļus, šīs korekcijas ir svarīgi līdzekļi, lai novērstu dalībvalstu sistēmu nepilnības un tādējādi nepieļautu vai atklātu un atgūtu nepamatotus saņēmējiem veiktus maksājumus.

6.1.4.   
  Citi pārvaldības veidi

Citi pārvaldības veidi

Pienākums atgūt nepamatotus maksājumus par izdevumiem, kuriem piemēro decentralizētu pārvaldību un netiešu centralizētu pārvaldību, ir deleģēts dalībvalstīm, trešām valstīm vai aģentūrām. Koriģēšanas mehānismi izdevumiem, kuriem piemēro kopīgu pārvaldību, ir definēti ar starptautiskām organizācijām noslēgtos līgumos. Dalītas pārvaldības gadījumā, ja ir nepareizi piemēroti ES izdevumu shēmu noteikumi, Komisija var veikt finanšu korekcijas.

6.1.5.   
  Apkopums par izdevumu atgūšanu un finanšu korekcijām 2009. gadā

Apkopums par izdevumu atgūšanu un finanšu korekcijām 2009. gadā

2009. gadā apstiprinātās/izlemtās izdevumu atgūšanas un finanšu korekciju apkopojums

2009. gadā apstiprinātās/izlemtās izdevumu atgūšanas un finanšu korekciju apkopojums

| Miljonos EUR |
| --- |
| Finanšu korekcijas | Paskaidrojumi | 2009. g. | 2008. g. |
| ELVGF/ELGF/ELFLA | 6.2.2. | 462 | 917 |
| Kohēzijas politika (ES darbs) |
| – | 1994.–1999. gada programmas |

Miljonos EUR

Finanšu korekcijas

Paskaidrojumi

2009. g.

2008. g.

ELVGF/ELGF/ELFLA

6.2.2.

6.2.2.

462

917

Kohēzijas politika (ES darbs)

–

1994.–1999. gada programmas

6.2.4.

6.2.4.

521

414

| – | 2000.–2006. gada programmas |
| --- | --- |

–

2000.–2006. gada programmas

6.2.4.

6.2.4.

1 890

1 173

| – | Kohēzijas politika starpsumma |
| --- | --- |

–

Kohēzijas politika starpsumma

2 411

1 587

Kopā finanšu korekcijas

Kopā finanšu korekcijas

2 873

2 873

2 504

2 504

| Miljonos EUR |
| --- |
| Atgūšana | Paskaidrojumi | 2009. g. | 2008. g. |
| ELVGF/ELGF/ELFLA (atklājusi dalībvalsts) | 6.3. | 163 | 360 |
| Kohēzijas politika (ES darbs) | 6.3. | 102 | 31 |
| Citi pārvaldības veidi | 6.3. | 181 | 72 |
| Kopā atgūšana | | 446 | 463 |
| Kopā atgūts ES budžetā | | 3 319 | 2 967 |

Miljonos EUR

Atgūšana

Paskaidrojumi

2009. g.

2008. g.

ELVGF/ELGF/ELFLA (atklājusi dalībvalsts)

6.3.

6.3.

163

360

Kohēzijas politika (ES darbs)

6.3.

6.3.

102

31

Citi pārvaldības veidi

6.3.

6.3.

181

72

Kopā atgūšana

Kopā atgūšana

446

446

463

463

Kopā atgūts ES budžetā

Kopā atgūts ES budžetā

3 319

3 319

2 967

2 967

Šajā tabulā nav iekļauta dalībvalstu veiktā atgūšana un atvilkumi saistībā ar kohēzijas politiku pēc pašu dalībvalstu veiktās kontroles. Lai gan dalībvalstīm ir paredzēts pienākums sniegt Komisijai informāciju par atvilkumiem un atgūšanu, tām tomēr saskaņā ar 2000.–2006. gada programmu tiesību aktiem nav pienākuma atsevišķi uzrādīt pašu dalībvalstu kontroles rezultātā veikto atgūšanu. Šā iemesla dēļ un nolūkā nepieļaut pārklāšanos ar finanšu korekcijām dalībvalstu veiktā atgūšana un atvilkumi (2009. gadā 1 233 miljoni euro) nav iekļauti (skatīt 6.5. paskaidrojumu).

6.5.

2009. gadā veiktās atgūšanas un finanšu korekciju apkopojums

2009. gadā veiktās atgūšanas un finanšu korekciju apkopojums

| Miljonos EUR |
| --- |
| Finanšu korekcijas | Paskaidrojumi | Apstiprināts 2009. gadā | Apstiprināts pirms 2009. gada | Kopā |
| ELVGF/ELGF/ELFLA | 6.2.2. | 274 | 429 | 703 |
| Kohēzijas politika |
| – | 1994.–1999. gada programmas |

Miljonos EUR

Finanšu korekcijas

Paskaidrojumi

Apstiprināts 2009. gadā

Apstiprināts pirms 2009. gada

Kopā

ELVGF/ELGF/ELFLA

6.2.2.

6.2.2.

274

429

703

703

Kohēzijas politika

–

1994.–1999. gada programmas

6.2.4.

6.2.4.

163

137

300

300

| – | 2000.–2006. gada programmas |
| --- | --- |

–

2000.–2006. gada programmas

6.2.4.

6.2.4.

313

96

409

409

| – | Kohēzijas politika starpsumma |
| --- | --- |

–

Kohēzijas politika starpsumma

476

233

709

709

Kopā finanšu korekcijas

Kopā finanšu korekcijas

750

750

662

662

1 412

1 412

| Miljonos EUR |
| --- |
| Atgūšana | Paskaidrojumi | Apstiprināts 2009. gadā | Apstiprināts pirms 2009. gada | Kopā |
| ELVGF/ELGF/ELFLA | 6.3. | 117 | 31 | 148 |
| Kohēzijas politika | 6.3. | 102 | 0 | 102 |
| Citi pārvaldības veidi | 6.3. | 147 | 34 | 181 |
| Kopā atgūšana | | 366 | 65 | 431 |
| Kopā atgūts ES budžetā | | 1 116 | 727 | 1 843 |

Miljonos EUR

Atgūšana

Paskaidrojumi

Apstiprināts 2009. gadā

Apstiprināts pirms 2009. gada

Kopā

ELVGF/ELGF/ELFLA

6.3.

117

31

148

148

Kohēzijas politika

6.3.

102

0

102

102

Citi pārvaldības veidi

6.3.

147

34

181

181

Kopā atgūšana

Kopā atgūšana

366

366

65

65

431

431

Kopā atgūts ES budžetā

Kopā atgūts ES budžetā

1 116

1 116

727

727

1 843

1 843

6.2.   FINANŠU KOREKCIJAS SASKAŅĀ AR DALĪTU PĀRVALDĪBU

FINANŠU KOREKCIJAS SASKAŅĀ AR DALĪTU PĀRVALDĪBU

Dalītas pārvaldības gadījumā finanšu korekcijām ir trīs galvenie posmi.

| 1) | Joprojām notiek summas galīgās noteikšanas process, ievērojot juridisko un apstrīdēšanas kārtību (“nepabeigts” – skatīt turpmāk 6.4. paskaidrojumu). |
| --- | --- |

1)

Joprojām notiek summas galīgās noteikšanas process, ievērojot juridisko un apstrīdēšanas kārtību (“nepabeigts” – skatīt turpmāk 6.4. paskaidrojumu).

“nepabeigts”

6.4.

| 2) | Summa ir konstatēta un pilnībā noteikta (“izlemts” saskaņā ar Komisijas lēmumu vai “apstiprināts” – panākta vienošanās ar dalībvalsti dalītas pārvaldības kārtībā). |
| --- | --- |

2)

Summa ir konstatēta un pilnībā noteikta (“izlemts” saskaņā ar Komisijas lēmumu vai “apstiprināts” – panākta vienošanās ar dalībvalsti dalītas pārvaldības kārtībā).

“izlemts”

“apstiprināts”

| 3) | Summa ir faktiski atgūta, dalībvalstij saņemot naudu (izlemtā korekcija) vai veicot atskaitījumu (atvilkumi/atgūšana) no nākotnes maksājuma pieprasījuma (“izpildīts”). Attiecībā uz vēl neveiktām finanšu korekcijām skatīt 6.2.4. paskaidrojumu. |
| --- | --- |

3)

Summa ir faktiski atgūta, dalībvalstij saņemot naudu (izlemtā korekcija) vai veicot atskaitījumu (atvilkumi/atgūšana) no nākotnes maksājuma pieprasījuma (“izpildīts”). Attiecībā uz vēl neveiktām finanšu korekcijām skatīt 6.2.4. paskaidrojumu.

izpildīts

6.2.1.   
  Lauksaimniecība un lauku attīstība

Lauksaimniecība un lauku attīstība

Attiecībā uz ELGF un ELFLA, kas aizstāja ELVGF Garantiju iedaļu, piemērojamie tiesību akti paredz, ka finanšu korekcijas veic Komisija saskaņā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru.

Grāmatojumu noskaidrošanas procedūra

Grāmatojumu noskaidrošanas procedūra

Grāmatojumu noskaidrošanas procedūru pārvalda Komisija, un tā ietver katra pilnvarotā maksātāja ikgadējo finanšu grāmatojumu noskaidrošanu un daudzgadu atbilstības noskaidrošanu attiecībā uz dalībvalstu saskaņā ar ES noteikumiem deklarēto izdevumu atbilstību. ELGF gadījumā visas šīs summas tiek iegrāmatotas Komisijas saimnieciskā rezultāta pārskatā kā ieņēmumi. Attiecībā uz ELFLA pašu dalībvalstu atgūtās summas, kā arī tās, kas rodas ikgadējo finanšu grāmatojumu noskaidrošanas rezultātā, parasti ir atkārtoti izmantojamas programmas vajadzībām.

Finanšu grāmatojumu noskaidrošana. Komisija pieņem ikgadējo lēmumu par grāmatojumu noskaidrošanu, ar kuru tā oficiāli atzīst pilnvarotā maksātāja gada pārskatus, pamatojoties uz vadības pārbaudēm, sertifikācijas iestāžu apliecinājumiem un ziņojumiem.

Atbilstības noskaidrošana ir paredzēta, lai ES nefinansētu izdevumus, kas nav radušies saskaņā ar ES noteikumiem. Tādējādi atbilstības noskaidrošana nav mehānisms, ar kuru tiek atgūti neatbilstīgi maksājumi tieši no gala saņēmējiem, bet gan spēcīgs stimuls dalībvalstīm uzlabot savas vadības un kontroles sistēmas un tādējādi novērst vai atklāt un atgūt neatbilstīgus maksājumus, kas veikti gala saņēmējiem. Turklāt atbilstības korekcija neatbrīvo dalībvalstis no atbildības novērst konstatētos pārkāpumus. Atbilstības noskaidrošana netiek veikta pēc ikgadēja cikla, jo tā attiecas uz izdevumiem, kas radušies vairāk nekā vienā finanšu gadā.

Veikto finanšu maksājumu noskaidrošana, kuros nav ievēroti noteikumos paredzētie termiņi. Noteikto termiņu ievērošana dalībvalstīs attiecībā uz maksājumiem saņēmējiem tiek sistemātiski kontrolēta trīs reizes gadā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2006 9. pantu. Ja netiek ievēroti termiņi, Komisija veic samazinājumus, piemērojot noteiktas atlaides īpašos gadījumos un ņemot vērā ārkārtējus apstākļus, kā arī samērīgumu. Šīs finanšu korekcijas tiek uzskatītas par “maksājumiem ar mīnus zīmi” un saimnieciskā rezultāta pārskatā uzskaitītas kā izdevumu samazinājums.

6.2.2.   
  Finanšu korekcijas saistībā ar lauksaimniecību un lauku attīstību 2009. gadā

Finanšu korekcijas saistībā ar lauksaimniecību un lauku attīstību 2009. gadā

2009. gadā izlemtās kopējās finanšu korekcijas saistībā ar lauksaimniecību un lauku attīstību

2009. gadā izlemtās kopējās finanšu korekcijas saistībā ar lauksaimniecību un lauku attīstību

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2009. g. | 2008. g. |
| Grāmatojumu noskaidrošanas procedūra |
| Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievēroti maksājumu termiņi | 103 | 58 |
| Atbilstības noskaidrošana | 359 | 859 |
| Kopā | 462 | 917 |

Miljonos EUR

2009. g.

2008. g.

Grāmatojumu noskaidrošanas procedūra

Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievēroti maksājumu termiņi

Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievēroti maksājumu termiņi

103

58

Atbilstības noskaidrošana

Atbilstības noskaidrošana

359

859

Kopā

Kopā

462

462

917

917

Iepriekš minētās summas attiecas uz ELGF, jo ELFLA 2009. gadā tika veiktas finanšu korekcijas tikai par aptuveni 0,4 miljoniem euro. Šīs summas ir iekļautas saimnieciskā rezultāta pārskatā. Iepriekš minēto summu sadalījumu pa dalībvalstīm skatīt 1. pielikumā.

Atbilstības noskaidrošanas samazinājumu laikposmā no 2008. līdz 2009. gadam izraisīja neizpildītie atbilstības noskaidrošanas lēmumi 2008. gada beigās par kopējo summu 368 miljoni euro.

2009. gadā veiktās finanšu korekcijas saistībā ar lauksaimniecību un lauku attīstību

2009. gadā veiktās finanšu korekcijas saistībā ar lauksaimniecību un lauku attīstību

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Īstenots 2009. gadā |
| Grāmatojumu noskaidrošanas procedūra |
| Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievēroti maksājumu termiņi | 103 |
| Atbilstības noskaidrošana | 600 |
| Kopā | 703 |

Miljonos EUR

Īstenots 2009. gadā

Grāmatojumu noskaidrošanas procedūra

Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievēroti maksājumu termiņi

Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievēroti maksājumu termiņi

103

Atbilstības noskaidrošana

Atbilstības noskaidrošana

600

Kopā

Kopā

703

703

Iepriekš minēto summu sadalījumu pa dalībvalstīm skatīt 2. pielikumā.

6.2.3.   
  Kohēzijas politika

Kohēzijas politika

Kohēzijas politikai piemērojamie tiesību akti paredz, ka pasākumus finanšu korekciju īstenošanai veic gan dalībvalstis, gan Komisija.

| — | Dalībvalstis var veikt finanšu korekcijas divos veidos. Tās var veikt kādu no šādām darbībām:






  — | nekavējoties atvilkt izdevumus par konkrēto programmu, atskaitot tos no nākamā Komisijai iesniegtā izdevumu pārskata, tādējādi nekavējoties atbrīvojot ES finansējumu citu operāciju saistībām, vai |
| --- | --- | --- |

—

Dalībvalstis var veikt finanšu korekcijas divos veidos. Tās var veikt kādu no šādām darbībām:

—

nekavējoties atvilkt izdevumus par konkrēto programmu, atskaitot tos no nākamā Komisijai iesniegtā izdevumu pārskata, tādējādi nekavējoties atbrīvojot ES finansējumu citu operāciju saistībām, vai

| — | atstāt pagaidām izdevumus programmā, līdz tiks sagaidīti procesa rezultāti saistībā ar saņēmējiem nepamatoti veiktu maksājumu atgūšanu. Atgūšanu veic, panākot attiecīgo naudas līdzekļu atmaksu vai atskaitot atmaksājamās naudas summas no nākamajiem maksājumiem tam pašam saņēmējam. Papildu informāciju par šādu atgūšanu skatīt turpmāk 6.5. punktā. |
| --- | --- |

—

atstāt pagaidām izdevumus programmā, līdz tiks sagaidīti procesa rezultāti saistībā ar saņēmējiem nepamatoti veiktu maksājumu atgūšanu. Atgūšanu veic, panākot attiecīgo naudas līdzekļu atmaksu vai atskaitot atmaksājamās naudas summas no nākamajiem maksājumiem tam pašam saņēmējam. Papildu informāciju par šādu atgūšanu skatīt turpmāk 6.5. punktā.

| — | Dalībvalstīm ir pienākums iesniegt Komisijai datus par finanšu korekcijām gan atvilkumu no līdzfinansējuma, gan atgūto naudas līdzekļu veidā. Abi šie datu kopumi ir atšķirīgi un savstarpēji papildinoši, jo atvilkumos iekļauj tikai tos izdevumus, kuri ir atvilkti, negaidot atgūšanas procesa iznākumu, savukārt atgūšanā, tiklīdz tā ir notikusi, iekļauj tikai tos izdevumus, kas sākumā nav bijuši atvilkti, bet atstāti deklarētajos izdevumos līdz atgūšanai. Dalībvalstīm nav pienākuma uzrādīt korekcijas, kuras noteiktas ES darba rezultātā, atsevišķi no korekcijām, kuras ir veiktas pašu dalībvalstu revīzijas rezultātā. Šāda atskaitīšanās prasība ir ieviesta tikai 2007.–2013. gada programmu periodam. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstīm ir pienākums iesniegt Komisijai datus par finanšu korekcijām gan atvilkumu no līdzfinansējuma, gan atgūto naudas līdzekļu veidā. Abi šie datu kopumi ir atšķirīgi un savstarpēji papildinoši, jo atvilkumos iekļauj tikai tos izdevumus, kuri ir atvilkti, negaidot atgūšanas procesa iznākumu, savukārt atgūšanā, tiklīdz tā ir notikusi, iekļauj tikai tos izdevumus, kas sākumā nav bijuši atvilkti, bet atstāti deklarētajos izdevumos līdz atgūšanai. Dalībvalstīm nav pienākuma uzrādīt korekcijas, kuras noteiktas ES darba rezultātā, atsevišķi no korekcijām, kuras ir veiktas pašu dalībvalstu revīzijas rezultātā. Šāda atskaitīšanās prasība ir ieviesta tikai 2007.–2013. gada programmu periodam.

atvilkumos

atgūšanā

| — | Finanšu korekcijas ES revīzijas un kontroles rezultātā veic šādi:






  — | Ja dalībvalsts piekrīt veikt korekciju ES kontroles vai revīzijas rezultātā, tā var atvilkt jau deklarētos nepamatotos izdevumus no nākamā maksājuma pieprasījuma (kas ir kumulatīvs katrai programmai vai atsevišķs Kohēzijas fonda projektiem) un atkārtoti izmantot atbrīvojušos ES finansējumu citiem attiecināmajiem izdevumiem attiecīgajā programmā, kuri nav saistīti ar darbību vai darbībām, uz kurām attiecas korekcija. |
| --- | --- | --- |

—

Finanšu korekcijas ES revīzijas un kontroles rezultātā veic šādi:

—

Ja dalībvalsts piekrīt veikt korekciju ES kontroles vai revīzijas rezultātā, tā var atvilkt jau deklarētos nepamatotos izdevumus no nākamā maksājuma pieprasījuma (kas ir kumulatīvs katrai programmai vai atsevišķs Kohēzijas fonda projektiem) un atkārtoti izmantot atbrīvojušos ES finansējumu citiem attiecināmajiem izdevumiem attiecīgajā programmā, kuri nav saistīti ar darbību vai darbībām, uz kurām attiecas korekcija.

| — | Komisija izsniedz iekasēšanas rīkojumus finanšu korekciju veikšanai šādos gadījumos:






  — | pēc oficiāla lēmuma par finanšu korekciju pieņemšanas, |
| --- | --- | --- |

—

Komisija izsniedz iekasēšanas rīkojumus finanšu korekciju veikšanai šādos gadījumos:

—

pēc oficiāla lēmuma par finanšu korekciju pieņemšanas,

| — | noslēdzot programmu, un |
| --- | --- |

—

noslēdzot programmu, un

| — | pēc programmas noslēgšanas, ja dalībvalsts ir atguvusi līdzekļus no saņēmējiem. |
| --- | --- |

—

pēc programmas noslēgšanas, ja dalībvalsts ir atguvusi līdzekļus no saņēmējiem.

Šajos gadījumos iekasēšanas rīkojumi ietekmē Komisijas pārskatus.

| — | Citos finanšu korekciju gadījumos Komisija neizsniedz iekasēšanas rīkojumus, jo īpaši, ja dalībvalsts pieņem un veic finanšu korekciju. Šādos gadījumos informāciju neiekļauj Komisijas grāmatvedības sistēmā. |
| --- | --- |

—

Citos finanšu korekciju gadījumos Komisija neizsniedz iekasēšanas rīkojumus, jo īpaši, ja dalībvalsts pieņem un veic finanšu korekciju. Šādos gadījumos informāciju neiekļauj Komisijas grāmatvedības sistēmā.

6.2.4.   
  Kohēzijas politikas finanšu korekcijas 2009. gadā

Kohēzijas politikas finanšu korekcijas 2009. gadā

Jānorāda, ka turpmākajā tabulā nav ietverti pašu dalībvalstu pārbaužu rezultāti par strukturālo darbību izdevumiem.

2009. gadā apstiprinātās finanšu korekcijas

2009. gadā apstiprinātās finanšu korekcijas

| Miljonos EUR |
| --- |
| | ERAF | KF | ESF | ZVFI | ELVGF Virzība | Kopā |
| Finanšu korekcijas 1994.–1999. gada periodā |
| Īstenots | 87 | 10 | 21 | 41 | 4 | 163 |
| Vēl nav īstenots | 358 | 0 | 0 | 0 | 0 | 358 |
| Starpsumma par 1994.–1999. gada periodu | 445 | 10 | 21 | 41 | 4 | 521 |
| Finanšu korekcijas 2000.–2006. gadā |
| Īstenots | 82 | 63 | 141 | 2 | 25 | 313 |
| Vēl nav īstenots | 1 534 | 13 | 18 | 3 | 9 | 1 577 |
| Starpsumma par 2000.–2006. gada periodu | 1 616 | 76 | 159 | 5 | 34 | 1 890 |
| Kopā finanšu korekcijas par 2009. gadu | 2 061 | 86 | 180 | 46 | 38 | 2 411 |
| Kopā finanšu korekcijas par 2008. gadu | 949 | 92 | 522 | 19 | 5 | 1 587 |
| NB! 2009. gadā apstiprinātajos skaitļos ir iekļautas 2008. gadā izlemtās/apstiprinātās finanšu korekcijas, kuras nav iepriekš paziņotas un kuru summa ir 90 miljoni euro. |

Miljonos EUR

ERAF

KF

ESF

ZVFI

ELVGF Virzība

Kopā

Finanšu korekcijas 1994.–1999. gada periodā

Īstenots

87

10

21

41

4

163

Vēl nav īstenots

358

0

0

0

0

358

Starpsumma par 1994.–1999. gada periodu

Starpsumma par 1994.–1999. gada periodu

445

445

10

10

21

21

41

41

4

4

521

521

Finanšu korekcijas 2000.–2006. gadā

Īstenots

82

63

141

2

25

313

Vēl nav īstenots

1 534

13

18

3

9

1 577

Starpsumma par 2000.–2006. gada periodu

Starpsumma par 2000.–2006. gada periodu

1 616

1 616

76

76

159

159

5

5

34

34

1 890

1 890

Kopā finanšu korekcijas par 2009. gadu

Kopā finanšu korekcijas par 2009. gadu

2 061

2 061

86

86

180

180

46

46

38

38

2 411

2 411

Kopā finanšu korekcijas par 2008. gadu

949

92

522

19

5

1 587

NB! 2009. gadā apstiprinātajos skaitļos ir iekļautas 2008. gadā izlemtās/apstiprinātās finanšu korekcijas, kuras nav iepriekš paziņotas un kuru summa ir 90 miljoni euro.

Apstiprināto summu ERAF vajadzībām pieaugums no 2008. līdz 2009. gadam ir saistīts ar stingriem pasākumiem saskaņā ar Rīcības plānu Komisijai uzticētās pārraudzītājas lomas nostiprināšanā, īstenojot strukturālo darbību dalītu pārvaldību (COM(2010) 52), un lielas finanšu korekcijas apstiprināšanu 2009. gada novembrī attiecībā uz Spāniju.

Apstiprināto summu saistībā ar ESF samazinājums 2009. gadā salīdzinājumā ar 2008. gadā paziņotajām summām ir saistīts ar iepriekš minētā Komisijas Rīcības plāna īstenošanu 2008. gadā ar mērķi paātrināt lēmumu pieņemšanas procedūras attiecībā uz notiekošajām finanšu korekcijām, kā rezultātā samazinājās 2009. gadā veicamo korekciju skaits. Jāpiebilst, ka no apstiprinātajām finanšu korekcijām par 522 miljoniem euro 2008. gadā finanšu korekciju saistībā ar ESF īstenošana tajā gadā veidoja 518 miljonus euro.

Iepriekšējās tabulās norādītie skaitļi ir aprēķināti uz uzkrāšanas pamata, kas nozīmē, ka, lai gan daļa šo summu jau ir izpildīta 2009. gadā (709 miljoni euro visiem fondiem), atlikums tiks izpildīts nākamajos gados.

Apstiprinātās finanšu korekcijas – kumulatīvas summas

Apstiprinātās finanšu korekcijas – kumulatīvas summas

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2000.–2006. gada periodā | 1994.–1999. gada periodā | Kopā |
| 31.12.2009. | 31.12.2009. | 31.12.2009. |
| Kohēzijas fonds | 233 | 273 | 506 |
| ERAF | 3 797 | 1 633 | 5 430 |
| ESF | 1 130 | 392 | 1 522 |
| ZVFI | 7 | 97 | 104 |
| ELVGF Virzība | 36 | 121 | 157 |
| Kopā | 5 203 | 2 516 | 7 719 |

Miljonos EUR

2000.–2006. gada periodā

1994.–1999. gada periodā

Kopā

31.12.2009.

31.12.2009.

31.12.2009.

Kohēzijas fonds

233

273

506

506

ERAF

3 797

1 633

5 430

5 430

ESF

1 130

392

1 522

1 522

ZVFI

7

97

104

104

ELVGF Virzība

36

121

157

157

Kopā

Kopā

5 203

5 203

2 516

2 516

7 719

7 719

Iepriekš minēto summu sadalījumu pa dalībvalstīm skatīt 3. pielikumā.

2009. gada 31. decembrī apstiprinātās, bet šajā datumā vēl neīstenotās finanšu korekcijas (kumulatīvas summas)

2009. gada 31. decembrī apstiprinātās, bet šajā datumā vēl neīstenotās finanšu korekcijas (kumulatīvas summas)

Atgūšana vai finanšu korekcija “vēl nav īstenota”, ja tā jau ir izlemta vai apstiprināta, taču summa vēl nav atgūta, atskaitīta vai atvilkta.

| Miljonos EUR |
| --- |
| Jāīsteno 31.12.2009. | ERAF | KF | ESF | ZVFI | ELVGF Virzība | Kopā |
| Finanšu korekcijas 1994.–1999. gada periodā | 359 | 11 | 1 | 0 | 0 | 371 |
| Finanšu korekcijas 2000.–2006. gadā | 1 904 | 23 | 22 | 3 | 9 | 1 961 |
| Kopā jāīsteno 31.12.2009. | 2 263 | 34 | 23 | 3 | 9 | 2 332 |

Miljonos EUR

Jāīsteno 31.12.2009.

ERAF

KF

ESF

ZVFI

ELVGF Virzība

Kopā

Finanšu korekcijas 1994.–1999. gada periodā

359

11

1

0

0

371

371

Finanšu korekcijas 2000.–2006. gadā

1 904

23

22

3

9

1 961

1 961

Kopā jāīsteno 31.12.2009.

Kopā jāīsteno 31.12.2009.

2 263

2 263

34

34

23

23

3

3

9

9

2 332

2 332

Mazais 2009. gadā īstenoto lēmumu skaits ir saistīts ar EFAF.

Attiecībā uz 1994.–1999. gada plānošanas periodu lielākā daļa 2009. gada laikā vēl neīstenoto finanšu korekciju ir finanšu korekciju lēmumi, kas pieņemti 2009. gada 4. ceturksnī. To īstenošana notiks 2010. gada pirmajā ceturksnī.

Attiecībā uz 2000.–2006. gada plānošanas periodu, ja dalībvalsts piekrīt veikt korekciju ES kontroles rezultātā, finanšu korekcijas īstenošanai tā var atvilkt nepamatoto izdevumu summu no nākamās izdevumu deklarācijas un aizstāt to ar citiem attiecināmiem izdevumiem tajā pašā programmā. Tā kā lielākajai daļai ERAF programmu un Kohēzijas fonda projektu (2000.–2006. gadā) ir sasniegta maksājumu augstākā robeža, neattiecināmo izdevumu atskaitījumi tiks uzrādīti tikai noslēguma dokumentos (galīgais izdevumu apliecinājums, izbeigšanas deklarācija un gala īstenošanas ziņojums), kurus dalībvalsts iesniegs turpmākajos mēnešos.

2009. gadā īstenotās finanšu korekcijas (apstiprinātas 2009. gadā un iepriekšējos gados)

2009. gadā īstenotās finanšu korekcijas (apstiprinātas 2009. gadā un iepriekšējos gados)

| Miljonos EUR |
| --- |
| | ERAF | KF | ESF | ZVFI | ELVGF Virzība | Kopā |
| Finanšu korekcijas 1994.–1999. gada periodā |
| Apstiprinātas 2009. gadā | 87 | 10 | 21 | 40 | 5 | 163 |
| Apstiprinātas iepriekšējos gados | 131 | 0 | 0 | 6 | 0 | 137 |
| Starpsumma par 1994.–1999. gada periodu | 218 | 10 | 21 | 46 | 5 | 300 |
| Finanšu korekcijas 2000.–2006. gadā |
| Apstiprinātas 2009. gadā | 82 | 63 | 141 | 2 | 25 | 313 |
| Apstiprinātas iepriekšējos gados | 34 | 16 | 44 | 2 | 0 | 96 |
| Starpsumma par 2000.-2006. gada periodu | 116 | 79 | 185 | 4 | 25 | 409 |
| Kopā 2009. gadā īstenotās finanšu korekcijas | 334 | 89 | 206 | 50 | 30 | 709 |

Miljonos EUR

ERAF

KF

ESF

ZVFI

ELVGF Virzība

Kopā

Finanšu korekcijas 1994.–1999. gada periodā

Apstiprinātas 2009. gadā

87

10

21

40

5

163

163

Apstiprinātas iepriekšējos gados

131

0

0

6

0

137

137

Starpsumma par 1994.–1999. gada periodu

Starpsumma par 1994.–1999. gada periodu

218

218

10

10

21

21

46

46

5

5

300

300

Finanšu korekcijas 2000.–2006. gadā

Apstiprinātas 2009. gadā

82

63

141

2

25

313

313

Apstiprinātas iepriekšējos gados

34

16

44

2

0

96

96

Starpsumma par 2000.-2006. gada periodu

Starpsumma par 2000.-2006. gada periodu

116

116

79

79

185

185

4

4

25

25

409

409

Kopā 2009. gadā īstenotās finanšu korekcijas

Kopā 2009. gadā īstenotās finanšu korekcijas

334

334

89

89

206

206

50

50

30

30

709

709

Iepriekš minēto summu sadalījumu pa dalībvalstīm skatīt 4. pielikumā.

6.3.   KOMISIJAS VAI DALĪBVALSTU VEIKTĀ ATGŪŠANA

KOMISIJAS VAI DALĪBVALSTU VEIKTĀ ATGŪŠANA

Šī pozīcija attiecas uz nepamatoti samaksātu summu atgūšanu Komisijas, dalībvalstu, Eiropas Revīzijas palātas vai OLAF atklāto kļūdu vai pārkāpumu dēļ.

OLAF

2009. gadā apstiprinātā atgūšana

2009. gadā apstiprinātā atgūšana

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2009. g. | 2008. g. |
| Dalīta pārvaldība |
| Lauksaimniecība: ELVGF/ELGF | 163 | 360 |
| Kohēzijas politika | 102 | 31 |
| Starpsumma | 265 | 391 |
| Citi pārvaldības veidi |
| — | ārējās darbības |

Miljonos EUR

2009. g.

2008. g.

Dalīta pārvaldība

Dalīta pārvaldība

Lauksaimniecība: ELVGF/ELGF

163

360

Kohēzijas politika

102

31

Starpsumma

Starpsumma

265

265

391

391

Citi pārvaldības veidi

Citi pārvaldības veidi

—

ārējās darbības

81

32

| — | iekšpolitika |
| --- | --- |

—

iekšpolitika

100

40

Starpsumma

Starpsumma

181

181

72

72

Kopā

Kopā

446

446

463

463

2009. gadā īstenotā atgūšana

2009. gadā īstenotā atgūšana

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Apstiprināts 2009. gadā | Apstiprināts pirms 2009. gada | Kopā |
| Dalīta pārvaldība |
| Lauksaimniecība: ELVGF/ELGF | 117 | 31 | 148 |
| Kohēzijas politika | 102 | 0 | 102 |
| Starpsumma | 219 | 31 | 250 |
| Citi pārvaldības veidi |
| — | ārējās darbības |

Miljonos EUR

Apstiprināts 2009. gadā

Apstiprināts pirms 2009. gada

Kopā

Dalīta pārvaldība

Lauksaimniecība: ELVGF/ELGF

117

31

148

148

Kohēzijas politika

102

0

102

102

Starpsumma

Starpsumma

219

219

31

31

250

250

Citi pārvaldības veidi

—

ārējās darbības

60

21

81

81

| — | iekšpolitika |
| --- | --- |

—

iekšpolitika

87

13

100

100

Starpsumma

Starpsumma

147

147

34

34

181

181

Kopā

Kopā

366

366

65

65

431

431

6.3.1.   
  Lauksaimniecība: dalībvalstu atklāto nepamatoto maksājumu atgūšana

Lauksaimniecība: dalībvalstu atklāto nepamatoto maksājumu atgūšana

Dalībvalstīm, ievērojot valsts noteikumus un procedūras, ir pienākums noteikt un atgūt summas, kas zaudētas pārkāpumu dēļ. Attiecībā uz ELGF finansētām darbībām, ja tās atgūst šīs summas no atbalsta saņēmējiem, tās ieskaita atgūtās summas Komisijai, un saimnieciskā rezultāta pārskatā tās tiek iegrāmatotas kā ieņēmumi. Attiecībā uz ELFLA atgūstamos līdzekļus atskaita no nākamā maksājuma pieprasījuma, un tāpēc attiecīgo ELFLA summu var atkārtoti izlietot programmai. Ja dalībvalsts neatgūst līdzekļus vai tā savā darbībā nav uzcītīga, Komisija var izlemt iejaukties, izmantojot atbilstības noskaidrošanas procedūru, un noteikt attiecīgajai dalībvalstij finanšu korekcijas.

Ienākumu no nepamatotiem maksājumiem samazinājums ir saistīts galvenokārt ar dalībvalstu efektīvāku kontroles sistēmu pozitīvo ietekmi, tostarp 50 % noskaidrošanas procedūru (Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005 32. panta 5. punkts).

