# Az Európai Unió C 323/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2010.323.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 323 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. november 30. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2010.323.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 323

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. november 30.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Adatvédelmi Biztos |
| 2010/C 323/01 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye a polgári kezdeményezésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról | 1 |
| 2010/C 323/02 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye a gyermekek szexuális zaklatásáról, szexuális kizsákmányolásáról és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatról és a 2004/68/IB kerethatározat hatályon kívül helyezéséről | 6 |
| 2010/C 323/03 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye a betétbiztosítási rendszerekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról | 9 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Adatvédelmi Biztos

2010/C 323/01

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a polgári kezdeményezésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

1

2010/C 323/02

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a gyermekek szexuális zaklatásáról, szexuális kizsákmányolásáról és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatról és a 2004/68/IB kerethatározat hatályon kívül helyezéséről

6

2010/C 323/03

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a betétbiztosítási rendszerekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról

9

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2010/C 323/04 | A Tanács következtetései az alapkészségek szintjének a XXI. század iskolái területén folyó európai együttműködés keretében történő emeléséről | 11 |
| 2010/C 323/05 | A Tanács következtetései (2010. november 18.) az európai mozira a digitális korban váró lehetőségekről és kihívásokról | 15 |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 323/06 | Euro-átváltási árfolyamok | 18 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2010/C 323/07 | Felszámolási eljárás – Határozat felszámolási eljárás megindításáról az International Insurance Corporation (IIC) NV tekintetében (Közzététel a biztosítóintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról szóló, 2001. március 19-i 2001/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 14. cikkének, valamint a holland csődtörvény (Dutch Bankruptcy Act) 213h. cikkének megfelelően) | 19 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2010/C 323/04

A Tanács következtetései az alapkészségek szintjének a XXI. század iskolái területén folyó európai együttműködés keretében történő emeléséről

11

2010/C 323/05

A Tanács következtetései (2010. november 18.) az európai mozira a digitális korban váró lehetőségekről és kihívásokról

15

Európai Bizottság

2010/C 323/06

Euro-átváltási árfolyamok

18

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2010/C 323/07

Felszámolási eljárás – Határozat felszámolási eljárás megindításáról az International Insurance Corporation (IIC) NV tekintetében (Közzététel a biztosítóintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról szóló, 2001. március 19-i 2001/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 14. cikkének, valamint a holland csődtörvény (Dutch Bankruptcy Act) 213h. cikkének megfelelően)

(Közzététel a biztosítóintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról szóló, 2001. március 19-i 2001/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 14. cikkének, valamint a holland csődtörvény (Dutch Bankruptcy Act) 213h. cikkének megfelelően)

19

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 323/08 | Pályázati felhívás – EACEA/37/10 – Az EU és Kanada között megvalósuló felsőoktatási, képzési és ifjúsági együttműködési program – Transzatlanti csereprogramra irányuló partnerségek – Tudományos fokozatokkal kapcsolatos transzatlanti partnerségek | 20 |
| 2010/C 323/09 | Ajánlattételi, illetve részvételi felhívások – ESPON 2013 program | 23 |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 323/10 | Értesítés a Belaruszból és Oroszországból származó kálium-klorid behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról | 24 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 323/11 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5846 – Shell/Cosan/JV) (
  1
  ) | 28 |
| 2010/C 323/12 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6069 – Mitsui Renewable/FCCE/Guzman) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 29 |
| 2010/C 323/13 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6042 – Brose/SEW/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 30 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 323/14 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 31 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 323/08

Pályázati felhívás – EACEA/37/10 – Az EU és Kanada között megvalósuló felsőoktatási, képzési és ifjúsági együttműködési program – Transzatlanti csereprogramra irányuló partnerségek – Tudományos fokozatokkal kapcsolatos transzatlanti partnerségek

20

2010/C 323/09

Ajánlattételi, illetve részvételi felhívások – ESPON 2013 program

23

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 323/10

Értesítés a Belaruszból és Oroszországból származó kálium-klorid behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról

24

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 323/11

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5846 – Shell/Cosan/JV) (
  1
  )

1

28

2010/C 323/12

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6069 – Mitsui Renewable/FCCE/Guzman) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

29

2010/C 323/13

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6042 – Brose/SEW/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

30

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2010/C 323/14

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Adatvédelmi Biztos

| 30.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 323/1

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a polgári kezdeményezésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

2010/C 323/01

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 16. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

tekintettel az Európai Adatvédelmi Biztoshoz 2010. március 31-én elküldött, a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) 28. cikkének (2) bekezdése szerinti véleménykérésre,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   BEVEZETÉS

| 1. | 2010. március 31-én a Bizottság javaslatot fogadott el a polgári kezdeményezésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozóan (3). A javaslat az e témakörben 2009. november 11. és 2010. január 31. között folytatott nyilvános konzultációt követően született meg (4). |
| --- | --- |

1.

2010. március 31-én a Bizottság javaslatot fogadott el a polgári kezdeményezésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozóan (3). A javaslat az e témakörben 2009. november 11. és 2010. január 31. között folytatott nyilvános konzultációt követően született meg (4).

| 2. | A polgári kezdeményezés a Lisszaboni Szerződés által az uniós jogban bevezetett újítások egyike, amely lehetővé teszi, hogy legkevesebb egymillió polgár – akik jelentős számú tagállam állampolgárai – kezdeményezze, hogy a Bizottság jogalkotási javaslatokat terjesszen elő. A rendeletjavaslat alapját az EUSz. 11. cikkének (4) bekezdése és az EUMSz. 24. cikkének (1) bekezdése képezi, amelyek előírják, hogy a polgári kezdeményezésre vonatkozó eljárásokat és feltételeket a rendes jogalkotási eljárással összhangban kell meghatározni. |
| --- | --- |

2.

A polgári kezdeményezés a Lisszaboni Szerződés által az uniós jogban bevezetett újítások egyike, amely lehetővé teszi, hogy legkevesebb egymillió polgár – akik jelentős számú tagállam állampolgárai – kezdeményezze, hogy a Bizottság jogalkotási javaslatokat terjesszen elő. A rendeletjavaslat alapját az EUSz. 11. cikkének (4) bekezdése és az EUMSz. 24. cikkének (1) bekezdése képezi, amelyek előírják, hogy a polgári kezdeményezésre vonatkozó eljárásokat és feltételeket a rendes jogalkotási eljárással összhangban kell meghatározni.

| 3. | A javaslatot a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadásának napján elküldték az Európai Adatvédelmi Biztosnak. A javaslat elfogadását megelőzően informális egyeztetésre került sor az Európai Adatvédelmi Biztossal. Az Európai Adatvédelmi Biztos üdvözölte ezt az informális egyeztetést, és megelégedéssel veszi tudomásul, hogy legtöbb észrevételét figyelembe vették a végleges javaslatban. |
| --- | --- |

3.

A javaslatot a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadásának napján elküldték az Európai Adatvédelmi Biztosnak. A javaslat elfogadását megelőzően informális egyeztetésre került sor az Európai Adatvédelmi Biztossal. Az Európai Adatvédelmi Biztos üdvözölte ezt az informális egyeztetést, és megelégedéssel veszi tudomásul, hogy legtöbb észrevételét figyelembe vették a végleges javaslatban.

| 4. | Az Európai Adatvédelmi Biztos általánosságban elégedett azzal, ahogyan a rendeletjavaslat az adatvédelem kérdését kezeli. Részletesebben néhány kiigazításra vonatkozó javaslattal él. Ezeket e vélemény II. fejezete ismerteti. |
| --- | --- |

4.

Az Európai Adatvédelmi Biztos általánosságban elégedett azzal, ahogyan a rendeletjavaslat az adatvédelem kérdését kezeli. Részletesebben néhány kiigazításra vonatkozó javaslattal él. Ezeket e vélemény II. fejezete ismerteti.

| 5. | Előzetes megjegyzésként az Európai Adatvédelmi Biztos hangsúlyozni kívánja, hogy az adatvédelmi előírások teljes körű betartása jelentős mértékben hozzájárul e fontos új eszköz megbízhatóságához, erejéhez és sikeréhez. |
| --- | --- |

5.

Előzetes megjegyzésként az Európai Adatvédelmi Biztos hangsúlyozni kívánja, hogy az adatvédelmi előírások teljes körű betartása jelentős mértékben hozzájárul e fontos új eszköz megbízhatóságához, erejéhez és sikeréhez.

II.   A JAVASLAT RÉSZLETES ELEMZÉSE

| 6. | Az EUSz. 11. cikkének (4) bekezdésével és az EUMSz. 24. cikkének (1) bekezdésével összhangban a javaslat meghatározza a polgári kezdeményezésre vonatkozó eljárásokat és feltételeket. A kezdeményezésben való részvételhez a rendeletjavaslat meghatározza a tagállamok minimális számát, a polgárok tagállamonkénti minimális számát és az állampolgárok alsó életkorhatárát. Ezenfelül a javaslat előírja a polgári kezdeményezés bizottsági vizsgálatára vonatkozó tartalmi és eljárási feltételeket. |
| --- | --- |

6.

Az EUSz. 11. cikkének (4) bekezdésével és az EUMSz. 24. cikkének (1) bekezdésével összhangban a javaslat meghatározza a polgári kezdeményezésre vonatkozó eljárásokat és feltételeket. A kezdeményezésben való részvételhez a rendeletjavaslat meghatározza a tagállamok minimális számát, a polgárok tagállamonkénti minimális számát és az állampolgárok alsó életkorhatárát. Ezenfelül a javaslat előírja a polgári kezdeményezés bizottsági vizsgálatára vonatkozó tartalmi és eljárási feltételeket.

| 7. | Ez a vélemény csupán az adatvédelmi szempontból releváns rendelkezésekre összpontosít. Ezek a polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételére vonatkozó szabályok (4. cikk), a támogatási nyilatkozatok összegyűjtésére vonatkozó eljárások (5. és 6. cikk), valamint a támogatási nyilatkozatok ellenőrzésére és igazolására vonatkozó követelmények (9. cikk). A javaslat 12. cikke kiemelt figyelmet fordít az adatvédelemre. A 13. cikk ezenfelül a polgári kezdeményezés szervezőinek felelősségét tárgyalja. Ezeket a rendelkezéseket az alábbiakban részletesen elemezzük. |
| --- | --- |

7.