6.3.2.   
  Kohēzijas politika

Kohēzijas politika

Dalībvalstis galvenokārt atbild par pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izlabošanu, kā arī nepamatoti samaksāto naudas summu atgūšanu līdz ar procentiem par novēlotiem maksājumiem attiecīgā gadījumā. Dalībvalstu veiktās atgūšanas summas nav iekļautas iepriekšējā tabulā (skatīt paskaidrojumu 6.5. punktā). Šajā pozīcijā iekļautās atgūšanas summas attiecas uz Komisijas tieši veikto atgūšanu.

6.3.3.   
  Citi pārvaldības veidi

Citi pārvaldības veidi

Saistībā ar citiem pārvaldības veidiem atklāto neatbilstošo maksājumu atgūšana tiek īstenota, izsniedzot iekasēšanas rīkojumu vai atskaitot attiecīgo summu no nākamā maksājuma. Ja saņēmējam ir pienākums nosūtīt izlabotu galīgo izmaksu pārskatu, nepamatoto summu ne vienmēr iekļauj Komisijas grāmatvedības sistēmā.

6.4.   VĒL NEPABEIGTĀS FINANŠU KOREKCIJAS PĒC ES KONTROLES

VĒL NEPABEIGTĀS FINANŠU KOREKCIJAS PĒC ES KONTROLES

6.4.1.   
  Lauksaimniecība

Lauksaimniecība

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2008. | Jaunas vēl nepabeigtas finanšu korekcijas 2009. gadā | 2009. gadā izlemtās finanšu korekcijas | Izlemto vai nepabeigto finanšu korekciju precizējumi 31.12.2008. | Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2009. |
| ELVGF | 1 733 | 657 | – 317 | 690 | 2 763 |

Miljonos EUR

Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2008.

Jaunas vēl nepabeigtas finanšu korekcijas 2009. gadā

2009. gadā izlemtās finanšu korekcijas

Izlemto vai nepabeigto finanšu korekciju precizējumi 31.12.2008.

Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2009.

ELVGF

1 733

657

– 317

690

2 763

Komisija katru gadu nosaka pasākumus un dalībvalstis, kurām tiks veikta atbilstības revīzija, pamatojoties uz gada riska analīzi, kuru veic attiecībā uz virkni lauksaimniecības izdevumu. Atbilstības noskaidrošanas process notiek vairākus gadus. Līdz 2009. gada beigām tika pabeigta lielākā daļa darba attiecībā uz izdevumiem, kas radušies pirms 2003. gada. Pašlaik notiek revīzija par 2003.–2009. gadu.

Komisija saskaņā ar savu grāmatvedības politiku un vispāratzītiem grāmatvedības principiem gada pārskatu sagatavošanai var izmantot aplēses. Tas attiecas uz izdevumu summām, kuras, iespējams, ar šādiem atbilstības lēmumiem nākotnē izslēgs no ES finansējuma. Šajās aplēsēs ņem vērā uzticamāko pieejamo informāciju. Tā kā lēmumus par korekcijām saistībā ar ELGF pieņem katrā finanšu izdevumu gadā, ir iespējams aprēķināt vidējo korekciju rādītāju noslēgtajam finanšu gadam un ekstrapolēt šo procentuālo attiecību uz nesenākiem finanšu gadiem, par kuriem vēl notiek pārbaude. Šīs aplēses ticamību novērtē, salīdzinot vēl nepabeigto korekciju summas gadiem, par kuriem šī informācija ir pieejama, ar konkrētajā gadā veikto atbilstības revīziju rezultātiem. Turklāt jāpiebilst, ka vidējais korekciju rādītājs uz vienu noslēgto finanšu gadu ir nosacīti stabils – no 1,1 % līdz 1,9 %.

Summa 2 763 miljonu euro apmērā ir aplēse par summu, kura tiks saņemta saskaņā ar nākotnes atbilstības lēmumiem atbilstīgi revīzijām attiecībā uz izdevumiem 2003.–2009. gadā. No šīs summas 2,1 miljards euro ir nepabeigtas finanšu korekcijas, kuru summu aprēķina, pamatojoties pašlaik notiekošās revīzijas lietām (kas attiecas galvenokārt uz 2003.–2007. izdevumu gadu).

Iepriekš minētās aplēses pieaugums ir saistīts ar korekciju vidējā rādītāja palielinājumu pret izdevumiem no 1,1 % līdz 1,5 % salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem. Jaunākie pieejamie skaitļi par vēl nepabeigtajām korekcijām 2003., 2004., 2005., 2006. un 2007. gadam apstiprina šo rādītāju un pat uzrāda par 1,5 % augstāku vidējo rādītāju. Pašlaik ir grūti prognozēt 2005. gadā ieviestās SPS (vienotā maksājumu shēma) finansiālās sekas. No vienas puses, var uzskatīt, ka uz lielāku lietu skaitu būs mazāk korekcijas gadījumu, taču, no otras puses, vienotās likmes korekcijām saistībā ar SPS pasākumiem var būt lielāka ietekme finansiālā izteiksmē. Tā kā summas vēl nav galīgas, tās nav atzītas bilancē.

SPS

SPS

6.4.2.   
  Strukturālas darbības

Strukturālas darbības

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2008. | Jaunas vēl nepabeigtas finanšu korekcijas 2009. gadā | 2009. gadā apstiprinātās finanšu korekcijas | Apstiprināto vai nepabeigto finanšu korekciju precizējumi 31.12.2008. | Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2009. |
| Struktūrfondi un Kohēzijas fonds (1994.–1999. gada un 2000.–2006. gada programmas) |
| ERAF | 1 771 | 89 | –1 087 | – 343 | 430 |
| Kohēzijas fonds | 178 | 98 | –80 | –47 | 149 |
| ESF | 630 | 2 | –56 | – 250 | 326 |
| ZVFI | 35 | 0 | –33 | 0 | 2 |
| ELVGF Virzība + ELFLA | 4 | 221 | –38 | 4 | 191 |
| Kopā | 2 618 | 410 | –1 294 | – 636 | 1 098 |

Miljonos EUR

Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2008.

Jaunas vēl nepabeigtas finanšu korekcijas 2009. gadā

2009. gadā apstiprinātās finanšu korekcijas

Apstiprināto vai nepabeigto finanšu korekciju precizējumi 31.12.2008.

Nepabeigtās finanšu korekcijas 31.12.2009.

Struktūrfondi un Kohēzijas fonds (1994.–1999. gada un 2000.–2006. gada programmas)

ERAF

1 771

89

–1 087

– 343

430

Kohēzijas fonds

178

98

–80

–47

149

ESF

630

2

–56

– 250

326

ZVFI

35

0

–33

0

2

ELVGF Virzība + ELFLA

4

221

–38

4

191

Kopā

Kopā

2 618

2 618

410

410

–1 294

–1 294

– 636

– 636

1 098

1 098

Iepriekš redzamajā tabulā iekļautās summas pamatā ir Komisijas un Revīzijas palātas vai OLAF revīziju konstatējumi, un tos visus uzrauga attiecīgais ģenerāldirektorāts atbilstīgi oficiālam juridiskam procesam un notiekošām apstrīdēšanas procedūrām attiecīgajās dalībvalstīs. Tā ir vislabākā aplēse, ņemot vērā situāciju saistībā ar revīziju uzraudzību un galīgās nostājas vēstuļu (vai vēstuļu par atlikšanu uz laiku) izsniegšanu 2009. gada 31. decembrī. Šī summa mainīsies pēc apstrīdēšanas procedūras attiecībā uz atlikšanu uz laiku un finanšu korekcijām, kas dalībvalstīm sniedz iespēju iesniegt papildu pierādījumus savu prasību pamatošanai.

OLAF

6.5.   DALĪBVALSTU VEIKTĀ ATGŪŠANA UN FINANŠU KOREKCIJAS ATTIECĪBĀ UZ STRUKTURĀLĀM DARBĪBĀM VAI KOHĒZIJAS POLITIKU

DALĪBVALSTU VEIKTĀ ATGŪŠANA UN FINANŠU KOREKCIJAS ATTIECĪBĀ UZ STRUKTURĀLĀM DARBĪBĀM VAI KOHĒZIJAS POLITIKU

Kohēzijas politikas jomā korekcijas, kuras dalībvalstis veic atbilstīgi savai vai ES revīzijai, netiek reģistrētas Komisijas grāmatvedības sistēmā, jo dalībvalstis šādas summas var izmantot atkārtoti citiem attiecināmiem izdevumiem. Tomēr dalībvalstu pienākums ir sniegt Komisijai atjauninātu informāciju par atvilktām un atgūtām summām un summām, kuras paredzēts atgūt saistībā ar struktūrfondiem par 2009. gadu un kumulatīvi par 2000.–2006. gada un 2007.–2013. gada periodu attiecībā uz visiem četriem fondiem (ERAF, ESF, ELVGF Virzība un ZVFI). Tomēr dalībvalstīm nav pienākuma uzrādīt atsevišķi korekcijas, kuras izriet no ES veiktā darba. Šā iemesla dēļ dalībvalstu veiktās finanšu korekcijas nepievieno Komisijas korekcijām.

Atvilktās un atgūtās summas 2009. gadā, pamatojoties uz datiem, ko dalībvalstis paziņojušas atbilstīgi savam pienākumam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 438/2001 un Regulu (EK) Nr. 448/2001, ir attiecīgi 986 miljoni euro un 247 miljoni euro, kas kopā ir 1 233 miljoni euro. Šajos skaitļos ņemti vērā Komisijas veiktās pirmās analīzes rezultāti, kas izraisīja dažu datu korekcijas. Dalībvalstu datu pārbaude uz vietas, kuru Komisija 2009. gadā veica deviņās dalībvalstīs (2008. gadā – desmit dalībvalstīs), parādīja, ka datu uzskaites un paziņošanas sistēmas visās dalībvalstīs vēl nav pilnīgi uzticamas, lai gan ir pierādījumi, ka kvalitāte uzlabojas un ir novērojami nelieli uzlabojumi salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem. Turklāt dati ir nepilnīgi, jo īpaši attiecībā uz datiem par visu programmas periodu, jo dažas no lielajām dalībvalstīm vēl nav paziņojušas korekcijas, kuras veiktas pirmajos perioda gados. Tomēr pat attiecībā uz pilnīgumu salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ir vērojami nelieli uzlabojumi, un dalībvalstis ir piekritušas sniegt pilnīgu informāciju programmas slēgšanas brīdī.

Pastāv risks saistībā ar pārklāšanos starp 2000.–2006. gada perioda summām, kas uzrādītas finanšu korekcijām ES struktūru darba rezultātā (Komisijas un Revīzijas palātas veiktās revīzijas un OLAF veiktā izmeklēšana), un pašu dalībvalstu darba rezultātā uzrādītām summām. Tas ir tāpēc, ka lielu daļu finanšu korekciju, kas rodas ES struktūru darba rezultātā, dalībvalstis akceptē un īsteno bez oficiāla Komisijas lēmuma, atvelkot attiecīgos izdevumus no savām izdevumu deklarācijām. Tā kā dalībvalstīm nav pienākuma nošķirt korekcijas ES struktūru darba rezultātā no korekcijām savu kontroļu un revīziju rezultātā, šīs pārklāšanās apmēru nevar precīzi noteikt. Turklāt dalībvalsts var faktiski īstenot korekciju arī citā gadā, nevis tajā, kurā tā ir akceptējusi finanšu korekciju. Tāpēc iespējamā pārklāšanās var būt tikai aplēse. Salīdzinājums pa dalībvalstīm starp dalībvalstu summām par 2009. gadu un tām korekciju summām ES struktūru darba rezultātā, kuras dalībvalstis ir akceptējušas tam pašam gadam, liecina, ka pārklāšanās summai nevajadzētu pārsniegt 465 miljonus euro. 2008. gadam pārklāšanās summai nevajadzētu pārsniegt 600 miljonus euro.

2007.–2013. gada programmu periodā Komisija ir iekļāvusi gada pārskatu sniegšanu savās IT sistēmās. Tas nozīmēs, ka tā saņems datus elektroniski tieši no dalībvalstīm. Tāpat arī dalībvalstīm nozaru tiesību aktos ir noteikta prasība atsevišķi uzrādīt ES struktūru darba rezultātā piemērotās korekcijas, lai nepieļautu pārklāšanos.

6. paskaidrojums,   1. pielikums. 2009. gadā izlemtās kopējās finanšu korekcijas un atgūšana saistībā ar lauksaimniecību un lauku attīstību

6. paskaidrojums,

1. pielikums. 2009. gadā izlemtās kopējās finanšu korekcijas un atgūšana saistībā ar lauksaimniecību un lauku attīstību

Sadalījums pa dalībvalstīm

Sadalījums pa dalībvalstīm

| Miljonos EUR |
| --- |
| Dalībvalsts | Finanšu grāmatojumu noskaidrošana | Atbilstības noskaidrošana | Paziņotās neatbilstības | Kopā |
| Beļģija | 0 | 12 | 2 | 15 |
| Bulgārija | 0 | 0 | 5 | 5 |
| Čehija | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Dānija | 0 | 101 | 4 | 104 |
| Vācija | 0 | 2 | 15 | 17 |
| Igaunija | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Īrija | –2 | 3 | 2 | 4 |
| Grieķija | 2 | 18 | 1 | 21 |
| Spānija | 7 | 62 | 38 | 106 |
| Francija | 3 | 73 | 35 | 111 |
| Itālija | –3 | 5 | 13 | 15 |
| Kipra | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Latvija | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Lietuva | 0 | 2 | 1 | 4 |
| Luksemburga | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Ungārija | 6 | 13 | 2 | 22 |
| Malta | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Nīderlande | 1 | 30 | 5 | 36 |
| Austrija | 0 | 2 | 1 | 3 |
| Polija | 0 | 11 | 2 | 13 |
| Portugāle | 0 | 9 | 8 | 18 |
| Rumānija | 5 | 0 | 9 | 14 |
| Slovēnija | 0 | 1 | 0 | 2 |
| Slovākija | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Somija | 2 | 0 | 0 | 2 |
| Zviedrija | 0 | 0 | 2 | 2 |
| Apvienotā Karaliste | 83 | 12 | 14 | 109 |
| Kopā nolemts | 103 | 359 | 163 | 625 |
| NB! Iepriekš norādītās summas ir noapaļotas miljonos euro, savukārt kā “0” izteiktās summas ir faktiskās summas, kuras ir mazākas par EUR 500 000. |

Miljonos EUR

Dalībvalsts

Finanšu grāmatojumu noskaidrošana

Atbilstības noskaidrošana

Paziņotās neatbilstības

Kopā

Beļģija

0

12

2

15

Bulgārija

0

0

5

5

Čehija

0

0

0

1

Dānija

0

101

4

104

Vācija

0

2

15

17

Igaunija

0

0

0

0

Īrija

–2

3

2

4

Grieķija

2

18

1

21

Spānija

7

62

38

106

Francija

3

73

35

111

Itālija

–3

5

13

15

Kipra

0

0

0

0

Latvija

0

0

0

0

Lietuva

0

2

1

4

Luksemburga

0

0

0

0

Ungārija

6

13

2

22

Malta

0

0

0

0

Nīderlande

1

30

5

36

Austrija

0

2

1

3

Polija

0

11

2

13

Portugāle

0

9

8

18

Rumānija

5

0

9

14

Slovēnija

0

1

0

2

Slovākija

0

0

1

1

Somija

2

0

0

2

Zviedrija

0

0

2

2

Apvienotā Karaliste

83

12

14

109

Kopā nolemts

Kopā nolemts

103

103

359

359

163

163

625

625

NB! Iepriekš norādītās summas ir noapaļotas miljonos euro, savukārt kā “0” izteiktās summas ir faktiskās summas, kuras ir mazākas par EUR 500 000.

6. paskaidrojums,   2. pielikums. 2009. gadā īstenotās kopējās finanšu korekcijas un atgūšana saistībā ar lauksaimniecību un lauku attīstību

6. paskaidrojums,

2. pielikums. 2009. gadā īstenotās kopējās finanšu korekcijas un atgūšana saistībā ar lauksaimniecību un lauku attīstību

Sadalījums pa dalībvalstīm

Sadalījums pa dalībvalstīm

| Miljonos EUR |
| --- |
| Dalībvalsts | Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievēroti maksājumu termiņi | Atbilstības noskaidrošana | Dalībvalstu paziņotās neatbilstības (atmaksāts ES) | Kopā |
| Beļģija | 0 | 12 | 2 | 14 |
| Bulgārija | 0 | — | 1 | 1 |
| Čehija | 0 | — | 0 | 0 |
| Dānija | 0 | 101 | 4 | 105 |
| Vācija | 0 | 1 | 16 | 18 |
| Igaunija | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Īrija | –2 | 5 | 2 | 5 |
| Grieķija | 2 | 189 | 5 | 196 |
| Spānija | 7 | 23 | 30 | 59 |
| Francija | 3 | 46 | 34 | 82 |
| Itālija | –3 | 167 | 13 | 177 |
| Kipra | — | 0 | 0 | 1 |
| Latvija | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Lietuva | 0 | 0 | 2 | 2 |
| Luksemburga | 0 | — | 0 | 0 |
| Ungārija | 6 | — | 3 | 9 |
| Malta | — | — | 0 | 0 |
| Nīderlande | 1 | 2 | 6 | 9 |
| Austrija | 0 | — | 1 | 1 |
| Polija | 0 | — | 2 | 2 |
| Portugāle | 0 | 0 | 7 | 7 |
| Rumānija | 5 | — | 7 | 12 |
| Slovēnija | 0 | 1 | 0 | 2 |
| Slovākija | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Somija | 2 | 0 | 1 | 2 |
| Zviedrija | 0 | 12 | 2 | 14 |
| Apvienotā Karaliste | 83 | 41 | 9 | 133 |
| Kopā īstenots | 103 | 600 | 148 | 851 |
| NB! Iepriekš norādītās summas ir noapaļotas miljonos euro, savukārt kā “0” izteiktās summas ir faktiskās summas, kuras ir mazākas par EUR 500 000. |

Miljonos EUR

Dalībvalsts

Finanšu grāmatojumu noskaidrošana un neievēroti maksājumu termiņi

Atbilstības noskaidrošana

Dalībvalstu paziņotās neatbilstības (atmaksāts ES)

Kopā

Beļģija

0

12

2

14

Bulgārija

0

—

1

1

Čehija

0

—

0

0

Dānija

0

101

4

105

Vācija

0

1

16

18

Igaunija

0

0

0

0

Īrija

–2

5

2

5

Grieķija

2

189

5

196

Spānija

7

23

30

59

Francija

3

46

34

82

Itālija

–3

167

13

177

Kipra

—

0

0

1

Latvija

0

0

0

0

Lietuva

0

0

2

2

Luksemburga

0

—

0

0

Ungārija

6

—

3

9

Malta

—

—

0

0

Nīderlande

1

2

6

9

Austrija

0

—

1

1

Polija

0

—

2

2

Portugāle

0

0

7

7

Rumānija

5

—

7

12

Slovēnija

0

1

0

2

Slovākija

0

0

0

0

Somija

2

0

1

2

Zviedrija

0

12

2

14

Apvienotā Karaliste

83

41

9

133

Kopā īstenots

Kopā īstenots

103

103

600

600

148

148

851

851

NB! Iepriekš norādītās summas ir noapaļotas miljonos euro, savukārt kā “0” izteiktās summas ir faktiskās summas, kuras ir mazākas par EUR 500 000.

6. paskaidrojums,   3. pielikums. 2009. gadā apstiprinātās kopējās finanšu korekcijas saistībā ar strukturālām darbībām

6. paskaidrojums,

3. pielikums. 2009. gadā apstiprinātās kopējās finanšu korekcijas saistībā ar strukturālām darbībām

Sadalījums pa dalībvalstīm

Sadalījums pa dalībvalstīm

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Kumulatīvi 2008. gadā | 2009. gadā apstiprinātās finanšu korekcijas | Kumulatīvi 2009. gadā |
| Dalībvalsts | | ERAF | KF | ESF | ZVFI | ELVGF Virzība | Kopā | |
| 1994.–1999. gads | 1 995 | 445 | 10 | 21 | 41 | 4 | 521 | 2 516 |
| Beļģija | 5 | — | — | 0 | — | — | 0 | 5 |
| Dānija | 3 | 0 | — | — | — | — | 0 | 3 |
| Vācija | 286 | 49 | — | — | — | 4 | 53 | 339 |
| Īrija | 42 | 0 | — | — | — | — | 0 | 42 |
| Grieķija | 526 | — | — | — | — | 0 | 0 | 526 |
| Spānija | 244 | 250 | 5 | 17 | 32 | 0 | 304 | 548 |
| Francija | 83 | 0 | — | 0 | — | — | 1 | 84 |
| Itālija | 442 | 63 | — | — | — | — | 63 | 505 |
| Luksemburga | 1 | 0 | — | 4 | — | — | 4 | 5 |
| Nīderlande | 168 | 1 | — | — | 9 | — | 9 | 177 |
| Austrija | 2 | 0 | — | — | — | 0 | 0 | 2 |
| Portugāle | 113 | 19 | 5 | — | — | — | 24 | 137 |
| Somija | 1 | — | — | 0 | — | 0 | 0 | 1 |
| Zviedrija | 1 | 0 | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Apvienotā Karaliste | 77 | 54 | — | — | — | — | 54 | 131 |
| INTERREG | 1 | 9 | — | — | — | — | 9 | 10 |
| 2000.–2006. gads | 3 313 | 1 616 | 76 | 159 | 5 | 34 | 1 890 | 5 203 |
| Beļģija | 5 | 2 | — | 3 | — | — | 5 | 10 |
| Bulgārija | — | — | 2 | — | — | — | 2 | 2 |
| Čehija | — | — | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Dānija | — | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| Vācija | 10 | 0 | — | 2 | — | — | 2 | 12 |
| Igaunija | — | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Īrija | 26 | 16 | — | — | — | — | 16 | 42 |
| Grieķija | 867 | 37 | 2 | 14 | — | — | 53 | 920 |
| Spānija | 1 246 | 1 200 | 22 | 24 | 3 | 8 | 1 257 | 2 503 |
| Francija | 249 | 3 | — | 9 | 0 | — | 12 | 261 |
| Itālija | 608 | 135 | — | 80 | 2 | — | 217 | 825 |
| Kipra | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Latvija | 3 | 1 | — | 0 | — | — | 1 | 4 |
| Lietuva | 1 | — | 1 | — | — | — | 1 | 2 |
| Luksemburga | — | — | — | 2 | — | — | 2 | 2 |
| Ungārija | — | 4 | 41 | 7 | — | 0 | 52 | 52 |
| Malta | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Nīderlande | 1 | 0 | — | — | — | 1 | 1 | 2 |
| Austrija | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Polija | 37 | 85 | — | 12 | 0 | 11 | 108 | 145 |
| Portugāle | 95 | 31 | 0 | 0 | — | — | 31 | 126 |
| Rumānija | 2 | — | 8 | — | — | 14 | 22 | 24 |
| Slovēnija | 2 | — | — | 0 | — | — | 0 | 2 |
| Slovākija | 1 | 38 | — | — | — | — | 38 | 39 |
| Somija | — | 0 | — | — | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Zviedrija | 11 | — | — | 0 | — | — | 0 | 11 |
| Apvienotā Karaliste | 149 | 63 | — | 5 | — | — | 68 | 217 |
| INTERREG | — | 1 | — | — | — | — | 1 | 1 |
| Kopā apstiprināts | 5 308 | 2 061 | 86 | 180 | 46 | 38 | 2 411 | 7 719 |
| NB! Iepriekš norādītās summas ir noapaļotas miljonos euro, savukārt kā “0” izteiktās summas ir faktiskās summas, kuras ir mazākas par EUR 500 000. |

Miljonos EUR

Kumulatīvi 2008. gadā

2009. gadā apstiprinātās finanšu korekcijas

Kumulatīvi 2009. gadā

Dalībvalsts

ERAF

KF

ESF

ZVFI

ELVGF Virzība

Kopā

1994.–1999. gads

1994.–1999. gads

1 995

1 995

445

445

10

10

21

21

41

41

4

4

521

521

2 516

2 516

Beļģija

5

—

—

0

—

—

0

5

Dānija

3

0

—

—

—

—

0

3

Vācija

286

49

—

—

—

4

53

339

Īrija

42

0

—

—

—

—

0

42

Grieķija

526

—

—

—

—

0

0

526

Spānija

244

250

5

17

32

0

304

548

Francija

83

0

—

0

—

—

1

84

Itālija

442

63

—

—

—

—

63

505

Luksemburga

1

0

—

4

—

—

4

5

Nīderlande

168

1

—

—

9

—

9

177

Austrija

2

0

—

—

—

0

0

2

Portugāle

113

19

5

—

—

—

24

137

Somija

1

—

—

0

—

0

0

1

Zviedrija

1

0

—

—

—

—

0

1

Apvienotā Karaliste

77

54

—

—

—

—

54

131

INTERREG

INTERREG

1

9

—

—

—

—

9

10

2000.–2006. gads

2000.–2006. gads

3 313

3 313

1 616

1 616

76

76

159

159

5

5

34

34

1 890

1 890

5 203

5 203

Beļģija

5

2

—

3

—

—

5

10

Bulgārija

—

—

2

—

—

—

2

2

Čehija

—

—

0

—

—

—

0

0

Dānija

—

—

—

0

0

—

0

0

Vācija

10

0

—

2

—

—

2

12

Igaunija

—

0

—

—

—

—

0

0

Īrija

26

16

—

—

—

—

16

42

Grieķija

867

37

2

14

—

—

53

920

Spānija

1 246

1 200

22

24

3

8

1 257

2 503

Francija

249

3

—

9

0

—

12

261

Itālija

608

135

—

80

2

—

217

825

Kipra

—

—

—

—

—

—

—

—

Latvija

3

1

—

0

—

—

1

4

Lietuva

1

—

1

—

—

—

1

2

Luksemburga

—

—

—

2

—

—

2

2

Ungārija

—

4

41

7

—

0

52

52

Malta

—

—

—

—

—

—

—

—

Nīderlande

1

0

—

—

—

1

1

2

Austrija

—

—

—

—

—

—

—

—

Polija

37

85

—

12

0

11

108

145

Portugāle

95

31

0

0

—

—

31

126

Rumānija

2

—

8

—

—

14

22

24

Slovēnija

2

—

—

0

—

—

0

2

Slovākija

1

38

—

—

—

—

38

39

Somija

—

0

—

—

0

0

0

0

Zviedrija

11

—

—

0

—

—

0

11

Apvienotā Karaliste

149

63

—

5

—

—

68

217

INTERREG

INTERREG

—

1

—

—

—

—

1

1

Kopā apstiprināts

Kopā apstiprināts

5 308

5 308

2 061

2 061

86

86

180

180

46

46

38

38

2 411

2 411

7 719

7 719

NB! Iepriekš norādītās summas ir noapaļotas miljonos euro, savukārt kā “0” izteiktās summas ir faktiskās summas, kuras ir mazākas par EUR 500 000.

6. paskaidrojums,   4. pielikums. 2009. gadā īstenotās kopējās finanšu korekcijas: strukturālas darbības

6. paskaidrojums,

4. pielikums. 2009. gadā īstenotās kopējās finanšu korekcijas: strukturālas darbības

Sadalījums pa dalībvalstīm

Sadalījums pa dalībvalstīm

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2009. gadā īstenotie lēmumi |
| Dalībvalsts | ERAF | KF | ESF | ZVFI | ELVGF Virzība | Kopā |
| 1994.–1999. gada periodā | 218 | 10 | 21 | 46 | 5 | 300 |
| Beļģija | — | — | 0 | — | — | 0 |
| Dānija | 2 | — | — | — | — | 2 |
| Vācija | 109 | — | — | 0 | 4 | 113 |
| Īrija | 0 | — | — | 0 | — | 1 |
| Grieķija | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Spānija | 3 | 5 | 17 | 32 | 0 | 57 |
| Francija | 1 | — | 0 | 5 | — | 6 |
| Itālija | 41 | — | — | — | — | 41 |
| Luksemburga | 0 | — | 4 | — | — | 4 |
| Nīderlande | 7 | — | — | 9 | — | 16 |
| Austrija | 0 | — | — | — | 0 | 0 |
| Portugāle | 1 | 5 | — | — | — | 6 |
| Somija | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Zviedrija | 0 | — | — | — | — | 0 |
| Apvienotā Karaliste | 52 | — | — | — | — | 52 |
| INTERREG | 2 | — | — | — | — | 2 |
| 2000.–2006. gada periodā | 116 | 79 | 185 | 4 | 25 | 409 |
| Beļģija | — | — | 3 | — | — | 3 |
| Bulgārija | — | 3 | — | — | — | 3 |
| Čehija | — | 0 | — | — | — | 0 |
| Dānija | — | — | — | — | — | — |
| Vācija | — | — | — | — | — | — |
| Igaunija | — | 0 | — | — | — | 0 |
| Īrija | — | — | — | — | — | — |
| Grieķija | 47 | 5 | 14 | — | — | 66 |
| Spānija | 7 | 14 | 38 | 0 | — | 59 |
| Francija | 1 | — | 0 | — | — | 2 |
| Itālija | 10 | — | 80 | 4 | — | 93 |
| Kipra | — | — | — | — | — | — |
| Latvija | — | — | 0 | — | — | 0 |
| Lietuva | — | 1 | — | — | — | 1 |
| Luksemburga | — | — | 2 | — | — | 2 |
| Ungārija | — | 40 | 1 | — | 0 | 41 |
| Malta | — | — | — | — | — | — |
| Nīderlande | — | — | — | — | — | — |
| Austrija | — | — | — | — | — | — |
| Polija | 42 | — | 42 | — | 11 | 95 |
| Portugāle | 9 | 9 | — | — | — | 18 |
| Rumānija | — | 6 | — | — | 14 | 20 |
| Slovēnija | — | — | — | — | — | — |
| Slovākija | — | — | — | — | — | — |
| Somija | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Zviedrija | — | — | — | — | — | — |
| Apvienotā Karaliste | — | — | 5 | — | — | 5 |
| INTERREG | 0 | — | — | — | — | 0 |
| Kopā īstenots | 334 | 89 | 206 | 50 | 30 | 709 |
| NB! Iepriekš norādītās summas ir noapaļotas miljonos euro, savukārt kā “0” izteiktās summas ir faktiskās summas, kuras ir mazākas par EUR 500 000. |

Miljonos EUR

2009. gadā īstenotie lēmumi

Dalībvalsts

ERAF

KF

ESF

ZVFI

ELVGF Virzība

Kopā

1994.–1999. gada periodā

1994.–1999. gada periodā

218

218

10

10

21

21

46

46

5

5

300

300

Beļģija

—

—

0

—

—

0

Dānija

2

—

—

—

—

2

Vācija

109

—

—

0

4

113

Īrija

0

—

—

0

—

1

Grieķija

—

—

—

—

0

0

Spānija

3

5

17

32

0

57

Francija

1

—

0

5

—

6

Itālija

41

—

—

—

—

41

Luksemburga

0

—

4

—

—

4

Nīderlande

7

—

—

9

—

16

Austrija

0

—

—

—

0

0

Portugāle

1

5

—

—

—

6

Somija

—

—

0

—

0

0

Zviedrija

0

—

—

—

—

0

Apvienotā Karaliste

52

—

—

—

—

52

INTERREG

INTERREG

2

—

—

—

—

2

2000.–2006. gada periodā

2000.–2006. gada periodā

116

116

79

79

185

185

4

4

25

25

409

409

Beļģija

—

—

3

—

—

3

Bulgārija

—

3

—

—

—

3

Čehija

—

0

—

—

—

0

Dānija

—

—

—

—

—

—

Vācija

—

—

—

—

—

—

Igaunija

—

0

—

—

—

0

Īrija

—

—

—

—

—

—

Grieķija

47

5

14

—

—

66

Spānija

7

14

38

0

—

59

Francija

1

—

0

—

—

2

Itālija

10

—

80

4

—

93

Kipra

—

—

—

—

—

—

Latvija

—

—

0

—

—

0

Lietuva

—

1

—

—

—

1

Luksemburga

—

—

2

—

—

2

Ungārija

—

40

1

—

0

41

Malta

—

—

—

—

—

—

Nīderlande

—

—

—

—

—

—

Austrija

—

—

—

—

—

—

Polija

42

—

42

—

11

95

Portugāle

9

9

—

—

—

18

Rumānija

—

6

—

—

14

20

Slovēnija

—

—

—

—

—

—

Slovākija

—

—

—

—

—

—

Somija

—

—

—

—

0

0

Zviedrija

—

—

—

—

—

—

Apvienotā Karaliste

—

—

5

—

—

5

INTERREG

INTERREG

0

—

—

—

—

0

Kopā īstenots

Kopā īstenots

334

334

89

89

206

206

50

50

30

30

709

709

NB! Iepriekš norādītās summas ir noapaļotas miljonos euro, savukārt kā “0” izteiktās summas ir faktiskās summas, kuras ir mazākas par EUR 500 000.

7.   FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA

Turpmāk atklātā informācija par Eiropas Savienības (ES) finanšu riska pārvaldību attiecas uz:

| — | Eiropas Komisijas veiktajām kases operācijām ES budžeta izpildei, |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisijas veiktajām kases operācijām ES budžeta izpildei,

| — | Eiropas Komisijas veiktajām aizdošanas un aizņemšanās darbībām, izmantojot makrofinansiālo atbalstu (MFA), maksājumu bilanci (BOP) un Euratom pasākumus, |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisijas veiktajām aizdošanas un aizņemšanās darbībām, izmantojot makrofinansiālo atbalstu (MFA), maksājumu bilanci (BOP) un Euratom pasākumus,

BOP

Euratom

| — | Ārējo darījumu garantiju fondu, un |
| --- | --- |

—

Ārējo darījumu garantiju fondu, un

| — | aizdevumiem un aizņēmumiem, kā arī kases operācijām, kuras veic Eiropas Savienība, izmantojot Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (likvidēšanas procesā). |
| --- | --- |

—

aizdevumiem un aizņēmumiem, kā arī kases operācijām, kuras veic Eiropas Savienība, izmantojot Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (likvidēšanas procesā).

7.1.   RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA

RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA

7.1.1.   
  Kases operācijas

Kases operācijas

Komisijas kases operāciju pārvaldības noteikumi un principi ir noteikti Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2028/2004), Finanšu regulā (Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006) un tās īstenošanas kārtībā (Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 478/2007).

Saskaņā ar iepriekš minētajām regulām ir piemērojami šādi galvenie principi:

| — | pašu resursus apmaksā dalībvalstis, iemaksājot summas kontos, kurus šajā nolūkā Komisijas vārdā atver Valsts kasē vai struktūrā, ko izraugās katra dalībvalsts. Iepriekš minētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai nodrošinātu tās vajadzības pēc naudas līdzekļiem, |
| --- | --- |

—

pašu resursus apmaksā dalībvalstis, iemaksājot summas kontos, kurus šajā nolūkā Komisijas vārdā atver Valsts kasē vai struktūrā, ko izraugās katra dalībvalsts. Iepriekš minētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai nodrošinātu tās vajadzības pēc naudas līdzekļiem,

| — | dalībvalstis pašu resursus apmaksā savas valsts valūtā, turpretim Komisijas maksājumi galvenokārt tiek veikti euro, |
| --- | --- |

—

dalībvalstis pašu resursus apmaksā savas valsts valūtā, turpretim Komisijas maksājumi galvenokārt tiek veikti euro,

| — | Komisijas vārdā atvērtos bankas kontus nedrīkst pārtērēt, |
| --- | --- |

—

Komisijas vārdā atvērtos bankas kontus nedrīkst pārtērēt,

| — | kontu atlikumus, kas ir citās valūtās, nevis euro, izmanto maksājumiem tajās pašās valūtās vai periodiski konvertē euro. |
| --- | --- |

—

kontu atlikumus, kas ir citās valūtās, nevis euro, izmanto maksājumiem tajās pašās valūtās vai periodiski konvertē euro.

Papildus pašu resursu kontiem Komisija atver citus bankas kontus centrālajās bankās un komercbankās, lai veiktu maksājumus un saņemtu citus ieņēmumus, kas nav dalībvalstu iemaksas budžetā.

Kases un maksājumu operācijas lielā mērā ir automatizētas un balstītas uz modernām informācijas sistēmām. Īpašas procedūras tiek piemērotas, lai garantētu sistēmu drošību un nodrošinātu pienākumu sadali saskaņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekšējās kontroles standartiem un revīzijas principiem.

Kases un maksājumu operāciju vadību regulē rakstveida pamatnostādņu un procedūru kopums, kura mērķis ir samazināt darbības un finanšu risku un nodrošināt atbilstošu kontroles līmeni. Tās aptver dažādas darbības jomas (piemēram, maksājuma izpilde un naudas pārvaldība, naudas plūsmas prognozēšana, darbības nepārtrauktība utt.), turklāt regulāri pārbauda pamatnostādņu un procedūru ievērošanu. Papildus notiek DG BUDG un DG ECFIN sanāksmes, lai apspriestu informācijas apmaiņu par riska pārvaldību un labāko praksi.

DG BUDG

DG ECFIN

7.1.2.   
  Aizņemšanās un aizdošanas darbība (MFA, maksājumu bilance un Euratom)

Aizņemšanās un aizdošanas darbība (MFA, maksājumu bilance un Euratom)

Aizdevumu un aizņēmumu darījumus, kā arī attiecīgo finanšu līdzekļu pārvaldību ES veic saskaņā ar attiecīgiem Padomes lēmumiem, ja tie ir piemērojami, un saskaņā ar iekšējām pamatnostādnēm. Ir izstrādātas rakstiskas procedūru rokasgrāmatas, kas aptver tādas konkrētas jomas kā aizņēmumi, aizdevumi un finanšu līdzekļu pārvaldība, un tās izmanto attiecīgās funkcionālās struktūrvienības. Tiek noteikti un novērtēti finansiālie un darbības riski, un regulāri tiek pārbaudīta atbilstība iekšējām pamatnostādnēm un procedūrām. Saskaņā ar vispārīgu noteikumu netiek veikta nekāda darbība, lai kompensētu procentu likmju izmaiņas vai ārvalstu valūtu maiņas kursa izmaiņas (riska ierobežošanas darbība), jo aizdevumu darbības tiek finansētas, izmantojot kompensējošus aizņēmumus, tāpēc neveidojas atvērtas procentu likmju vai valūtas pozīcijas.

7.1.3.   
  Garantiju fonds

Garantiju fonds

Noteikumus un principus attiecībā uz Garantiju fonda (skatīt 2.3.3. paskaidrojumu) aktīvu pārvaldību nosaka 1994. gada 25. novembra vienošanās starp Eiropas Komisiju un Eiropas Investīciju banku (EIB) un turpmākie 1996. gada 17. un 23. septembra, 2002. gada 8. maija un 2008. gada 25. februāra grozījumi. Garantiju fonda valūta ir euro. Tas veic ieguldījumus tikai šajā valūtā, lai izvairītos no ārvalstu valūtas riska. Aktīvu pārvaldība balstās tradicionālajos piesardzības noteikumos, kas ir jāievēro attiecībā uz finanšu darbību. Īpaša uzmanība ir jāpievērš risku samazināšanai, un ir jānodrošina, lai pārvaldītos aktīvus varētu pārdot vai nodot bez lielas kavēšanās, ņemot vērā segtās saistības.

2.3.3.

7.1.4.   
  Likvidējamā EOTK

Likvidējamā EOTK

Saistību izbeigšanu vada Eiropas Komisija, un likvidējamajai EOTK nav paredzēti jauni aizdevumi vai atbilstīgs finansējums. Jauni EOTK aizņēmumi tiek attiecināti uz refinansēšanu ar mērķi samazināt fondu izmaksas. Attiecībā uz kases operācijām ievēro piesardzīgas vadības principus nolūkā ierobežot finanšu riskus.

7.2.   TIRGUS RISKS

TIRGUS RISKS

Tirgus risks nozīmē, ka tirgus cenu izmaiņu dēļ var svārstīties finanšu instrumenta patiesā vērtība vai nākotnes naudas plūsmas. Tirgus risks ietver ne tikai iespējamos zaudējumos, bet arī iespējamo peļņu. Tas aptver valūtas risku, procentu likmju risku un citus cenu riskus. ES nav citu būtisku cenu risku.

7.2.1.   
  Valūtas risks

Valūtas risks

Valūtas risks nozīmē, ka ES operāciju vai ieguldījumu vērtību var ietekmēt valūtas maiņas kursa izmaiņas. Šo risku izraisa divu valūtu savstarpējās maiņas cenu izmaiņas.

7.2.1.1.   
  Kases operācijas

Kases operācijas

Dalībvalstu samaksātie pašu resursi valūtās, kas nav euro, tiek turēti pašu resursu kontos saskaņā ar Regulu par pašu resursiem. Kad tie ir vajadzīgi maksājumu veikšanai, tos konvertē euro. Šo līdzekļu pārvaldības kārtību nosaka iepriekš minētā regula. Atsevišķos gadījumos šos līdzekļus izmanto tieši, lai veiktu maksājumus tajās pašās valūtās.

Komisijai komercbankās ir vairāki konti ES valūtās, kas nav euro, un ASV dolāru konti, lai veiktu maksājumus tajās pašās valūtās. Šie konti tiek papildināti atkarībā no veicamo maksājumu summas un to diennakts atlikumi ir ļoti nelieli, lai samazinātu jebkādu ārvalstu valūtu maiņas kursu svārstību ietekmi.

Ja dažādi ieņēmumi (izņemot pašu resursus) tiek saņemti valūtās, kas nav euro, tos vai nu pārskaita uz Komisijas kontiem tajās pašās valūtās, ja tie ir vajadzīgi maksājumu izpildei, vai konvertē euro un pārskaita uz euro kontiem. Avansa kontus, kas tiek turēti valūtās, kas nav euro, papildina atkarībā no aprēķinātajām vietējo īstermiņa maksājumu vajadzībām tajās pašās valūtās. Šo kontu atlikumi tiek uzturēti atbilstoši to attiecīgajiem limitiem.

Tā kā visas provizoriski iekasētās soda naudas tiek noteiktas un apmaksātas euro, nepastāv ārvalstu valūtas risks.

7.2.1.2.   
  Aizņemšanās un aizdošanas darbība (MFA, maksājumu bilance un Euratom)

Aizņemšanās un aizdošanas darbība (MFA, maksājumu bilance un

Lielākā daļa finanšu aktīvu un saistību ir euro, tāpēc ES nepastāv ārvalstu valūtas risks. Tomēr ES izsniedz aizdevumus ASV dolāros, izmantojot finanšu instrumentu Euratom, kurus finansē no aizņēmumiem ar līdzvērtīgu summu ASV dolāros (kompensējoša darbība). Bilances datumā ES nav ārvalstu valūtas risks attiecībā uz Euratom.

Euratom

Euratom

7.2.1.3.   
  Garantiju fonds

Garantiju fonds

Finanšu aktīvi ir euro, tāpēc nav valūtas riska.

7.2.1.4.   
  Likvidējamā EOTK

Likvidējamā EOTK

Likvidējamajai EOTK ir neliels 2,2 miljoniem euro līdzvērtīgs neto atlikums ārvalstu valūtās, kuru veido 1,5 miljoniem euro līdzvērtīgi aizdevumi mājokļa iegādei un 0,7 miljoniem euro līdzvērtīgi norēķinu konta atlikumi.

7.2.2.   
  Procentu likmes risks

Procentu likmes risks

Procentu likmes risks ir iespējamība, ka procentu likmju kāpuma dēļ samazināsies vērtspapīra, jo īpaši obligācijas, vērtība. Kopumā augstākas procentu likmes izraisīs nemainīgas likmes obligāciju cenu kritumu un otrādi.

7.2.2.1.   
  Kases operācijas

Kases operācijas

Komisijas kase neaizņemas naudas līdzekļus, un tātad tai nepastāv procentu likmes risks. Tomēr tā gūst procentu ienākumus no atlikumiem, kurus tā tur dažādos bankas kontos. Tāpēc Komisija ir ieviesusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka gūtie procentu ienākumi regulāri atbilst tirgus procentu likmēm, kā arī to iespējamajām svārstībām. Konti, kas ir atvērti dalībvalstu kasēs vai valstu centrālajās bankās pašu resursu ieņēmumiem, nesaņem procentu ienākumus un ir bezmaksas. Atlīdzība par visiem citiem kontiem, kas tiek turēti valstu centrālajās bankās, ir atkarīga no katras bankas piedāvātajiem īpašajiem nosacījumiem; piemērojamās procentu likmes ir mainīgas un tiek koriģētas, ņemot vērā tirgus svārstības.

Par komercbanku kontos turētajiem diennakts atlikumiem katru dienu maksā procentus. To pamatā ir mainīga tirgus likme, kurai piemēro līgumā noteikto peļņas normu (pozitīvu vai negatīvu). Lielākajai daļai kontu procentu aprēķins ir piesaistīts ECB robežlikmei tās galvenajām refinansēšanas operācijām un to koriģē, lai atspoguļotu jebkādas šīs likmes svārstības. Dažiem citiem kontiem procentu aprēķins ir piesaistīts euro diennakts vidējam indeksam. Rezultātā ir novērsts risks, ka Komisija saņems procentus atbilstīgi likmēm, kas ir zemākas nekā tirgus likmes.

7.2.2.2.   
  Aizņemšanās un aizdošanas darbība (MFA, maksājumu bilance un Euratom)

Aizņemšanās un aizdošanas darbība (MFA, maksājumu bilance un

Aizņēmumi un aizdevumi ar mainīgām procentu likmēm

Aizņēmumi un aizdevumi ar mainīgām procentu likmēm

Aizdevumu un aizņēmumu darbības rakstura dēļ ES ir ievērojami aktīvi un saistības, par kuriem tiek maksāti procenti. Ar mainīgām likmēm izsniegtie MFA un Euratom aizdevumi rada ES procentu likmes risku. Tomēr procentu likmes riski, kas izriet no aizņēmumiem, tiek kompensēti ar aizdevumiem uz līdzvērtīgiem noteikumiem (kompensējošās darbības). Bilances datumā ES bija aizdevumi (izteikti nominālajās summās) ar mainīgām likmēm 0,96 miljardu euro apmērā (2008. gadā – 1,05 miljardi euro), kuru pārcenošana notiek reizi sešos mēnešos.

Euratom

Aizņēmumi un aizdevumi ar nemainīgām procentu likmēm

Aizņēmumi un aizdevumi ar nemainīgām procentu likmēm

ES ir arī MFA un Euratom aizdevumi ar nemainīgām procentu likmēm, kuru kopējā summa 2009. gadā ir 110 miljoni euro (2008. gadā – 85 miljoni euro) ar galīgo atmaksas termiņu no viena līdz pieciem gadiem (25 miljoni euro) un vairāk nekā pieci gadi (85 miljoni euro).

Euratom

ES ir arī seši būtiskāki aizdevumi no maksājumu bilances finanšu instrumenta ar nemainīgām procentu likmēm, kuru kopējā summa 2009. gadā ir 9,2 miljardi euro (2008. gadā – divi miljardi euro) ar galīgo atmaksas termiņu no viena līdz pieciem gadiem (pieci miljardi euro) un vairāk nekā pieci gadi (4,2 miljardi euro).

7.2.2.3.   
  Garantiju fonds

Garantiju fonds

Garantiju fonda parāda vērtspapīrus, kuri emitēti ar mainīgām procentu likmēm, ietekmē šo likmju svārstības, savukārt parāda vērtspapīriem ar nemainīgām likmēm pastāv ar to patieso vērtību saistīts risks. Nemainīgas procentu likmes obligācijas bilances datumā veido aptuveni 97 % no ieguldījumu portfeļa (2008. gadā – 96 %).

7.2.2.4.   
  Likvidējamā EOTK

Likvidējamā EOTK

Savas darbības rakstura dēļ likvidējamajai EOTK pastāv procentu likmes risks. Procentu likmes risks no aizņēmumiem parasti tiek kompensēts ar aizdevumiem uz līdzvērtīgiem noteikumiem. Attiecībā uz aktīvu pārvaldības operācijām nemainīgas procentu likmes obligācijas bilances datumā veido aptuveni 97 % no vērtspapīru portfeļa (2008. gadā – 97 %).

7.3.   KREDĪTRISKS

KREDĪTRISKS

Kredītrisks nozīmē zaudējumu iespējamību, kuru rada parādnieka/aizņēmēja nespēja atmaksāt aizdevumu vai citu kredītlīniju (pamatsummu vai procentus (kupona maksājumu), vai abus) vai citu līgumsaistību neievērošana. Saistību neizpildes gadījumi ietver atmaksas kavēšanos, aizņēmēja maksājumu pārstrukturēšanu un bankrotu.

7.3.1.   
  Kases operācijas

Kases operācijas

Lielākā daļa Komisijas finanšu līdzekļu saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 par pašu resursiem tiek turēti kontos, kurus dalībvalstis atvērušas savu iemaksu veikšanai (pašu resursi). Visi šie konti ir atvērti dalībvalstu kasēs vai valstu centrālajās bankās. Šīs iestādes nodrošina Komisijai zemāko kredīta (vai darījuma partnera) risku, jo risku uzņemas dalībvalstis.

Attiecībā uz Komisijas finanšu līdzekļiem komercbankās, kurus tur maksājumu izpildes vajadzībām, šos kontus papildina uz savlaicīgu norādījumu pamata un tos automātiski pārvalda kases naudas vadības sistēma. Katrā kontā tur mazāko naudas apjomu, kas atbilst vidējai no šāda konta veikto ikdienas maksājumu summai. Rezultātā šajos kontos turētās summas diennaktī vienmēr ir nelielas (vidēji no 50 miljoniem euro līdz 150 miljoniem euro, kas ir sadalīti starp vairāk nekā 30 kontiem), un tādējādi Komisijai pastāv ierobežots risks. Šīs summas ir jāvērtē kontekstā ar vispārējiem atlikumiem kasē, kuri svārstās no viena miljarda euro līdz 35 miljardiem euro, kā arī ar vispārējo 2009. gadā veikto maksājumu summu 130 miljardu euro kopējā apmērā.

Turklāt komercbanku atlasei piemēro īpašas pamatnostādnes, lai vēl vairāk samazinātu darījuma partnera risku, kas pastāv Komisijai.

| — | Visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs (S&P A-1 vai Fitch F1). Īpašos un pietiekami pamatotos gadījumos var noteikt zemāku līmeni. |
| --- | --- |

—

Visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs (S&P A-1 vai Fitch F1). Īpašos un pietiekami pamatotos gadījumos var noteikt zemāku līmeni.

Moody's

S&P

Fitch

| — | Komercbankām, kuras ir īpaši atlasītas provizoriski iekasētu soda naudu glabāšanai, saskaņā ar vispārīgu noteikumu ir jāatbilst arī minimālajam ilgtermiņa reitingam S&P AA vai līdzvērtīgam, un gadījumā, ja šīs grupas bankām pazemina reitingu, veic sevišķus pasākumus. |
| --- | --- |

—

Komercbankām, kuras ir īpaši atlasītas provizoriski iekasētu soda naudu glabāšanai, saskaņā ar vispārīgu noteikumu ir jāatbilst arī minimālajam ilgtermiņa reitingam S&P AA vai līdzvērtīgam, un gadījumā, ja šīs grupas bankām pazemina reitingu, veic sevišķus pasākumus.

S&P

| — | 2009. gadā Komisijas kases dienesti ieviesa provizoriski iekasētu soda naudu alternatīvu pārvaldības sistēmu ar konkrētu mērķi samazināt risku šajā jomā. Turklāt atbilstīgi Komisijas Lēmumam C(2009) 4264 no 2010. gada 1. janvāra piemērotās soda naudas pārvaldīs saskaņā ar jauno sistēmu un tās vairs netiks glabātas komercbankās. |
| --- | --- |

—

2009. gadā Komisijas kases dienesti ieviesa provizoriski iekasētu soda naudu alternatīvu pārvaldības sistēmu ar konkrētu mērķi samazināt risku šajā jomā. Turklāt atbilstīgi Komisijas Lēmumam C(2009) 4264 no 2010. gada 1. janvāra piemērotās soda naudas pārvaldīs saskaņā ar jauno sistēmu un tās vairs netiks glabātas komercbankās.

| — | Avansa konti tiek turēti vietējās bankās, kuras tiek izvēlētas, izmantojot vienkāršotu konkursa procedūru. Reitinga prasības ir atkarīgas no vietējās situācijas un var būtiski atšķirties katrā valstī. Lai ierobežotu risku, šo kontu atlikumi tiek turēti zemākajā iespējamā līmenī (ņemot vērā darbības vajadzības); tie tiek regulāri papildināti, un piemērotos limitus katru gadu pārskata. |
| --- | --- |

—

Avansa konti tiek turēti vietējās bankās, kuras tiek izvēlētas, izmantojot vienkāršotu konkursa procedūru. Reitinga prasības ir atkarīgas no vietējās situācijas un var būtiski atšķirties katrā valstī. Lai ierobežotu risku, šo kontu atlikumi tiek turēti zemākajā iespējamā līmenī (ņemot vērā darbības vajadzības); tie tiek regulāri papildināti, un piemērotos limitus katru gadu pārskata.

| — | Vismaz reizi mēnesī vai vajadzības gadījumā biežāk tiek pārskatīti kredītreitingi attiecībā uz komercbankām, kurās Komisijai ir konti. Finanšu krīzes dēļ tika pieņemti stingrāki uzraudzības pasākumi un saglabāti visa 2009. gada laikā. |
| --- | --- |

—

Vismaz reizi mēnesī vai vajadzības gadījumā biežāk tiek pārskatīti kredītreitingi attiecībā uz komercbankām, kurās Komisijai ir konti. Finanšu krīzes dēļ tika pieņemti stingrāki uzraudzības pasākumi un saglabāti visa 2009. gada laikā.

7.3.2.   
  Aizņemšanās un aizdošanas darbība (MFA, maksājumu bilance un Euratom)

Aizņemšanās un aizdošanas darbība (MFA, maksājumu bilance un

Kredītrisku pārvalda, Euratom gadījumā vispirms iegūstot valsts garantijas, pēc tam – ar Garantiju fonda starpniecību (MFA un Euratom) un visbeidzot – izmantojot ES budžetu (maksājumu bilance un gadījumā, ja citi pasākumi nav pietiekami, izmanto MFA un Euratom). Kopš 2009. gada spēkā esošajos tiesību aktos par pašu resursiem NKI resursiem noteiktais maksimālais ierobežojums ir 1,24 % no dalībvalstu NKI un 2009. gadā maksājumu apropriāciju segšanai bija faktiski izmantots 1,01 %. Tas nozīmē, ka 2009. gada 31. decembrī šīs garantijas segšanai bija pieejama rezerve 0,23 % apmērā. Jāpiebilst, ka sākot ar 2010. gadu un turpmāk maksimālais ierobežojums samazinās līdz 1,23 %. Ārējo darījumu garantiju fonds tika izveidots 1994. gadā, lai segtu saistību neizpildes risku saistībā ar aizņēmumiem, no kuriem finansē aizdevumus valstīm ārpus Eiropas Savienības. Jebkurā gadījumā kredītrisku samazina ar iespēju izmantot ES budžetu gadījumā, ja parādnieks nespētu pilnībā atmaksāt maksājamās summas. Šajā nolūkā ES ir tiesības vērsties pie visām dalībvalstīm, lai nodrošinātu ES juridiskā pienākuma izpildi pret aizdevējiem.

Euratom

Euratom

Euratom

Galvenie šo aizdevumu saņēmēji ir Ungārija, Latvija un Rumānija. Šīm valstīm attiecīgi ir piešķirti apmēram 54 %, 21 % un 18 % no kopējā aizdevumu apjoma. Attiecībā uz kases operācijām ir jāpiemēro pamatnostādnes par darījuma partneru izvēli. Tas nozīmē, ka funkcionālā struktūrvienība varēs slēgt darījumus tikai ar atbilstīgām bankām, kurām ir pietiekami darījuma partnera ierobežojumi.

7.3.3.   
  Garantiju fonds

Garantiju fonds

Saskaņā ar līgumu starp ES un EIB par Garantiju fonda pārvaldību visiem starpbanku ieguldījumiem noteiktais minimālais reitings ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs. 2009. gada 31. decembrī visi ieguldījumi (153 miljoni euro) bija veikti ar šādiem darījumu partneriem (2008. gadā – 183 miljoni euro). 2009. gada 31. decembrī fonds bija veicis ieguldījumus četros īstermiņa finanšu instrumentos, un visi šādi ieguldījumi (37 miljoni euro) tika veikti ar darījumu partneriem, kuru minimālais reitings ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs. Visi pārdošanai pieejamajā portfelī turētie vērtspapīri atbilst pārvaldības pamatnostādnēm.

Moody's

Moody's

7.3.4.   
  Likvidējamā EOTK

Likvidējamā EOTK

Kredītrisku pārvalda, regulāri veicot analīzi par aizņēmēju spēju izpildīt procentu un parāda atmaksas saistības. Kredītrisku pārvalda arī, iegūstot nodrošinājumu, kā arī valsts, korporatīvas vai personiskas garantijas. 52 % no neatmaksāto aizdevumu kopsummas ir nodrošināti ar dalībvalstu vai līdzvērtīgām (piemēram, valsts iestāžu) garantijām. 36 % no neatmaksātajiem aizdevumiem ir piešķirti bankām vai tos ir garantējušas bankas. Attiecībā uz kases operācijām ir jāievēro pamatnostādnes par darījumu partneru izvēli. Funkcionālā struktūrvienība var slēgt darījumus tikai ar atbilstīgām bankām, kurām ir pietiekami darījuma partnera ierobežojumi.

7.4.   LIKVIDITĀTES RISKS

LIKVIDITĀTES RISKS

Likviditātes risks nozīmē, ka var rasties grūtības pārdot aktīvu, piemēram, risks, ka konkrēto vērtspapīru vai aktīvu nevarēs pietiekami ātri pārdot tirgū, lai novērstu zaudējumus vai izpildītu saistības.

7.4.1.   
  Kases operācijas

Kases operācijas

ES budžeta principi nodrošina, lai vispārējie naudas resursi gadam vienmēr būtu pietiekami visu maksājumu veikšanai. Faktiski dalībvalstu kopējās iemaksas ir vienādas ar maksājumu apropriāciju summu budžeta gadam. Tomēr dalībvalstu iemaksas tiek saņemtas pa daļām 12 mēnešos gada laikā, savukārt maksājumiem ir raksturīgs noteikts sezonāls raksturs.

Lai nodrošinātu, ka resursi kasē vienmēr ir pietiekami, lai segtu konkrētajā mēnesī veicamos maksājumus, ir kārtība regulārai naudas līdzekļu prognozēšanai, un vajadzības gadījumā noteiktos apstākļos dalībvalstīm var pieprasīt veikt pašu resursu iemaksas avansā.

Papildus iepriekš minētajam Komisijas ikdienas kases operāciju kontekstā automatizēti naudas pārvaldības rīki nodrošina pietiekamu likviditāti ikvienā Komisijas bankas kontā katru dienu.

7.4.2.   
  Aizņemšanās un aizdošanas darbība (MFA, maksājumu bilance un Euratom)

Aizņemšanās un aizdošanas darbība (MFA, maksājumu bilance un

Likviditātes risks no aizņēmumiem parasti tiek kompensēts ar aizdevumiem uz līdzvērtīgiem noteikumiem (kompensējošās darbības). Attiecībā uz MFA un Euratom Garantiju fonds ir likviditātes rezerve (jeb drošības tīkls) maksājumu saistību neizpildes un maksājumu kavēšanās no aizņēmēju puses gadījumā. Attiecībā uz maksājumu bilanci Padomes Regulā (EK) Nr. 431/2009 paredzēta procedūra, kas nodrošina pietiekamu laiku, lai iegūtu līdzekļus no ES budžeta.

Euratom

7.4.3.   
  Garantiju fonds

Garantiju fonds

Fondu pārvalda, ievērojot principu, ka aktīviem ir jāatbilst pietiekamai likviditātes un līdzekļu iegūšanas iespēju pakāpei saistībā ar attiecīgajām saistībām. Fondam ir jāglabā vismaz 100 miljoni euro portfelī, kura apmaksas termiņš ir mazāks par 12 mēnešiem un kuru iegulda monetārajos instrumentos. 2009. gada 31. decembrī šo ieguldījumu summa bija 190 miljoni euro. Turklāt vismaz 20 % fonda nominālās vērtības ir jāveido monetārajiem instrumentiem, nemainīgās likmes obligācijām ar atlikušo apmaksas termiņu ne vairāk kā viens gads un mainīgās likmes obligācijām. 2009. gada 31. decembrī šī attiecība bija 27 %.

7.4.4.   
  Likvidējamā EOTK

Likvidējamā EOTK

Likviditātes risks no aizņēmumiem parasti tiek kompensēts ar aizdevumiem uz līdzvērtīgiem noteikumiem (kompensējošās darbības). Attiecībā uz likvidējamās EOTK aktīvu un saistību pārvaldību Komisija ievēro likviditātes prasības, pamatojoties uz maksājumu prognozēm, kuras iegūst, konsultējoties ar atbildīgajiem Komisijas dienestiem.

7.5.   INFORMĀCIJA PAR PATIESO VĒRTĪBU

INFORMĀCIJA PAR PATIESO VĒRTĪBU

7.5.1.   
  Aizņemšanās un aizdošanas darbība (MFA, maksājumu bilance un Euratom)

Aizņemšanās un aizdošanas darbība (MFA, maksājumu bilance un

Sākotnējā situācija

Sākotnējā situācija

Jāpiebilst, ka iepriekš minētos aizdevumus sākotnēji atzīst to nominālajā vērtībā saskaņā ar ES grāmatvedības 11. noteikumu. Ja tā vietā tiktu piemērots privātā sektora grāmatvedības standarts 39. SGS, tas nozīmētu, ka aizdevumi sākotnēji tiek atzīti to patiesajā vērtībā. Turpmākajā tabulā ir norādīta starpība starp abiem grāmatvedības režīmiem tikai maksājumu bilances aizdevumiem to izsniegšanas datumā.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | ES grāmatvedības 11. noteikums (nominālā vērtība) | 39. SGS (patiesā vērtība) | Grāmatvedības režīma starpība |
| Maksājumu bilances aizdevumu novērtēšana to izsniegšanas brīdī 2009. gadā | 7 200 | 6 649 | 551 |
| Maksājumu bilances aizdevumu novērtēšana to izsniegšanas brīdī 2008. gadā | 2 000 | 1 767 | 233 |

Miljonos EUR

ES grāmatvedības 11. noteikums (nominālā vērtība)

39. SGS (patiesā vērtība)

Grāmatvedības režīma starpība

Maksājumu bilances aizdevumu novērtēšana to izsniegšanas brīdī 2009. gadā

7 200

6 649

551

551

Maksājumu bilances aizdevumu novērtēšana to izsniegšanas brīdī 2008. gadā

2 000

1 767

233

233

Grāmatvedības režīmu saskaņā ar ES grāmatvedības 11. noteikumu piemēro šādu iemeslu dēļ:

| — | aizdevumi un aizņēmumi savstarpēji izlīdzinās to kompensējošā rakstura dēļ. Tādējādi aizdevuma efektīvā procentu likme ir vienāda ar efektīvo procentu likmi saistītajiem aizņēmumiem, |
| --- | --- |

—

aizdevumi un aizņēmumi savstarpēji izlīdzinās to kompensējošā rakstura dēļ. Tādējādi aizdevuma efektīvā procentu likme ir vienāda ar efektīvo procentu likmi saistītajiem aizņēmumiem,

| — | sākotnējā starpība atspoguļo alternatīvās izmaksas, kādas būtu alternatīvam ieguldījumam kapitāla tirgū. Tā kā ES nav atļauts ieguldīt naudu kapitāla tirgos, šāda alternatīvo izmaksu iespēja nav piemērojama un attiecīgi patiesi neatspoguļo darījumu būtību, |
| --- | --- |

—

sākotnējā starpība atspoguļo alternatīvās izmaksas, kādas būtu alternatīvam ieguldījumam kapitāla tirgū. Tā kā ES nav atļauts ieguldīt naudu kapitāla tirgos, šāda alternatīvo izmaksu iespēja nav piemērojama un attiecīgi patiesi neatspoguļo darījumu būtību,

| — | iepriekš norādīto sākotnējo starpību kompensēs procentu ienākumi nākamajos gados. |
| --- | --- |

—

iepriekš norādīto sākotnējo starpību kompensēs procentu ienākumi nākamajos gados.

Pašreizējā situācija 31.12.2009.

Pašreizējā situācija 31.12.2009.

Aplēstā patiesā vērtība ir noteikta šādā veidā:

| — | aizdevumiem – izmantojot diskontētas naudas plūsmas modeli un piemērojot valstij raksturīgās ienesīguma līknes, kuras atbilst atlikušajam termiņam, |
| --- | --- |

—

aizdevumiem – izmantojot diskontētas naudas plūsmas modeli un piemērojot valstij raksturīgās ienesīguma līknes, kuras atbilst atlikušajam termiņam,

| — | aizņēmumiem – izmantojot diskontētās naudas plūsmas modeli un piemērojot AAA ienesīguma līknes, kuras atbilst atlikušajam termiņam, |
| --- | --- |

—

aizņēmumiem – izmantojot diskontētās naudas plūsmas modeli un piemērojot AAA ienesīguma līknes, kuras atbilst atlikušajam termiņam,

| — | tiek pieņemts, ka mainīgās procentu likmes aizdevumi līdzinās to nominālai vērtībai, jo reizi sešos mēnešos notiek pārcenošana atbilstīgi tirgus procentu likmēm. |
| --- | --- |

—

tiek pieņemts, ka mainīgās procentu likmes aizdevumi līdzinās to nominālai vērtībai, jo reizi sešos mēnešos notiek pārcenošana atbilstīgi tirgus procentu likmēm.

Turpmākajā tabulā ir parādīta aplēstā patiesā vērtība gada beigās MFA, maksājumu bilances un Euratom nemainīgās procentu likmes aizdevumiem tādā veidā, kas ļauj to salīdzināt ar attiecīgo uzskaites vērtību bilancē.

Euratom

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Izsniegtie aizdevumi 31.12.2009. | Izsniegtie aizdevumi 31.12.2008. | Aizņēmumi 31.12.2009. | Aizņēmumi 31.12.2008. |
| Patiesā vērtība | 8 785 | 1 863 | 9 626 | 2 118 |
| Uzskaites vērtība | 9 416 | 2 091 | 9 416 | 2 091 |
| Starpība | (631) | (228) | 210 | 27 |

Miljonos EUR

Izsniegtie aizdevumi 31.12.2009.

Izsniegtie aizdevumi 31.12.2008.

Aizņēmumi 31.12.2009.

Aizņēmumi 31.12.2008.

Patiesā vērtība

8 785

1 863

9 626

2 118

Uzskaites vērtība

9 416

2 091

9 416

2 091

Starpība

Starpība

(631)

(631)

(228)

(228)

210

210

27

27

Bilances datumā maksājumu bilance veidoja 98,8 % no šiem aizdevumiem un aizņēmumiem. Iepriekšējā tabulā ir atspoguļots tas apstāklis, ka, tā kā ES kredītreitings ir AAA un tirgus procentu likmes šobrīd ir augstākas nekā tās, par kurām ES aizņēmās, tās aizņēmumu patiesā vērtība ir lielāka par nominālo vērtību. Tā kā šo aizdevumu galveno saņēmēju – Ungārijas, Latvijas un Rumānijas – reitingi ir zemāki par AAA, šo aizdevumu patiesā vērtība ir mazāka par nominālo vērtību, lai gan tirgus procentu likmes šobrīd ir augstākas, nekā ir noteikusi ES.

7.5.2.   
  Likvidējamā EOTK

Likvidējamā EOTK

Aizdevumu un aizņēmumu novērtētā patiesā vērtība tiek noteikta, izmantojot diskontētas naudas plūsmas modeli. Saskaņā ar minēto modeli plānotās nākotnes naudas plūsmas tiek diskontētas, piemērojot AAA ienesīguma līknes atbilstīgi atlikušajam termiņam. Tiek pieņemts, ka mainīgās likmes aizdevumu aplēstā patiesā vērtība līdzinās to uzskaites vērtībai, jo ik pēc trim vai sešiem mēnešiem notiek pārcenošana atbilstīgi tirgus procentu likmēm. Nemainīgās procentu likmes aizdevumu un aizņēmumu aplēsto patieso vērtību nebija iespējams noteikt un norādīt, jo nebija pieejami šo vērtību aprēķināšanai vajadzīgie dati.

Pārdošanai pieejamie vērtspapīri uzrādīti to patiesajā vērtībā, kas ir tirgus cena, kurai pieskatīti uzkrātie procenti. Nav tādu finanšu instrumentu, kas būtu novērtēti patiesajā vērtībā, izmantojot vērtēšanas metodi, kuras pamatā nav tirgū novērojamas tirgus cenas vai procentu likmes. Tiek pieņemts, ka pircēju un pasūtītāju parādu nominālā vērtība, atskaitot uzkrājumus vērtības samazinājumam, un parādu piegādātājiem un darbuzņēmējiem nominālā vērtība līdzinās to patiesajām vērtībām. Naudas un tās ekvivalentu patiesā vērtība, ieskaitot norēķinu kontus un īstermiņa noguldījumus (termiņš mazāks par trim mēnešiem), ir to uzskaites vērtība.