Ez a vélemény csupán az adatvédelmi szempontból releváns rendelkezésekre összpontosít. Ezek a polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételére vonatkozó szabályok (4. cikk), a támogatási nyilatkozatok összegyűjtésére vonatkozó eljárások (5. és 6. cikk), valamint a támogatási nyilatkozatok ellenőrzésére és igazolására vonatkozó követelmények (9. cikk). A javaslat 12. cikke kiemelt figyelmet fordít az adatvédelemre. A 13. cikk ezenfelül a polgári kezdeményezés szervezőinek felelősségét tárgyalja. Ezeket a rendelkezéseket az alábbiakban részletesen elemezzük.

4. cikk –   A javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vétele

| 8. | Az aláírók támogatási nyilatkozatainak összegyűjtését megelőzően a szervezőnek online nyilvántartás útján nyilvántartásba kell vennie a kezdeményezést a Bizottsággal. A szervezőnek rendelkezésre kell bocsátania a rendeletjavaslat II. mellékletében felsorolt információkat. Ezek között szerepelnek a szervező személyes adatai, azaz a szervező teljes neve, postacíme és e-mail címe. A javaslat 4. cikkének (5) bekezdése szerint a javasolt polgári kezdeményezést a nyilvántartásban közzéteszik. Noha ez a szövegből nem derül ki egyértelműen, az Európai Adatvédelmi Biztos feltételezi, hogy a szervező postacíme és e-mail címe elvben nem lesz nyilvánosan hozzáférhető a nyilvántartásban. Ellenkező esetben az Európai Adatvédelmi Biztos felkérné a jogalkotót, hogy vizsgálja meg és indokolja a közzététel szükségességét, és e tekintetben pontosítsa a 4. cikk szövegét. |
| --- | --- |

8.

Az aláírók támogatási nyilatkozatainak összegyűjtését megelőzően a szervezőnek online nyilvántartás útján nyilvántartásba kell vennie a kezdeményezést a Bizottsággal. A szervezőnek rendelkezésre kell bocsátania a rendeletjavaslat II. mellékletében felsorolt információkat. Ezek között szerepelnek a szervező személyes adatai, azaz a szervező teljes neve, postacíme és e-mail címe. A javaslat 4. cikkének (5) bekezdése szerint a javasolt polgári kezdeményezést a nyilvántartásban közzéteszik. Noha ez a szövegből nem derül ki egyértelműen, az Európai Adatvédelmi Biztos feltételezi, hogy a szervező postacíme és e-mail címe elvben nem lesz nyilvánosan hozzáférhető a nyilvántartásban. Ellenkező esetben az Európai Adatvédelmi Biztos felkérné a jogalkotót, hogy vizsgálja meg és indokolja a közzététel szükségességét, és e tekintetben pontosítsa a 4. cikk szövegét.

5. cikk –   A támogatási nyilatkozatok összegyűjtésére vonatkozó eljárások és feltételek

| 9. | A javasolt polgári kezdeményezést támogató, aláíróktól származó szükséges nyilatkozatok összegyűjtéséért a szervező felel. Az 5. cikk (1) bekezdése értelmében a támogatási nyilatkozatoknak meg kell felelniük a rendeletjavaslat III. mellékletében meghatározott mintának. Ez a minta egyes (nyilvánvaló) személyes adatok, például a család- és keresztnév, illetve papíralapú formátum esetében a tényleges aláírás megadását kéri az aláírótól. Annak érdekében, hogy az illetékes hatóság ellenőrizni tudja a támogatási nyilatkozat hitelességét, bizonyos további adatok megadása is kötelező; ezek: az aláíró lakhelye szerinti település és ország neve, az aláíró születési helye és ideje, állampolgársága, személyi azonosító száma, személyi azonosító számának/okmányának típusa, valamint az ezt a számot/okmányt kibocsátó tagállam neve. A mintában feltüntetett további, nem kötelezően kitöltendő mezők az aláíró lakhelye szerinti utca neve és az aláíró e-mail címe. |
| --- | --- |

9.

A javasolt polgári kezdeményezést támogató, aláíróktól származó szükséges nyilatkozatok összegyűjtéséért a szervező felel. Az 5. cikk (1) bekezdése értelmében a támogatási nyilatkozatoknak meg kell felelniük a rendeletjavaslat III. mellékletében meghatározott mintának. Ez a minta egyes (nyilvánvaló) személyes adatok, például a család- és keresztnév, illetve papíralapú formátum esetében a tényleges aláírás megadását kéri az aláírótól. Annak érdekében, hogy az illetékes hatóság ellenőrizni tudja a támogatási nyilatkozat hitelességét, bizonyos további adatok megadása is kötelező; ezek: az aláíró lakhelye szerinti település és ország neve, az aláíró születési helye és ideje, állampolgársága, személyi azonosító száma, személyi azonosító számának/okmányának típusa, valamint az ezt a számot/okmányt kibocsátó tagállam neve. A mintában feltüntetett további, nem kötelezően kitöltendő mezők az aláíró lakhelye szerinti utca neve és az aláíró e-mail címe.

| 10. | Az Európai Adatvédelmi Biztos véleménye szerint a nyilatkozatmintában szereplő kötelezően kitöltendő adatok a személyi azonosító szám kivételével mind szükségesek a polgári kezdeményezés megszervezéséhez és a támogatási nyilatkozatok hitelességének ellenőrzéséhez. Az egyes tagállamok között eltérés figyelhető meg abban a tekintetben, hogy – amennyiben léteznek ilyenek – hogyan szabályozzák az ilyen egyedi azonosító számok felhasználását. Az Európai Adatvédelmi Biztos mindenesetre nem tudja megállapítani, milyen hozzáadott értékkel bír a személyi azonosító szám a támogatási nyilatkozat hitelességének ellenőrzése szempontjából. A többi kért adat e cél eléréséhez elégségesnek tekinthető. Az Európai Adatvédelmi Biztos javasolja, hogy ezt az adatmezőt töröljék a III. mellékletben szereplő nyilatkozatmintából. |
| --- | --- |

10.

Az Európai Adatvédelmi Biztos véleménye szerint a nyilatkozatmintában szereplő kötelezően kitöltendő adatok a személyi azonosító szám kivételével mind szükségesek a polgári kezdeményezés megszervezéséhez és a támogatási nyilatkozatok hitelességének ellenőrzéséhez. Az egyes tagállamok között eltérés figyelhető meg abban a tekintetben, hogy – amennyiben léteznek ilyenek – hogyan szabályozzák az ilyen egyedi azonosító számok felhasználását. Az Európai Adatvédelmi Biztos mindenesetre nem tudja megállapítani, milyen hozzáadott értékkel bír a személyi azonosító szám a támogatási nyilatkozat hitelességének ellenőrzése szempontjából. A többi kért adat e cél eléréséhez elégségesnek tekinthető. Az Európai Adatvédelmi Biztos javasolja, hogy ezt az adatmezőt töröljék a III. mellékletben szereplő nyilatkozatmintából.

| 11. | Az Európai Adatvédelmi Biztos továbbá megkérdőjelezi a nem kötelező mezők szerepeltetésének szükségességét a szabványos nyilatkozatban, és javasolja, hogy amennyiben azok szükségessége nem bizonyítható, ezeket a mezőket töröljék a III. mellékletben szereplő nyilatkozatmintából. |
| --- | --- |

11.

Az Európai Adatvédelmi Biztos továbbá megkérdőjelezi a nem kötelező mezők szerepeltetésének szükségességét a szabványos nyilatkozatban, és javasolja, hogy amennyiben azok szükségessége nem bizonyítható, ezeket a mezőket töröljék a III. mellékletben szereplő nyilatkozatmintából.

| 12. | Az Európai Adatvédelmi Biztos ezenfelül javasolja, hogy a minta alján helyezzenek el egy szabványos adatvédelmi nyilatkozatot, amelyben ismertetik az adatkezelő kilétét, az adatgyűjtés célját, az adatok egyéb címzettjeit és az adatmegőrzés időtartamát. A 95/46/EK irányelv 10. cikke előírja, hogy az érintettet tájékoztatni kell ezekről az információkról. |
| --- | --- |

12.

Az Európai Adatvédelmi Biztos ezenfelül javasolja, hogy a minta alján helyezzenek el egy szabványos adatvédelmi nyilatkozatot, amelyben ismertetik az adatkezelő kilétét, az adatgyűjtés célját, az adatok egyéb címzettjeit és az adatmegőrzés időtartamát. A 95/46/EK irányelv 10. cikke előírja, hogy az érintettet tájékoztatni kell ezekről az információkról.

6. cikk –   Online gyűjtési rendszerek

| 13. | A rendeletjavaslat 6. cikke a támogatási nyilatkozatok online rendszerben történő gyűjtésével foglalkozik. A 6. cikk kötelezi a szervezőt, hogy a támogatási nyilatkozatok összegyűjtésének megkezdése előtt biztosítsa, hogy az online gyűjtési rendszer megfelelő biztonsági és technikai jellemzőkkel rendelkezik, amelyek többek között gondoskodnak az online megadott adatok biztonságos tárolásáról „annak érdekében, hogy azokat ne lehessen módosítani vagy az adott polgári kezdeményezés megjelölt támogatásától eltérő célra felhasználni, és hogy megvédjék azokat a véletlen vagy jogellenes megsemmisüléstől vagy véletlen elvesztéstől, megváltoztatástól, jogosulatlan nyilvánosságra hozataltól vagy hozzáféréstől” (5). |
| --- | --- |

13.

A rendeletjavaslat 6. cikke a támogatási nyilatkozatok online rendszerben történő gyűjtésével foglalkozik. A 6. cikk kötelezi a szervezőt, hogy a támogatási nyilatkozatok összegyűjtésének megkezdése előtt biztosítsa, hogy az online gyűjtési rendszer megfelelő biztonsági és technikai jellemzőkkel rendelkezik, amelyek többek között gondoskodnak az online megadott adatok biztonságos tárolásáról „annak érdekében, hogy azokat ne lehessen módosítani vagy az adott polgári kezdeményezés megjelölt támogatásától eltérő célra felhasználni, és hogy megvédjék azokat a véletlen vagy jogellenes megsemmisüléstől vagy véletlen elvesztéstől, megváltoztatástól, jogosulatlan nyilvánosságra hozataltól vagy hozzáféréstől” (5).

| 14. | A 6. cikk (2) bekezdése továbbá kimondja, hogy a szervező bármikor felkérheti az illetékes hatóságot annak igazolására, hogy az online gyűjtési rendszer megfelel e rendelkezéseknek. Ezt az igazolást minden esetben azt megelőzően kell a szervezőnek kérnie, hogy ellenőrzésre benyújtja a támogatási nyilatkozatokat (lásd alább a 9. cikket). |
| --- | --- |

14.