8.   INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM

8.1.   SAISTĪTĀS PERSONAS

SAISTĪTĀS PERSONAS

ES saistītās personas ir tās konsolidētās iestādes un šo iestāžu augstākie vadītāji (skatīt turpmāk). Darījumi starp šīm iestādēm notiek kā daļa no ES ikdienas darba un šādā gadījumā saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem šiem darījumiem nav paredzētas sevišķas prasības par informācijas atklāšanu. Konsolidēto iestāžu saraksts ir sniegts 10. paskaidrojumā.

8.2.   AUGSTĀKO VADĪTĀJU TIESĪBAS

AUGSTĀKO VADĪTĀJU TIESĪBAS

Lai atklātu informāciju par saistīto personu darījumiem attiecībā uz Eiropas Savienības augstāko vadību, šādas personas iedala piecās kategorijās.

1. kategorija: Eiropadomes priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētājs un Tiesas priekšsēdētājs.

2. kategorija: Komisijas priekšsēdētāja vietnieks un Eiropas Savienības Augstais pārstāvis ārpolitikas un drošības politikas jautājumos, kā arī citi Komisijas priekšsēdētāja vietnieki.

3. kategorija: Padomes ģenerālsekretārs, Komisijas locekļi, Tiesas tiesneši un ģenerāladvokāti, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Eiropas Civildienesta tiesas priekšsēdētājs un locekļi, Ombuds un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs.

4. kategorija: Revīzijas palātas priekšsēdētājs un locekļi.

5. kategorija: iestāžu un aģentūru augstāko kategoriju ierēdņi.

Tiesību kopsavilkums ir sniegts turpmāk, papildinformāciju var atrast Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (OV 187 8.8.1967., jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 202/2005, 18.1.2005. (OV L 33 5.2.2005.), un OV L 268, 20.10.1977., jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1293/2004, 30.4.2004. (OV L 243 15.7.2004.)). Cita informācija ir pieejama arī Europa tīmekļa vietnē publicētajos Civildienesta noteikumos, kas ir oficiāls dokuments, kurā aprakstītas visu ES ierēdņu tiesības un pienākumi. Augstākie vadītāji nav saņēmuši no ES aizdevumus ar atvieglotiem noteikumiem.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Europa

AUGSTĀKĀS VADĪBAS FINANSIĀLĀS TIESĪBAS

AUGSTĀKĀS VADĪBAS FINANSIĀLĀS TIESĪBAS

| EUR |
| --- |
| Tiesības (darbiniekam) | 1. kategorija | 2. kategorija | 3. kategorija | 4. kategorija | 5. kategorija |
| Pamatalga (mēnesī) | 24 874,61 | 22 531,36 – 23 432,62 | 18 025,08 – 20 278,22 | 19 467,10 – 20 728,85 | 11 461,32 – 18 025,09 |
| Uzturēšanās/Ekspatriācijas pabalsts | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Ģimenes piemaksas: |
| Mājsaimniecība (% no algas) | 2 % + 167,31 | 2 % + 167,31 | 2 % + 167,31 | 2 % + 167,31 | 2 % + 167,31 |
| Apgādājamais bērns | 365,60 | 365,60 | 365,60 | 365,60 | 365,60 |
| Pirmsskola | 89,31 | 89,31 | 89,31 | 89,31 | 89,31 |
| Izglītība vai | 248,06 | 248,06 | 248,06 | 248,06 | 248,06 |
| Izglītība ārpus darbavietas | 496,12 | 496,12 | 496,12 | 496,12 | 496,12 |
| Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas | n.p. | n.p. | 500 - 810,74 | n.p. | n.p. |
| Reprezentācijas nauda | 1 418,07 | 0 - 911,38 | 500 - 607,71 | n.p. | n.p. |
| Ikgadējie ceļa izdevumi | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | Jā |
| Pārvedumi uz dalībvalstīm |
| Pabalsts izglītībai (6) | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |
| % no algas (6) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % no algas bez kk | līdz 25 % | līdz 25 % | līdz 25 % | līdz 25 % | līdz 25 % |
| Reprezentācijas izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | n.p. | n.p. |
| Uzsākot pildīt pienākumus |
| Iekārtošanās izdevumi | 49 749,22 | 45 062,72 – 46 865,24 | 36 050,16 – 40 556,44 | 38 934,20 – 41 457,70 | atmaksā |
| Ģimenes ceļa izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Pārcelšanās izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Beidzot pildīt pienākumus |
| Izdevumi par iekārtošanos citā dzīvesvietā | 24 874,61 | 22 531,36 – 23 432,62 | 18 025,08 – 20 278,22 | 19 467,10 – 20 728,85 | atmaksā |
| Ģimenes ceļa izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Pārcelšanās izdevumi | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā | atmaksā |
| Pāreja (% no algas) (7) | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | n.p. |
| Veselības apdrošināšana | sedz | sedz | sedz | sedz | fakultatīva |
| Pensija (% no algas, pirms nodokļiem) | līdz 70 % | līdz 70 % | līdz 70 % | līdz 70 % | līdz 70 % |
| Atskaitījumi |
| Kopienas nodoklis | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % |
| Veselības apdrošināšana (% no algas) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Īpaša nodeva no algas | 4,64 % | 4,64 % | 4,64 % | 4,64 % | 4,64 % |
| Pensijas atskaitījums | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | 11,3 % |
| Personu skaits 31.12.2009. | 3 | 7 | 91 | 27 | 81 |

EUR

Tiesības (darbiniekam)

1. kategorija

2. kategorija

3. kategorija

4. kategorija

5. kategorija

Pamatalga (mēnesī)

Pamatalga

24 874,61

22 531,36 – 23 432,62

18 025,08 – 20 278,22

19 467,10 – 20 728,85

11 461,32 – 18 025,09

Uzturēšanās/Ekspatriācijas pabalsts

Uzturēšanās/Ekspatriācijas pabalsts

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Ģimenes piemaksas:

Ģimenes piemaksas:

Mājsaimniecība (% no algas)

2 % + 167,31

2 % + 167,31

2 % + 167,31

2 % + 167,31

2 % + 167,31

Apgādājamais bērns

365,60

365,60

365,60

365,60

365,60

Pirmsskola

89,31

89,31

89,31

89,31

89,31

Izglītība vai

248,06

248,06

248,06

248,06

248,06

Izglītība ārpus darbavietas

496,12

496,12

496,12

496,12

496,12

Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas

Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas

n.p.

n.p.

500 - 810,74

n.p.

n.p.

Reprezentācijas nauda

Reprezentācijas nauda

1 418,07

0 - 911,38

500 - 607,71

n.p.

n.p.

Ikgadējie ceļa izdevumi

Ikgadējie ceļa izdevumi

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

Jā

Pārvedumi uz dalībvalstīm

Pārvedumi uz dalībvalstīm

Pabalsts izglītībai (6)

6

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

% no algas (6)

6

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% no algas bez kk

līdz 25 %

līdz 25 %

līdz 25 %

līdz 25 %

līdz 25 %

Reprezentācijas izdevumi

Reprezentācijas izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

n.p.

n.p.

Uzsākot pildīt pienākumus

Uzsākot pildīt pienākumus

Iekārtošanās izdevumi

49 749,22

45 062,72 – 46 865,24

36 050,16 – 40 556,44

38 934,20 – 41 457,70

atmaksā

Ģimenes ceļa izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Pārcelšanās izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Beidzot pildīt pienākumus

Beidzot pildīt pienākumus

Izdevumi par iekārtošanos citā dzīvesvietā

24 874,61

22 531,36 – 23 432,62

18 025,08 – 20 278,22

19 467,10 – 20 728,85

atmaksā

Ģimenes ceļa izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Pārcelšanās izdevumi

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

atmaksā

Pāreja (% no algas) (7)

7

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

n.p.

Veselības apdrošināšana

sedz

sedz

sedz

sedz

fakultatīva

Pensija (% no algas, pirms nodokļiem)

Pensija

līdz 70 %

līdz 70 %

līdz 70 %

līdz 70 %

līdz 70 %

Atskaitījumi

Atskaitījumi

Kopienas nodoklis

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

Veselības apdrošināšana (% no algas)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Īpaša nodeva no algas

4,64 %

4,64 %

4,64 %

4,64 %

4,64 %

Pensijas atskaitījums

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

11,3 %

Personu skaits 31.12.2009.

Personu skaits 31.12.2009.

3

3

7

7

91

91

27

27

81

81

9.   NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA

Komisijas grāmatvedim šo pārskatu pieņemšanas dienā papildus turpmāk sniegtajai informācijai nebija zināmi nekādi būtiski apstākļi, nedz arī viņam tika ziņots par tādiem, kas būtu atsevišķi jāatspoguļo šajā iedaļā. Gada pārskati un attiecīgi paskaidrojumi tika sagatavoti, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un tā ir atspoguļota iepriekš.

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)

Padome 2010. gada 11. maijā pieņēma Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), lai saglabātu Eiropā finanšu stabilitāti (Padomes Regula (ES) Nr. 407/2010). Mehānisma pamatā ir Līguma 122. panta 2. punkts, un tas atvieglo finansiālas palīdzības piešķiršanu dalībvalstīm, kuras ir nonākušas grūtības vai kurām draud nopietni sarežģījumi, kurus var izraisīt ārpus to kontroles esoši ārkārtēji notikumi. Palīdzību var piešķirt kā aizdevumu vai kredītlīniju no ES budžeta. Vajadzības gadījumā Komisija aizņemsies naudas līdzekļus kapitāla tirgū vai no finanšu iestādēm ES vārdā un pēc tam aizdos šos naudas līdzekļus saņēmējai dalībvalstij. Saskaņā ar ECOFIN padomes secinājumiem šis naudas līdzekļu fonds nevar būt lielāks par 60 miljardiem euro. EFSM ir izveidots kā papildinājums jau pastāvošajam maksājumu bilances fondam, kas sniedz finansiālu palīdzību dalībvalstīm, kuras nav pievienojušās euro zonai.

ECOFIN

Lai gan tas nekādā veidā neietekmē ne ES pārskatus, ne ES budžetu, tomēr ir vērts atzīmēt, ka euro zonas dalībvalstis un citas iesaistītās dalībvalstis ir izveidojušas līdzīgu finanšu palīdzības līdzekli – Eiropas finanšu stabilizācijas instrumentu (EFSF). Šo iespējamo palīdzību euro zonas dalībvalstīm sniegs, izmantojot īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību (SPV), un iesaistītās dalībvalstis sniedz šai sabiedrībai garantijas līdz 440 miljardu euro apmērā. Instrumenta darbības termiņš ir līdz 2013. gada jūnijam.

EFSF

SPV

Visbeidzot, lai gan arī tas neietekmē ES pārskatus vai budžetu, papildus iepriekš minētajam šajos pasākumos piedalīsies arī Starptautiskais Valūtas fonds (SVF), un sagaidāms, ka tā iespējamā palīdzība būs vēl 250 miljardu euro.

10.   KONSOLIDĒTĀS IESTĀDES

A.   KONTROLĒTAS IESTĀDES

KONTROLĒTAS IESTĀDES

1.   
  Iestādes un padomdevējas struktūras

Iestādes un padomdevējas struktūras

| | Reģionu komiteja |
| --- | --- |

Reģionu komiteja

| | Eiropas Savienības Padome |
| --- | --- |

Eiropas Savienības Padome

| | Eiropas Savienības Tiesa |
| --- | --- |

Eiropas Savienības Tiesa

| | Eiropas Komisija |
| --- | --- |

Eiropas Komisija

| | Eiropas Revīzijas palāta |
| --- | --- |

Eiropas Revīzijas palāta

| | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs |
| --- | --- |

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| --- | --- |

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

| | Eiropas Ombuds |
| --- | --- |

Eiropas Ombuds

| | Eiropas Parlaments |
| --- | --- |

Eiropas Parlaments

2.   
  ES aģentūras

ES aģentūras

| | Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

| | Eiropas Aviācijas drošības aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

| | Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs |
| --- | --- |

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

| | Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs |
| --- | --- |

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

| | Eiropas Vides aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Vides aģentūra

| | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde |
| --- | --- |

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

| | Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds |
| --- | --- |

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

| | Eiropas Jūras drošības aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Jūras drošības aģentūra

| | Eiropas Zāļu aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Zāļu aģentūra

| | Eiropas Ķimikāliju aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

| | Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (Eiropas Kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām) |
| --- | --- |

Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (Eiropas Kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām)

| | Eurojust
   (8) |
| --- | --- |

Eurojust
   (8)

Eurojust

8

| | Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

| | Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

| | Eiropas Izglītības fonds |
| --- | --- |

Eiropas Izglītības fonds

| | Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām |
| --- | --- |

Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām

| | Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs |
| --- | --- |

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

| | Eiropas GNSS uzraudzības iestāde |
| --- | --- |

Eiropas GNSS uzraudzības iestāde

| | Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes un dizainparaugi) |
| --- | --- |

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes un dizainparaugi)

| | Eiropas Dzelzceļa aģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

| | Kopienas Augu šķirņu birojs |
| --- | --- |

Kopienas Augu šķirņu birojs

| | Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra |
| --- | --- |

Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

| | Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs |
| --- | --- |

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

| | Eiropas Policijas akadēmija (CEPOL) (8) |
| --- | --- |

Eiropas Policijas akadēmija (CEPOL) (8)

CEPOL

8

| | Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra |
| --- | --- |

Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra

| | Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra |
| --- | --- |

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

| | Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra (9) |
| --- | --- |

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra (9)

9

| | Veselības un patērētāju izpildaģentūra |
| --- | --- |

Veselības un patērētāju izpildaģentūra

| | Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra |
| --- | --- |

Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra

| | Pētniecības izpildaģentūra (9) |
| --- | --- |

Pētniecības izpildaģentūra (9)

9

3.   
  Citas kontrolētās iestādes

Citas kontrolētās iestādes

Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (likvidēšanas procesā)

B.   ASOCIĒTĀS IESTĀDES

ASOCIĒTĀS IESTĀDES

| | Eiropas Investīciju fonds |
| --- | --- |

Eiropas Investīciju fonds

| | Kopuzņēmums Clean Sky
   (9) |
| --- | --- |

Kopuzņēmums Clean Sky
   (9)

Clean Sky

9

| | Kopuzņēmums ARTEMIS
   (9) |
| --- | --- |

Kopuzņēmums ARTEMIS
   (9)

ARTEMIS

9

C.   KOPUZŅĒMUMI

KOPUZŅĒMUMI

| | Starptautiskā kodolsintēzes enerģijas organizācija ITER |
| --- | --- |

Starptautiskā kodolsintēzes enerģijas organizācija ITER

ITER

| | Kopuzņēmums SESAR |
| --- | --- |

Kopuzņēmums SESAR

SESAR

| | Likvidējamais kopuzņēmums Galileo |
| --- | --- |

Likvidējamais kopuzņēmums Galileo

ms Galileo

| | Kopuzņēmums IMI
   (9) |
| --- | --- |

Kopuzņēmums IMI
   (9)

IMI

9

11.   NEKONSOLIDĒTĀS IESTĀDES

Lai gan ES pārvalda turpmāk minēto iestāžu aktīvus, tās neatbilst nosacījumiem, lai tiktu konsolidētas, un tāpēc tās nav iekļautas Eiropas Savienības pārskatos.

11.1.   EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDS (EAF)

EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDS (EAF)

Eiropas Attīstības fonds (EAF) ir galvenais Eiropas Savienības atbalsta sniegšanas instruments attīstības sadarbībai Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT). Tā izveide tika paredzēta 1957. gada Romas Līgumā, lai sniegtu tehnisku un finansiālu palīdzību sākotnēji tikai Āfrikas valstīm, ar kurām dažām dalībvalstīm bija vēsturiskas saiknes.

EAF netiek finansēts no Eiropas Savienības budžeta, bet no tiešām dalībvalstu iemaksām saskaņā ar starpvaldību sarunās panāktu vienošanos. EAF līdzekļus pārvalda Komisija un EIB. Katrs EAF parasti ir noslēgts uz aptuveni pieciem gadiem. Kopš pirmās partnerības vienošanās noslēgšanas 1964. gadā EAF plānošanas cikli kopumā atbilst partnerības nolīgumu/vienošanos cikliem.

EAF reglamentē tā Finanšu regula (OV L 78, 19.3.2008.), kurā ir paredzēta tā finanšu pārskatu sagatavošana atsevišķi no ES finanšu pārskatiem. EAF gada pārskatu un līdzekļu pārvaldības ārējo pārbaudi veic Revīzijas palāta un Parlaments. Informatīvos nolūkos ir pievienota 8., 9. un 10. EAF bilance un saimnieciskā rezultāta pārskats.

Bilance – 8., 9. un 10. EAF

Bilance – 8., 9. un 10. EAF

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 31.12.2009. | 31.12.2008. |
| ILGTERMIŅA AKTĪVI | 196 | 269 |
| APGROZĀMIE LĪDZEKĻI | 1 389 | 957 |
| Kopā aktīvi | 1 585 | 1 226 |
| ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS | (860) | (709) |
| Kopā saistības | (860) | (709) |
| NETO AKTĪVI | 725 | 517 |
| KAPITĀLS UN REZERVES |
| Pieprasītais kapitāls | 20 381 | 17 079 |
| Pārējās rezerves | 2 252 | 2 252 |
| No iepriekšējiem gadiem pārnestais saimnieciskais rezultāts | (18 814) | (15 784) |
| Gada saimnieciskais rezultāts | (3 094) | (3 030) |
| Neto aktīvi | 725 | 517 |

Miljonos EUR

31.12.2009.

31.12.2008.

ILGTERMIŅA AKTĪVI

196

269

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

1 389

957

Kopā aktīvi

Kopā aktīvi

1 585

1 585

1 226

1 226

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

(860)

(709)

Kopā saistības

Kopā saistības

(860)

(860)

(709)

(709)

NETO AKTĪVI

725

517

KAPITĀLS UN REZERVES

Pieprasītais kapitāls

20 381

17 079

Pārējās rezerves

2 252

2 252

No iepriekšējiem gadiem pārnestais saimnieciskais rezultāts

(18 814)

(15 784)

Gada saimnieciskais rezultāts

(3 094)

(3 030)

Neto aktīvi

Neto aktīvi

725

725

517

517

Saimnieciskā rezultāta pārskats – 8., 9. un 10. EAF

Saimnieciskā rezultāta pārskats – 8., 9. un 10. EAF

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2009. g. | 2008. g. |
| PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI | 49 | 23 |
| PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI | (3 192) | (3 066) |
| PĀRPALIKUMS NO PAMATDARBĪBAS | (3 143) | (3 043) |
| FINANŠU DARBĪBA | 49 | 13 |
| GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS | (3 094) | (3 030) |

Miljonos EUR

2009. g.

2008. g.

PAMATDARBĪBAS IEŅĒMUMI

49

23

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI

(3 192)

(3 066)

PĀRPALIKUMS NO PAMATDARBĪBAS

(3 143)

(3 043)

FINANŠU DARBĪBA

49

13

GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS

(3 094)

(3 094)

(3 030)

(3 030)

11.2.   VESELĪBAS APDROŠINĀŠANAS SHĒMA

VESELĪBAS APDROŠINĀŠANAS SHĒMA

Veselības apdrošināšanas shēma ir shēma, kas nodrošina medicīnisko apdrošināšanu Eiropas Savienības dažādo struktūru darbiniekiem. Shēmas līdzekļi ir pašu īpašums, un tos nekontrolē Eiropas Savienība, lai gan tās finanšu aktīvus pārvalda Komisija. Shēmu finansē no tās dalībnieku (darbinieku) un darba devēju (iestāžu/aģentūru/struktūru) iemaksām. Jebkurš pārpalikums paliek shēmai.

Shēmai ir četras atsevišķas daļas – galvenā shēma, kas ietver Eiropas Savienības iestāžu un aģentūru darbiniekus, un trīs mazākas shēmas, kas ietver Eiropas Universitātes darbiniekus Florencē, Eiropas skolu darbiniekus un darbiniekus, kuri strādā ārpus ES, piemēram, ES delegāciju darbiniekus. Shēmas aktīvu kopsumma 2009. gada 31. decembrī bija 297 miljoni euro (2008. gadā – 288 miljoni euro).

11.3.   DALĪBNIEKU GARANTIJU FONDS (DGF)

DALĪBNIEKU GARANTIJU FONDS (DGF)

Atsevišķas priekšfinansējuma summas, kas izmaksātas saskaņā ar Septīto pētniecības pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (PP7), efektīvi sedz Dalībnieku garantiju fonds (DGF). Tas ir savstarpēja izdevīguma instruments, kas izveidots, lai segtu finanšu riskus, kas ES un dalībniekiem radušies PP7 netiešo darbību īstenošanas laikā; tā kapitāls un procenti veido izpildes nodrošinājumu. Visi netiešo darbību dotāciju veidā dalībnieki darbības laikā iemaksā 5 % kopējā ES ieguldījuma DGF kapitālā. Tādējādi dalībnieki ir DGF īpašnieki, un ES (ko pārstāv Komisija) darbojas tikai kā viņu izpildaģents. 2009. gada 31. decembrī DGF kopējie aktīvi bija 580 miljoni euro (2008. gadā – 283 miljoni euro). DGF līdzekļi ir pašu īpašums, un tos nekontrolē Eiropas Savienība, lai gan Komisija pārvalda tā finanšu aktīvus.

II DAĻA

KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI PAR EIROPAS SAVIENĪBAS BUDŽETA IZPILDI UN PASKAIDROJUMI

KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI PAR EIROPAS SAVIENĪBAS BUDŽETA IZPILDI UN PASKAIDROJUMI

SATURS

| A. | Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi |
| --- | --- |

A.

Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi

| 1. | Budžeta izpildes rezultāts |
| --- | --- |

1.

| 2. | Budžeta un faktisko summu salīdzinājuma pārskats |
| --- | --- |

2.

Ieņēmumi:

Ieņēmumi:

| 3. | 2009. gada konsolidētais budžeta ieņēmumu izpildes kopsavilkums |
| --- | --- |

3.

Izdevumi:

Izdevumi:

| 4. | Saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums un izmaiņas pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
| --- | --- |

4.

| 5. | Saistību apropriāciju izpilde pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
| --- | --- |

5.

| 6. | Maksājumu apropriāciju izpilde pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
| --- | --- |

6.

| 7. | Nenokārtoto saistību izmaiņas pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
| --- | --- |

7.

| 8. | Nenokārtoto saistību sadalījums pēc gadiem, kad tās radušās, pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām |
| --- | --- |

8.

| 9. | Saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums un izmaiņas pa politikas jomām |
| --- | --- |

9.

| 10. | Saistību apropriāciju izpilde pa politikas jomām |
| --- | --- |

10.

| 11. | Maksājumu apropriāciju izpilde pa politikas jomām |
| --- | --- |

11.

| 12. | Nenokārtoto saistību izmaiņas pa politikas jomām |
| --- | --- |

12.

| 13. | Nenokārtoto saistību sadalījums pēc gadiem, kad tās radušās, pa politikas jomām |
| --- | --- |

13.

Iestādes:

Iestādes:

| 14. | Konsolidēts budžeta ieņēmumu izpildes kopsavilkums pa iestādēm |
| --- | --- |

14.

| 15. | Saistību un maksājumu apropriāciju izpilde pa iestādēm |
| --- | --- |

15.

Aģentūras:

Aģentūras:

| 16. | Aģentūru ienākumi – budžeta prognozes, prasījumi un saņemtās summas |
| --- | --- |

16.

| 17. | Saistību un maksājumu apropriācijas pa aģentūrā |
| --- | --- |

17.

| 18. | Budžeta izpildes rezultāts, ieskaitot aģentūras |
| --- | --- |

18.

| B. | Paskaidrojumi attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem par budžeta izpildi |
| --- | --- |

B.

Paskaidrojumi attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem par budžeta izpildi

| 1. | BUDŽETA PRINCIPI, STRUKTŪRAS UN APROPRIĀCIJAS |
| --- | --- |

1.

| 2. | IZSKAIDROJUMS ATTIECĪBĀ UZ ZIŅOJUMIEM PAR BUDŽETA IZPILDI |
| --- | --- |

2.

A IEDAĻA:   KONSOLIDĒTIE PĀRSKATI PAR BUDŽETA IZPILDI (10)

10

BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

1:   Budžeta izpildes rezultāts 2009. gadā

Budžeta izpildes rezultāts 2009. gadā

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Kopā 2009. g. | Kopā 2008. g. |
| Finanšu gada ieņēmumi | 117 626 | 121 584 |
| Maksājumi par kārtējā gada apropriācijām | (116 579) | (115 550) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu | (1 759) | (3 914) |
| To neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N-1 gada | 2 791 | 188 |
| Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā | 185 | (498) |
| Budžeta izpildes rezultāts
   (11) | 2 264 | 1 810 |

Miljonos EUR

Kopā 2009. g.

Kopā 2008. g.

Finanšu gada ieņēmumi

117 626

117 626

121 584

121 584

Maksājumi par kārtējā gada apropriācijām

(116 579)

(116 579)

(115 550)

(115 550)

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu

(1 759)

(1 759)

(3 914)

(3 914)

To neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N-1 gada

2 791

2 791

188

188

Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā

185

185

(498)

(498)

Budžeta izpildes rezultāts
   (11)

Budžeta izpildes rezultāts

11

2 264

2 264

1 810

1 810

Eiropas Savienības budžeta pārpalikums tiek atdots dalībvalstīm nākamā gada laikā, samazinot summas, kas dalībvalstīm ir jāmaksā nākamajā gadā.

2.   Budžeta un faktisko summu salīdzinājuma pārskats

Budžeta un faktisko summu salīdzinājuma pārskats

Ieņēmumi

Ieņēmumi

| Miljonos EUR |
| --- |
| Nosaukums | Sākotnējais budžets | Galīgais budžets | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Starpība galīgais–faktiskais | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2-4 | 6=4/2 | 7=3-4 |
| 1. | Pašu resursi |

Miljonos EUR

Nosaukums

Sākotnējais budžets

Galīgais budžets

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Starpība galīgais–faktiskais

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

1

2

3

4

5=2-4

6=4/2

7=3-4

1.

Pašu resursi

114 736

110 238

110 462

110 373

– 135

100,12 %

89

| 3. | Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas |
| --- | --- |

3.

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

0

410

330

330

80

80,56 %

0

| 4. | Uzkrātie ieņēmumi no personām, kas strādā iestādēs un citās Kopienas struktūrās |
| --- | --- |

4.

Uzkrātie ieņēmumi no personām, kas strādā iestādēs un citās Kopienas struktūrās

1 120

1 120

1 033

1 025

94

91,59 %

7

| 5. | Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības |
| --- | --- |

5.

Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības

77

85

436

335

– 250

394,05 %

101

| 6. | Iemaksas un kompensācijas saistībā ar Kopienas līgumiem un programmām |
| --- | --- |

6.

Iemaksas un kompensācijas saistībā ar Kopienas līgumiem un programmām

10

368

4 834

4 559

–4 191

1 238,97 %

275

| 7. | Procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas |
| --- | --- |

7.

Procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas

123

757

12 774

933

– 176

123,25 %

11 841

| 8. | Aizņēmumu un aizdevumu operācijas |
| --- | --- |

8.

Aizņēmumu un aizdevumu operācijas

0

0

80

4

–4

—

76

| 9. | Dažādi ieņēmumi |
| --- | --- |

9.

Dažādi ieņēmumi

30

58

85

66

–8

114,11 %

19

Kopā

Kopā

116 096

116 096

113 035

113 035

130 032

130 032

117 626

117 626

–4 590

–4 590

104,06 %

104,06 %

12 407

12 407

Izdevumi – pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

Izdevumi – pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

| Miljonos EUR |
| --- |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Sākotnējais budžets | Galīgais budžets (12) | Veiktie maksājumi | Starpība galīgais–faktiskais | % | Pārnestās apropriācijas | Anulētās apropriācijas |
| 1 | 2 | 3 | 4=2-3 | 5=3/2 | 6 | 7=2-3-6 |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

Miljonos EUR

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Sākotnējais budžets

Galīgais budžets (12)

12

Veiktie maksājumi

Starpība galīgais–faktiskais

%

Pārnestās apropriācijas

Anulētās apropriācijas

1

2

3

4=2-3

5=3/2

6

7=2-3-6

1.

Ilgtspējīga izaugsme

46 000

47 520

44 684

2 837

94,03 %

2 381

456

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

52 566

57 107

55 877

1 230

97,85 %

986

244

| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

1 296

2 174

1 993

181

91,66 %

75

106

| 4. | ES – globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4.

ES – globālo procesu dalībniece

8 324

8 804

7 983

821

90,67 %

220

601

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

7 701

8 754

7 615

1 139

86,99 %

857

281

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

209

209

209

0

100,00 %

0

0

Kopā

Kopā

116 096

116 096

124 569

124 569

118 361

118 361

6 208

6 208

95,02 %

95,02 %

4 519

4 519

1 688

1 688

Izdevumi – pa politikas jomām

Izdevumi – pa politikas jomām

| Miljonos EUR |
| --- |
| Politikas joma | Sākotnējais budžets | Galīgais budžets (13) | Veiktie maksājumi | Starpība galīgais–faktiskais | % | Pārnestās apropriācijas | Anulētās apropriācijas |
| 1 | 2 | 3 | 4=2-3 | 5=3/2 | 6 | 7=2-3-6 |
| 01 | Ekonomika un finanses |

Miljonos EUR

Politikas joma

Sākotnējais budžets

Galīgais budžets (13)

13

Veiktie maksājumi

Starpība galīgais–faktiskais

%

Pārnestās apropriācijas

Anulētās apropriācijas

1

2

3

4=2-3

5=3/2

6

7=2-3-6

01

Ekonomika un finanses

487

345

327

18

94,82 %

14

4

| 02 | Uzņēmējdarbība |
| --- | --- |

02

Uzņēmējdarbība

601

705

558

147

79,1 %

89

58

| 03 | Konkurence |
| --- | --- |

03

Konkurence

90

107

95

12

88,32 %

10

2

| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas |
| --- | --- |

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

11 203

9 929

8 906

1 023

89,70 %

755

268

| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība |
| --- | --- |

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

51 478

56 413

55 209

1 204

97,87 %

954

249

| 06 | Enerģētika un transports |
| --- | --- |

06

Enerģētika un transports

2 481

2 480

2 253

227

90,84 %

177

51

| 07 | Vide |
| --- | --- |

07

Vide

496

409

356

52

87,17 %

30

22

| 08 | Zinātniskā izpēte |
| --- | --- |

08

Zinātniskā izpēte

4 960

5 644

4 826

818

85,50 %

789

30

| 09 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi |
| --- | --- |

09

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

1 356

1 552

1 375

177

88,58 %

173

5

| 10 | Tiešā pētniecība |
| --- | --- |

10

Tiešā pētniecība

366

735

411

324

55,87 %

314

10

| 11 | Zivsaimniecība un jūrlietas |
| --- | --- |

11

Zivsaimniecība un jūrlietas

927

715

592

122

82,87 %

19

103

| 12 | Iekšējais tirgus |
| --- | --- |

12

Iekšējais tirgus

66

76

66

10

86,89 %

7

3

| 13 | Reģionālā politika |
| --- | --- |

13

Reģionālā politika

24 570

26 793

26 740

53

99,80 %

15

38

| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība |
| --- | --- |

14

Nodokļu politika un muitas savienība

106

131

120

11

91,54 %

9

3

| 15 | Izglītība un kultūra |
| --- | --- |

15

Izglītība un kultūra

1 363

1 654

1 495

159

90,38 %

153

6

| 16 | Komunikācija |
| --- | --- |

16

Komunikācija

211

229

204

25

89,22 %

16

8

| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība |
| --- | --- |

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

582

632

526

106

83,25 %

35

71

| 18 | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa |
| --- | --- |

18

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

678

830

744

86

89,64 %

16

70

| 19 | Ārējās attiecības |
| --- | --- |

19

Ārējās attiecības

3 579

3 805

3 673

131

96,55 %

72

59

| 20 | Tirdzniecība |
| --- | --- |

20

Tirdzniecība

79

88

77

10

88,09 %

8

3

| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm |
| --- | --- |

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

1 680

1 872

1 698

174

90,68 %

138

37

| 22 | Paplašināšanās |
| --- | --- |

22

Paplašināšanās

1 661

1 437

1 308

128

91,08 %

18

110

| 23 | Humānā palīdzība |
| --- | --- |

23

Humānā palīdzība

797

859

800

59

93,13 %

47

12

| 24 | Krāpšanas apkarošana |
| --- | --- |

24

Krāpšanas apkarošana

74

80

71

9

88,65 %

7

2

| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas |
| --- | --- |

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

188

212

185

27

87,27 %

20

7

| 26 | Komisijas administrācija |
| --- | --- |

26

Komisijas administrācija

986

1 226

1 034

192

84,34 %

164

28

| 27 | Budžets |
| --- | --- |

27

Budžets

278

285

271

14

95,19 %

12

1

| 28 | Revīzija |
| --- | --- |

28

Revīzija

11

12

10

1

90,05 %

1

0

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

101

138

120

18

87,27 %

15

3

| 30 | Pensijas un saistītie izdevumi |
| --- | --- |

30

Pensijas un saistītie izdevumi

1 160

1 136

1 117

19

98,36 %

0

19

| 31 | Valodu dienesti |
| --- | --- |

31

Valodu dienesti

389

479

422

58

87,91 %

53

5

| 40 | Rezerves |
| --- | --- |

40

Rezerves

244

229

0

229

0,00 %

0

229

| 90 | Citas iestādes |
| --- | --- |

90

Citas iestādes

2 848

3 334

2 771

563

83,12 %

392

171

Kopā

Kopā

116 096

116 096

124 569

124 569

118 361

118 361

6 208

6 208

95,02 %

95,02

4 519

4 519

1 688

1 688

3.   2009. gada budžeta ieņēmumu izpildes kopsavilkums

2009. gada budžeta ieņēmumu izpildes kopsavilkums

| Miljonos EUR |
| --- |
| Nosaukums | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| Sākotnējās | Galīgās | Kārtējais gads | Pārnests | Kopā | Par kārtējā gada prasījumiem | Par pārnestiem prasījumiem | Kopā |
| 1. | Pašu resursi |

Miljonos EUR

Nosaukums

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

Sākotnējās

Galīgās

Kārtējais gads

Pārnests

Kopā

Par kārtējā gada prasījumiem

Par pārnestiem prasījumiem

Kopā

1.