A 6. cikk (2) bekezdése továbbá kimondja, hogy a szervező bármikor felkérheti az illetékes hatóságot annak igazolására, hogy az online gyűjtési rendszer megfelel e rendelkezéseknek. Ezt az igazolást minden esetben azt megelőzően kell a szervezőnek kérnie, hogy ellenőrzésre benyújtja a támogatási nyilatkozatokat (lásd alább a 9. cikket).

| 15. | A 6. cikk (5) bekezdése emellett kötelezi a Bizottságot, hogy a javaslat 19. cikke (2) bekezdésében megállapított komitológiai eljárásnak megfelelően technikai előírásokat fogadjon el e biztonsági szabályok végrehajtására vonatkozóan. |
| --- | --- |

15.

A 6. cikk (5) bekezdése emellett kötelezi a Bizottságot, hogy a javaslat 19. cikke (2) bekezdésében megállapított komitológiai eljárásnak megfelelően technikai előírásokat fogadjon el e biztonsági szabályok végrehajtására vonatkozóan.

| 16. | Az Európai Adatvédelmi Biztos üdvözli, hogy a javaslat 6. cikke hangsúlyt helyez az online gyűjtési rendszerek biztonságára. A biztonságos adatfeldolgozás garantálására vonatkozó kötelezettség az adatvédelmi követelmények egyike, amely a 95/46/EK irányelv 17. cikkében olvasható. Az Európai Adatvédelmi Biztos örömmel veszi tudomásul, hogy informális észrevételeit követően a Bizottság a javaslat 6. cikke (4) bekezdésének szövegét összhangba hozta a 95/46/EK irányelv 17. cikke (1) bekezdésének szövegével. Üdvözli továbbá a 6. cikk (4) bekezdésében foglalt azon kötelezettséget, amelynek értelmében gondoskodni kell arról, hogy az adatokat az adott polgári kezdeményezés megjelölt támogatásától eltérő célra ne lehessen felhasználni. Ugyanakkor szorgalmazza, hogy a jogalkotó illesszen be egy hasonló, általános hatályú kötelezettséget a 12. cikkbe is (lásd az alábbi 27. pontot). |
| --- | --- |

16.

Az Európai Adatvédelmi Biztos üdvözli, hogy a javaslat 6. cikke hangsúlyt helyez az online gyűjtési rendszerek biztonságára. A biztonságos adatfeldolgozás garantálására vonatkozó kötelezettség az adatvédelmi követelmények egyike, amely a 95/46/EK irányelv 17. cikkében olvasható. Az Európai Adatvédelmi Biztos örömmel veszi tudomásul, hogy informális észrevételeit követően a Bizottság a javaslat 6. cikke (4) bekezdésének szövegét összhangba hozta a 95/46/EK irányelv 17. cikke (1) bekezdésének szövegével. Üdvözli továbbá a 6. cikk (4) bekezdésében foglalt azon kötelezettséget, amelynek értelmében gondoskodni kell arról, hogy az adatokat az adott polgári kezdeményezés megjelölt támogatásától eltérő célra ne lehessen felhasználni. Ugyanakkor szorgalmazza, hogy a jogalkotó illesszen be egy hasonló, általános hatályú kötelezettséget a 12. cikkbe is (lásd az alábbi 27. pontot).

| 17. | Az Európai Adatvédelmi Biztosnak kétségei vannak az érintett illetékes hatóság általi igazolás időzítésével kapcsolatban. A szervezőt csupán arra kötelezik, hogy ezt az igazolást még azt megelőzően kérje, hogy az adott hatósághoz ellenőrzésre benyújtja az összegyűjtött támogatási nyilatkozatokat. Erre korábban is lehetősége van. Feltételezve, hogy az online rendszer igazolása hozzáadott értékkel bír, az Európai Adatvédelmi Biztos azon a véleményen van, hogy az igazolási eljárásnak még a nyilatkozatok összegyűjtése előtt meg kellene történnie, elkerülendő, hogy legalább egymillió polgár személyes adatait gyűjtsék össze egy olyan rendszerben, amelyről később kiderülhet, hogy nem kellően biztonságos. Az Európai Adatvédelmi Biztos ezért felkéri a jogalkotót, hogy egészítse ki ezzel a kötelezettséggel a 6. cikk (2) bekezdését. Ezzel együtt természetesen gondoskodni kell arról, hogy az igazolási eljárás ne jelentsen szükségtelen adminisztratív terhet a szervező számára. |
| --- | --- |

17.

Az Európai Adatvédelmi Biztosnak kétségei vannak az érintett illetékes hatóság általi igazolás időzítésével kapcsolatban. A szervezőt csupán arra kötelezik, hogy ezt az igazolást még azt megelőzően kérje, hogy az adott hatósághoz ellenőrzésre benyújtja az összegyűjtött támogatási nyilatkozatokat. Erre korábban is lehetősége van. Feltételezve, hogy az online rendszer igazolása hozzáadott értékkel bír, az Európai Adatvédelmi Biztos azon a véleményen van, hogy az igazolási eljárásnak még a nyilatkozatok összegyűjtése előtt meg kellene történnie, elkerülendő, hogy legalább egymillió polgár személyes adatait gyűjtsék össze egy olyan rendszerben, amelyről később kiderülhet, hogy nem kellően biztonságos. Az Európai Adatvédelmi Biztos ezért felkéri a jogalkotót, hogy egészítse ki ezzel a kötelezettséggel a 6. cikk (2) bekezdését. Ezzel együtt természetesen gondoskodni kell arról, hogy az igazolási eljárás ne jelentsen szükségtelen adminisztratív terhet a szervező számára.

| 18. | Ezzel összefüggésben az Európai Adatvédelmi Biztos fel kívánja hívni a figyelmet a 95/46/EK irányelv 18. cikkére, amely előírja az adatkezelőknek, hogy az adatfeldolgozási műveletről annak végrehajtását megelőzően értesítsék a nemzeti adatvédelmi hatóságot, hacsak bizonyos mentességek nem érvényesülnek. Nem egyértelmű, hogyan kapcsolódik ez az értesítési kötelezettség, amely alól mentesség kapható, a rendeletjavaslat értelmében az illetékes hatóság által végzett igazoláshoz. Az adminisztratív terhek minél hatékonyabb csökkentése érdekében az Európai Adatvédelmi Biztos felkéri a jogalkotót, hogy tisztázza a 95/46/EK irányelv 18. cikkében ismertetett értesítési eljárás és a rendeletjavaslat 6. cikkében meghatározott igazolási eljárás közötti kapcsolatot. |
| --- | --- |

18.

Ezzel összefüggésben az Európai Adatvédelmi Biztos fel kívánja hívni a figyelmet a 95/46/EK irányelv 18. cikkére, amely előírja az adatkezelőknek, hogy az adatfeldolgozási műveletről annak végrehajtását megelőzően értesítsék a nemzeti adatvédelmi hatóságot, hacsak bizonyos mentességek nem érvényesülnek. Nem egyértelmű, hogyan kapcsolódik ez az értesítési kötelezettség, amely alól mentesség kapható, a rendeletjavaslat értelmében az illetékes hatóság által végzett igazoláshoz. Az adminisztratív terhek minél hatékonyabb csökkentése érdekében az Európai Adatvédelmi Biztos felkéri a jogalkotót, hogy tisztázza a 95/46/EK irányelv 18. cikkében ismertetett értesítési eljárás és a rendeletjavaslat 6. cikkében meghatározott igazolási eljárás közötti kapcsolatot.

| 19. | Rátérve a technikai előírásokra vonatkozó végrehajtási szabályokra, az Európai Adatvédelmi Biztos számít rá, hogy e végrehajtási szabályok elfogadását megelőzően egyeztetnek majd vele. Különösen azért, mert a zöld könyv eredményeiről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentum számos olyan, a nyilvános konzultáció során javasolt rendszert említ, amelyeknek célja az online aláírások hitelességének biztosítása; ezek egyike az e-aláírást lehetővé tevő európai polgári intelligens kártya elképzelése. Egy ilyen rendszer nyilvánvalóan új adatvédelmi szempontokat vet fel (6). |
| --- | --- |

19.

Rátérve a technikai előírásokra vonatkozó végrehajtási szabályokra, az Európai Adatvédelmi Biztos számít rá, hogy e végrehajtási szabályok elfogadását megelőzően egyeztetnek majd vele. Különösen azért, mert a zöld könyv eredményeiről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentum számos olyan, a nyilvános konzultáció során javasolt rendszert említ, amelyeknek célja az online aláírások hitelességének biztosítása; ezek egyike az e-aláírást lehetővé tevő európai polgári intelligens kártya elképzelése. Egy ilyen rendszer nyilvánvalóan új adatvédelmi szempontokat vet fel (6).

9. cikk –   A támogatási nyilatkozatok tagállami ellenőrzése és igazolása

| 20. | Miután a szervező összegyűjtötte az aláíróktól a szükséges támogatási nyilatkozatokat, ezeket ellenőrzés és igazolás céljából be kell nyújtania az érintett illetékes hatósághoz. A szervező az aláírók személyes adatait azon tagállam illetékes hatóságának továbbítja, amely a támogatási nyilatkozatban jelzettek szerint az aláíró azonosító okmányát kiállította. Az illetékes hatóságnak három hónapon belül megfelelő ellenőrzések alapján ellenőriznie kell a támogatási nyilatkozatokat, és igazolást kell kiállítania a szervező számára (7). Az igazolást a kezdeményezésnek a Bizottsághoz történő tényleges benyújtásakor használják fel. |
| --- | --- |

20.