Pašu resursi

114 736

110 238

109 103

1 358

110 462

109 098

1 275

110 373

100,12 %

89

| 3. | Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas |
| --- | --- |

3.

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

0

410

330

0

330

330

0

330

80,56 %

0

| 4. | Uzkrātie ieņēmumi no personām, kas strādā iestādēs un citās Kopienas struktūrās |
| --- | --- |

4.

Uzkrātie ieņēmumi no personām, kas strādā iestādēs un citās Kopienas struktūrās

1 120

1 120

1 026

7

1 033

1 020

6

1 025

91,59 %

7

| 5. | Ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības |
| --- | --- |

5.

Ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības

77

85

345

90

436

309

26

335

394,05 %

101

| 6. | Iemaksas un kompensācijas saistībā ar Kopienas līgumiem un programmām |
| --- | --- |

6.

Iemaksas un kompensācijas saistībā ar Kopienas līgumiem un programmām

10

368

4 430

404

4 834

4 277

282

4 559

1 238,97 %

275

| 7. | Procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas |
| --- | --- |

7.

Procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas

123

757

2 836

9 938

12 774

193

740

933

123,25 %

11 841

| 8. | Aizņēmumu un aizdevumu operācijas |
| --- | --- |

8.

Aizņēmumu un aizdevumu operācijas

0

0

53

27

80

1

3

4

76

| 9. | Dažādi ieņēmumi |
| --- | --- |

9.

Dažādi ieņēmumi

30

58

53

32

85

47

20

66

114,11 %

19

Kopā

Kopā

116 096

116 096

113 035

113 035

118 175

118 175

11 857

11 857

130 032

130 032

115 274

115 274

2 351

2 351

117 626

117 626

104,06 %

104,06 %

12 407

12 407

| Sīkāka informācija par 1. sadaļu – pašu resursi |
| --- |
| Nodaļa | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| Sākotnējās | Galīgās | Kārtējais gads | Pārnests | Kopā | Par kārtējā gada prasījumiem | Par pārnestiem prasījumiem | Kopā |
| 10. | Lauksaimniecības nodevas |

Sīkāka informācija par 1. sadaļu – pašu resursi

Nodaļa

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

Sākotnējās

Galīgās

Kārtējais gads

Pārnests

Kopā

Par kārtējā gada prasījumiem

Par pārnestiem prasījumiem

Kopā

10.

Lauksaimniecības nodevas

1 404

0

– 350

350

0

– 350

350

0

—

0

| 11. | Cukura nodevas |
| --- | --- |

11.

Cukura nodevas

147

139

104

28

132

104

28

132

94,40 %

0

| 12. | Muitas nodokļi |
| --- | --- |

12.

Muitas nodokļi

17 656

14 441

13 505

980

14 485

13 499

897

14 397

99,69 %

89

| 13. | PVN |
| --- | --- |

13.

PVN

19 616

13 668

13 743

0

13 743

13 743

0

13 743

100,54 %

0

| 14. | NKI |
| --- | --- |

14.

NKI

75 914

81 989

82 413

0

82 413

82 413

0

82 413

100,52 %

0

| 15. | Budžeta nelīdzsvarotību korekcija |
| --- | --- |

15.

Budžeta nelīdzsvarotību korekcija

0

0

– 315

0

– 315

– 315

0

– 315

—

0

| 16. | Nīderlandes un Zviedrijas NKI iemaksu samazinājums |
| --- | --- |

16.

Nīderlandes un Zviedrijas NKI iemaksu samazinājums

0

0

4

0

4

4

0

4

—

0

Kopā

Kopā

114 736

114 736

110 238

110 238

109 103

109 103

1 358

1 358

110 462

110 462

109 098

109 098

1 275

1 275

110 373

110 373

100,12 %

100,12 %

89

89

| Sīkāka informācija par 3. sadaļu – pārpalikumi, atlikumi un korekcijas |
| --- |
| Nodaļa | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| Sākotnējās | Galīgās | Kārtējais gads | Pārnests | Kopā | Par kārtējā gada prasījumiem | Par pārnestiem prasījumiem | Kopā |
| 30. | Pārpalikums no iepriekšējā gada |

Sīkāka informācija par 3. sadaļu – pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

Nodaļa

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

Sākotnējās

Galīgās

Kārtējais gads

Pārnests

Kopā

Par kārtējā gada prasījumiem

Par pārnestiem prasījumiem

Kopā

30.

Pārpalikums no iepriekšējā gada

0

1 796

1 796

0

1 796

1 796

0

1 796

100,00 %

0

| 31. | PVN atlikumi |
| --- | --- |

31.

PVN atlikumi

0

– 954

– 946

0

– 946

– 946

0

– 946

99,17 %

0

| 32. | NKI atlikumi |
| --- | --- |

32.

NKI atlikumi

0

– 432

– 431

0

– 431

– 431

0

– 431

99,70 %

0

| 34. | Korekcija par nepiedalīšanos tieslietu un iekšlietu politikas jomā |
| --- | --- |

34.

Korekcija par nepiedalīšanos tieslietu un iekšlietu politikas jomā

0

0

6

0

6

6

0

6

—

0

| 35. | Apvienotās Karalistes korekcija – labojumi |
| --- | --- |

35.

Apvienotās Karalistes korekcija – labojumi

0

0

–6

0

–6

–6

0

–6

—

0

| 37. | Korekcija pēc Lēmuma 2007/436/EK par pašu resursiem |
| --- | --- |

37.

Korekcija pēc Lēmuma 2007/436/EK par pašu resursiem

0

0

–89

0

–89

–89

0

–89

—

0

Kopā

Kopā

0

0

410

410

330

330

0

0

330

330

330

330

0

0

330

330

80,56 %

80,56 %

0

0

4.   Saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums un izmaiņas pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

Saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums un izmaiņas pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Pieņemtās apropriācijas | Izmaiņas (pārvietojumi un BG) | Pārnests | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā papildinājums | Kopā apstiprinātās apropriācijas | Pieņemtās apropriācijas | Izmaiņas (pārvietojumi un BG) | Pārnests | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā papildinājums | Kopā apstiprinātās apropriācijas |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

Miljonos EUR

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Pieņemtās apropriācijas

Izmaiņas (pārvietojumi un BG)

Pārnests

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā papildinājums

Kopā apstiprinātās apropriācijas

Pieņemtās apropriācijas

Izmaiņas (pārvietojumi un BG)

Pārnests

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā papildinājums

Kopā apstiprinātās apropriācijas

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

1.

Ilgtspējīga izaugsme

60 196

2 003

19

1 705

1 724

63 923

46 000

– 795

176

2 139

2 315

47 520

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

56 121

585

0

6 011

6 012

62 718

52 566

–2 290

829

6 002

6 831

57 107

| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

1 515

617

83

113

196

2 328

1 296

725

23

131

153

2 174

| 4. | ES – globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4.

ES – globālo procesu dalībniece

8 104

0

271

339

610

8 714

8 324

– 224

378

326

704

8 804

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

7 701

– 100

8

416

424

8 025

7 701

– 101

725

429

1 154

8 754

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

209

0

0

0

0

209

209

0

0

0

0

209

Kopā

Kopā

133 846

133 846

3 105

3 105

381

381

8 585

8 585

8 966

8 966

145 917

145 917

116 096

116 096

–2 686

–2 686

2 132

2 132

9 026

9 026

11 158

11 158

124 569

124 569

5.   Saistību apropriāciju izpilde pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

Saistību apropriāciju izpilde pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

| Miljonos EUR |
| --- |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Apstiprinātās saistību apropriācijas | Uzņemtās saistības | Apropriāciju pārnešana uz 2010. gadu | Anulētās apropriācijas |
| No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | Piešķirtie ieņēmumi | Pārnests atbilstīgi lēmumam | Kopā | % | No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

Miljonos EUR

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Apstiprinātās saistību apropriācijas

Uzņemtās saistības

Apropriāciju pārnešana uz 2010. gadu

Anulētās apropriācijas

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

Piešķirtie ieņēmumi

Pārnests atbilstīgi lēmumam

Kopā

%

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi (EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

1.

Ilgtspējīga izaugsme

63 923

61 630

19

796

62 444

97,69 %

908

64

972

1,52 %

505

0

1

507

0,79 %

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

62 718

56 413

0

5 072

61 484

98,03 %

940

253

1 193

1,90 %

41

0

0

41

0,07 %

| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

2 328

2 118

83

63

2 264

97,27 %

50

0

50

2,15 %

14

0

0

14

0,59 %

| 4. | ES – globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4.

ES – globālo procesu dalībniece

8 714

8 038

271

173

8 481

97,34 %

166

0

166

1,91 %

66

0

0

66

0,76 %

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

8 025

7 398

8

255

7 662

95,48 %

161

11

172

2,14 %

191

0

0

191

2,38 %

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

209

209

0

0

209

100,00 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Kopā

Kopā

145 917

145 917

135 806

135 806

381

381

6 358

6 358

142 545

142 545

97,69 %

97,69 %

2 225

2 225

328

328

2 553

2 553

1,75 %

1,75 %

817

817

0

0

2

2

819

819

0,56 %

0,56 %

6.   Maksājumu apropriāciju izpilde pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

Maksājumu apropriāciju izpilde pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

| Miljonos EUR |
| --- |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Apstiprinātās maksājumu apropriācijas | Veiktie maksājumi | Apropriāciju pārnešana uz 2010. gadu | Anulētās apropriācijas |
| No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | Automātiski pārnestās apropriācijas | Pārnests atbilstīgi lēmumam | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

Miljonos EUR

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Apstiprinātās maksājumu apropriācijas

Veiktie maksājumi

Apropriāciju pārnešana uz 2010. gadu

Anulētās apropriācijas

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

Automātiski pārnestās apropriācijas

Pārnests atbilstīgi lēmumam

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi (EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

1.

Ilgtspējīga izaugsme

47 520

43 866

133

684

44 684

94,03 %

129

808

1 443

2 381

5,01 %

401

43

12

456

0,96 %

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

57 107

50 026

773

5 078

55 877

97,85 %

47

15

924

986

1,73 %

188

56

0

244

0,43 %

| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

2 174

1 915

15

63

1 993

91,66 %

7

2

67

75

3,46 %

98

7

1

106

4,88 %

| 4. | ES – globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4.

ES – globālo procesu dalībniece

8 804

7 564

224

195

7 983

90,67 %

43

46

131

220

2,50 %

447

154

0

601

6,83 %

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

8 754

6 745

637

233

7 615

86,99 %

651

11

196

857

9,79 %

193

88

0

281

3,21 %

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

209

209

0

0

209

100,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Kopā

Kopā

124 569

124 569

110 325

110 325

1 782

1 782

6 253

6 253

118 361

118 361

95,02 %

95,02 %

877

877

882

882

2 760

2 760

4 519

4 519

3,63 %

3,63 %

1 326

1 326

350

350

13

13

1 688

1 688

1,36 %

1,36 %

7.   Nenokārtoto saistību izmaiņas pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

Nenokārtoto saistību izmaiņas pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

| Miljonos EUR |
| --- |
| | Nenokārtotās saistības iepriekšējā gada beigās | Saistības par attiecīgo gadu | |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | Saistības, kas pārnestas no iepriekšējiem gadiem | Atceltas saistības/pārvērtēšana/anulēšana | Maksājumi | Gada beigās nenokārtotās saistības | Gada laikā uzņemtās saistības | Maksājumi | To saistību atcelšana, kuras nevar pārnest | Gada beigās nenokārtotās saistības | Kopā gada beigās nenokārtotās saistības |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

Miljonos EUR

Nenokārtotās saistības iepriekšējā gada beigās

Saistības par attiecīgo gadu

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

Saistības, kas pārnestas no iepriekšējiem gadiem

Atceltas saistības/pārvērtēšana/anulēšana

Maksājumi

Gada beigās nenokārtotās saistības

Gada laikā uzņemtās saistības

Maksājumi

To saistību atcelšana, kuras nevar pārnest

Gada beigās nenokārtotās saistības

Kopā gada beigās nenokārtotās saistības

1.

Ilgtspējīga izaugsme

119 797

– 647

–39 892

79 259

62 444

–4 792

–10

57 642

136 901

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

14 123

– 189

–7 370

6 564

61 484

–48 507

–0

12 977

19 541

| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

1 535

– 144

– 560

830

2 264

–1 433

0

832

1 662

| 4. | ES – globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4.

ES – globālo procesu dalībniece

18 840

– 876

–5 455

12 509

8 481

–2 528

–1

5 953

18 462

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

750

–90

– 646

15

7 662

–6 970

–1

692

706

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

0

0

0

0

209

– 209

0

0

0

Kopā

Kopā

155 045

155 045

–1 946

–1 946

–53 923

–53 923

99 177

99 177

142 545

142 545

–64 438

–64 438

–12

–12

78 095

78 095

177 272

177 272

8.   Nenokārtoto saistību sadalījums pēc gada, kurā tās radušās, pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

Nenokārtoto saistību sadalījums pēc gada, kurā tās radušās, pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām

| Miljonos EUR |
| --- |
| Finanšu shēmas izdevumu kategorija | < 2003. g. | 2003. g. | 2004. g. | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | Kopā |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

Miljonos EUR

Finanšu shēmas izdevumu kategorija

< 2003. g.

2003. g.

2004. g.

2005. g.

2006. g.

2007. g.

2008. g.

2009. g.

Kopā

1.

Ilgtspējīga izaugsme

626

624

1 268

2 814

18 348

11 584

43 995

57 642

136 901

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

73

23

27

98

1 912

167

4 264

12 977

19 541

| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

18

15

36

45

86

257

373

832

1 662

| 4. | ES – globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4.

ES – globālo procesu dalībniece

991

431

711

1 020

2 632

2 455

4 270

5 953

18 462

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

0

0

0

0

0

1

14

692

706

Kopā

Kopā

1 709

1 709

1 093

1 093

2 042

2 042

3 977

3 977

22 978

22 978

14 463

14 463

52 915

52 915

78 095

78 095

177 272

177 272

9.   Saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums un izmaiņas pa politikas jomām

Saistību un maksājumu apropriāciju sadalījums un izmaiņas pa politikas jomām

| Miljonos EUR |
| --- |
| Politikas joma | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Pieņemtās apropriācijas | Izmaiņas (pārvietojumi/BG) | Pārnests | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā papildinājums | Kopā apstiprinātās apropriācijas | Pieņemtās apropriācijas | Izmaiņas (pārvietojumi/BG) | Pārnests | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā papildinājums | Kopā apstiprinātās apropriācijas |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 3 + 4 | 6 = 1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 = 9 + 10 | 12 = 7 + 8 + 11 |
| 01 | Ekonomika un finanses |

Miljonos EUR

Politikas joma

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Pieņemtās apropriācijas

Izmaiņas (pārvietojumi/BG)

Pārnests

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā papildinājums

Kopā apstiprinātās apropriācijas

Pieņemtās apropriācijas

Izmaiņas (pārvietojumi/BG)

Pārnests

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā papildinājums

Kopā apstiprinātās apropriācijas

1

2

3

4

5 = 3 + 4

6 = 1 + 2 + 5

7

8

9

10

11 = 9 + 10

12 = 7 + 8 + 11

01

Ekonomika un finanses

442

–17

0

20

20

445

487

– 179

16

21

37

345

| 02 | Uzņēmējdarbība |
| --- | --- |

02

Uzņēmējdarbība

663

–2

0

96

96

757

601

–22

20

105

125

705

| 03 | Konkurence |
| --- | --- |

03

Konkurence

90

–0

0

4

4

94

90

–0

13

4

17

107

| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas |
| --- | --- |

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

11 188

51

2

14

16

11 255

11 203

–1 305

18

13

31

9 929

| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība |
| --- | --- |

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

54 682

586

0

5 993

5 993

61 260

51 478

–2 030

972

5 993

6 964

56 413

| 06 | Enerģētika un transports |
| --- | --- |

06

Enerģētika un transports

2 740

1 998

1

120

121

4 859

2 481

– 171

21

150

171

2 480

| 07 | Vide |
| --- | --- |

07

Vide

483

–23

0

27

27

488

496

– 126

20

19

39

409

| 08 | Zinātniskā izpēte |
| --- | --- |

08

Zinātniskā izpēte

4 665

70

0

654

654

5 388

4 960

– 411

46

1 049

1 095

5 644

| 09 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi |
| --- | --- |

09

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

1 512

–71

0

168

168

1 609

1 356

–71

16

252

267

1 552

| 10 | Tiešā pētniecība |
| --- | --- |

10

Tiešā pētniecība

371

0

0

424

424

795

366

–5

38

337

374

735

| 11 | Zivsaimniecība un jūrlietas |
| --- | --- |

11

Zivsaimniecība un jūrlietas

1 014

–35

0

6

6

985

927

– 222

4

6

10

715

| 12 | Iekšējais tirgus |
| --- | --- |

12

Iekšējais tirgus

66

–0

0

2

2

68

66

–0

7

2

10

76

| 13 | Reģionālā politika |
| --- | --- |

13

Reģionālā politika

37 901

629

24

6

30

38 560

24 570

2 027

192

3

195

26 793

| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība |
| --- | --- |

14

Nodokļu politika un muitas savienība

131

–1

0

3

3

134

106

13

9

3

12

131

| 15 | Izglītība un kultūra |
| --- | --- |

15

Izglītība un kultūra

1 401

–2

0

292

292

1 691

1 363

–38

17

312

328

1 654

| 16 | Komunikācija |
| --- | --- |

16

Komunikācija

214

–0

0

4

4

217

211

–3

17

3

20

229

| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība |
| --- | --- |

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

624

49

0

22

22

695

582

–1

30

22

52

632

| 18 | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa |
| --- | --- |

18

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

924

1

75

31

107

1 032

678

110

14

28

43

830

| 19 | Ārējās attiecības |
| --- | --- |

19

Ārējās attiecības

4 072

–12

0

107

107

4 168

3 579

91

50

84

134

3 805

| 20 | Tirdzniecība |
| --- | --- |

20

Tirdzniecība

80

–2

0

2

2

81

79

1

6

2

9

88

| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm |
| --- | --- |

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

1 894

93

265

178

443

2 430

1 680

–21

32

180

213

1 872

| 22 | Paplašināšanās |
| --- | --- |

22

Paplašināšanās

1 081

0

6

45

51

1 132

1 661

– 296

16

56

72

1 437

| 23 | Humānā palīdzība |
| --- | --- |

23

Humānā palīdzība

797

110

0

8

8

915

797

49

6

7

13

859

| 24 | Krāpšanas apkarošana |
| --- | --- |

24

Krāpšanas apkarošana

78

0

0

0

0

78

74

0

6

0

6

80

| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas |
| --- | --- |

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

188

–2

0

8

8

194

188

–2

18

8

25

212

| 26 | Komisijas administrācija |
| --- | --- |

26

Komisijas administrācija

981

12

0

99

99

1 093

986

13

126

101

227

1 226

| 27 | Budžets |
| --- | --- |

27

Budžets

278

–9

0

5

5

274

278

–9

10

5

16

285

| 28 | Revīzija |
| --- | --- |

28

Revīzija

11

–0

0

1

1

11

11

–0

1

1

1

12

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

133

–1

0

11

11

143

101

14

7

16

23

138

| 30 | Pensijas un saistītie izdevumi |
| --- | --- |

30

Pensijas un saistītie izdevumi

1 160

–24

0

0

0

1 136

1 160

–24

0

0

0

1 136

| 31 | Valodu dienesti |
| --- | --- |

31

Valodu dienesti

389

–10

0

77

77

456

389

–10

24

77

101

479

| 40 | Rezerves |
| --- | --- |

40

Rezerves

744

– 241

0

0

0

503

244

–15

0

0

0

229

| 90 | Citas iestādes |
| --- | --- |

90

Citas iestādes

2 848

–43

8

156

164

2 970

2 848

–43

361

167

528

3 334

Kopā

Kopā

133 846

133 846

3 105

3 105

381

381

8 585

8 585

8 966

8 966

145 917

145 917

116 096

116 096

–2 686

–2 686

2 132

2 132

9 026

9 026

11 158

11 158

124 569

124 569

10.   Saistību apropriāciju izpilde pa politikas jomām

Saistību apropriāciju izpilde pa politikas jomām

| Miljonos EUR |
| --- |
| Politikas joma | Apstiprinātās saistību apropriācijas | Uzņemtās saistības | Apropriāciju pārnešana uz 2010. gadu | Anulētās apropriācijas |
| No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | Piešķirtie ieņēmumi | Pārnesumi – lēmums | Kopā | % | No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| 01 | Ekonomika un finanses |

Miljonos EUR

Politikas joma

Apstiprinātās saistību apropriācijas

Uzņemtās saistības

Apropriāciju pārnešana uz 2010. gadu

Anulētās apropriācijas

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

Piešķirtie ieņēmumi

Pārnesumi – lēmums

Kopā

%

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi (EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

= 11 + 12 + 13

15 = 14/1

01

Ekonomika un finanses

445

421

0

19

440

98,90 %

2

0

2

0,35 %

3

0

0

3

0,76 %

| 02 | Uzņēmējdarbība |
| --- | --- |

02

Uzņēmējdarbība

757

657

0

41

698

92,12 %

55

0

55

7,32 %

4

0

0

4

0,56 %

| 03 | Konkurence |
| --- | --- |

03

Konkurence

94

90

0

2

92

97,29 %

2

0

2

1,96 %

1

0

0

1

0,75 %

| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas |
| --- | --- |

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

11 255

11 186

2

8

11 196

99,47 %

6

40

46

0,41 %

13

0

0

13

0,12 %

| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība |
| --- | --- |

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

61 260

54 989

0

5 065

60 054

98,03 %

928

252

1 180

1,93 %

26

0

0

26

0,04 %

| 06 | Enerģētika un transports |
| --- | --- |

06

Enerģētika un transports

4 859

4 727

1

76

4 803

98,86 %

44

0

44

0,91 %

11

0

0

12

0,24 %

| 07 | Vide |
| --- | --- |

07

Vide

488

451

0

9

460

94,25 %

19

0

19

3,83 %

9

0

0

9

1,92 %

| 08 | Zinātniskā izpēte |
| --- | --- |

08

Zinātniskā izpēte

5 388

4 732

0

352

5 084

94,35 %

301

0

301

5,59 %

3

0

0

3

0,06 %

| 09 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi |
| --- | --- |

09

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

1 609

1 440

0

115

1 556

96,68 %

52

0

52

3,25 %

1

0

0

1

0,07 %

| 10 | Tiešā pētniecība |
| --- | --- |

10

Tiešā pētniecība

795

365

0

67

433

54,39 %

357

4

361

45,37 %

2

0

0

2

0,24 %

| 11 | Zivsaimniecība un jūrlietas |
| --- | --- |

11

Zivsaimniecība un jūrlietas

985

974

0

2

976

99,07 %

4

1

4

0,45 %

5

0

0

5

0,48 %

| 12 | Iekšējais tirgus |
| --- | --- |

12

Iekšējais tirgus

68

65

0

1

66

96,60 %

1

0

1

1,62 %

1

0

0

1

1,78%

| 13 | Reģionālā politika |
| --- | --- |

13

Reģionālā politika

38 560

38 495

24

5

38 523

99,90 %

2

20

22

0,06 %

15

0

0

15

0,04 %

| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība |
| --- | --- |

14

Nodokļu politika un muitas savienība

134

125

0

1

126

94,45 %

2

0

2

1,22 %

6

0

0

6

4,33 %

| 15 | Izglītība un kultūra |
| --- | --- |

15

Izglītība un kultūra

1 691

1 397

0

169

1 566

92,61 %

123

0

124

7,30 %

1

0

0

1

0,08 %

| 16 | Komunikācija |
| --- | --- |

16

Komunikācija

217

212

0

2

214

98,32 %

1

0

1

0,64 %

2

0

0

2

1,04 %

| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība |
| --- | --- |

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

695

665

0

11

675

97,17 %

11

0

11

1,59 %

9

0

0

9

1,24 %

| 18 | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa |
| --- | --- |

18

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

1 032

916

75

17

1 008

97,67 %

15

0

15

1,42 %

9

0

0

9

0,91 %

| 19 | Ārējās attiecības |
| --- | --- |

19

Ārējās attiecības

4 168

4 052

0

53

4 105

98,51 %

54

0

54

1,29 %

8

0

0

8

0,20 %

| 20 | Tirdzniecība |
| --- | --- |

20

Tirdzniecība

81

76

0

1

78

96,18 %

1

0

1

1,63 %

2

0

0

2

2,20 %

| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm |
| --- | --- |

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

2 430

1 982

265

78

2 325

95,68 %

100

0

100

4,11 %

5

0

0

5

0,21 %

| 22 | Paplašināšanās |
| --- | --- |

22

Paplašināšanās

1 132

1 079

6

35

1 120

98,96 %

10

1

10

0,91 %

1

0

0

1

0,12 %

| 23 | Humānā palīdzība |
| --- | --- |

23

Humānā palīdzība

915

906

0

7

913

99,79 %

1

0

1

0,11 %

1

0

0

1

0,10 %

| 24 | Krāpšanas apkarošana |
| --- | --- |

24

Krāpšanas apkarošana

78

77

0

0

77

98,64 %

0

0

0

0,00 %

1

0

0

1

1,36 %

| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas |
| --- | --- |

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

194

183

0

4

187

96,65 %

4

0

4

1,97 %

3

0

0

3

1,38 %

| 26 | Komisijas administrācija |
| --- | --- |

26

Komisijas administrācija

1 093

985

0

63

1 048

95,92 %

36

0

36

3,34 %

8

0

0

8

0,74 %

| 27 | Budžets |
| --- | --- |

27

Budžets

274

268

0

3

272

99,07 %

2

0

2

0,74 %

1

0

0

1

0,19 %

| 28 | Revīzija |
| --- | --- |

28

Revīzija

11

10

0

0

11

96,77 %

0

0

0

1,93 %

0

0

0

0

1,30 %

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

143

129

0

4

133

92,73 %

7

0

7

4,94 %

3

0

0

3

2,33 %

| 30 | Pensijas un saistītie izdevumi |
| --- | --- |

30

Pensijas un saistītie izdevumi

1 136

1 117

0

0

1 117

98,36 %

0

0

0

0,00 %

19

0

0

19

1,64 %

| 31 | Valodu dienesti |
| --- | --- |

31

Valodu dienesti

456

375

0

49

424

93,01 %

28

0

28

6,25 %

3

0

0

3

0,74 %

| 40 | Rezerves |
| --- | --- |

40

Rezerves

503

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

503

0

0

503

100,00 %

| 90 | Citas iestādes |
| --- | --- |

90

Citas iestādes

2 970

2 659

8

100

2 767

93,16 %

56

10

66

2,22 %

137

0

0

137

4,62 %

Kopā

Kopā

145 917

145 917

135 806

135 806

381

381

6 358

6 358

142 545

142 545

97,69 %

97,69 %

2 225

2 225

328

328

2 553

2 553

1,75 %

1,75 %

817

817

0

0

2

2

819

819

0,56 %

0,56 %

11.   Maksājumu apropriāciju izpilde pa politikas jomām

Maksājumu apropriāciju izpilde pa politikas jomām

| Miljonos EUR |
| --- |
| Politikas joma | Apstiprinātās maksājumu apropriācijas | Veiktie maksājumi | Apropriāciju pārnešana uz 2010. gadu | Anulētās apropriācijas |
| No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | Automātiski pārnestās apropriācijas | Pārnests atbilstīgi lēmumam | Piešķirtie ieņēmumi | Kopā | % | No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| 01 | Ekonomika un finanses |

Miljonos EUR

Politikas joma

Apstiprinātās maksājumu apropriācijas

Veiktie maksājumi

Apropriāciju pārnešana uz 2010. gadu

Anulētās apropriācijas

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

Automātiski pārnestās apropriācijas

Pārnests atbilstīgi lēmumam

Piešķirtie ieņēmumi

Kopā

%

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi (EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

01

Ekonomika un finanses

345

300

15

13

327

94,82 %

6

0

9

14

4,10 %

3

1

0

4

1,08 %

| 02 | Uzņēmējdarbība |
| --- | --- |

02

Uzņēmējdarbība

705

514

16

28

558

79,21 %

13

0

76

89

12,57 %

52

4

2

58

8,22 %

| 03 | Konkurence |
| --- | --- |

03

Konkurence

107

82

11

2

95

88,32 %

8

0

2

10

9,40 %

1

2

0

2

2,28 %

| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas |
| --- | --- |

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

9 929

8 886

13

7

8 906

89,70 %

17

732

6

755

7,60 %

263

5

0

268

2,70 %

| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība |
| --- | --- |

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

56 413

49 365

780

5 064

55 209

97,87 %

26

0

929

954

1,69 %

58

192

0

249

0,44 %

| 06 | Enerģētika un transports |
| --- | --- |

06

Enerģētika un transports

2 480

2 177

16

61

2 253

90,84 %

17

75

85

177

7,12 %

41

5

4

51

2,04 %

| 07 | Vide |
| --- | --- |

07

Vide

409

328

16

12

356

87,17 %

18

6

7

30

7,40 %

19

3

0

22

5,44 %

| 08 | Zinātniskā izpēte |
| --- | --- |

08

Zinātniskā izpēte

5 644

4 490

36

300

4 826

85,50 %

44

0

745

789

13,97 %

16

10

4

30

0,53 %

| 09 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi |
| --- | --- |

09

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

1 552

1 268

13

94

1 375

88,58 %

15

0

158

173

11,13 %

2

2

0

5

0,30 %

| 10 | Tiešā pētniecība |
| --- | --- |

10

Tiešā pētniecība

735

321

34

56

411

55,87 %

32

2

280

314

42,73 %

6

4

0

10

1,40 %

| 11 | Zivsaimniecība un jūrlietas |
| --- | --- |

11

Zivsaimniecība un jūrlietas

715

588

3

2

592

82,87 %

4

11

4

19

2,69 %

102

1

0

103

14,45 %

| 12 | Iekšējais tirgus |
| --- | --- |

12

Iekšējais tirgus

76

59

6

1

66

86,89 %

6

0

1

7

9,47 %

1

1

0

3

3,64 %

| 13 | Reģionālā politika |
| --- | --- |

13

Reģionālā politika

26 793

26 564

174

1

26 740

99,80 %

13

0

2

15

0,06 %

20

18

0

38

0,14 %

| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība |
| --- | --- |

14

Nodokļu politika un muitas savienība

131

111

8

1

120

91,54 %

7

0

2

9

6,53 %

1

1

0

3

1,92 %

| 15 | Izglītība un kultūra |
| --- | --- |

15

Izglītība un kultūra

1 654

1 310

15

171

1 495

90,38 %

14

0

140

153

9,27 %

3

2

1

6

0,35 %

| 16 | Komunikācija |
| --- | --- |

16

Komunikācija

229

189

13

2

204

89,22 %

15

0

2

16

7,17 %

5

4

0

8

3,61 %

| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība |
| --- | --- |

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

632

484

28

14

526

83,25 %

28

0

7

35

5,58 %

68

2

0

71

11,16 %

| 18 | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa |
| --- | --- |

18

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

830

718

7

19

744

89,64 %

6

0

9

16

1,89 %

63

7

0

70

8,47 %

| 19 | Ārējās attiecības |
| --- | --- |

19

Ārējās attiecības

3 805

3 576

38

59

3 673

96,55 %

43

6

24

72

1,90 %

46

12

0

59

1,54 %

| 20 | Tirdzniecība |
| --- | --- |

20

Tirdzniecība

88

71

5

1

77

88,09 %

6

0

1

8

8,56 %

2

1

0

3

3,35 %

| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm |
| --- | --- |

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

1 872

1 588

27

83

1 698

90,68 %

40

0

98

138

7,37 %

31

5

0

37

1,95 %

| 22 | Paplašināšanās |
| --- | --- |

22

Paplašināšanās

1 437

1 250

11

48

1 308

91,08 %

9

1

8

18

1,25 %

106

5

0

110

7,67 %

| 23 | Humānā palīdzība |
| --- | --- |

23

Humānā palīdzība

859

788

5

7

800

93,13 %

6

40

1

47

5,42 %

12

0

0

12

1,45 %

| 24 | Krāpšanas apkarošana |
| --- | --- |

24

Krāpšanas apkarošana

80

67

4

0

71

88,65 %

7

0

0

7

8,51 %

1

2

0

2

2,84 %

| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas |
| --- | --- |

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

212

167

14

3

185

87,27 %

15

0

4

20

9,32 %

3

4

0

7

3,42 %

| 26 | Komisijas administrācija |
| --- | --- |

26

Komisijas administrācija

1 226

875

108

50

1 034

84,34 %

113

0

51

164

13,35 %

10

18

0

28

2,30 %

| 27 | Budžets |
| --- | --- |

27

Budžets

285

259

9

2

271

95,19 %

9

0

3

12

4,29 %

1

1

0

1

0,52 %

| 28 | Revīzija |
| --- | --- |

28

Revīzija

12

10

0

0

10

90,05 %

1

0

0

1

7,43 %

0

0

0

0

2,52 %

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

138

107

6

7

120

87,27 %

6

0

8

15

10,63 %

2

1

0

3

2,09 %

| 30 | Pensijas un saistītie izdevumi |
| --- | --- |

30

Pensijas un saistītie izdevumi

1 136

1 117

0

0

1 117

98,36 %

0

0

0

0

0,00 %

19

0

0

19

1,64 %

| 31 | Valodu dienesti |
| --- | --- |

31

Valodu dienesti

479

354

22

45

422

87,91 %

21

0

32

53

11,02 %

3

2

0

5

1,07 %

| 40 | Rezerves |
| --- | --- |

40

Rezerves

229

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

229

0

0

229

100,00 %

| 90 | Citas iestādes |
| --- | --- |

90

Citas iestādes

3 334

2 344

327

100

2 771

83,12 %

315

10

67

392

11,75 %

137

34

0

171

5,13 %

Kopā

Kopā

124 569

124 569

110 325

110 325

1 782

1 782

6 253

6 253

118 361

118 361

95,02 %

95,02 %

877

877

882

882

2 760

2 760

4 519

4 519

3,63 %

3,63 %

1 326

1 326

350

350

13

13

1 688

1 688

1,36 %

1,36 %

12.   Nenokārtoto saistību izmaiņas pa politikas jomām

Nenokārtoto saistību izmaiņas pa politikas jomām

| Miljonos EUR |
| --- |
| Politikas joma | Nenokārtotās saistības iepriekšējā gada beigās | Saistības par attiecīgo gadu | Kopā gada beigās nenokārtotās saistības |
| Saistības, kas pārnestas no iepriekšējiem gadiem | Atceltas saistības/pārvērtēšana/anulēšana | Maksājumi | Gada beigās nenokārtotās saistības | Gada laikā uzņemtās saistības | Maksājumi | To saistību atcelšana, kuras nevar pārnest | Gada beigās nenokārtotās saistības |
| 01 | Ekonomika un finanses |