Miután a szervező összegyűjtötte az aláíróktól a szükséges támogatási nyilatkozatokat, ezeket ellenőrzés és igazolás céljából be kell nyújtania az érintett illetékes hatósághoz. A szervező az aláírók személyes adatait azon tagállam illetékes hatóságának továbbítja, amely a támogatási nyilatkozatban jelzettek szerint az aláíró azonosító okmányát kiállította. Az illetékes hatóságnak három hónapon belül megfelelő ellenőrzések alapján ellenőriznie kell a támogatási nyilatkozatokat, és igazolást kell kiállítania a szervező számára (7). Az igazolást a kezdeményezésnek a Bizottsághoz történő tényleges benyújtásakor használják fel.

| 21. | Az Európai Adatvédelmi Biztos üdvözli ezt a decentralizált rendszert, amelyben a Bizottság nem jut hozzá az aláírók személyes adataihoz, hanem csupán az illetékes nemzeti hatóságok által kibocsátott igazolásokkal rendelkezik majd. Egy ilyen rendszer csökkenti a személyes adatok nem megfelelő kezelésének kockázatát, mivel minimalizálja az említett adatok címzettjeinek számát. |
| --- | --- |

21.

Az Európai Adatvédelmi Biztos üdvözli ezt a decentralizált rendszert, amelyben a Bizottság nem jut hozzá az aláírók személyes adataihoz, hanem csupán az illetékes nemzeti hatóságok által kibocsátott igazolásokkal rendelkezik majd. Egy ilyen rendszer csökkenti a személyes adatok nem megfelelő kezelésének kockázatát, mivel minimalizálja az említett adatok címzettjeinek számát.

| 22. | A szövegből nem világos, mit jelent az illetékes hatóság által végzett „megfelelő ellenőrzések” kifejezés. Ezt a kérdést a (15) preambulumbekezdés sem tisztázza. Az Európai Adatvédelmi Biztos felteszi a kérdést, hogyan ellenőrzik majd az illetékes hatóságok a támogatási nyilatkozatok hitelességét. Különösen tudni szeretné, hogy az illetékes hatóságok összevethetik-e a nyilatkozatokat a polgárok személyazonosságára vonatkozó, más forrásból, például nemzeti vagy regionális nyilvántartásokból származó adatokkal. Az adatvédelmi biztos felkéri a jogalkotót e kérdés pontosítására. |
| --- | --- |

22.

A szövegből nem világos, mit jelent az illetékes hatóság által végzett „megfelelő ellenőrzések” kifejezés. Ezt a kérdést a (15) preambulumbekezdés sem tisztázza. Az Európai Adatvédelmi Biztos felteszi a kérdést, hogyan ellenőrzik majd az illetékes hatóságok a támogatási nyilatkozatok hitelességét. Különösen tudni szeretné, hogy az illetékes hatóságok összevethetik-e a nyilatkozatokat a polgárok személyazonosságára vonatkozó, más forrásból, például nemzeti vagy regionális nyilvántartásokból származó adatokkal. Az adatvédelmi biztos felkéri a jogalkotót e kérdés pontosítására.

12. cikk –   A személyes adatok védelme

| 23. | A rendeletjavaslat 12. cikke kizárólag a személyes adatok védelmével foglalkozik. A rendelkezés hangsúlyozza, hogy a szervezőnek, valamint az illetékes hatóságnak tiszteletben kell tartania a 95/46/EK irányelvet és az annak végrehajtása céljából elfogadott nemzeti rendelkezéseket. A (20) preambulumbekezdés ezenfelül említést tesz arról, hogy amikor a Bizottság egy kezdeményezés szervezőjének nyilvántartásba vétele során személyes adatokat dolgoz fel, a 45/2001/EK rendelet alkalmazandó. Az Európai Adatvédelmi Biztos üdvözli ezeket a megállapításokat. |
| --- | --- |

23.

A rendeletjavaslat 12. cikke kizárólag a személyes adatok védelmével foglalkozik. A rendelkezés hangsúlyozza, hogy a szervezőnek, valamint az illetékes hatóságnak tiszteletben kell tartania a 95/46/EK irányelvet és az annak végrehajtása céljából elfogadott nemzeti rendelkezéseket. A (20) preambulumbekezdés ezenfelül említést tesz arról, hogy amikor a Bizottság egy kezdeményezés szervezőjének nyilvántartásba vétele során személyes adatokat dolgoz fel, a 45/2001/EK rendelet alkalmazandó. Az Európai Adatvédelmi Biztos üdvözli ezeket a megállapításokat.

| 24. | A rendelkezés továbbá egyértelműen kimondja, hogy adatfeldolgozási tevékenységeik céljából a szervezőt és az illetékes hatóságot adatkezelőnek kell tekinteni. Az Európai Adatvédelmi Biztos örömmel veszi ezt az előírást. Az adatkezelőt elsődleges felelősség terheli az adatvédelmi szabályoknak való megfelelésért. A javaslat 12. cikke minden kétséget kizáróan megnevezi, ki minősül adatkezelőnek. |
| --- | --- |

24.

A rendelkezés továbbá egyértelműen kimondja, hogy adatfeldolgozási tevékenységeik céljából a szervezőt és az illetékes hatóságot adatkezelőnek kell tekinteni. Az Európai Adatvédelmi Biztos örömmel veszi ezt az előírást. Az adatkezelőt elsődleges felelősség terheli az adatvédelmi szabályoknak való megfelelésért. A javaslat 12. cikke minden kétséget kizáróan megnevezi, ki minősül adatkezelőnek.

| 25. | A 12. cikk rendelkezik az összegyűjtött személyes adatok megőrzésének maximális időtartamáról is. A szervező esetében ez a kezdeményezés Bizottsághoz történő benyújtását követő egy hónap, vagy legkésőbb a javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételének időpontját követő 18 hónap lehet. Az illetékes hatóságoknak az igazolás kiállítását követően egy hónappal meg kell semmisíteniük az adatokat. Az Európai Adatvédelmi Biztos üdvözli ezeket a korlátozásokat, mivel ezek biztosítják a 95/46/EK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének e) pontjában meghatározott követelmény betartását. |
| --- | --- |

25.

A 12. cikk rendelkezik az összegyűjtött személyes adatok megőrzésének maximális időtartamáról is. A szervező esetében ez a kezdeményezés Bizottsághoz történő benyújtását követő egy hónap, vagy legkésőbb a javasolt polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételének időpontját követő 18 hónap lehet. Az illetékes hatóságoknak az igazolás kiállítását követően egy hónappal meg kell semmisíteniük az adatokat. Az Európai Adatvédelmi Biztos üdvözli ezeket a korlátozásokat, mivel ezek biztosítják a 95/46/EK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének e) pontjában meghatározott követelmény betartását.

| 26. | Az Európai Adatvédelmi Biztos ezenfelül elégedett azzal, hogy a 12. cikk átveszi a 95/46/EK irányelv 17. cikkének (1) bekezdésében szereplő, az adatfeldolgozás biztonságáról szóló szöveget. Ezáltal nyilvánvalóvá válik, hogy ezek a kötelezettségek nem csupán az online gyűjtési rendszer használatakor (lásd a 13. pontot és fentebb), hanem a rendeletjavaslat hatálya alá tartozó valamennyi helyzetben alkalmazandók. |
| --- | --- |

26.

Az Európai Adatvédelmi Biztos ezenfelül elégedett azzal, hogy a 12. cikk átveszi a 95/46/EK irányelv 17. cikkének (1) bekezdésében szereplő, az adatfeldolgozás biztonságáról szóló szöveget. Ezáltal nyilvánvalóvá válik, hogy ezek a kötelezettségek nem csupán az online gyűjtési rendszer használatakor (lásd a 13. pontot és fentebb), hanem a rendeletjavaslat hatálya alá tartozó valamennyi helyzetben alkalmazandók.

| 27. | A fenti 16. pontban foglaltakkal összhangban az Európai Adatvédelmi Biztos javasolja, hogy a jogalkotó egy további bekezdéssel egészítse ki a 12. cikket, amely biztosítja, hogy a szervező által (akár online gyűjtési rendszer útján, akár más módon) gyűjtött személyes adatokat az adott polgári kezdeményezés megjelölt támogatásától eltérő célra ne lehessen felhasználni, illetve hogy az illetékes hatósághoz eljuttatott adatokat csak az adott polgári kezdeményezéshez tartozó támogatási nyilatkozatok hitelességének ellenőrzésére használják fel. |
| --- | --- |

27.

A fenti 16. pontban foglaltakkal összhangban az Európai Adatvédelmi Biztos javasolja, hogy a jogalkotó egy további bekezdéssel egészítse ki a 12. cikket, amely biztosítja, hogy a szervező által (akár online gyűjtési rendszer útján, akár más módon) gyűjtött személyes adatokat az adott polgári kezdeményezés megjelölt támogatásától eltérő célra ne lehessen felhasználni, illetve hogy az illetékes hatósághoz eljuttatott adatokat csak az adott polgári kezdeményezéshez tartozó támogatási nyilatkozatok hitelességének ellenőrzésére használják fel.

13. cikk –   Felelősség

| 28. | A 13. cikk kimondja, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a területükön honos vagy letelepedett szervezők polgári vagy büntetőjogi felelősséggel tartozzanak a javasolt rendelet megsértéséért, különös tekintettel többek között az online gyűjtési rendszerekkel szemben támasztott követelmények betartására vagy az adatok csalárd felhasználására. A (19) preambulumbekezdés hivatkozik a 95/46/EK irányelv jogorvoslatokról, felelősségről és szankciókról szóló III. fejezetére, és kimondja, hogy ez a fejezet a javasolt rendelet alkalmazásában végrehajtott adatfeldolgozás tekintetében teljes mértékben alkalmazandó. A javaslat 13. cikkét ennek kiegészítéseként kell értelmezni, amely a 95/46/EK irányelv III. fejezetével ellentétben nyíltan utal a tagállamok polgári és büntetőjogára. Az európai adatvédelmi biztos természetesen üdvözli ezt a rendelkezést. |
| --- | --- |

28.

A 13. cikk kimondja, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a területükön honos vagy letelepedett szervezők polgári vagy büntetőjogi felelősséggel tartozzanak a javasolt rendelet megsértéséért, különös tekintettel többek között az online gyűjtési rendszerekkel szemben támasztott követelmények betartására vagy az adatok csalárd felhasználására. A (19) preambulumbekezdés hivatkozik a 95/46/EK irányelv jogorvoslatokról, felelősségről és szankciókról szóló III. fejezetére, és kimondja, hogy ez a fejezet a javasolt rendelet alkalmazásában végrehajtott adatfeldolgozás tekintetében teljes mértékben alkalmazandó. A javaslat 13. cikkét ennek kiegészítéseként kell értelmezni, amely a 95/46/EK irányelv III. fejezetével ellentétben nyíltan utal a tagállamok polgári és büntetőjogára. Az európai adatvédelmi biztos természetesen üdvözli ezt a rendelkezést.