Miljonos EUR

Politikas joma

Nenokārtotās saistības iepriekšējā gada beigās

Saistības par attiecīgo gadu

Kopā gada beigās nenokārtotās saistības

Saistības, kas pārnestas no iepriekšējiem gadiem

Atceltas saistības/pārvērtēšana/anulēšana

Maksājumi

Gada beigās nenokārtotās saistības

Gada laikā uzņemtās saistības

Maksājumi

To saistību atcelšana, kuras nevar pārnest

Gada beigās nenokārtotās saistības

01

Ekonomika un finanses

329

–17

– 129

183

440

– 199

–0

241

424

| 02 | Uzņēmējdarbība |
| --- | --- |

02

Uzņēmējdarbība

653

–25

– 238

390

698

– 321

–0

377

767

| 03 | Konkurence |
| --- | --- |

03

Konkurence

13

–1

–11

1

92

–83

–0

8

9

| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas |
| --- | --- |

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

24 080

–90

–8 675

15 315

11 196

– 231

–0

10 964

26 279

| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība |
| --- | --- |

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

12 405

–98

–6 854

5 457

60 054

–48 355

–0

11 699

17 155

| 06 | Enerģētika un transports |
| --- | --- |

06

Enerģētika un transports

4 302

– 139

–1 471

2 692

4 803

– 782

–0

4 021

6 714

| 07 | Vide |
| --- | --- |

07

Vide

682

–36

– 225

421

460

– 131

–0

329

750

| 08 | Zinātniskā izpēte |
| --- | --- |

08

Zinātniskā izpēte

8 253

– 103

–3 319

4 831

5 084

–1 507

–7

3 569

8 400

| 09 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi |
| --- | --- |

09

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

2 255

–24

– 947

1 283

1 556

– 428

–1

1 127

2 411

| 10 | Tiešā pētniecība |
| --- | --- |

10

Tiešā pētniecība

146

–10

–87

49

433

– 324

–0

109

158

| 11 | Zivsaimniecība un jūrlietas |
| --- | --- |

11

Zivsaimniecība un jūrlietas

1 347

–99

– 364

884

976

– 229

–1

747

1 631

| 12 | Iekšējais tirgus |
| --- | --- |

12

Iekšējais tirgus

17

–2

–13

2

66

–53

–0

13

15

| 13 | Reģionālā politika |
| --- | --- |

13

Reģionālā politika

81 674

– 225

–25 542

55 907

38 523

–1 198

–0

37 325

93 232

| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība |
| --- | --- |

14

Nodokļu politika un muitas savienība

90

–13

–54

23

126

–67

–1

59

82

| 15 | Izglītība un kultūra |
| --- | --- |

15

Izglītība un kultūra

563

–48

– 232

283

1 566

–1 263

–0

303

586

| 16 | Komunikācija |
| --- | --- |

16

Komunikācija

88

–8

–68

13

214

– 136

–0

77

90

| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība |
| --- | --- |

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

614

–58

– 289

268

675

– 237

–0

438

706

| 18 | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa |
| --- | --- |

18

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

866

–81

– 308

477

1 008

– 436

–0

572

1 049

| 19 | Ārējās attiecības |
| --- | --- |

19

Ārējās attiecības

8 785

– 183

–2 492

6 110

4 105

–1 181

–0

2 924

9 034

| 20 | Tirdzniecība |
| --- | --- |

20

Tirdzniecība

21

–2

–14

5

78

–63

–0

14

19

| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm |
| --- | --- |

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

2 818

–54

– 790

1 974

2 325

– 908

–0

1 417

3 391

| 22 | Paplašināšanās |
| --- | --- |

22

Paplašināšanās

3 905

– 543

– 989

2 373

1 120

– 320

–0

800

3 173

| 23 | Humānā palīdzība |
| --- | --- |

23

Humānā palīdzība

422

–23

– 248

151

913

– 551

–0

362

513

| 24 | Krāpšanas apkarošana |
| --- | --- |

24

Krāpšanas apkarošana

29

–3

–16

10

77

–55

0

22

32

| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas |
| --- | --- |

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

21

–4

–16

1

187

– 169

–0

19

19

| 26 | Komisijas administrācija |
| --- | --- |

26

Komisijas administrācija

173

–18

– 136

19

1 048

– 898

–1

149

168

| 27 | Budžets |
| --- | --- |

27

Budžets

10

–1

–9

0

272

– 262

–0

10

10

| 28 | Revīzija |
| --- | --- |

28

Revīzija

1

–0

–0

0

11

–10

–0

1

1

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

92

–4

–44

45

133

–77

–0

56

101

| 30 | Pensijas un saistītie izdevumi |
| --- | --- |

30

Pensijas un saistītie izdevumi

0

0

0

0

1 117

–1 117

0

0

0

| 31 | Valodu dienesti |
| --- | --- |

31

Valodu dienesti

24

–2

–22

0

424

– 400

–0

24

24

| 90 | Citas iestādes |
| --- | --- |

90

Citas iestādes

366

–34

– 321

11

2 767

–2 450

0

317

328

Kopā

Kopā

155 045

155 045

–1 946

–1 946

–53 923

–53 923

99 177

99 177

142 545

142 545

–64 438

–64 438

–12

–12

78 095

78 095

177 272

177 272

13.   Nenokārtoto saistību sadalījums pēc gada, kurā tās radušās, pa politikas jomām

Nenokārtoto saistību sadalījums pēc gada, kurā tās radušās, pa politikas jomām

| Miljonos EUR |
| --- |
| Politikas joma | <2003. g. | 2003. g. | 2004. g. | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | Kopā |
| 01 | Ekonomika un finanses |

Miljonos EUR

Politikas joma

<2003. g.

2003. g.

2004. g.

2005. g.

2006. g.

2007. g.

2008. g.

2009. g.

Kopā

01

Ekonomika un finanses

0

0

0

17

93

32

41

241

424

| 02 | Uzņēmējdarbība |
| --- | --- |

02

Uzņēmējdarbība

12

8

7

19

37

88

219

377

767

| 03 | Konkurence |
| --- | --- |

03

Konkurence

0

0

0

0

0

0

1

8

9

| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas |
| --- | --- |

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

133

17

28

466

4 283

1 363

9 024

10 964

26 279

| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība |
| --- | --- |

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

35

0

2

26

1 737

4

3 653

11 699

17 155

| 06 | Enerģētika un transports |
| --- | --- |

06

Enerģētika un transports

80

31

100

172

302

743

1 264

4 021

6 714

| 07 | Vide |
| --- | --- |

07

Vide

1

7

17

43

66

112

175

329

750

| 08 | Zinātniskā izpēte |
| --- | --- |

08

Zinātniskā izpēte

84

235

238

440

841

1 232

1 761

3 569

8 400

| 09 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi |
| --- | --- |

09

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

3

16

29

113

195

329

598

1 127

2 411

| 10 | Tiešā pētniecība |
| --- | --- |

10

Tiešā pētniecība

1

1

0

5

8

8

26

109

158

| 11 | Zivsaimniecība un jūrlietas |
| --- | --- |

11

Zivsaimniecība un jūrlietas

39

17

9

34

301

32

451

747

1 631

| 12 | Iekšējais tirgus |
| --- | --- |

12

Iekšējais tirgus

0

0

0

0

0

0

2

13

15

| 13 | Reģionālā politika |
| --- | --- |

13

Reģionālā politika

412

476

1 085

1 825

13 108

7 765

31 235

37 325

93 232

| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība |
| --- | --- |

14

Nodokļu politika un muitas savienība

0

0

0

0

1

6

16

59

82

| 15 | Izglītība un kultūra |
| --- | --- |

15

Izglītība un kultūra

12

8

7

23

43

54

136

303

586

| 16 | Komunikācija |
| --- | --- |

16

Komunikācija

0

0

0

0

0

2

11

77

90

| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība |
| --- | --- |

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

4

9

14

8

23

45

164

438

706

| 18 | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa |
| --- | --- |

18

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

5

1

9

19

32

156

256

572

1 049

| 19 | Ārējās attiecības |
| --- | --- |

19

Ārējās attiecības

579

166

330

386

987

1 439

2 222

2 924

9 034

| 20 | Tirdzniecība |
| --- | --- |

20

Tirdzniecība

0

0

0

0

0

2

3

14

19

| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm |
| --- | --- |

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

131

56

103

215

346

442

682

1 417

3 391

| 22 | Paplašināšanās |
| --- | --- |

22

Paplašināšanās

174

45

62

164

561

566

801

800

3 173

| 23 | Humānā palīdzība |
| --- | --- |

23

Humānā palīdzība

2

0

0

0

4

25

120

362

513

| 24 | Krāpšanas apkarošana |
| --- | --- |

24

Krāpšanas apkarošana

0

0

0

0

0

4

5

22

32

| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas |
| --- | --- |

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

0

0

0

0

0

0

0

19

19

| 26 | Komisijas administrācija |
| --- | --- |

26

Komisijas administrācija

0

0

0

0

0

5

13

149

168

| 27 | Budžets |
| --- | --- |

27

Budžets

0

0

0

0

0

0

0

10

10

| 28 | Revīzija |
| --- | --- |

28

Revīzija

0

0

0

0

0

0

0

1

1

| 29 | Statistika |
| --- | --- |

29

Statistika

1

0

0

3

7

9

25

56

101

| 30 | Pensijas un saistītie izdevumi |
| --- | --- |

30

Pensijas un saistītie izdevumi

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 31 | Valodu dienesti |
| --- | --- |

31

Valodu dienesti

0

0

0

0

0

0

–0

24

24

| 90 | Citas iestādes |
| --- | --- |

90

Citas iestādes

0

0

0

0

0

0

11

317

328

Kopā

Kopā

1 709

1 709

1 093

1 093

2 042

2 042

3 977

3 977

22 978

22 978

14 463

14 463

52 915

52 915

78 095

78 095

177 272

177 272

14.   Budžeta ieņēmumu izpildes kopsavilkums pa iestādēm

Budžeta ieņēmumu izpildes kopsavilkums pa iestādēm

| Miljonos EUR |
| --- |
| Iestāde | Ienākumu apropriācijas | Konstatētie prasījumi | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nenokārtots |
| Sākotnējās | Galīgās | Kārtējais gads | Pārnesums | Kopā | Par kārtējā gada prasījumiem | Par pārnestiem prasījumiem | Kopā |
| Eiropas Parlaments | 99 | 99 | 164 | 86 | 250 | 137 | 4 | 141 | 142,54 % | 109 |
| Padome | 53 | 53 | 96 | 12 | 108 | 90 | 12 | 102 | 192,94 % | 6 |
| Komisija | 115 869 | 112 808 | 117 818 | 11 758 | 129 576 | 114 950 | 2 335 | 117 285 | 103,97 % | 12 291 |
| Tiesa | 38 | 38 | 41 | 0 | 41 | 41 | 0 | 41 | 106,26 % | 0 |
| Revīzijas palāta | 19 | 19 | 19 | 1 | 19 | 18 | 0 | 19 | 98,50 % | 0 |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 10 | 10 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 164,23 % | 0 |
| Reģionu komiteja | 7 | 7 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 309,74 % | 0 |
| Ombuds | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 112,93 % | 0 |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 78,73 % | 0 |
| Kopā | 116 096 | 113 035 | 118 175 | 11 857 | 130 032 | 115 274 | 2 351 | 117 626 | 104,06 % | 12 407 |

Miljonos EUR

Iestāde

Ienākumu apropriācijas

Konstatētie prasījumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nenokārtots

Sākotnējās

Galīgās

Kārtējais gads

Pārnesums

Kopā

Par kārtējā gada prasījumiem

Par pārnestiem prasījumiem

Kopā

Eiropas Parlaments

99

99

164

86

250

137

4

141

142,54 %

109

Padome

53

53

96

12

108

90

12

102

192,94 %

6

Komisija

115 869

112 808

117 818

11 758

129 576

114 950

2 335

117 285

103,97 %

12 291

Tiesa

38

38

41

0

41

41

0

41

106,26 %

0

Revīzijas palāta

19

19

19

1

19

18

0

19

98,50 %

0

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

10

10

16

0

16

16

0

16

164,23 %

0

Reģionu komiteja

7

7

20

0

20

20

0

20

309,74 %

0

Ombuds

1

1

1

0

1

1

0

1

112,93 %

0

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

1

1

1

0

1

1

0

1

78,73 %

0

Kopā

Kopā

116 096

116 096

113 035

113 035

118 175

118 175

11 857

11 857

130 032

130 032

115 274

115 274

2 351

2 351

117 626

117 626

104,06 %

104,06 %

12 407

12 407

15.   Saistību un maksājumu apropriāciju izpilde pa iestādēm

Saistību un maksājumu apropriāciju izpilde pa iestādēm

Saistību apropriācijas

Saistību apropriācijas

| Miljonos EUR |
| --- |
| Iestāde | Apstiprinātās saistību apropriācijas | Uzņemtās saistības | Apropriāciju pārnešana uz 2010. gadu | Anulētās apropriācijas |
| No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | No piešķirtiem ieņēmumiem | Pārnests atbilstīgi lēmumam | Kopā | % | No attiecīgā gada apropriācijām | Pārnestās apropriācijas | Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 = 9/1 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 | 15 = 14/1 |
| Eiropas Parlaments | 1 596 | 1 418 | 8 | 42 | 1 467 | 91,94 % | 16 | 10 | 26 | 1,65 % | 102 | 0 | 0 | 102 | 6,42 % |
| Padome | 642 | 551 | 0 | 41 | 593 | 92,33 % | 38 | 0 | 38 | 5,88 % | 12 | 0 | 0 | 12 | 1,80 % |
| Komisija | 142 947 | 133 147 | 373 | 6 258 | 139 779 | 97,78 % | 2 169 | 318 | 2 487 | 1,74 % | 680 | 0 | 2 | 682 | 0,48 % |
| Tiesa | 318 | 311 | 0 | 1 | 313 | 98,50 % | 1 | 0 | 1 | 0,37 % | 4 | 0 | 0 | 4 | 1,14 % |
| Revīzijas palāta | 188 | 173 | 0 | 0 | 173 | 92,19 % | 0 | 0 | 0 | 0,21 % | 14 | 0 | 0 | 14 | 7,59 % |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 122 | 117 | 0 | 3 | 120 | 98,02 % | 0 | 0 | 0 | 0,33 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,65 % |
| Reģionu komiteja | 88 | 75 | 0 | 12 | 87 | 98,37 % | 0 | 0 | 0 | 0,08 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,56 % |
| Ombuds | 9 | 8 | 0 | 0 | 8 | 91,98 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 8,02 % |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 7 | 5 | 0 | 0 | 5 | 81,44 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 18,56 % |
| Kopā | 145 917 | 135 806 | 381 | 6 358 | 142 545 | 97,69 % | 2 225 | 328 | 2 553 | 1,75 % | 817 | 0 | 2 | 819 | 0,56 % |

Miljonos EUR

Iestāde

Apstiprinātās saistību apropriācijas

Uzņemtās saistības

Apropriāciju pārnešana uz 2010. gadu

Anulētās apropriācijas

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

No piešķirtiem ieņēmumiem

Pārnests atbilstīgi lēmumam

Kopā

%

No attiecīgā gada apropriācijām

Pārnestās apropriācijas

Piešķirtie ieņēmumi (EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10 = 9/1

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

15 = 14/1

Eiropas Parlaments

1 596

1 418

8

42

1 467

91,94 %

16

10

26

1,65 %

102

0

0

102

6,42 %

Padome

642

551

0

41

593

92,33 %

38

0

38

5,88 %

12

0

0

12

1,80 %

Komisija

142 947

133 147

373

6 258

139 779

97,78 %

2 169

318

2 487

1,74 %

680

0

2

682

0,48 %

Tiesa

318

311

0

1

313

98,50 %

1

0

1

0,37 %

4

0

0

4

1,14 %

Revīzijas palāta

188

173

0

0

173

92,19 %

0

0

0

0,21 %

14

0

0

14

7,59 %

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

122

117

0

3

120

98,02 %

0

0

0

0,33 %

2

0

0

2

1,65 %

Reģionu komiteja

88

75

0

12

87

98,37 %

0

0

0

0,08 %

1

0

0

1

1,56 %

Ombuds

9

8

0

0

8

91,98 %

0

0

0

1

0

0

1

8,02 %

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

7

5

0

0

5

81,44 %

0

0

0

1

0

0

1

18,56 %

Kopā

Kopā

145 917

145 917

135 806

135 806

381

381

6 358

6 358

142 545

142 545

97,69 %

97,69 %

2 225

2 225

328

328

2 553

2 553

1,75 %

1,75 %

817

817

0

0

2

2

819

819

0,56 %

0,56 %

Maksājumu apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

| Miljonos EUR |
| --- |
| Iestāde | Apstiprinātās maksājumu apropriācijas | Veiktie maksājumi | Apropriāciju pārnešana uz 2010. gadu | Anulētās apropriācijas |
| No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | Automātiski pārnestās apropriācijas | Pārnests atbilstīgi lēmumam | No piešķirtiem ieņēmumiem | Kopā | % | No attiecīgā gada apropriācijām | No pārnestajām apropriācijām | Piešķirtie ieņēmumi (EBTA) | Kopā | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 = 10/1 | 12 | 13 | 14 | 15 = 12 + 13 + 14 | 16 = 15/1 |
| Eiropas Parlaments | 1 799 | 1 237 | 186 | 43 | 1 466 | 81,50 % | 180 | 10 | 22 | 212 | 11,78 % | 102 | 19 | 0 | 121 | 6,72 % |
| Padome | 762 | 510 | 108 | 41 | 659 | 86,44 % | 41 | 0 | 42 | 83 | 10,86 % | 12 | 9 | 0 | 21 | 2,70 % |
| Komisija | 121 235 | 107 981 | 1 455 | 6 154 | 115 590 | 95,34 % | 562 | 872 | 2 693 | 4 127 | 3,40 % | 1 189 | 316 | 13 | 1 517 | 1,25 % |
| Tiesa | 332 | 293 | 13 | 1 | 307 | 92,47 % | 18 | 0 | 1 | 19 | 5,84 % | 4 | 2 | 0 | 6 | 1,69 % |
| Revīzijas palāta | 200 | 112 | 11 | 0 | 123 | 61,35 % | 61 | 0 | 0 | 62 | 30,76 % | 14 | 2 | 0 | 16 | 7,89 % |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 128 | 110 | 4 | 3 | 117 | 91,69 % | 6 | 0 | 1 | 8 | 5,95 % | 2 | 1 | 0 | 3 | 2,37 % |
| Reģionu komiteja | 95 | 69 | 5 | 12 | 86 | 90,09 % | 6 | 0 | 1 | 6 | 6,75 % | 1 | 2 | 0 | 3 | 3,17 % |
| Ombuds | 10 | 8 | 1 | 0 | 8 | 84,57 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 7,57 % | 1 | 0 | 0 | 1 % | 7,86 % |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 8 | 4 | 1 | 0 | 5 | 64,24 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 15,02 % | 1 | 0 | 0 | 2 | 20,75 % |
| Kopā | 124 569 | 110 325 | 1 782 | 6 253 | 118 361 | 95,02 % | 877 | 882 | 2 760 | 4 519 | 3,63 % | 1 326 | 350 | 13 | 1 688 | 1,36 % |

Miljonos EUR

Iestāde

Apstiprinātās maksājumu apropriācijas

Veiktie maksājumi

Apropriāciju pārnešana uz 2010. gadu

Anulētās apropriācijas

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

Automātiski pārnestās apropriācijas

Pārnests atbilstīgi lēmumam

No piešķirtiem ieņēmumiem

Kopā

%

No attiecīgā gada apropriācijām

No pārnestajām apropriācijām

Piešķirtie ieņēmumi (EBTA)

Kopā

%

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11 = 10/1

12

13

14

15 = 12 + 13 + 14

16 = 15/1

Eiropas Parlaments

1 799

1 237

186

43

1 466

81,50 %

180

10

22

212

11,78 %

102

19

0

121

6,72 %

Padome

762

510

108

41

659

86,44 %

41

0

42

83

10,86 %

12

9

0

21

2,70 %

Komisija

121 235

107 981

1 455

6 154

115 590

95,34 %

562

872

2 693

4 127

3,40 %

1 189

316

13

1 517

1,25 %

Tiesa

332

293

13

1

307

92,47 %

18

0

1

19

5,84 %

4

2

0

6

1,69 %

Revīzijas palāta

200

112

11

0

123

61,35 %

61

0

0

62

30,76 %

14

2

0

16

7,89 %

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

128

110

4

3

117

91,69 %

6

0

1

8

5,95 %

2

1

0

3

2,37 %

Reģionu komiteja

95

69

5

12

86

90,09 %

6

0

1

6

6,75 %

1

2

0

3

3,17 %

Ombuds

10

8

1

0

8

84,57 %

1

0

0

1

7,57 %

1

0

0

1 %

7,86 %

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

8

4

1

0

5

64,24 %

1

0

0

1

15,02 %

1

0

0

2

20,75 %

Kopā

Kopā

124 569

124 569

110 325

110 325

1 782

1 782

6 253

6 253

118 361

118 361

95,02 %

95,02 %

877

877

882

882

2 760

2 760

4 519

4 519

3,63 %

3,63 %

1 326

1 326

350

350

13

13

1 688

1 688

1,36 %

1,36 %

16.   Aģentūru ienākumi – budžeta prognozes, prasījumi un saņemtās summas

Aģentūru ienākumi – budžeta prognozes, prasījumi un saņemtās summas

| Miljonos EUR |
| --- |
| Aģentūra | Prognozētie budžeta ienākumi | Konstatētie prasījumi | Saņemtās summas | Nenokārtots | Finansētā Komisijas politikas joma |
| Eiropas Aviācijas drošības aģentūra | 122 | 102 | 92 | 10 | 06 |
| Frontex | 89 | 80 | 80 | 0 | 18 |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs | 19 | 18 | 17 | 1 | 15 |
| Eiropas Policijas akadēmija | 9 | 7 | 7 | 0 | 18 |
| Eiropas Ķimikāliju aģentūra | 70 | 71 | 71 | 0 | 02 |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | 51 | 49 | 49 | 0 | 17 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | 15 | 16 | 15 | 0 | 18 |
| Eiropas Vides aģentūra | 40 | 42 | 42 | 0 | 07 |
| Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra | 10 | 10 | 10 | 0 | 11 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | 69 | 65 | 65 | 0 | 17 |
| Eiropas GNSS uzraudzības iestāde | 44 | 41 | 41 | 0 | 06 |
| Kodolsintēze enerģijas vajadzībām | 174 | 174 | 143 | 31 | 08 |
| Eurojust | 28 | 28 | 28 | 0 | 18 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | 53 | 51 | 51 | 0 | 06 |
| Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs | 225 | 194 | 194 | 0 | 12 |
| Eiropas Zāļu aģentūra | 194 | 198 | 196 | 1 | 02 |
| Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra | 17 | 13 | 13 | 0 | 18 |
| Eiropas Dzelzceļa aģentūra | 21 | 21 | 21 | 0 | 06 |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra | 14 | 13 | 13 | 0 | 04 |
| Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs | 63 | 52 | 45 | 7 | 31 |
| Eiropas Izglītības fonds | 20 | 19 | 19 | 0 | 15 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | 13 | 12 | 12 | 0 | 17 |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | 20 | 20 | 20 | 0 | 04 |
| Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra | 48 | 48 | 48 | 0 | 15 |
| Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra | 13 | 13 | 13 | 0 | 06 |
| Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra | 14 | 13 | 13 | 0 | 08 |
| Pētniecības izpildaģentūra | 22 | 22 | 21 | 0 | 08 |
| Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūra | 6 | 6 | 6 | 0 | 17 |
| Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra | 9 | 9 | 9 | 0 | 06 |
| Kopā | 1 501 | 1 415 | 1 363 | 52 | |

Miljonos EUR

Aģentūra

Prognozētie budžeta ienākumi

Konstatētie prasījumi

Saņemtās summas

Nenokārtots

Finansētā Komisijas politikas joma

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

122

102

92

10

06

Frontex

Frontex

89

80

80

0

18

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

19

18

17

1

15

Eiropas Policijas akadēmija

9

7

7

0

18

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

70

71

71

0

02

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

51

49

49

0

17

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

15

16

15

0

18

Eiropas Vides aģentūra

40

42

42

0

07

Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

10

10

10

0

11

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

69

65

65

0

17

Eiropas GNSS uzraudzības iestāde

44

41

41

0

06

Kodolsintēze enerģijas vajadzībām

174

174

143

31

08

Eurojust

Eurojust

28

28

28

0

18

Eiropas Jūras drošības aģentūra

53

51

51

0

06

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs

225

194

194

0

12

Eiropas Zāļu aģentūra

194

198

196

1

02

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

8

8

8

0

09

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

17

13

13

0

18

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

21

21

21

0

06

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

14

13

13

0

04

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

63

52

45

7

31

Eiropas Izglītības fonds

20

19

19

0

15

Kopienas Augu šķirņu birojs

13

12

12

0

17

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

20

20

20

0

04

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

48

48

48

0

15

Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra

13

13

13

0

06

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra

14

13

13

0

08

Pētniecības izpildaģentūra

22

22

21

0

08

Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūra

6

6

6

0

17

Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra

9

9

9

0

06

Kopā

Kopā

1 501

1 501

1 415

1 415

1 363

1 363

52

52

| Miljonos EUR |
| --- |
| Ieņēmumu veids | Prognozētie budžeta ienākumi | Konstatētie prasījumi | Saņemtās summas | Nenokārtots |
| Komisijas subsīdija | 824 | 796 | 796 | -0 |
| Ienākumi no maksām | 415 | 399 | 388 | 11 |
| Citi ienākumi | 262 | 220 | 179 | 41 |
| Kopā | 1 501 | 1 415 | 1 363 | 52 |

Miljonos EUR

Ieņēmumu veids

Prognozētie budžeta ienākumi

Konstatētie prasījumi

Saņemtās summas

Nenokārtots

Komisijas subsīdija

824

796

796

-0

Ienākumi no maksām

415

399

388

11

Citi ienākumi

262

220

179

41

Kopā

Kopā

1 501

1 501

1 415

1 415

1 363

1 363

52

52

17.   Aģentūras – saistību un maksājumu apropriācijas pa aģentūrām

Aģentūras – saistību un maksājumu apropriācijas pa aģentūrām

| Miljonos EUR |
| --- |
| Aģentūra | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Apropriācijas | Uzņemtās saistības | Pārnests uz 2010. gadu | Apropriācijas | Veiktie maksājumi | Pārnests uz 2010. gadu |
| Eiropas Aviācijas drošības aģentūra | 136 | 107 | 27 | 150 | 96 | 52 |
| Frontex | 90 | 82 | 2 | 119 | 77 | 25 |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs | 21 | 19 | 1 | 22 | 18 | 2 |
| Eiropas Policijas akadēmija | 13 | 10 | 2 | 14 | 6 | 5 |
| Eiropas Ķimikāliju aģentūra | 70 | 67 | 0 | 83 | 57 | 20 |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | 51 | 48 | 0 | 67 | 44 | 18 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | 16 | 16 | 0 | 17 | 15 | 1 |
| Eiropas Vides aģentūra | 42 | 42 | 0 | 48 | 40 | 7 |
| Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra | 10 | 10 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | 71 | 69 | 0 | 87 | 67 | 10 |
| Eiropas GNSS uzraudzības iestāde | 145 | 119 | 26 | 120 | 68 | 52 |
| Kodolsintēze enerģijas vajadzībām | 404 | 400 | 4 | 206 | 133 | 60 |
| Eurojust | 28 | 26 | 1 | 31 | 23 | 6 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | 49 | 46 | 0 | 57 | 46 | 2 |
| Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs | 338 | 146 | 0 | 367 | 140 | 31 |
| Eiropas Zāļu aģentūra | 194 | 185 | 0 | 230 | 181 | 40 |
| Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra | 8 | 8 | 0 | 10 | 8 | 2 |
| Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra | 17 | 17 | 0 | 24 | 17 | 7 |
| Eiropas Dzelzceļa aģentūra | 21 | 21 | 0 | 25 | 20 | 5 |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra | 15 | 13 | 1 | 19 | 13 | 5 |
| Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs | 63 | 36 | 0 | 66 | 36 | 4 |
| Eiropas Izglītības fonds | 21 | 20 | 2 | 23 | 20 | 2 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | 14 | 12 | 0 | 14 | 12 | 0 |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | 21 | 21 | 1 | 26 | 20 | 6 |
| Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra | 48 | 46 | 0 | 54 | 46 | 6 |
| Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra | 13 | 12 | 0 | 15 | 12 | 1 |
| Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra | 14 | 13 | 0 | 21 | 17 | 2 |
| Pētniecības izpildaģentūra | 22 | 23 | 0 | 22 | 18 | 4 |
| Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūra | 6 | 6 | 0 | 7 | 5 | 1 |
| Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra | 9 | 8 | 0 | 10 | 8 | 1 |
| Kopā | 1 972 | 1 647 | 68 | 1 964 | 1 272 | 377 |

Miljonos EUR

Aģentūra

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Apropriācijas

Uzņemtās saistības

Pārnests uz 2010. gadu

Apropriācijas

Veiktie maksājumi

Pārnests uz 2010. gadu

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

136

107

27

150

96

52

Frontex

Frontex

90

82

2

119

77

25

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

21

19

1

22

18

2

Eiropas Policijas akadēmija

13

10

2

14

6

5

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

70

67

0

83

57

20

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

51

48

0

67

44

18

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

16

16

0

17

15

1

Eiropas Vides aģentūra

42

42

0

48

40

7

Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

10

10

0

11

10

1

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

71

69

0

87

67

10

Eiropas GNSS uzraudzības iestāde

145

119

26

120

68

52

Kodolsintēze enerģijas vajadzībām

404

400

4

206

133

60

Eurojust

Eurojust

28

26

1

31

23

6

Eiropas Jūras drošības aģentūra

49

46

0

57

46

2

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs

338

146

0

367

140

31

Eiropas Zāļu aģentūra

194

185

0

230

181

40

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

8

8

0

10

8

2

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

17

17

0

24

17

7

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

21

21

0

25

20

5

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

15

13

1

19

13

5

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

63

36

0

66

36

4

Eiropas Izglītības fonds

21

20

2

23

20

2

Kopienas Augu šķirņu birojs

14

12

0

14

12

0

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

21

21

1

26

20

6

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

48

46

0

54

46

6

Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra

13

12

0

15

12

1

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra

14

13

0

21

17

2

Pētniecības izpildaģentūra

22

23

0

22

18

4

Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūra

6

6

0

7

5

1

Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūra

9

8

0

10

8

1

Kopā

Kopā

1 972

1 972

1 647

1 647

68

68

1 964

1 964

1 272

1 272

377

377

| Miljonos EUR |
| --- |
| Izdevumu veids | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Apropriācijas | Uzņemtās saistības | Pārnests uz 2010. gadu | Apropriācijas | Veiktie maksājumi | Pārnests uz 2010. gadu |
| Personāls | 547 | 508 | 0 | 561 | 500 | 15 |
| Administratīvie izdevumi | 246 | 238 | 0 | 331 | 232 | 83 |
| Pamatdarbības izdevumi | 1 179 | 901 | 67 | 1 072 | 540 | 279 |
| Kopā | 1 972 | 1 647 | 68 | 1 964 | 1 272 | 377 |

Miljonos EUR

Izdevumu veids

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Apropriācijas

Uzņemtās saistības

Pārnests uz 2010. gadu

Apropriācijas

Veiktie maksājumi

Pārnests uz 2010. gadu

Personāls

547

508

0

561

500

15

Administratīvie izdevumi

246

238

0

331

232

83

Pamatdarbības izdevumi

1 179

901

67

1 072

540

279

Kopā

Kopā

1 972

1 972

1 647

1 647

68

68

1 964

1 964

1 272

1 272

377

377

18.   Budžeta izpildes rezultāts, ieskaitot aģentūras

Budžeta izpildes rezultāts, ieskaitot aģentūras

| Miljonos EUR |
| --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBA | AĢENTŪRAS | Subsīdiju aģentūrām izslēgšana | Kopā |
| Finanšu gada ieņēmumi | 117 626 | 1 363 | (796) | 118 193 |
| Maksājumi par kārtējā gada apropriācijām | (116 579) | (1 082) | 796 | (116 865) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu | (1 759) | (377) | 0 | (2 136) |
| To neizmantoto apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N-1 gada | 2 791 | 188 | 0 | 2 979 |
| Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā | 185 | (5) | 0 | 180 |
| Budžeta izpildes rezultāts | 2 264 | 87 | 0 | 2 351 |

Miljonos EUR

EIROPAS SAVIENĪBA

AĢENTŪRAS

Subsīdiju aģentūrām izslēgšana

Kopā

Finanšu gada ieņēmumi

117 626

1 363

(796)

118 193

118 193

Maksājumi par kārtējā gada apropriācijām

(116 579)

(1 082)

796

(116 865)

116 865

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu

(1 759)

(377)

0

(2 136)

2 136

To neizmantoto apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no N-1 gada

2 791

188

0

2 979

2 979

Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā

185

(5)

0

180

180

Budžeta izpildes rezultāts

Budžeta izpildes rezultāts

2 264

2 264

87

87

0

0

2 351

2 351

B IEDAĻA:   PASKAIDROJUMI ATTIECĪBĀ UZ KONSOLIDĒTAJIEM PĀRSKATIEM PAR BUDŽETA IZPILDI

1.   BUDŽETA PRINCIPI, STRUKTŪRA UN APROPRIĀCIJAS

1.1.   JURIDISKAIS PAMATS UN FINANŠU REGULA

JURIDISKAIS PAMATS UN FINANŠU REGULA

Budžeta pārskatus kārto saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (OV L 248, 16.9.2002) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Finanšu regulai. Vispārējais budžets – ES finanšu politikas galvenais instruments – ir instruments, kurā ir paredzēti un apstiprināti ES ieņēmumi un izdevumi katram gadam.

Komisija katru gadu novērtē visus iestāžu gada ieņēmumus un izdevumus un izveido provizorisku budžeta projektu, ko nosūta budžeta lēmējinstitūcijai. Pamatojoties uz provizorisko budžeta projektu, Padome sagatavo budžeta projektu, ko abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes pēc tam apspriež. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo par budžeta galīgu pieņemšanu, un tādējādi tas kļūst izpildāms. Par budžeta izpildi galvenokārt ir atbildīga Komisija.

1.2.   BUDŽETA PRINCIPI

BUDŽETA PRINCIPI

Eiropas Savienības vispārējo budžetu nosaka vairāki pamatprincipi:

—   vienotības un budžeta precizitātes princips –– visiem izdevumiem un ieņēmumiem ir jābūt ietvertiem vienotā budžeta dokumentā, iegrāmatotiem budžeta pozīcijā, un izdevumi nedrīkst pārsniegt apstiprinātās apropriācijas,

—   universāluma princips –– šis princips ietver divus noteikumus:

nepiešķiršanas noteikumu, kas nozīmē, ka budžeta ieņēmumus nedrīkst rezervēt īpašiem izdevumu posteņiem (kopējiem ieņēmumiem ir jāsedz kopējie izdevumi),

bruto budžeta noteikumu, kas nozīmē, ka ieņēmumus un izdevumus budžetā iegrāmato pilnā apmērā, neizdarot to starpā nekādas korekcijas,

—   gada pārskata princips –– apropriācijas ir apstiprinātas vienam gadam, tāpēc tās ir jāizlieto attiecīgajā gadā,

—   līdzsvara princips –– budžetā norādītajiem ieņēmumiem un izdevumiem ir jābūt līdzsvarā (paredzamajiem ieņēmumiem ir jābūt vienādiem ar maksājumu apropriācijām),

—   specifikācijas princips –– visas apropriācijas ir piešķirtas īpašam nolūkam un īpašam mērķim,

—   norēķinu vienības princips –– budžetu sagatavo un izpilda euro valūtā, un pārskatus sniedz euro valūtā,

—   pareizas finanšu pārvaldības princips –– budžeta apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, t. i., ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus,

—   pārredzamības princips –– budžetu, budžeta grozījumus un galīgos pārskatus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

1.3.   BUDŽETA STRUKTŪRA

BUDŽETA STRUKTŪRA

Budžetu veido:

| a) | vispārīgs ieņēmumu dokuments; |
| --- | --- |

a)

vispārīgs ieņēmumu dokuments;

| b) | atsevišķas iedaļas, kas sīkāk iedalītas ieņēmumu un izdevumu pārskatos par katru iestādi – I iedaļa – Parlaments, II iedaļa – Padome, III iedaļa – Komisija, IV iedaļa – Tiesa, V iedaļa – Revīzijas palāta, VI iedaļa – Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, VII iedaļa – Reģionu komiteja, VIII iedaļa – Ombuds, IX iedaļa – Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs. |
| --- | --- |

b)

atsevišķas iedaļas, kas sīkāk iedalītas ieņēmumu un izdevumu pārskatos par katru iestādi – I iedaļa – Parlaments, II iedaļa – Padome, III iedaļa – Komisija, IV iedaļa – Tiesa, V iedaļa – Revīzijas palāta, VI iedaļa – Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, VII iedaļa – Reģionu komiteja, VIII iedaļa – Ombuds, IX iedaļa – Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs.

Katras iestādes ieņēmumu un izdevumu posteņus klasificē sadaļās, nodaļās, pantos un posteņos pēc to veida vai izmantojuma, kam tie piešķirti. Daļa likvidējamās EOTK līdzekļu tika iekļauta likvidējamās EOTK darbības budžetā. Katru gadu minēto darbības budžetu pieņēma Komisija, apspriežoties ar Padomi un Eiropas Parlamentu. Pēdējo reizi budžetu sagatavoja laikposmam no 2002. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 23. jūlijam. No 2002. gada 24. jūlija ieņēmumi un izdevumi, kas ir saistīti ar darbības budžetu, tiek iekļauti likvidējamās EOTK ieņēmumu un izdevumu pārskatā. Pārējās izpildāmās saistības ir norādītas bilancē saistību daļā.

1.4.   BUDŽETA PĀRSKATU STRUKTŪRA

BUDŽETA PĀRSKATU STRUKTŪRA

1.4.1.   
  Vispārīgs pārskats

Vispārīgs pārskats

Administratīvās apropriācijas un darbības apropriācijas ir iekļautas tikai Komisijas budžetā. Pārējām iestādēm ir tikai administratīvās apropriācijas. Turklāt budžetā izšķir divu veidu apropriācijas – nediferencētās apropriācijas un diferencētās apropriācijas. Nediferencētās apropriācijas izmanto, lai finansētu darbības, kas ir paredzētas vienam gadam (atbilstīgi gada pārskata principam). Tās aptver visas Komisijas iedaļas budžeta administratīvās nodaļas un visas pārējās iedaļas, ELGF gada apropriācijas un noteiktas tehniskās apropriācijas (atmaksa, aizņēmumu un aizdevumu garantijas utt.). Nediferencēto apropriāciju gadījumā saistību apropriāciju summa ir vienāda ar maksājumu apropriāciju summu.

Diferencētās apropriācijas ieviesa, lai saskaņotu gada pārskata principu ar daudzgadu darbību pārvaldības vajadzībām. Tās ir paredzēts attiecināt uz daudzgadu darbībām, un tās ietver visas pārējās apropriācijas, kas iekļautas visās nodaļās, izņemot Komisijas iedaļas 1. nodaļu.

Diferencētās apropriācijas iedala saistību apropriācijās un maksājumu apropriācijās:

| — | saistību apropriācijas
  sedz to juridisko saistību kopējās izmaksas, kas uzņemtas kārtējā finanšu gadā par darbībām, kuru ilgums ir vairāki gadi. Tomēr budžeta saistības par darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, saskaņā ar Finanšu regulas 76. panta 3. punktu var sadalīt gada maksājumos pa vairākiem gadiem, ja tas paredzēts pamatdokumentā, |
| --- | --- |

—

saistību apropriācijas
  sedz to juridisko saistību kopējās izmaksas, kas uzņemtas kārtējā finanšu gadā par darbībām, kuru ilgums ir vairāki gadi. Tomēr budžeta saistības par darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, saskaņā ar Finanšu regulas 76. panta 3. punktu var sadalīt gada maksājumos pa vairākiem gadiem, ja tas paredzēts pamatdokumentā,

saistību apropriācijas

| — | maksājumu apropriācijas
  attiecas uz izdevumiem, kas rodas, izpildot kārtējā finanšu gadā un/vai iepriekšējos finanšu gados uzņemtās saistības. |
| --- | --- |

—

maksājumu apropriācijas
  attiecas uz izdevumiem, kas rodas, izpildot kārtējā finanšu gadā un/vai iepriekšējos finanšu gados uzņemtās saistības.

maksājumu apropriācijas

1.4.2.   
  Apropriāciju izcelsme

Apropriāciju izcelsme

Galvenais apropriāciju avots ir ES budžets kārtējam gadam. Tomēr citu veidu apropriācijas iegūst, īstenojot Finanšu regulas noteikumus. Tās iegūst no iepriekšējiem finanšu gadiem vai ārējiem avotiem:

| — | sākotnējās kārtējam gadam pieņemtās budžeta apropriācijas var papildināt ar pārvietojumiem starp pozīcijām atbilstīgi Finanšu regulas ((EK, Ruratom) Nr. 1605/2002, 2002. gada 25. jūnijs) 22.–24. panta noteikumiem un grozot budžetu (atbilstīgi Finanšu regulas 37. un 38. pantam), |
| --- | --- |

—

sākotnējās kārtējam gadam pieņemtās budžeta apropriācijas var papildināt ar pārvietojumiem starp pozīcijām atbilstīgi Finanšu regulas ((EK, Ruratom) Nr. 1605/2002, 2002. gada 25. jūnijs) 22.–24. panta noteikumiem un grozot budžetu (atbilstīgi Finanšu regulas 37. un 38. pantam),

pārvietojumiem

| — | kārtējo budžetu papildina arī no iepriekšējā gada pārnestās vai atkal pieejamās apropriācijas. Tās ir šādas:






  — | nediferencētas maksājumu apropriācijas, kuras automātiski var pārnest tikai par vienu finanšu gadu saskaņā ar Finanšu regulas 9. panta 4. punktu, |
| --- | --- | --- |

—

kārtējo budžetu papildina arī no iepriekšējā gada pārnestās vai atkal pieejamās apropriācijas. Tās ir šādas:

pārnestās

apropriācijas

—

nediferencētas maksājumu apropriācijas, kuras automātiski var pārnest tikai par vienu finanšu gadu saskaņā ar Finanšu regulas 9. panta 4. punktu,

| — | apropriācijas, kuras pārnes saskaņā ar iestāžu lēmumu vienā no šādiem diviem gadījumiem – ja ir pabeigti sagatavošanās posmi (Finanšu regulas 9. panta 2. punkta a) apakšpunkts) vai juridiskais pamats ir pieņemts ar novēlošanos (9. panta 2. punkta b) apakšpunkts). Pārnest var gan saistību, gan maksājumu apropriācijas (9. panta 3. punkts), un |
| --- | --- |

—

apropriācijas, kuras pārnes saskaņā ar iestāžu lēmumu vienā no šādiem diviem gadījumiem – ja ir pabeigti sagatavošanās posmi (Finanšu regulas 9. panta 2. punkta a) apakšpunkts) vai juridiskais pamats ir pieņemts ar novēlošanos (9. panta 2. punkta b) apakšpunkts). Pārnest var gan saistību, gan maksājumu apropriācijas (9. panta 3. punkts), un

| — | apropriācijas, kas ir atkal pieejamas pēc saistību atcelšanas – tās ir saistītas ar to saistību apropriāciju atkārtotu iegrāmatošanu, kas attiecas uz atceltajiem struktūrfondiem. Izņēmuma kārtā summas var atkārtoti iegrāmatot gadījumā, ja Komisija ir pieļāvusi kļūdu vai ja tās ir nepieciešamas programmas pabeigšanai (Finanšu regulas 157. pants). |
| --- | --- |

—

apropriācijas, kas ir atkal pieejamas pēc saistību atcelšanas – tās ir saistītas ar to saistību apropriāciju atkārtotu iegrāmatošanu, kas attiecas uz atceltajiem struktūrfondiem. Izņēmuma kārtā summas var atkārtoti iegrāmatot gadījumā, ja Komisija ir pieļāvusi kļūdu vai ja tās ir nepieciešamas programmas pabeigšanai (Finanšu regulas 157. pants).

| — | Piešķirtie ieņēmumi, kurus veido:






  — | atmaksājumi, ja summas ir piešķirtie ieņēmumi sākotnējo izdevumu budžeta pozīcijā, kuru var bez ierobežojumiem pārnest, |
| --- | --- | --- |

—

Piešķirtie ieņēmumi, kurus veido:

—

atmaksājumi, ja summas ir piešķirtie ieņēmumi sākotnējo izdevumu budžeta pozīcijā, kuru var bez ierobežojumiem pārnest,

| — | EBTA apropriācijas. Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu ir paredzēts, ka dalībvalstīm noteiktām darbībām ir jāveic finanšu iemaksas ES budžetā. Attiecīgās budžeta pozīcijas un paredzētās summas ir publicētas ES budžeta III pielikumā. Attiecīgās pozīcijas papildina EBTA iemaksas. Apropriācijas, kas līdz gada beigām nav izlietotas, anulē, un EEZ valstis tās saņem atpakaļ, |
| --- | --- |

—

EBTA apropriācijas. Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu ir paredzēts, ka dalībvalstīm noteiktām darbībām ir jāveic finanšu iemaksas ES budžetā. Attiecīgās budžeta pozīcijas un paredzētās summas ir publicētas ES budžeta III pielikumā. Attiecīgās pozīcijas papildina EBTA iemaksas. Apropriācijas, kas līdz gada beigām nav izlietotas, anulē, un EEZ valstis tās saņem atpakaļ,

| — | ieņēmumi no trešām personām/citām valstīm, kuras ir noslēgušas līgumus ar Eiropas Savienību par finanšu iemaksām ES darbībām. Saņemtās summas uzskatāmas par tiem ieņēmumiem no trešām personām, ko piešķir attiecīgajām budžeta pozīcijām (bieži izpētes jomā), un tās var pārnest bez ierobežojumiem (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 1. punkta a) un d) apakšpunkts), |
| --- | --- |

—

ieņēmumi no trešām personām/citām valstīm, kuras ir noslēgušas līgumus ar Eiropas Savienību par finanšu iemaksām ES darbībām. Saņemtās summas uzskatāmas par tiem ieņēmumiem no trešām personām, ko piešķir attiecīgajām budžeta pozīcijām (bieži izpētes jomā), un tās var pārnest bez ierobežojumiem (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 1. punkta a) un d) apakšpunkts),

| — | darbs trešo personu uzdevumā. Saistībā ar izpētes darbu ES izpētes centri var strādāt ārēju struktūru uzdevumā (Finanšu regulas 161. panta 2. punkts). Darbu trešo personu uzdevumā tāpat kā ieņēmumus no trešām personām piešķir īpašām budžeta pozīcijām un var pārnest bez ierobežojumiem (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 1. punkta d) apakšpunkts), un |
| --- | --- |

—

darbs trešo personu uzdevumā. Saistībā ar izpētes darbu ES izpētes centri var strādāt ārēju struktūru uzdevumā (Finanšu regulas 161. panta 2. punkts). Darbu trešo personu uzdevumā tāpat kā ieņēmumus no trešām personām piešķir īpašām budžeta pozīcijām un var pārnest bez ierobežojumiem (Finanšu regulas 10. pants un 18. panta 1. punkta d) apakšpunkts), un

| — | pēc avansa maksājumu atmaksāšanas atkal pieejamās apropriācijas. Tie ir saņēmēju atmaksātie ES līdzekļi, kurus bez ierobežojumiem var pārnest. Struktūrfondu jomā atjaunošanas pamatā ir Komisijas lēmums (Finanšu regulas 18. panta 2. punkts un tās īstenošanas kārtības 228. pants). |
| --- | --- |

—

pēc avansa maksājumu atmaksāšanas atkal pieejamās apropriācijas. Tie ir saņēmēju atmaksātie ES līdzekļi, kurus bez ierobežojumiem var pārnest. Struktūrfondu jomā atjaunošanas pamatā ir Komisijas lēmums (Finanšu regulas 18. panta 2. punkts un tās īstenošanas kārtības 228. pants).

1.4.3.   
  Pieejamo apropriāciju sastāvdaļas

Pieejamo apropriāciju sastāvdaļas

| — | Galīgā budžeta apropriācijas = pieņemtās sākotnējā budžeta apropriācijas + budžeta grozījumu apropriācijas + pārvietojumi, |
| --- | --- |

—

Galīgā budžeta apropriācijas = pieņemtās sākotnējā budžeta apropriācijas + budžeta grozījumu apropriācijas + pārvietojumi,

| — | papildu apropriācijas = piešķirtie ieņēmumi (skatīt iepriekš) + apropriācijas, kas ir pārnestas no iepriekšējā finanšu gada vai atkal pieejamas pēc saistību atcelšanas, |
| --- | --- |

—

papildu apropriācijas = piešķirtie ieņēmumi (skatīt iepriekš) + apropriācijas, kas ir pārnestas no iepriekšējā finanšu gada vai atkal pieejamas pēc saistību atcelšanas,

| — | kopā piešķirtās apropriācijas = galīgā budžeta apropriācijas + papildu apropriācijas, |
| --- | --- |

—

kopā piešķirtās apropriācijas = galīgā budžeta apropriācijas + papildu apropriācijas,

| — | gada apropriācijas (budžeta rezultāta aprēķināšanai izmantotās) = galīgā budžeta apropriācijas + piešķirtie ieņēmumi. |
| --- | --- |

—

gada apropriācijas (budžeta rezultāta aprēķināšanai izmantotās) = galīgā budžeta apropriācijas + piešķirtie ieņēmumi.

1.5.   BUDŽETA IZPILDE

BUDŽETA IZPILDE

Budžeta izpildi reglamentē Finanšu regula, kuras 48. panta 1. punktā noteikts, ka: “Komisija izpilda budžeta (..) saskaņā ar šo regulu, uz savu atbildību un piešķirto apropriāciju robežās.” Minētās regulas 50. pantā ir noteikts, ka Komisija piešķir iestādēm vajadzīgās pilnvaras, lai tās varētu izpildīt budžeta iedaļas, kuras uz tām attiecas.

1.6.   NENOKĀRTOTĀS SAISTĪBAS (RAL)

NENOKĀRTOTĀS SAISTĪBAS (RA

Pēc diferencētu apropriāciju ieviešanas izveidojās starpība starp uzņemtām saistībām un veiktiem maksājumiem. Minētā starpība, kas atbilst nenokārtotām saistībām, atspoguļo laikposmu starp brīdi, kad saistības tiek uzņemtas, un brīdi, kad tiek veikti attiecīgie maksājumi.

2.   IZSKAIDROJUMS ATTIECĪBĀ UZ PĀRSKATIEM PAR BUDŽETA IZPILDI

2.1.   GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

  (1. tabula)

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

(1. tabula)

2.1.1.   
  Vispārīga informācija

Vispārīga informācija

Pašu resursu summas, ko iegrāmato kontos, ir tās, ko gada laikā dalībvalstu valdības kreditē Komisijas vārdā atvērtajos kontos. Pārpalikuma gadījumā ieņēmumi attiecas arī uz budžeta izpildes rezultātu iepriekšējā finanšu gadā. Pārējie ieņēmumi, ko iegrāmato kontos, ir summa, kas faktiski saņemta gada laikā.

Lai aprēķinātu gada budžeta izpildes rezultātu, izdevumos ir iekļauti maksājumi, kas tiek veikti no gada maksājumu apropriācijām, kā arī visas attiecīgā gada apropriācijas, ko pārnes uz nākamo gadu. Maksājumi, kas veikti no gada maksājumu apropriācijām, ir maksājumi, ko grāmatvedis veic līdz finanšu gada 31. decembrim. Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda gadījumā maksājumi ir tie, ko dalībvalstis veikušas laikposmā no 2008. gada 16. oktobra līdz 2009. gada 15. oktobrim, ar nosacījumu, ka grāmatvedim par saistībām un apstiprinājumu ir paziņots līdz 2010. gada 31. janvārim. Saistībā ar ELGF izdevumiem pēc kontroles veikšanas dalībvalstīs var pieņemt atbilstības lēmumu.

Budžeta izpildes rezultāts ietver divus elementus – Eiropas Savienības rezultātu un EEZ ietilpstošo EBTA valstu līdzdalības rezultātu. Saskaņā ar 15. pantu Regulā Nr. 1150/2000 par pašu resursiem minētais rezultāts atspoguļo starpību starp:

| — | kopējiem ieņēmumiem, kas saņemti attiecīgajā gadā, |
| --- | --- |

—

kopējiem ieņēmumiem, kas saņemti attiecīgajā gadā,

| — | un kopējiem maksājumiem, kas veikti no attiecīgā gada apropriācijām, pieskaitot kopējo attiecīgā gada to apropriāciju summu, kas pārnestas uz nākamo gadu. |
| --- | --- |

—

un kopējiem maksājumiem, kas veikti no attiecīgā gada apropriācijām, pieskaitot kopējo attiecīgā gada to apropriāciju summu, kas pārnestas uz nākamo gadu.

Aprēķinā iegūtajam skaitlim pieskaita vai no tā atņem šādas vērtības:

| — | no iepriekšējiem gadiem pārnesto anulēto maksājumu apropriāciju neto atlikumu un visus maksājumus, kas euro kursa svārstību dēļ pārsniedz nediferencētās apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā gada, |
| --- | --- |

—

no iepriekšējiem gadiem pārnesto anulēto maksājumu apropriāciju neto atlikumu un visus maksājumus, kas euro kursa svārstību dēļ pārsniedz nediferencētās apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā gada,

| — | gada laikā iegrāmatoto maiņas kursa peļņas un zaudējumu atlikumu. |
| --- | --- |

—

gada laikā iegrāmatoto maiņas kursa peļņas un zaudējumu atlikumu.

Budžeta izpildes rezultāts tiek atdots dalībvalstīm nākamā gadā, samazinot summas, kas dalībvalstīm ir jāmaksā nākamajā finanšu gadā.

Budžeta izpildes rezultāts tiek atdots dalībvalstīm nākamā gadā, samazinot summas, kas dalībvalstīm ir jāmaksā nākamajā finanšu gadā

No iepriekšējā finanšu gada pārnestās apropriācijas attiecībā uz trešo personu iemaksām un darbu trešo personu uzdevumā, kuras atbilstoši definīcijai nekad netiek anulētas, ir iekļautas papildu apropriācijās attiecīgajam finanšu gadam. Ar to ir skaidrojama atšķirība starp pārnestajām apropriācijām no iepriekšējā gada 2009. gada budžeta izpildes pārskatos un tām, kas pārnestas uz nākamo gadu 2008. gada budžeta izpildes pārskatos. Maksājumu apropriācijas atkārtotai izmantošanai un apropriācijas, kas atkal pieejamas pēc avansa maksājumu atmaksas, netiek ņemtas vērā, aprēķinot gada rezultātu.

Pārnestās maksājumu apropriācijas ietver automātiskus pārnesumus un pārnesumus atbilstīgi lēmumam. Neizmantoto maksājumu apropriāciju anulēšana, kas pārnestas no iepriekšējā gada, ietver to apropriāciju anulējumus, kas pārnestas automātiski un atbilstīgi lēmumam. Tas ietver arī uz nākamo gadu pārnesto piešķirto ieņēmumu apropriāciju samazinājumu salīdzinājumā ar 2008. gadu.

2.1.2.   
  Budžeta izpildes rezultāta saskaņojums ar saimniecisko rezultātu

Budžeta izpildes rezultāta saskaņojums ar saimniecisko rezultātu

Gada saimniecisko rezultātu aprēķina, pamatojoties uz uzkrāšanas principu grāmatvedībā. Tomēr budžeta izpildes rezultāts ir balstīts uz mainītiem naudas līdzekļu uzskaites noteikumiem saskaņā ar Finanšu regulu. Tā kā budžeta izpildes rezultāts un saimnieciskais rezultāts izriet no vieniem un tiem pašiem pamatā esošiem darījumiem, kontrole ir lietderīga, lai nodrošinātu to saskaņošanas iespējamību. Šī saskaņošana ir parādīta turpmāk tabulā, izceļot būtiskākās saskaņotās summas, kas sadalītas starp ieņēmumu un izdevumu posteņiem.

Saskaņošana – saimnieciskais rezultāts – budžeta izpildes rezultāts 2009. gadā

Saskaņošana – saimnieciskais rezultāts – budžeta izpildes rezultāts 2009. gadā

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2009. g. | 2008. g. |
| GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS | 4 457 | 12 686 |
| Ieņēmumi |
| Kārtējā gadā konstatētie, bet vēl neiekasētie prasījumi | (2 806) | (4 685) |
| Iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi | 2 563 | 3 485 |
| Uzkrātie ieņēmumi (neto) | 436 | (724) |
| Izdevumi |
| Uzkrātie izdevumi (neto) | 5 381 | 6 353 |
| Kārtējā gadā samaksātie iepriekšējā gada izdevumi | (432) | (219) |
| Priekšfinansējuma neto ietekme | (9 458) | (16 446) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu | (1 759) | (3 914) |
| Maksājumi, kas veikti no neizlietoto maksājumu apropriāciju pārnesumiem un anulējuma | 4 573 | 1 182 |
| Uzkrājumu izmaiņas | (329) | 4 316 |
| Citi | (153) | (88) |
| Saimnieciskais rezultāts aģentūras + EOTK | (209) | (136) |
| GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS | 2 264 | 1 810 |

Miljonos EUR

2009. g.

2008. g.

GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKAIS REZULTĀTS

4 457

4 457

12 686

12 686

Ieņēmumi

Ieņēmumi

Kārtējā gadā konstatētie, bet vēl neiekasētie prasījumi

(2 806)

(4 685)

Iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi

2 563

3 485

Uzkrātie ieņēmumi (neto)

436

(724)

Izdevumi

Izdevumi

Uzkrātie izdevumi (neto)

5 381

6 353

Kārtējā gadā samaksātie iepriekšējā gada izdevumi

(432)

(219)

Priekšfinansējuma neto ietekme

(9 458)

(16 446)

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu

(1 759)

(3 914)

Maksājumi, kas veikti no neizlietoto maksājumu apropriāciju pārnesumiem un anulējuma

4 573

1 182

Uzkrājumu izmaiņas

(329)

4 316

Citi

(153)

(88)

Saimnieciskais rezultāts aģentūras + EOTK

Saimnieciskais rezultāts aģentūras + EOTK

(209)

(136)

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

2 264

2 264

1 810

1 810

Saskaņotie posteņi – ieņēmumi

Saskaņotie posteņi – ieņēmumi

Faktiskie finanšu gada budžeta ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, kas ir iekasēti par prasījumiem, kuri konstatēti attiecīgā gada laikā, un summām, kas iekasētas par iepriekšējos gados konstatētajiem prasījumiem. Tāpēc kārtējā gadā konstatētos, bet vēl neiekasētos prasījumus saskaņošanas nolūkā atskaita no saimnieciskā rezultāta, jo tie nav daļa no budžeta ieņēmumiem. Turpretim iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi jāpievieno saimnieciskajam rezultātam saskaņošanas nolūkā.

kārtējā gadā konstatētos, bet vēl neiekasētos prasījumus

iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi

Neto uzkrātos ieņēmumus galvenokārt veido uzkrātie ieņēmumi par lauksaimniecības nodevām, pašu resursi, procenti un dividendes. Ņem vērā tikai neto ietekmi, t. i., kārtējā gada uzkrātos ieņēmumus, no kuriem atskaitīti iepriekšējā gada uzkrātie ieņēmumi.

Neto uzkrātos ieņēmumus

Saskaņotie posteņi – izdevumi

Saskaņotie posteņi – izdevumi

Neto uzkrātos izdevumus galvenokārt veido uzkrātie izdevumi gada beigu periodizācijas mērķiem, t. i., attiecināmie izdevumi, kuri radušies ES līdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav paziņots ES.

Neto uzkrātos izdevumus

Kamēr uzkrātie izdevumi netiek uzskatīti par budžeta izdevumiem, kārtējā gadā saistībā ar iepriekšējos gados reģistrētajiem rēķiniem veiktie maksājumi ir daļa no kārtējā gada budžeta izdevumiem.

kārtējā gadā saistībā ar iepriekšējos gados reģistrētajiem rēķiniem

Priekšfinansējuma neto ietekme ir šādu vienību kombinācija: 1) jaunā priekšfinansējuma summas, kas samaksātas kārtējā gadā un atzītas par attiecīgā gada budžeta izdevumiem; un 2) priekšfinansējuma ieskaits, kas ir samaksāts kārtējā gadā vai iepriekšējos gados, apstiprinot attiecināmās izmaksas. Pēdējais parāda izdevumus uzkrāto izdevumu izteiksmē, bet ne budžeta pārskatos, jo sākotnējā priekšfinansējuma maksājums jau tika uzskatīts par budžeta izdevumiem tā samaksas brīdī.

Priekšfinansējuma neto ietekme

Papildus maksājumiem, kas veikti par attiecīgā gada apropriācijām, tā gada apropriācijas, kuras pārnestas uz nākamo gadu, ir jāņem vērā, aprēķinot arī attiecīgā gada budžeta izpildes rezultātu (saskaņā ar 15. pantu Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000). Tie paši noteikumi attiecas arī uz budžeta maksājumiem, kas veikti kārtējā gadā no neizlietoto maksājumu apropriāciju pārnesumiem un anulējuma.

pārnestas uz nākamo gadu

neizlietoto maksājumu apropriāciju pārnesumiem un anulējuma

Uzkrājumu izmaiņas ir saistītas ar gada beigu aprēķiniem, kas veikti uzkrāto izdevumu kontos (galvenokārt pabalsti darbiniekiem), kuri neietekmē budžeta pārskatus. Pie citām saskaņotajām summām pieder dažādas vienības, piemēram, pamatlīdzekļu nolietojums, pamatlīdzekļu iegāde, kapitāla nomas maksājumi un finansiālā līdzdalība, kurām ir atšķirīgas budžeta un uzkrāšanas grāmatvedības procedūras.

Uzkrājumu izmaiņas

citām saskaņotajām summām

Visbeidzot, aģentūru un EOTK saimnieciskais rezultāts, kas iekļauts konsolidētajā saimnieciskajā rezultātā, ir jāizslēdz, jo to budžeta izpilde nepieder pie konsolidētā budžeta izpildes rezultāta.

aģentūru un EOTK

2.2.   BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMS

  (2. tabula)

BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMS

(2. tabula)

Maksājumu apropriāciju summa sākotnēji pieņemtajā budžetā, kuru Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs parakstīja 2008. gada 18. decembrī, tika noteikta 116 096 miljonu euro apmērā, un to finansēs no pašu resursiem 114 736 miljonu euro apmērā. Jāpiebilst, ka budžeta gadā ieņēmumu un izdevumu aprēķini sākotnējā budžetā ir pakļauti korekcijām, un šādas izmaiņas tiek uzrādītas budžeta grozījumos. Korekcijas dalībvalstu NKI pašu resursu maksājumos nodrošina precīzu atbilstību starp budžeta ieņēmumiem un budžeta izdevumiem. Saskaņā ar līdzsvara principu budžeta ieņēmumiem un izdevumiem (maksājumu apropriācijām) ir jābūt līdzsvarotiem.

Ieņēmumi

Ieņēmumi

2009. gadā tika pieņemti desmit budžeta grozījumi. To ietekme uz 2009. gada budžeta ieņēmumiem nodrošināja galīgos ieņēmumus 113 035 miljonu euro apmērā. To finansēja no pašu resursiem par kopējo summu 110 238 miljoni euro (respektīvi, par 4 498 miljoniem euro mazāk, nekā sākotnēji prognozēts) un atlikušo daļu – no citiem ieņēmumiem. Samazinātā vajadzība pēc pašu resursiem bija saistīta galvenokārt ar 1 796 miljonu euro iekļaušanu saistībā ar iepriekšējā gada pārpalikumu, kā arī maksājumu apropriāciju samazinājuma ietekmi apvienojumā ar lielāku ieņēmumu prognozi budžeta grozījumā Nr. 10/2009. Rezultātā pašu resursi papildus samazinājās par 2 888 miljoniem euro.

Attiecībā uz pašu resursiem jāatzīmē, ka tradicionālo pašu resursu iekasēšana gandrīz sasniedza prognozēto summu. To izskaidro tas, ka budžeta aprēķini tika mainīti laikā, kad tika sagatavots budžeta grozījums Nr. 6/2009 (tie tika samazināti par 5 226 miljoniem euro), un arī laikā, kad tika sagatavots budžeta grozījums Nr. 10/2009 (šoreiz tie tika palielināti par 600 miljoniem euro). Šīs korekcijas bija balstītas, no vienas puses, uz 2009. gada pavasara jaunajām makroekonomiskajām prognozēm, kas bija mazāk optimistiskas nekā iepriekšējās prognozes, un, no otras puses, uz iemaksu faktiskās iekasēšanas virzību.

Turklāt galīgie dalībvalstu PVN un NKI maksājumi ļoti tuvu atbilda galīgajam budžeta aprēķinam. Starpību starp prognozētajām summām un faktiski samaksātajām summām var izskaidrot ar atšķirībām budžeta mērķiem izmantotajos euro kursos un kursos, kas bija spēkā tad, kad EMS neietilpstošās dalībvalstis faktiski veica savus maksājumus.

Izdevumi

Izdevumi

2009. gadā ES budžets joprojām atspoguļoja pāreju no vienas daudzgadu finanšu shēmas uz nākamo. Saistību apropriācijas atbilda tēriņu prognozēm, kas saskaņotas par jauno 2007.–2013. gada plānošanas periodu, turpretim maksājumu prasījumu daļa, kas joprojām attiecās uz iepriekšējo 2000.–2006. gada finanšu shēmu, gandrīz sasniedza 12 %.

Attiecībā uz saistībām sākotnējais budžets un līdz ar to arī noteiktie politiskie mērķi tika faktiski izpildīti atbilstoši plānotajam. Izpildes rādītājs, izņemot neizlietotās rezerves (447 miljoni euro Globalizācijas fondam un 56 miljoni euro ārkārtas atbalstam), sasniedza 99,6 % budžeta, un gada laikā tas tika mazliet koriģēts. 2. izdevumu kategorijas (Dabas resursi) saistības palielinājās par 259 miljoniem euro (to veido atveseļošanas plāna palielinājums par 600 miljoniem euro lauku attīstībai, samazinājums gada beigās par 390 miljoniem euro, kā arī finansējuma palielinājums par 49 miljoniem euro saistībā ar infekciozā katarālā drudža pasākumiem). 5. izdevumu kategorija (Administrācija) samazinājās par 55 miljoniem euro.

Tas kopā veido pieaugumu tikai par 0,15 % salīdzinājumā ar sākotnējo budžetu, ja neņem vērā palielinājumu 615 miljonu euro apmērā Eiropas Solidaritātes fondam (jo būtībā fonds ir rezerve neparedzētiem izdevumiem). Maksājumu izpildes rādītājs, izņemot neizmantoto ārkārtas atbalsta rezervi, bija 95 % sākotnējā budžeta un 97 % galīgā budžeta. Galvenie maksājumu apropriāciju samazinājumi tika veikti, grozot budžeta 1.a izdevumu kategorijā – Konkurētspēja – kopā 738 miljonu euro apmērā (no kuriem pētniecībai bija paredzēti 448 miljoni euro) un 2. izdevumu kategorijā – Dabas resursi – 2 632 miljonu euro apmērā (lauku attīstībai bija paredzēti 2 192 miljoni euro), kā arī Paplašināšanās – 244 miljonu euro apmērā.

Neizmantotās ierosinātās apropriācijas, izņemot rezerves, kopā veidoja 2 395 miljonus euro un sastāvēja galvenokārt no Eiropas Sociālā fonda (674 miljoni euro konverģencei un 248 miljoni euro reģionālajai konkurētspējai), Pirmspievienošanās instrumenta (142 miljoni euro), Komisijas administrācijas (394 miljoni euro) un Konkurētspējas (377 miljoni euro, kas sadalīti 1.a izdevumu kategorijā).

Sīki izstrādāta analīze par budžeta korekcijām, to attiecīgo kontekstu, to pamatojumu un to ietekmi ir sniegta Komisijas 2009. gada ziņojuma par budžeta un finanšu pārvaldību A daļā – pārskats budžeta līmenī, un B daļā par katru finanšu shēmas izdevumu kategoriju.

2.3.   IEŅĒMUMI

  (3. tabula)

IEŅĒMUMI

(3. tabula)

Eiropas Savienības vispārējā budžeta ieņēmumus var iedalīt divās pamatkategorijās – pašu resursi un citi ieņēmumi. Tas ir noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 311. pantā: “Neskarot citus ieņēmumus, budžetu pilnībā finansē no pašas resursiem.” Lielāko daļu budžeta izdevumu finansē no pašu resursiem. Citi ieņēmumi ir tikai neliela kopējā finansējuma daļa.