III.   ÖSSZEGZÉS ÉS AJÁNLÁSOK

| 29. | Ahogyan azt a bevezetésben említettük, és ahogyan az a vélemény II. fejezetének elemzéséből is egyértelművé vált, az Európai Adatvédelmi Biztos általánosságban elégedett azzal, ahogyan a polgári kezdeményezésről szóló rendeletjavaslat az adatvédelem kérdését kezeli. Nyilvánvalóan figyelembe vették az adatok védelmét, és a javaslatot úgy készítették el, hogy az biztosítja az adatvédelmi szabályoknak való megfelelést. Az Európai Adatvédelmi Biztosnak különösen örömére szolgál a 12. cikk, amely teljes egészében az adatvédelemmel foglalkozik, valamint tisztázza a felelősségi köröket és az adatok megőrzésének időtartamát. Az Európai Adatvédelmi Biztos hangsúlyozni kívánja, hogy az adatvédelmi előírások teljes körű betartása jelentős mértékben hozzájárul e fontos új eszköz megbízhatóságához, erejéhez és sikeréhez. Jóllehet általánosságban véve az Európai Adatvédelmi Biztos elégedett a javaslattal, úgy véli, van még mód annak javítására. |
| --- | --- |

29.

Ahogyan azt a bevezetésben említettük, és ahogyan az a vélemény II. fejezetének elemzéséből is egyértelművé vált, az Európai Adatvédelmi Biztos általánosságban elégedett azzal, ahogyan a polgári kezdeményezésről szóló rendeletjavaslat az adatvédelem kérdését kezeli. Nyilvánvalóan figyelembe vették az adatok védelmét, és a javaslatot úgy készítették el, hogy az biztosítja az adatvédelmi szabályoknak való megfelelést. Az Európai Adatvédelmi Biztosnak különösen örömére szolgál a 12. cikk, amely teljes egészében az adatvédelemmel foglalkozik, valamint tisztázza a felelősségi köröket és az adatok megőrzésének időtartamát. Az Európai Adatvédelmi Biztos hangsúlyozni kívánja, hogy az adatvédelmi előírások teljes körű betartása jelentős mértékben hozzájárul e fontos új eszköz megbízhatóságához, erejéhez és sikeréhez. Jóllehet általánosságban véve az Európai Adatvédelmi Biztos elégedett a javaslattal, úgy véli, van még mód annak javítására.

| 30. | Az Európai Adatvédelmi Biztos javasolja, hogy a jogalkotó módosítsa a 6. cikket, és ezáltal kötelezze a szervezőt, hogy még a támogatási nyilatkozatok összegyűjtésének megkezdése előtt kérje az online gyűjtési rendszer biztonságára vonatkozó igazolást. Ezenfelül, az ilyen igazolási eljárások nem jelenthetnek szükségtelen adminisztratív terhet a szervező számára. Az Európai Adatvédelmi Biztos továbbá javasolja a 95/46/EK irányelv 18. cikkében ismertetett értesítési eljárás és a rendeletjavaslat 6. cikkében meghatározott igazolási eljárás közötti kapcsolat tisztázását. |
| --- | --- |

30.

Az Európai Adatvédelmi Biztos javasolja, hogy a jogalkotó módosítsa a 6. cikket, és ezáltal kötelezze a szervezőt, hogy még a támogatási nyilatkozatok összegyűjtésének megkezdése előtt kérje az online gyűjtési rendszer biztonságára vonatkozó igazolást. Ezenfelül, az ilyen igazolási eljárások nem jelenthetnek szükségtelen adminisztratív terhet a szervező számára. Az Európai Adatvédelmi Biztos továbbá javasolja a 95/46/EK irányelv 18. cikkében ismertetett értesítési eljárás és a rendeletjavaslat 6. cikkében meghatározott igazolási eljárás közötti kapcsolat tisztázását.

| 31. | A javaslat tökéletesítése érdekében az Európai Adatvédelmi Biztos javasolja, hogy a jogalkotó:






  — | vizsgálja meg, hogy szükséges-e a kezdeményezést szervező postacímének és e-mail címének közzététele, valamint a közzététel előírása esetén egyértelműsítse a javaslat 4. cikkének szövegét, |
| --- | --- | --- |

31.

A javaslat tökéletesítése érdekében az Európai Adatvédelmi Biztos javasolja, hogy a jogalkotó:

—

vizsgálja meg, hogy szükséges-e a kezdeményezést szervező postacímének és e-mail címének közzététele, valamint a közzététel előírása esetén egyértelműsítse a javaslat 4. cikkének szövegét,

| — | törölje a személyi azonosító számra vonatkozó kérést és a nem kötelezően kitöltendő adatmezőket a III. mellékletben szereplő nyilatkozatmintából, |
| --- | --- |

—

törölje a személyi azonosító számra vonatkozó kérést és a nem kötelezően kitöltendő adatmezőket a III. mellékletben szereplő nyilatkozatmintából,

| — | illesszen be szabványos adatvédelmi nyilatkozatot a III. mellékletben szereplő mintába, amely biztosítja a 95/46/EK irányelv 10. cikkének való megfelelést, |
| --- | --- |

—

illesszen be szabványos adatvédelmi nyilatkozatot a III. mellékletben szereplő mintába, amely biztosítja a 95/46/EK irányelv 10. cikkének való megfelelést,

| — | tisztázza a 9. cikk (2) bekezdésében említett „megfelelő ellenőrzések” kifejezés jelentését, amelyeket az illetékes hatóságnak a támogatási nyilatkozatok hitelességének ellenőrzésekor kell elvégeznie, |
| --- | --- |

—

tisztázza a 9. cikk (2) bekezdésében említett „megfelelő ellenőrzések” kifejezés jelentését, amelyeket az illetékes hatóságnak a támogatási nyilatkozatok hitelességének ellenőrzésekor kell elvégeznie,

| — | egészítse ki a 12. cikket egy további bekezdéssel, amely biztosítja, hogy a szervező által gyűjtött személyes adatokat az adott polgári kezdeményezés megjelölt támogatásától eltérő célra ne lehessen felhasználni, illetve hogy az illetékes hatósághoz eljuttatott adatokat csak az adott polgári kezdeményezéshez tartozó támogatási nyilatkozatok hitelességének ellenőrzésére használják fel. |
| --- | --- |

—

egészítse ki a 12. cikket egy további bekezdéssel, amely biztosítja, hogy a szervező által gyűjtött személyes adatokat az adott polgári kezdeményezés megjelölt támogatásától eltérő célra ne lehessen felhasználni, illetve hogy az illetékes hatósághoz eljuttatott adatokat csak az adott polgári kezdeményezéshez tartozó támogatási nyilatkozatok hitelességének ellenőrzésére használják fel.

Kelt Brüsszelben, 2010. április 21-én.

Peter HUSTINX

európai adatvédelmi biztos

---

(1)  HL L 281., 1995.11.23., 31–50. o.

1

(2)  HL L 8., 2001.1.12., 1–22. o.

2

(3)  Lásd az európai polgári kezdeményezésről szóló zöld könyvről folytatott nyilvános konzultáció eredményeit ismertető bizottsági szolgálati munkadokumentum (SEC(2010) 730) által kísért COM(2010) 119 végleges dokumentumot.

3

(4)  Zöld könyv: COM(2009) 622.

4

(5)  Lásd a javaslat 6. cikkének (4) bekezdését.

5

(6)  Lásd a következőt: SEC(2010) 730, 4. o.

6

(7)  Lásd a javaslat 9. cikkének (2) bekezdését.

7

---

| 30.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 323/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 323/6

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a gyermekek szexuális zaklatásáról, szexuális kizsákmányolásáról és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatról és a 2004/68/IB kerethatározat hatályon kívül helyezéséről

2010/C 323/02

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 16. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 41. cikkére (2),

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   BEVEZETÉS

| 1. | 2010. március 29-én a Bizottság elfogadta a gyermekek szexuális zaklatása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatjavaslatot (3) (a továbbiakban: a javaslat). |
| --- | --- |

1.

2010. március 29-én a Bizottság elfogadta a gyermekek szexuális zaklatása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatjavaslatot (3) (a továbbiakban: a javaslat).

| 2. | A javaslat célja a 2003. december 22-én elfogadott kerethatározat hatályon kívül helyezése, melyet az említett korábbi jogszabály egyes hiányosságai indokolnak. Az új jogszabály a következők tekintetében fokozná a gyermekbántalmazás elleni küzdelmet: a gyermekbántalmazás súlyos formáinak – például a gyermekszexturizmus – büntetése, a kísérő nélküli gyermekek védelme, a bűnügyi nyomozás és a büntetőeljárás összehangolása, az informatikai környezetben elkövetett új típusú bűncselekmények, az áldozatok védelme és a bűncselekmények megelőzése. |
| --- | --- |

2.

A javaslat célja a 2003. december 22-én elfogadott kerethatározat hatályon kívül helyezése, melyet az említett korábbi jogszabály egyes hiányosságai indokolnak. Az új jogszabály a következők tekintetében fokozná a gyermekbántalmazás elleni küzdelmet: a gyermekbántalmazás súlyos formáinak – például a gyermekszexturizmus – büntetése, a kísérő nélküli gyermekek védelme, a bűnügyi nyomozás és a büntetőeljárás összehangolása, az informatikai környezetben elkövetett új típusú bűncselekmények, az áldozatok védelme és a bűncselekmények megelőzése.

| 3. | A bűncselekmények megelőzésével kapcsolatos célkitűzés egyik eszköze a gyermekpornográfiához való internetes hozzáférés korlátozása lenne. |
| --- | --- |

3.

A bűncselekmények megelőzésével kapcsolatos célkitűzés egyik eszköze a gyermekpornográfiához való internetes hozzáférés korlátozása lenne.

| 4. | Az európai adatvédelmi biztos tudomásul vette a javaslat elsődleges célkitűzését. Szándéka nem az, hogy megkérdőjelezze egy olyan hatékonyabb keret bevezetésének szükségességét, amely megfelelő intézkedéseket ír elő a gyermekek visszaélésekkel szembeni védelme érdekében. Ugyanakkor hangsúlyozni szeretné, hogy a javaslatban körvonalazott egyes intézkedések – mint a weboldalak letiltása és forródrótok felállítása – hatást gyakorolnak az érintett egyének magánélethez és az adatvédelemhez való alapvető jogára. Ezért az európai adatvédelmi biztos úgy határozott, hogy e rövid véleményt saját kezdeményezésben nyújtja be. |
| --- | --- |

4.