Pašu resursi tiek iedalīti trijās kategorijās – tradicionālie pašu resursi, PVN resursi un NKI resursi. Savukārt tradicionālie pašu resursi ietver cukura nodevas un muitas nodokļus. Arī korekcijas mehānisms Apvienotās Karalistes labā, kā arī Nīderlandes un Zviedrijas gada NKI iemaksas bruto samazinājums ir pašu resursu sistēmas daļa.

Pašu resursus piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumā 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (2007. gada ORD lēmums). 2007. gada ORD lēmums stājās spēkā 2009. gada 1. martā. Tomēr šis lēmums stājās spēkā 2007. gada 1. janvārī. Attiecīgi 2009. budžeta gadā tas ir ņemts vērā ar atpakaļejošu spēku.

ORD

ORD

2.3.1.   
  Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi – visas konstatētās tradicionālo pašu resursu summas ir jāiegrāmato vienā no kompetento iestāžu kontiem.

—   Parastajā kontā, kas noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā: visas atgūtās vai garantētās summas.

—   Atsevišķā kontā, kas noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā:: visas summas, kuras vēl nav atgūtas un/vai nav garantētas; šajā kontā var iegrāmatot arī tās summas, kas ir garantētas, bet apstrīdētas.

Attiecībā uz atsevišķo kontu dalībvalstis nosūta Komisijai ceturkšņa pārskatu, kurā iekļauj:

| — | iepriekšējā ceturksnī atgūstamo atlikumu, |
| --- | --- |

—

iepriekšējā ceturksnī atgūstamo atlikumu,

| — | konkrētajā ceturksnī atgūtās summas, |
| --- | --- |

—

konkrētajā ceturksnī atgūtās summas,

| — | konkrētajā ceturksnī izdarītos pamata labojumus (korekcijas/anulēšanas), |
| --- | --- |

—

konkrētajā ceturksnī izdarītos pamata labojumus (korekcijas/anulēšanas),

| — | norakstītās summas, |
| --- | --- |

—

norakstītās summas,

| — | attiecīgā ceturkšņa beigās atgūstamo atlikumu. |
| --- | --- |

—

attiecīgā ceturkšņa beigās atgūstamo atlikumu.

Tradicionālie pašu resursi jāiegrāmato Komisijas kontā valsts kasē vai dalībvalsts izraudzītā struktūrā vēlākais pirmajā darbadienā pēc 19. datuma otrajā mēnesī pēc mēneša, kurā prasījums konstatēts (vai atgūts atsevišķa konta gadījumā). Dalībvalstis patur 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem kā iekasēšanas izmaksas. Iespējamos pašu resursu prasījumus koriģē, pamatojoties uz to atgūšanas iespējamību.

2.3.2.   
  PVN resursi un NKI resursi

PVN resursi un NKI resursi

PVN pašu resursi rodas, visām dalībvalstīm piemērojot vienotu likmi saskaņotajai PVN bāzei, kuru nosaka saskaņā ar 2007. gada ORD lēmuma 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Vienotā likme ir 0,30 %, izņemot 2007.–2013. gada periodu, kurā pieprasītā likme Austrijai ir 0,225 %, Vācijai – 0,15 %, Nīderlandei un Zviedrijai – 0,10 %. Visām dalībvalstīm PVN bāze nepārsniedz 50 % no NKI.

ORD

PVN pašu resursi rodas, visām dalībvalstīm piemērojot vienotu likmi saskaņotajai PVN bāzei, kuru nosaka saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmuma 2. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Visām dalībvalstīm PVN bāze nepārsniedz 50 % no NKI.

NKI resursi ir mainīgi resursi, kas ir paredzēti to ieņēmumu nodrošināšanai jebkurā noteiktā gadā, kas nepieciešami, lai segtu izdevumus, kuri pārsniedz iekasēto summu no tradicionālajiem pašu resursiem, PVN resursiem un dažādiem ieņēmumiem. Ieņēmumi rodas, piemērojot vienotu likmi visu dalībvalstu kopējam NKI. PVN un NKI resursus nosaka, pamatojoties uz PVN un NKI bāzes prognozēm, ko izstrādā provizoriskā budžeta projekta sagatavošanas laikā. Minētās prognozes pēc tam pārskata; rādītājus atjaunina attiecīgajā budžeta gadā, izmantojot budžeta grozījumus.

Pēc attiecīgā budžeta gada faktiskie PVN un NKI bāzes rādītāji ir pieejami gadu. Komisija aprēķina starpības starp summām, kas dalībvalstīm ir jāmaksā, ņemot vērā faktiskās bāzes, un summām, kas ir faktiski samaksātas, pamatojoties uz (pārskatītajām) prognozēm. Komisija pieprasa dalībvalstīm iesniegt šos pozitīvos vai negatīvos PVN un NKI atlikumus līdz pirmajai decembra darbadienai gadā pēc attiecīgā budžeta gada. Faktiskajās PVN un NKI bāzēs joprojām var veikt korekcijas turpmākajos četros gados, ja vien netiek sniegta atruna. Iepriekš aprēķinātos atlikumus koriģē, un starpību pieprasa vienlaicīgi ar iepriekšējā budžeta gada PVN un NKI atlikumu.

Pārbaudot PVN pārskatus un NKI datus, Komisija var dalībvalstīm paziņot atrunas par konkrētiem punktiem, kuriem var būt sekas attiecībā uz to pašu resursu iemaksām. Šie punkti, piemēram, var rasties saistībā ar pieņemamu datu trūkumu vai saistībā ar vajadzību izstrādāt atbilstošu metodiku. Šīs atrunas ir uzskatāmas par potenciāliem prasījumiem dalībvalstīm par precīzi nenosakāmām summām, jo to finansiālo ietekmi nevar precīzi noteikt. Ja ir iespējams noteikt precīzu summu, attiecīgi PVN un NKI resursi tiek pieprasīti vai nu saistībā ar PVN un NKI atlikumiem, vai saistībā ar atsevišķiem līdzekļu pieprasījumiem.

2.3.3.   
  Apvienotās Karalistes korekcija

Apvienotās Karalistes korekcija

Šis mehānisms samazina Apvienotās Karalistes pašu resursu maksājumus proporcionāli tā sauktajai “budžeta nelīdzsvarotībai” un attiecīgi palielina pārējo dalībvalstu pašu resursu maksājumus. Budžeta nelīdzsvarotības korekcijas mehānismu Apvienotajai Karalistei Eiropadome ieviesa Fontenblo sanāksmē (1984. gada jūnijā) ar tajā pieņemto 1985. gada 7. maija lēmumu par pašu resursiem. Mehānisma mērķis bija samazināt Apvienotās Karalistes budžeta nelīdzsvarotību, samazinot Apvienotās Karalistes maksājumus ES. Arī Vācijai, Austrijai, Zviedrijai un Nīderlandei ir noteikti mazāki finansējumi ar korekcijas palīdzību (kas nav lielāka par vienu ceturto daļu no šo valstu parastās daļas).

2.3.4.   
  Bruto samazinājums Nīderlandei un Zviedrijai

Bruto samazinājums Nīderlandei un Zviedrijai

Saskaņā ar 2007. gada ORD lēmumu Nīderlandei un Zviedrijai 2007.–2013. gada periodam ir piešķirts NKI gada iemaksu bruto samazinājums. Bruto samazinājumu, kas Nīderlandei ir 605 miljoni euro un Zviedrijai 150 miljoni euro (2004. gada cenās), koriģē atbilstoši pašreizējām cenām, izmantojot euro izteiktu IKP deflatoru ES, kuru nosaka pēc korekcijas aprēķina par labu Apvienotajai Karalistei un tās finansējumam.

ORD

2.3.5.   
  Korekcija saistībā ar 2007. gada ORD lēmuma īstenošanu 2007. un 2008. gadam

Korekcija saistībā ar 2007. gada ORD lēmuma īstenošanu 2007. un 2008. gadam

2007. gada ORD lēmuma 11. pants nosaka, ka, tiklīdz lēmums ir pieņemts, tas stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī. Tas nozīmē, ka finansējums 2007. un 2008. gadam ir jāpārrēķina saskaņā ar jaunajiem noteikumiem. Korekcija (starpība starp iepriekšējo un jauno ORD lēmumu 2007. un 2008. gadam) tika iekļauta budžeta grozījumā Nr. 3/2009 un ieviesta ar vienu vienotu maksājumu 2009. gada 1. jūnijā.

ORD

ORD

Papildinformācija par ieņēmumu izpildi atrodama 2009. gada Ziņojumā par budžeta un finanšu pārvaldību.

2.4.   IZDEVUMI

  (4.–13. tabula)

IZDEVUMI

(4.–13. tabula)

2.4.1.   
  Finanšu shēma 2007.–2013 gadam

Finanšu shēma 2007.–2013 gadam

Šajā iedaļā ir aprakstītas svarīgākās ES izdevumu kategorijas, kas sadalītas pa 2007.–2013. gada finanšu shēmas izdevumu kategorijām. 2009. finanšu gads bija trešais, kas tika iekļauts 2007.–2013. gada finanšu shēmā. Kopējā maksimālā robeža saistību apropriācijām 2009. gadā ir 134 722 miljoni euro, kas ir līdzvērtīgi 1,13 % no NKI. Attiecīgi maksimālā robeža maksājumu apropriācijām ir 120 445 miljoni euro, t. i., 1,01 % no NKI. Iepriekšējā tabulā ir parādīta 2013. gadam paredzētā finanšu shēma pašreizējās cenās.

| Miljonos EUR |
| --- |
| | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. |
| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |

Miljonos EUR

2007. g.

2008. g.

2009. g.

2010. g.

2011. g.

2012. g.

2013. g.

1.

Ilgtspējīga izaugsme

53 979

57 653

61 696

63 555

63 974

66 964

69 957

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība |
| --- | --- |

2.

Dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

55 143

59 193

56 333

59 955

60 338

60 810

61 289

| 3. | Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

1 273

1 362

1 518

1 693

1 889

2 105

2 376

| 4. | ES – globālo procesu dalībniece |
| --- | --- |

4.

ES – globālo procesu dalībniece

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

7 039

7 380

7 525

7 882

8 334

8 670

9 095

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

445

207

210

0

0

0

0

Saistību apropriācijas

Saistību apropriācijas

124 457

124 457

132 797

132 797

134 722

134 722

140 978

140 978

142 965

142 965

147 546

147 546

152 312

152 312

Kopā maksājumu apropriācijas

Kopā maksājumu apropriācijas

122 190

122 190

129 681

129 681

120 445

120 445

134 289

134 289

134 280

134 280

141 360

141 360

143 331

143 331

Izdevumu 1. kategorija –   ilgtspējīga izaugsme

Izdevumu 1. kategorija –

ilgtspējīga izaugsme

Šī izdevumu kategorija ir sadalīta divās atsevišķās, bet savstarpēji saistītās daļās.

| — | 1.a. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai, tostarp izdevumi par izpēti un inovāciju, izglītību un mācībām, Eiropas tīkliem, sociālo politiku, iekšējo tirgu un saistītām politikas jomām. |
| --- | --- |

—

1.a. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai, tostarp izdevumi par izpēti un inovāciju, izglītību un mācībām, Eiropas tīkliem, sociālo politiku, iekšējo tirgu un saistītām politikas jomām.

| — | 1.b. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai, kas paredzēta, lai sekmētu vismazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu konverģenci, papildinātu ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju ārpus mazāk turīgajiem reģioniem un atbalstītu reģionu sadarbību. |
| --- | --- |

—

1.b. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai, kas paredzēta, lai sekmētu vismazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu konverģenci, papildinātu ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju ārpus mazāk turīgajiem reģioniem un atbalstītu reģionu sadarbību.

Izdevumu 2. kategorija –   dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

Izdevumu 2. kategorija –

dabas resursu saglabāšana un pārvaldība

Izdevumu 2. kategorija ietver kopējo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, lauku attīstību un vides aizsardzības pasākumus, jo īpaši Natura 2000. Kopējai lauksaimniecības politikai rezervētā summa atspoguļo vienošanos, kas tika panākta Eiropadomes sanāksmē Briselē 2002. gada oktobrī.

Natura 2000

Izdevumu 3. kategorija –   pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

Izdevumu 3. kategorija –

pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums

Jaunā izdevumu 3. kategorija (Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums) atspoguļo to konkrēto jomu augošo nozīmi, kurās ES ir noteikti jauni uzdevumi – tieslietas un iekšlietas, robežu aizsardzība, imigrācijas un patvēruma politika, sabiedrības veselība un patērētāju aizsardzība, kultūra, jaunatne, informācija un dialogs ar pilsoņiem. Tā ir sadalīta divās daļās – 3.a. Brīvība, drošība un tiesiskums. 3.b. Pilsoniskums.

Izdevumu 4. kategorija –   ES kā globālo procesu dalībniece

Izdevumu 4. kategorija –

ES kā globālo procesu dalībniece

Izdevumu 4. kategorija attiecas uz visām ārējām darbībām, tostarp pirmspievienošanās instrumentiem. Lai gan Komisija bija piedāvājusi finanšu shēmā integrēt EAF, Eiropadome un Eiropas Parlaments vienojās to atstāt nepievienotu.

Izdevumu 5. kategorija –   administrācija

Izdevumu 5. kategorija –

administrācija

Šī izdevumu kategorija attiecas uz visu iestāžu administratīvajiem izdevumiem, pensijām un Eiropas skolām. Iestādēs, izņemot Komisiju, šīs izmaksas veido visus izdevumus, bet aģentūrām un citām struktūrām ir gan administratīvi, gan darbības izdevumi.

Izdevumu 6. kategorija –   kompensācijas

Izdevumu 6. kategorija –

kompensācijas

Saskaņā ar politisku vienošanos par to, ka jaunās dalībvalstis nekļūst par budžeta neto maksātajām savas līdzdalības sākumposmā, šajā izdevumu kategorijā bija paredzēta kompensācija. Šī summa tām bija pieejama pārvietojumu veidā, lai līdzsvarotu to budžeta ieņēmumus un iemaksas.

2.4.2.   
  Politikas jomas

Politikas jomas

Atbilstīgi uz darbību vērstai vadībai (ABM) Komisija savā plānošanas un vadības procesā īsteno budžeta līdzekļu sadali pa darbības jomām (ABB). Budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām ietver budžeta struktūru, kurā budžeta sadaļas atbilst politikas jomām un budžeta nodaļas – darbībām. ABB mērķis ir nodrošināt skaidru pamatu Komisijas politikas mērķu pārvēršanai rīcībā, izmantojot likumdošanas, finanšu vai citus publiskas politikas līdzekļus. Strukturējot Komisijas darbu pēc tās darbībām, ir skaidri redzami Komisijas pasākumi, un vienlaikus tiek izveidots kopējs prioritāšu noteikšanas mehānisms. Budžeta procedūras laikā prioritātēm tiek piešķirti resursi, izmantojot darbības kā pamatelementus budžeta plānošanas nolūkā. Izveidojot šādu saikni starp darbībām un tām piešķirtajiem resursiem, ABB mērķis ir paaugstināt Komisijā resursu izlietošanas efektivitāti un lietderīgumu.

ABM

ABB

ABB

Politikas jomu var definēt kā to darbību homogēnu grupēšanu, kas veido Komisijas darba daļas, kuras atbilst lēmumu pieņemšanas procesam. Katra politikas joma parasti atbilst ģenerāldirektorātam un ietver vidēji sešas vai septiņas atsevišķas darbības. Politikas jomas pārsvarā ir vērstas uz darbību, jo to pamatdarbību mērķi ir priekšrocības trešo personu saņēmējiem to attiecīgajās darbības jomās. Darbības budžets ir sagatavots ar vajadzīgajiem administratīviem izdevumiem katrai politikas jomai.

Papildinformācija par izdevumu izpildi atrodama Komisijas 2009. gada Ziņojumā par budžeta un finanšu pārvaldību.

2.5.   IESTĀDES UN AĢENTŪRAS

  (14.–18. tabula)

IESTĀDES UN AĢENTŪRAS

(14.–18. tabula)

Konsolidētie pārskati par Eiropas Savienības vispārējā budžeta izpildi tāpat kā iepriekšējos gados ietver visu iestāžu budžeta izpildi, jo ES budžetā ir paredzēts atsevišķs budžets katrai iestādei. Aģentūrām nav paredzēti atsevišķi budžeti ES budžetā, un tās daļēji finansē no Komisijas budžeta subsīdijām.

Lai nodrošinātu visus attiecīgos budžeta datus par aģentūrām, konsolidēto gada pārskatu budžeta daļā ir ietverti atsevišķi ziņojumi par konsolidēto tradicionālo aģentūru individuālo budžetu izpildi.

---

(1)  Saskaņā ar Civildienesta noteikumu (Padomes 1968. gada 29. februāra Regula (EEK) Nr. 259/68, ar grozījumiem) 83. pantu dalībvalstis kopīgi garantē saistības attiecībā uz pensijām.

1

(2)  Eiropas Parlaments 2009. gada 17. decembrī pieņēma budžetu, kurā paredzēti maksājumi ES īstermiņa saistību segšanai no pašu resursiem, ko 2010. gadā iekasēs vai pieprasīs no dalībvalstīm.

2

(3)  2008. gada pārskatos bija iekļauti Garantiju fonda naudas līdzekļi kā naudas līdzekļi, nevis ieguldījumi.

3

(4)  Lielākā robežvērtība attiecas uz nemainīgas likmes aizdevumu, kas segts, veicot procentu likmju mijmaiņas darījumu.

4

(5)  Lielākā robežvērtība attiecas uz nemainīgas likmes aizņēmumu, kas segts, veicot procentu likmju mijmaiņas darījumu.

5

(6)  Ar piemērotu korekcijas koeficientu (“kk”).

6

(7)  Maksā pirmos trīs gadus pēc aizbraukšanas.

7

(8)  Decentralizēta ES struktūra, uz kuru attiecas “policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās” bijušais pīlārs.

8

(9)  Konsolidēts pirmo reizi 2009. gadā.

9

(10)  Jāatzīmē, ka, ņemot vērā skaitļu noapaļošanu miljonos euro, daži finanšu dati šajās budžeta tabulās var nesakrist.

10

(11)  EBTA daļa šajās summās 2009. gadā bija 11 miljoni euro, 2008. gadā – 14 miljoni euro.

11

(12)  Ieskaitot pārnestās apropriācijas un piešķirtos ieņēmumus.

12

(13)  Ieskaitot pārnestās apropriācijas un piešķirtos ieņēmumus.

13

---

| 12.11.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 308/129 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 308/129

---

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA, KO PALĀTA SAGATAVOJUSI EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI – NEATKARĪGA REVIDENTA ZIŅOJUMS

2010/C 308/02

| I. | Saskaņā ar 287. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) Palāta revidēja:






  a) | “Eiropas Savienības gada pārskatus”, ko veido “Konsolidētie finanšu pārskati” (1) un “Konsolidētie budžeta izpildes pārskati” (2) par 2009. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu; un |
| --- | --- | --- |

I.

Saskaņā ar 287. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) Palāta revidēja:

a)

“Eiropas Savienības gada pārskatus”, ko veido “Konsolidētie finanšu pārskati” (1) un “Konsolidētie budžeta izpildes pārskati” (2) par 2009. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu; un

| b) | šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

b)

šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

Vadības atbildība

| II. | Saskaņā ar LESD 310.–325. pantu un Finanšu regulu vadība (3) ir atbildīga par “Eiropas Savienības gada pārskatu” sagatavošanu un tajos sniegtās informācijas patiesu izklāstu un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību:






  a) | attiecībā uz “Eiropas Savienības gada pārskatiem” vadības uzdevums ir izstrādāt, ieviest un uzturēt iekšējo kontroli, lai sagatavotu patiesi izklāstītus finanšu pārskatus bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ, izvēlēties un piemērot pienācīgas grāmatvedības metodes, pamatojoties uz Komisijas galvenā grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem (4); un sagatavot konkrētajiem apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Saskaņā ar Finanšu regulas 129. pantu Komisija apstiprina “Eiropas Savienības gada pārskatus” pēc tam, kad Komisijas galvenais grāmatvedis tos ir konsolidējis, pamatojoties uz pārējo iestāžu (5) un struktūru (6) iesniegto informāciju, un konsolidētajiem pārskatiem ir pievienojis apliecinājumu, kurā viņš cita starpā pauž pamatotu pārliecību par to, ka konsolidētie pārskati visos būtiskajos aspektos skaidri un patiesi atspoguļo Eiropas Savienības finanšu stāvokli; |
| --- | --- | --- |

II.

Saskaņā ar LESD 310.–325. pantu un Finanšu regulu vadība (3) ir atbildīga par “Eiropas Savienības gada pārskatu” sagatavošanu un tajos sniegtās informācijas patiesu izklāstu un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību:

a)

attiecībā uz “Eiropas Savienības gada pārskatiem” vadības uzdevums ir izstrādāt, ieviest un uzturēt iekšējo kontroli, lai sagatavotu patiesi izklāstītus finanšu pārskatus bez būtiskām neatbilstībām krāpšanas vai kļūdas dēļ, izvēlēties un piemērot pienācīgas grāmatvedības metodes, pamatojoties uz Komisijas galvenā grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem (4); un sagatavot konkrētajiem apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Saskaņā ar Finanšu regulas 129. pantu Komisija apstiprina “Eiropas Savienības gada pārskatus” pēc tam, kad Komisijas galvenais grāmatvedis tos ir konsolidējis, pamatojoties uz pārējo iestāžu (5) un struktūru (6) iesniegto informāciju, un konsolidētajiem pārskatiem ir pievienojis apliecinājumu, kurā viņš cita starpā pauž pamatotu pārliecību par to, ka konsolidētie pārskati visos būtiskajos aspektos skaidri un patiesi atspoguļo Eiropas Savienības finanšu stāvokli;

| b) | veids, kādā vadība nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ir atkarīgs no budžeta izpildes metodes. Ja budžetam piemēro tiešo centralizēto pārvaldību, budžeta izpildi veic Komisijas dienesti. Ja budžeta pārvaldība ir dalīta, tad budžeta izpildi deleģē dalībvalstīm. Decentralizētās pārvaldības gadījumā budžeta izpildi deleģē trešām valstīm, bet netiešas centralizētas pārvaldības gadījumā – citām struktūrām. Ja pārvaldība ir kopīga, budžeta izpildes uzdevumus sadala Komisijai un starptautiskām organizācijām (Finanšu regulas 53.–57. pants). Īstenošanai jāatbilst pareizas finanšu pārvaldības principam, kurš paredz efektīvas un produktīvas iekšējās kontroles izstrādi, ieviešanu un uzturēšanu, tostarp atbilstošu pārraudzību un pienācīgus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai un vajadzības gadījumā tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai. Neatkarīgi no budžeta izpildes metodes Komisija uzņemas galīgo atbildību par Eiropas Savienības pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (LESD 317. pants). |
| --- | --- |

b)

veids, kādā vadība nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ir atkarīgs no budžeta izpildes metodes. Ja budžetam piemēro tiešo centralizēto pārvaldību, budžeta izpildi veic Komisijas dienesti. Ja budžeta pārvaldība ir dalīta, tad budžeta izpildi deleģē dalībvalstīm. Decentralizētās pārvaldības gadījumā budžeta izpildi deleģē trešām valstīm, bet netiešas centralizētas pārvaldības gadījumā – citām struktūrām. Ja pārvaldība ir kopīga, budžeta izpildes uzdevumus sadala Komisijai un starptautiskām organizācijām (Finanšu regulas 53.–57. pants). Īstenošanai jāatbilst pareizas finanšu pārvaldības principam, kurš paredz efektīvas un produktīvas iekšējās kontroles izstrādi, ieviešanu un uzturēšanu, tostarp atbilstošu pārraudzību un pienācīgus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai un vajadzības gadījumā tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai. Neatkarīgi no budžeta izpildes metodes Komisija uzņemas galīgo atbildību par Eiropas Savienības pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (LESD 317. pants).

Revidenta atbildība

| III. | Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīzijas darbu, sniegt Eiropas Parlamentam un Padomei ticamības deklarāciju par pārskatu ticamību un darījumu pareizību. Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un saskaņā ar Starptautiskās Augstāko revīzijas iestāžu organizācijas (INTOSAI) revīzijas standartiem, ciktāl tie piemērojami Eiropas Savienībā. Šajos standartos noteikts, ka Palāta plāno un veic revīziju, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka “Eiropas Savienības gada pārskatos” nav būtisku neatbilstību un ka šiem pārskatiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

III.

Palātas pienākums ir, pamatojoties uz savu revīzijas darbu, sniegt Eiropas Parlamentam un Padomei ticamības deklarāciju par pārskatu ticamību un darījumu pareizību. Palāta veica revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un saskaņā ar Starptautiskās Augstāko revīzijas iestāžu organizācijas (INTOSAI) revīzijas standartiem, ciktāl tie piemērojami Eiropas Savienībā. Šajos standartos noteikts, ka Palāta plāno un veic revīziju, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka “Eiropas Savienības gada pārskatos” nav būtisku neatbilstību un ka šiem pārskatiem pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi.

| IV. | Revīzijā piemēro procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par konsolidētajos pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta sprieduma, tostarp attiecībā uz tādu risku kā būtiskas neatbilstības konsolidētajos pārskatos un pakārtoto darījumu būtiska neatbilstība Eiropas Savienības tiesiskajam regulējumam kļūdas vai krāpšanas dēļ. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, revidents, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko piemēro konsolidēto pārskatu sagatavošanai un patiesam izklāstam, kā arī ieviestās pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras paredzētas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai. Revīzijā izvērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī konsolidēto pārskatu un gada darbības pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

IV.

Revīzijā piemēro procedūras, lai iegūtu revīzijas pierādījumus par konsolidētajos pārskatos minētajām summām un sniegto informāciju, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Procedūru izvēle ir atkarīga no revidenta sprieduma, tostarp attiecībā uz tādu risku kā būtiskas neatbilstības konsolidētajos pārskatos un pakārtoto darījumu būtiska neatbilstība Eiropas Savienības tiesiskajam regulējumam kļūdas vai krāpšanas dēļ. Lai izstrādātu konkrētajiem apstākļiem atbilstošas revīzijas procedūras, revidents, novērtējot minēto risku, pārbauda iekšējās kontroles mehānismus, ko piemēro konsolidēto pārskatu sagatavošanai un patiesam izklāstam, kā arī ieviestās pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras paredzētas pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai. Revīzijā izvērtē arī izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un grāmatvedības aplēšu pamatotību, kā arī konsolidēto pārskatu un gada darbības pārskatu vispārējo izklāstu.

| V. | Saistībā ar ieņēmumiem Palāta revidē pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un nacionālā kopienākuma (NKI) pašu resursus, un šīs revīzijas sākumpunkts ir dalībvalstu sagatavotais makroekonomikas rādītāju kopums, ko saņem Komisija, bet pēc tam Palāta novērtē, kā Komisijas datu apstrādes sistēmas iekļauj attiecīgos datus galīgajos pārskatos un kā dalībvalstis veic savas iemaksas. Tradicionālo pašu resursu revīzijā Palāta pārbauda muitas iestāžu pārskatus un analizē muitas uzraudzībā esošo muitas nodokļu plūsmu līdz brīdim, kad šīs summas ir atspoguļotas galīgajos pārskatos un Komisija tās ir saņēmusi. |
| --- | --- |

V.

Saistībā ar ieņēmumiem Palāta revidē pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un nacionālā kopienākuma (NKI) pašu resursus, un šīs revīzijas sākumpunkts ir dalībvalstu sagatavotais makroekonomikas rādītāju kopums, ko saņem Komisija, bet pēc tam Palāta novērtē, kā Komisijas datu apstrādes sistēmas iekļauj attiecīgos datus galīgajos pārskatos un kā dalībvalstis veic savas iemaksas. Tradicionālo pašu resursu revīzijā Palāta pārbauda muitas iestāžu pārskatus un analizē muitas uzraudzībā esošo muitas nodokļu plūsmu līdz brīdim, kad šīs summas ir atspoguļotas galīgajos pārskatos un Komisija tās ir saņēmusi.

| VI. | Palāta uzskata, ka iegūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un piemēroti ticamības deklarācijas pamatošanai. |
| --- | --- |

VI.

Palāta uzskata, ka iegūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un piemēroti ticamības deklarācijas pamatošanai.

Atzinums par pārskatu ticamību

| VII. | Palāta uzskata, ka “Eiropas Savienības gada pārskati” visos būtiskajos aspektos (7) patiesi atspoguļo Savienības finanšu stāvokli 2009. gada 31. decembrī, kā arī tās darbību rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Finanšu regula un Komisijas galvenā grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi. |
| --- | --- |

VII.

Palāta uzskata, ka “Eiropas Savienības gada pārskati” visos būtiskajos aspektos (7) patiesi atspoguļo Savienības finanšu stāvokli 2009. gada 31. decembrī, kā arī tās darbību rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Finanšu regula un Komisijas galvenā grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi.

| VIII. | Neskarot VII punktā pausto atzinumu, Palāta norāda, ka joprojām ir jānovērš grāmatvedības sistēmu nepilnības dažos Komisijas ģenerāldirektorātos (it īpaši priekšfinansējuma, ar to saistītās finanšu gadu nodalīšanas un rēķinu/izdevumu atlīdzināšanas pieprasījumu uzskaite). |
| --- | --- |

VIII.

Neskarot VII punktā pausto atzinumu, Palāta norāda, ka joprojām ir jānovērš grāmatvedības sistēmu nepilnības dažos Komisijas ģenerāldirektorātos (it īpaši priekšfinansējuma, ar to saistītās finanšu gadu nodalīšanas un rēķinu/izdevumu atlīdzināšanas pieprasījumu uzskaite).

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

| IX. | Palāta uzskata, ka ieņēmumi un saistības visās politikas grupās un pārskatiem pakārtotie maksājumi par 2009. gada 31. decembrī slēgto gadu politikas grupās “Ekonomika un finanses” un “Administratīvie un citi izdevumi” visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

IX.

Palāta uzskata, ka ieņēmumi un saistības visās politikas grupās un pārskatiem pakārtotie maksājumi par 2009. gada 31. decembrī slēgto gadu politikas grupās “Ekonomika un finanses” un “Administratīvie un citi izdevumi” visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi.

| X. | Palāta uzskata, ka maksājumos, kuri ir pakārtoti pārskatiem par 2009. gada 31. decembrī slēgto gadu un kuri attiecas uz politikas grupām “Lauksaimniecība un dabas resursi”, “Kohēzija”, “Pētniecība, enerģētika un transports”, “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” un “Izglītība un pilsoniskums”, ir būtisks kļūdu skaits. Pārraudzības un kontroles sistēmas darbojas daļēji efektīvi, novēršot vai atklājot un izlabojot kļūdas, kas saistītas ar nepamatoti lielu vai neattiecināmu izmaksu atlīdzināšanu. |
| --- | --- |

X.

Palāta uzskata, ka maksājumos, kuri ir pakārtoti pārskatiem par 2009. gada 31. decembrī slēgto gadu un kuri attiecas uz politikas grupām “Lauksaimniecība un dabas resursi”, “Kohēzija”, “Pētniecība, enerģētika un transports”, “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” un “Izglītība un pilsoniskums”, ir būtisks kļūdu skaits. Pārraudzības un kontroles sistēmas darbojas daļēji efektīvi, novēršot vai atklājot un izlabojot kļūdas, kas saistītas ar nepamatoti lielu vai neattiecināmu izmaksu atlīdzināšanu.

2010. gada 9. septembrī

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

priekšsēdētājs

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg

---

(1)  “Konsolidētie finanšu pārskati” ietver bilanci, pārskatu par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabulu, pārskatu par tīro aktīvu izmaiņām, kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības metodēm un citus paskaidrojumus (tostarp informāciju pa segmentiem).

1

(2)  “Konsolidētie budžeta izpildes pārskati” ietver konsolidētos budžeta izpildes pārskatus, kopsavilkumu par budžeta principiem un citus paskaidrojumus.

2

(3)  Eiropas iestādēs un struktūrās vadība ir iestāžu locekļi, aģentūru direktori, deleģētie un pastarpināti deleģētie kredītrīkotāji, galvenie grāmatveži un finanšu, revīzijas un kontroles nodaļu vadošās amatpersonas. Dalībvalstīs un saņēmējvalstīs ar vadību saprot kredītrīkotājus, galvenos grāmatvežus, kā arī maksājumu iestāžu, apliecinātājiestāžu un īstenotājiestāžu vadošos darbiniekus.

3

(4)  Komisijas galvenā grāmatveža pieņemto grāmatvedības noteikumu pamatā ir Starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti (IPSAS), ko izdevusi Starptautiskā Grāmatvežu federācija, vai, ja attiecīgais jautājums IPSAS standartos nav risināts, Starptautiskie grāmatvedības standarti (IAS) / Starptautiskie finanšu pārskatu sagatavošanas standarti (IFRS), ko izdevusi Starptautisko grāmatvedības standartu padome. Saskaņā ar Finanšu regulu 2009. gada “Konsolidētie finanšu pārskati” ir sagatavoti atbilstoši minētajiem Komisijas galvenā grāmatveža apstiprinātajiem grāmatvedības noteikumiem (tā tas bijis kopš 2005. finanšu gada), ar kuriem uzkrājumu grāmatvedības principi ir pielāgoti Eiropas Savienības īpašajiem apstākļiem, savukārt “Konsolidētie budžeta izpildes pārskati” joprojām galvenokārt balstās uz naudas plūsmas principu.

4

IPSAS

IPSAS

IAS

IFRS

(5)  Pirms katra iestāde pieņem savus gada pārskatus, tos paraksta iestādes galvenais grāmatvedis, tādējādi apliecinot, ka viņam ir pamatota pārliecība par to, ka pārskati skaidri un patiesi atspoguļo iestādes finanšu stāvokli (Finanšu regulas 61. pants).

5

(6)  Struktūras gada pārskatus sagatavo attiecīgais direktors, un tos kopā ar struktūras valdes atzinumu nosūta Komisijas galvenajam grāmatvedim. Turklāt tos paraksta struktūras galvenais grāmatvedis, tādējādi apliecinot, ka viņam ir pamatota pārliecība par to, ka pārskati skaidri un patiesi atspoguļo struktūras finanšu stāvokli (Finanšu regulas 61. pants).

6

(7)  Saskaņā ar 700. starptautisko revīzijas standartu “Atzinuma izstrādāšana un ziņojumu sagatavošana par finanšu pārskatiem” (700. SRS, 35. punkts) termini “visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo” un “sniedz patiesu priekšstatu” ir līdzvērtīgi.

7

---