Az európai adatvédelmi biztos tudomásul vette a javaslat elsődleges célkitűzését. Szándéka nem az, hogy megkérdőjelezze egy olyan hatékonyabb keret bevezetésének szükségességét, amely megfelelő intézkedéseket ír elő a gyermekek visszaélésekkel szembeni védelme érdekében. Ugyanakkor hangsúlyozni szeretné, hogy a javaslatban körvonalazott egyes intézkedések – mint a weboldalak letiltása és forródrótok felállítása – hatást gyakorolnak az érintett egyének magánélethez és az adatvédelemhez való alapvető jogára. Ezért az európai adatvédelmi biztos úgy határozott, hogy e rövid véleményt saját kezdeményezésben nyújtja be.

II.   A JAVASLAT ELEMZÉSE

| 5. | Az adatvédelmi kérdések a javaslat két olyan elemével kapcsolatosak, amelyek nem kifejezetten a gyermekbántalmazás elleni küzdelemre, hanem a magánszférán belül bűnüldözési célból megvalósuló együttműködést célzó bármely kezdeményezésre vonatkoznak. E kérdéseket az európai adatvédelmi biztos különböző – különösen az illegális internetes tartalommal szembeni küzdelemmel kapcsolatos – összefüggésekben már elemezte (4). |
| --- | --- |

5.

Az adatvédelmi kérdések a javaslat két olyan elemével kapcsolatosak, amelyek nem kifejezetten a gyermekbántalmazás elleni küzdelemre, hanem a magánszférán belül bűnüldözési célból megvalósuló együttműködést célzó bármely kezdeményezésre vonatkoznak. E kérdéseket az európai adatvédelmi biztos különböző – különösen az illegális internetes tartalommal szembeni küzdelemmel kapcsolatos – összefüggésekben már elemezte (4).

| 6. | A szóban forgó két elemet a javaslat (13) preambulumbekezdése, illetve 21. cikke fejti ki. A két elem ismertetése a következő: |
| --- | --- |

6.

A szóban forgó két elemet a javaslat (13) preambulumbekezdése, illetve 21. cikke fejti ki. A két elem ismertetése a következő:

II.1.   A szolgáltatók szerepe a weboldalak letiltásában

| 7. | A javaslat két lehetséges alternatívát vázol fel arra, hogyan tiltsák le a hozzáférést az Unió területéről az azonosított gyermekpornográfiát tartalmazó vagy terjesztő internetes oldalakhoz, ezek: mechanizmusok, amelyek az illetékes rendőri vagy igazságügyi hatóságok számára megkönnyítik a letiltás elrendelését, illetve az internetszolgáltatók által önkéntes alapon vállalt fellépések, amelyek célja magatartási kódexek és iránymutatások alapján az ilyen internetes oldalak letiltása. |
| --- | --- |

7.

A javaslat két lehetséges alternatívát vázol fel arra, hogyan tiltsák le a hozzáférést az Unió területéről az azonosított gyermekpornográfiát tartalmazó vagy terjesztő internetes oldalakhoz, ezek: mechanizmusok, amelyek az illetékes rendőri vagy igazságügyi hatóságok számára megkönnyítik a letiltás elrendelését, illetve az internetszolgáltatók által önkéntes alapon vállalt fellépések, amelyek célja magatartási kódexek és iránymutatások alapján az ilyen internetes oldalak letiltása.

| 8. | Az európai adatvédelmi biztos megkérdőjelezi a letiltásról szóló határozathoz vezető kritériumokat és feltételeket: míg a rendőrség, illetve az illetékes igazságügyi hatóságok által egy jól meghatározott jogi keretben hozott intézkedéseket támogatni tudná, addig a magánfelek által működtetett bármely letiltás jogbiztonságával kapcsolatban komoly kétségei vannak. |
| --- | --- |

8.

Az európai adatvédelmi biztos megkérdőjelezi a letiltásról szóló határozathoz vezető kritériumokat és feltételeket: míg a rendőrség, illetve az illetékes igazságügyi hatóságok által egy jól meghatározott jogi keretben hozott intézkedéseket támogatni tudná, addig a magánfelek által működtetett bármely letiltás jogbiztonságával kapcsolatban komoly kétségei vannak.

| 9. | Mindenekelőtt az internet e letiltáshoz vezető esetleges nyomon követését kérdőjelezi meg. A felügyelet és a letiltás amellett, hogy különböző tevékenységeket foglalhat magában – köztük az internet átvizsgálása, a jogellenes vagy gyanús weboldalak beazonosítása és a végfelhasználók hozzáférésének letiltása –, az ilyen tartalomhoz hozzáférni vagy azt letölteni próbáló végfelhasználók online magatartásának felügyeletét is jelentheti. A felhasznált eszközök, noha különbözőek és a beavatkozás különböző fokozatait vonják maguk után, az internetszolgáltatók által a tartalmakkal kapcsolatos információ feldolgozásában játszott szerep vonatkozásában is kérdéseket vetnek fel. |
| --- | --- |

9.

Mindenekelőtt az internet e letiltáshoz vezető esetleges nyomon követését kérdőjelezi meg. A felügyelet és a letiltás amellett, hogy különböző tevékenységeket foglalhat magában – köztük az internet átvizsgálása, a jogellenes vagy gyanús weboldalak beazonosítása és a végfelhasználók hozzáférésének letiltása –, az ilyen tartalomhoz hozzáférni vagy azt letölteni próbáló végfelhasználók online magatartásának felügyeletét is jelentheti. A felhasznált eszközök, noha különbözőek és a beavatkozás különböző fokozatait vonják maguk után, az internetszolgáltatók által a tartalmakkal kapcsolatos információ feldolgozásában játszott szerep vonatkozásában is kérdéseket vetnek fel.

| 10. | E felügyeleti tevékenységek adatvédelmi értelemben is következménnyel járnak, tekintve, hogy számos egyén személyes adatainak feldolgozására kerül sor, legyen szó akár áldozatokról, tanúkról, felhasználókról vagy tartalomszolgáltatókról. Az európai adatvédelmi biztos korábbi véleményeiben már kifejtette azzal kapcsolatos aggodalmait, hogy az egyes személyeket a magánszektor szereplői (például az internetszolgáltatók vagy a szerzői jogok jogosultjai) követik nyomon olyan területeken, amelyek alapvetően a bűnüldöző hatóságok hatáskörébe tartoznak (5).






  — | Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy a hálózat nyomon követése és az oldalak letiltása nem esik egybe az internetszolgáltatók kereskedelmi céljaival: ez a személyes adatoknak az adatvédelmi irányelv (6) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 7. cikke értelmében történő törvényes feldolgozása és összeegyeztethető felhasználása tekintetében kérdéseket vetne fel. |
| --- | --- | --- |

10.

E felügyeleti tevékenységek adatvédelmi értelemben is következménnyel járnak, tekintve, hogy számos egyén személyes adatainak feldolgozására kerül sor, legyen szó akár áldozatokról, tanúkról, felhasználókról vagy tartalomszolgáltatókról. Az európai adatvédelmi biztos korábbi véleményeiben már kifejtette azzal kapcsolatos aggodalmait, hogy az egyes személyeket a magánszektor szereplői (például az internetszolgáltatók vagy a szerzői jogok jogosultjai) követik nyomon olyan területeken, amelyek alapvetően a bűnüldöző hatóságok hatáskörébe tartoznak (5).

—

Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy a hálózat nyomon követése és az oldalak letiltása nem esik egybe az internetszolgáltatók kereskedelmi céljaival: ez a személyes adatoknak az adatvédelmi irányelv (6) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 7. cikke értelmében történő törvényes feldolgozása és összeegyeztethető felhasználása tekintetében kérdéseket vetne fel.

| — | Az európai adatvédelmi biztos megkérdőjelezi a letiltásra vonatkozó kritériumokat, és hangsúlyozza, hogy a magatartási kódexek és önkéntes iránymutatások ebben a tekintetben nem eredményeznek kellő jogbiztonságot. |
| --- | --- |

—

Az európai adatvédelmi biztos megkérdőjelezi a letiltásra vonatkozó kritériumokat, és hangsúlyozza, hogy a magatartási kódexek és önkéntes iránymutatások ebben a tekintetben nem eredményeznek kellő jogbiztonságot.

| — | Az európai adatvédelmi biztos kiemeli továbbá azokat a kockázatokat, amelyek az egyének esetleges feketelistára helyezésével és ezen egyének azon lehetőségével függnek össze, hogy valamely független hatóság előtt jogorvoslattal élhessenek. |
| --- | --- |

—

Az európai adatvédelmi biztos kiemeli továbbá azokat a kockázatokat, amelyek az egyének esetleges feketelistára helyezésével és ezen egyének azon lehetőségével függnek össze, hogy valamely független hatóság előtt jogorvoslattal élhessenek.

| 11. | Az európai adatvédelmi biztos már több alkalommal kijelentette, hogy „az internethasználók magatartásának nyomon követése, valamint ezt követően IP-címük lekérése a magánéletük és kapcsolattartásuk tiszteletben tartásához való jog megsértésének tekinthető (...). Ez az álláspont összhangban áll az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatával (7)”. E beavatkozás tekintetében megfelelőbb biztosítékokra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a nyomon követésre és/vagy a letiltásra kizárólag szigorúan célzott módon, bírói felügyelet mellett kerüljön sor, és hogy az e mechanizmussal való visszaélés a megfelelő biztonsági intézkedésekkel megelőzhető legyen. |
| --- | --- |

11.

Az európai adatvédelmi biztos már több alkalommal kijelentette, hogy „az internethasználók magatartásának nyomon követése, valamint ezt követően IP-címük lekérése a magánéletük és kapcsolattartásuk tiszteletben tartásához való jog megsértésének tekinthető (...). Ez az álláspont összhangban áll az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatával (7)”. E beavatkozás tekintetében megfelelőbb biztosítékokra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a nyomon követésre és/vagy a letiltásra kizárólag szigorúan célzott módon, bírói felügyelet mellett kerüljön sor, és hogy az e mechanizmussal való visszaélés a megfelelő biztonsági intézkedésekkel megelőzhető legyen.

II.2.   Forródróthálózat létesítése

| 12. | Amint azt a javaslat (13) preambulumbekezdése is említi, a biztonságosabb internet programban – amelyről az európai adatvédelmi biztos a fent említett véleményt kiadta – egy forródróthálózat létrehozása szerepel. Az európai adatvédelmi biztos egyik megjegyzése éppen az információk összegyűjtésére, központosítására és kicserélésére vonatkozó feltételekkel kapcsolatos: pontosan le kell írni azt, hogy mi tekinthető illegális vagy ártalmas tartalomnak, illetve ki és milyen biztosítékok mellett jogosult az információk összegyűjtésére és tárolására. |
| --- | --- |

12.

Amint azt a javaslat (13) preambulumbekezdése is említi, a biztonságosabb internet programban – amelyről az európai adatvédelmi biztos a fent említett véleményt kiadta – egy forródróthálózat létrehozása szerepel. Az európai adatvédelmi biztos egyik megjegyzése éppen az információk összegyűjtésére, központosítására és kicserélésére vonatkozó feltételekkel kapcsolatos: pontosan le kell írni azt, hogy mi tekinthető illegális vagy ártalmas tartalomnak, illetve ki és milyen biztosítékok mellett jogosult az információk összegyűjtésére és tárolására.

| 13. | Ez különösen a jelentéstétel következményei tekintetében fontos: nem csak a gyermekek személyes adatainak védelme a tét, hanem minden olyan személy személyes adatainak, aki valamilyen formában a hálózaton áramló információhoz kapcsolódik; ez a személy lehet például az, akit helytelen magatartással gyanúsítanak–legyen akár internet-felhasználó vagy tartalomszolgáltató–, de az is, aki gyanús magatartásról vagy tartalomról jelentést tesz, illetve a visszaélés áldozata is. Ezen egyének jogait a jelentéstételi eljárások kidolgozása során nem lehet figyelmen kívül hagyni, azokat a meglévő adatvédelmi keretrendszerrel összefüggésben kell szem előtt tartani. |
| --- | --- |

13.

Ez különösen a jelentéstétel következményei tekintetében fontos: nem csak a gyermekek személyes adatainak védelme a tét, hanem minden olyan személy személyes adatainak, aki valamilyen formában a hálózaton áramló információhoz kapcsolódik; ez a személy lehet például az, akit helytelen magatartással gyanúsítanak–legyen akár internet-felhasználó vagy tartalomszolgáltató–, de az is, aki gyanús magatartásról vagy tartalomról jelentést tesz, illetve a visszaélés áldozata is. Ezen egyének jogait a jelentéstételi eljárások kidolgozása során nem lehet figyelmen kívül hagyni, azokat a meglévő adatvédelmi keretrendszerrel összefüggésben kell szem előtt tartani.

| 14. | Az említett forródrótok által összegyűjtött információ felhasználására nagy valószínűséggel az eset bírósági szakaszában, a büntetőeljárás során kerül sor. A minőségre és a megbízhatóságra vonatkozó követelmények tekintetében további biztosítékok bevezetésére van szükség annak garantálása érdekében, hogy e digitális bizonyítéknak minősülő információ összegyűjtése és tárolása megfelelő módon történt, ezért ezek az információk bírósági tárgyalásban elfogadhatók. |
| --- | --- |

14.

Az említett forródrótok által összegyűjtött információ felhasználására nagy valószínűséggel az eset bírósági szakaszában, a büntetőeljárás során kerül sor. A minőségre és a megbízhatóságra vonatkozó követelmények tekintetében további biztosítékok bevezetésére van szükség annak garantálása érdekében, hogy e digitális bizonyítéknak minősülő információ összegyűjtése és tárolása megfelelő módon történt, ezért ezek az információk bírósági tárgyalásban elfogadhatók.

| 15. | A rendszernek elvben a bűnüldöző hatóságok általi felügyeletével kapcsolatos garanciák az e keretnek való megfelelést célzó, döntő elemek. Az átláthatóság és az egyének független hatóság előtt érvényesíthető jogorvoslati lehetősége olyan további két fontos elem, amelyeket egy ilyen rendszerbe be kell építeni. |
| --- | --- |

15.

A rendszernek elvben a bűnüldöző hatóságok általi felügyeletével kapcsolatos garanciák az e keretnek való megfelelést célzó, döntő elemek. Az átláthatóság és az egyének független hatóság előtt érvényesíthető jogorvoslati lehetősége olyan további két fontos elem, amelyeket egy ilyen rendszerbe be kell építeni.

III.   KÖVETKEZTETÉS

| 16. | Noha az európai adatvédelmi biztosnak nincs indoka a gyermekek szexuális zaklatása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemmel kapcsolatos erős és hatékony keretrendszer kidolgozását megtámadni, ragaszkodik ahhoz, hogy a jogbiztonság minden érintett szereplő – beleértve az internetszolgáltatókat és a hálózatot használó egyéneket – számára biztosított legyen. |
| --- | --- |

16.

Noha az európai adatvédelmi biztosnak nincs indoka a gyermekek szexuális zaklatása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemmel kapcsolatos erős és hatékony keretrendszer kidolgozását megtámadni, ragaszkodik ahhoz, hogy a jogbiztonság minden érintett szereplő – beleértve az internetszolgáltatókat és a hálózatot használó egyéneket – számára biztosított legyen.

| 17. | Annak szerepeltetése a javaslatban, hogy a végfelhasználók alapvető jogait figyelembe kell venni, üdvözlendő, de nem elégséges: ki kell egészíteni azzal, hogy az illegális tartalom elleni küzdelem során a tagállamok a független állami hatóságok felügyelete mellett kötelesek harmonizált, világos és részletes eljárásokat biztosítani. |
| --- | --- |

17.

Annak szerepeltetése a javaslatban, hogy a végfelhasználók alapvető jogait figyelembe kell venni, üdvözlendő, de nem elégséges: ki kell egészíteni azzal, hogy az illegális tartalom elleni küzdelem során a tagállamok a független állami hatóságok felügyelete mellett kötelesek harmonizált, világos és részletes eljárásokat biztosítani.

Kelt Brüsszelben, 2010. május 10-én.

Peter HUSTINX

európai adatvédelmi biztos

---

(1)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

1

(2)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o

2

(3)  COM(2010) 94 végleges.

3

(4)  Az európai adatvédelmi biztos különösen az alábbi két, e kezdeményezés tekintetében releváns megjegyzéseket tartalmazó véleményt adta ki:

4

| — | Az európai adatvédelmi biztos 2008. június 23-i véleménye az internetet és egyéb kommunikációs technológiákat használó gyermekek védelmére irányuló többéves közösségi program létrehozásáról szóló határozati javaslatról, HL C 2., 2009.1.7., 2. o. |
| --- | --- |

—

Az európai adatvédelmi biztos 2008. június 23-i véleménye az internetet és egyéb kommunikációs technológiákat használó gyermekek védelmére irányuló többéves közösségi program létrehozásáról szóló határozati javaslatról, HL C 2., 2009.1.7., 2. o.

| — | Az európai adatvédelmi biztos 2010. február 22-i véleménye az Európai Unió által a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodásról (ACTA) folytatott jelenlegi tárgyalásokról. |
| --- | --- |

—

Az európai adatvédelmi biztos 2010. február 22-i véleménye az Európai Unió által a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodásról (ACTA) folytatott jelenlegi tárgyalásokról.

Lásd még: a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport 2005. január 18-án elfogadott munkadokumentuma a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos adatvédelmi kérdésekről (WP 104).

(5)  Lásd az európai adatvédelmi biztos fent említett két véleményét.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

6

(7)  Az európai adatvédelmi biztos véleménye az ACTA-ról, 6. oldal.

7

---

| 30.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 323/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 323/9

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye a betétbiztosítási rendszerekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról

(átdolgozás)

2010/C 323/03

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 16. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 28. cikkének (2) bekezdése szerinti véleménykérésre,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   BEVEZETÉS

| 1. | 2010. július 12-én a Bizottság európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot fogadott el a betétbiztosítási rendszerekről (átdolgozás). (3) |
| --- | --- |

1.

2010. július 12-én a Bizottság európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatot fogadott el a betétbiztosítási rendszerekről (átdolgozás). (3)

| 2. | A javaslatot a 45/2001/EK rendelet 28. cikke (2) bekezdésével összhangban elfogadásának napján elküldték az európai adatvédelmi biztosnak. A javaslat elfogadását megelőzően informális egyeztetésre került sor az európai adatvédelmi biztossal. Az európai adatvédelmi biztos üdvözölte ezt az informális egyeztetést, és megelégedéssel veszi tudomásul, hogy minden észrevételét figyelembe vették a javaslat végleges formájának kialakításakor. |
| --- | --- |

2.

A javaslatot a 45/2001/EK rendelet 28. cikke (2) bekezdésével összhangban elfogadásának napján elküldték az európai adatvédelmi biztosnak. A javaslat elfogadását megelőzően informális egyeztetésre került sor az európai adatvédelmi biztossal. Az európai adatvédelmi biztos üdvözölte ezt az informális egyeztetést, és megelégedéssel veszi tudomásul, hogy minden észrevételét figyelembe vették a javaslat végleges formájának kialakításakor.

| 3. | Ebben a véleményben az európai adatvédelmi biztos röviden ismerteti és elemzi a javaslat adatvédelmi vonatkozásait. |
| --- | --- |

3.

Ebben a véleményben az európai adatvédelmi biztos röviden ismerteti és elemzi a javaslat adatvédelmi vonatkozásait.

II.   A JAVASLAT ADATVÉDELMI VONATKOZÁSAI

| 4. | A betétbiztosítási rendszerek meghatározott összeg erejéig kifizetik a betéteket a betéteseknek, ha egy hitelintézetet be kell zárni. A 94/19/EK irányelvet, amely saját területükön egy vagy több betétbiztosítási rendszer létrehozására kötelezi a tagállamokat, 1994. május 30-án fogadta el az Európai Parlament és a Tanács. A Tanács röviddel a 2008-as pénzügyi válság kitörése után arra bátorította a Bizottságot, hogy dolgozzon ki megfelelő javaslatot a betétbiztosítási rendszerek konvergenciájának előmozdítására, ami hozzájárul majd a pénzügyi szektor iránti bizalom helyreállításához. 2009. március 11-én – sürgősségi intézkedésként – a 2009/14/EK irányelvvel módosították a 94/19/EK irányelvet. A leginkább szembetűnő módosítás a fedezeti szint 20 000 EUR-ról 100 000 EUR-ra történő felemelése volt a betétesek számára, amennyiben be kell zárni egy bankot. A jelenlegi javaslat indoklásának 5. pontjában a Bizottság jelzi, hogy mivel a 2009/14/EK irányelv végrehajtása még nem fejeződött be, szükségesnek tartja a 94/19/EK és a 2009/14/EK irányelv átdolgozás útján történő konszolidálását és módosítását. |
| --- | --- |

4.

A betétbiztosítási rendszerek meghatározott összeg erejéig kifizetik a betéteket a betéteseknek, ha egy hitelintézetet be kell zárni. A 94/19/EK irányelvet, amely saját területükön egy vagy több betétbiztosítási rendszer létrehozására kötelezi a tagállamokat, 1994. május 30-án fogadta el az Európai Parlament és a Tanács. A Tanács röviddel a 2008-as pénzügyi válság kitörése után arra bátorította a Bizottságot, hogy dolgozzon ki megfelelő javaslatot a betétbiztosítási rendszerek konvergenciájának előmozdítására, ami hozzájárul majd a pénzügyi szektor iránti bizalom helyreállításához. 2009. március 11-én – sürgősségi intézkedésként – a 2009/14/EK irányelvvel módosították a 94/19/EK irányelvet. A leginkább szembetűnő módosítás a fedezeti szint 20 000 EUR-ról 100 000 EUR-ra történő felemelése volt a betétesek számára, amennyiben be kell zárni egy bankot. A jelenlegi javaslat indoklásának 5. pontjában a Bizottság jelzi, hogy mivel a 2009/14/EK irányelv végrehajtása még nem fejeződött be, szükségesnek tartja a 94/19/EK és a 2009/14/EK irányelv átdolgozás útján történő konszolidálását és módosítását.

| 5. | A javaslat célja a vonatkozó nemzeti szabályok egyszerűsítése és harmonizálása, különösen a fedezet hatálya és a kifizetés körülményei tekintetében. Módosították a rendelkezéseket annak érdekében, hogy tovább csökkentsék a betétesek kifizetésére vonatkozó határidőt, és jobb hozzáférést biztosítsanak a betétbiztosítási rendszerek számára a tagjaikra (azaz a hitelintézetekre, mint például bankokra) vonatkozó információkhoz. Számos további módosítás szolgálja a kielégítően finanszírozott, szilárd és hiteles betétbiztosítási rendszerek megteremtését. (4) |
| --- | --- |

5.

A javaslat célja a vonatkozó nemzeti szabályok egyszerűsítése és harmonizálása, különösen a fedezet hatálya és a kifizetés körülményei tekintetében. Módosították a rendelkezéseket annak érdekében, hogy tovább csökkentsék a betétesek kifizetésére vonatkozó határidőt, és jobb hozzáférést biztosítsanak a betétbiztosítási rendszerek számára a tagjaikra (azaz a hitelintézetekre, mint például bankokra) vonatkozó információkhoz. Számos további módosítás szolgálja a kielégítően finanszírozott, szilárd és hiteles betétbiztosítási rendszerek megteremtését. (4)

| 6. | A betéteseknek történő visszafizetésre vonatkozó jobb eljárás együtt jár a betétesek személyes adatainak növekvő mértékű feldolgozásával egy tagállamon belül, de a tagállamok között is. A 3. cikk (7) bekezdése kimondja, hogy „a tagállamok biztosítják, hogy a betétbiztosítási rendszerek kérésükre bármikor megkapjanak tagjaiktól minden ahhoz szükséges információt, hogy előkészítsék a betéteseknek a visszafizetést”. Ezeket az információkat a különböző tagállamokban működő betétbiztosítási rendszerek – a javaslat 12. cikkének (4) bekezdéséből következően – ki is cserélhetik egymás között. |
| --- | --- |

6.

A betéteseknek történő visszafizetésre vonatkozó jobb eljárás együtt jár a betétesek személyes adatainak növekvő mértékű feldolgozásával egy tagállamon belül, de a tagállamok között is. A 3. cikk (7) bekezdése kimondja, hogy „a tagállamok biztosítják, hogy a betétbiztosítási rendszerek kérésükre bármikor megkapjanak tagjaiktól minden ahhoz szükséges információt, hogy előkészítsék a betéteseknek a visszafizetést”. Ezeket az információkat a különböző tagállamokban működő betétbiztosítási rendszerek – a javaslat 12. cikkének (4) bekezdéséből következően – ki is cserélhetik egymás között.

| 7. | Amennyiben a betétes természetes személy, a betétesre vonatkozó információ a 95/46/EK irányelv 2. cikkének a) pontja szerint személyes adatnak minősül. Az ilyen információ hitelintézetek és egy betétbiztosítási rendszer, illetve betétbiztosítási rendszerek közötti átadása a 95/46/EK irányelv 2. cikkének b) pontja szerint személyes adat feldolgozásának minősül. Ezért a 95/46/EK irányelv rendelkezései – a vonatkozó nemzeti jogszabályokban történő végrehajtásuk formájában – alkalmazandók ezekre az adatfeldolgozási műveletekre. Az európai adatvédelmi biztos örömmel látja, hogy a javaslat (29) preambulumbekezdése ezt megerősíti és hangsúlyozza. |
| --- | --- |

7.

Amennyiben a betétes természetes személy, a betétesre vonatkozó információ a 95/46/EK irányelv 2. cikkének a) pontja szerint személyes adatnak minősül. Az ilyen információ hitelintézetek és egy betétbiztosítási rendszer, illetve betétbiztosítási rendszerek közötti átadása a 95/46/EK irányelv 2. cikkének b) pontja szerint személyes adat feldolgozásának minősül. Ezért a 95/46/EK irányelv rendelkezései – a vonatkozó nemzeti jogszabályokban történő végrehajtásuk formájában – alkalmazandók ezekre az adatfeldolgozási műveletekre. Az európai adatvédelmi biztos örömmel látja, hogy a javaslat (29) preambulumbekezdése ezt megerősíti és hangsúlyozza.

| 8. | Az európai adatvédelmi biztos örömmel veszi tudomásul, hogy a javaslat érdemben foglalkozik bizonyos adatvédelmi elemekkel. A 3. cikk (7) bekezdése előírja, hogy a visszafizetések előkészítéséhez beszerzett információkat csak erre a célra lehet felhasználni, és ezek az információk nem őrizhetők meg az említett célhoz szükségesnél hosszabb ideig. Ez tovább részletezi a 95/46/EK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének b) pontjában rögzített célhoz kötöttség elvét, valamint a 95/46/EK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének e) pontjában található kötelezettséget, miszerint az adatok nem őrizhetők meg az adatgyűjtés céljához vagy a további feldolgozáshoz szükségesnél hosszabb ideig. |
| --- | --- |

8.

Az európai adatvédelmi biztos örömmel veszi tudomásul, hogy a javaslat érdemben foglalkozik bizonyos adatvédelmi elemekkel. A 3. cikk (7) bekezdése előírja, hogy a visszafizetések előkészítéséhez beszerzett információkat csak erre a célra lehet felhasználni, és ezek az információk nem őrizhetők meg az említett célhoz szükségesnél hosszabb ideig. Ez tovább részletezi a 95/46/EK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének b) pontjában rögzített célhoz kötöttség elvét, valamint a 95/46/EK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének e) pontjában található kötelezettséget, miszerint az adatok nem őrizhetők meg az adatgyűjtés céljához vagy a további feldolgozáshoz szükségesnél hosszabb ideig.

| 9. | A 3. cikk (7) bekezdése kifejezetten kimondja, hogy a visszafizetések előkészítésének céljára megszerzett információk a 4. cikk (2) bekezdése szerinti jelöléseket is magukban foglalják. Az utóbbi cikk alapján a hitelintézetek kötelesek megjelölni a betéteket, ha azok visszafizetése valamilyen okból nem biztosítható, például mert olyan ügyletekből keletkeztek, amelyekkel kapcsolatban pénzmosás miatt büntetőítélet született a 91/308/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének c) pontjában meghatározottak szerint (lásd a javaslat 4. cikkének (1) bekezdését). Mivel az információcsere célja éppen a betét visszafizetése, a jelölés közlése szükséges intézkedésnek tekinthető. Ezért az adatvédelmi biztos úgy ítéli meg, hogy egy ilyen jelölés átadása – ha személyes adatnak minősül – mindaddig összhangban áll az adatvédelmi szabályokkal, amíg maga a jelölés nem fed fel a szükségesnél több információt. Egy egyszerű jelzés, miszerint a betét nem biztosítható, megfelelne a célnak. Ezért a javaslat 4. cikkének (2) bekezdésében szereplő kötelezettséget olyan módon kell alkalmazni, hogy az megfeleljen a 95/46/EK irányelvből fakadó szabályoknak. |
| --- | --- |

9.

A 3. cikk (7) bekezdése kifejezetten kimondja, hogy a visszafizetések előkészítésének céljára megszerzett információk a 4. cikk (2) bekezdése szerinti jelöléseket is magukban foglalják. Az utóbbi cikk alapján a hitelintézetek kötelesek megjelölni a betéteket, ha azok visszafizetése valamilyen okból nem biztosítható, például mert olyan ügyletekből keletkeztek, amelyekkel kapcsolatban pénzmosás miatt büntetőítélet született a 91/308/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének c) pontjában meghatározottak szerint (lásd a javaslat 4. cikkének (1) bekezdését). Mivel az információcsere célja éppen a betét visszafizetése, a jelölés közlése szükséges intézkedésnek tekinthető. Ezért az adatvédelmi biztos úgy ítéli meg, hogy egy ilyen jelölés átadása – ha személyes adatnak minősül – mindaddig összhangban áll az adatvédelmi szabályokkal, amíg maga a jelölés nem fed fel a szükségesnél több információt. Egy egyszerű jelzés, miszerint a betét nem biztosítható, megfelelne a célnak. Ezért a javaslat 4. cikkének (2) bekezdésében szereplő kötelezettséget olyan módon kell alkalmazni, hogy az megfeleljen a 95/46/EK irányelvből fakadó szabályoknak.

| 10. | A javaslat 3. cikkének (7) bekezdése a betétbiztosítási rendszerek által történő olyan adatgyűjtéssel is foglalkozik, amely a rendszeres stressztesztek elvégzéséhez szükséges a rendszereiken. Ezeket az információkat a hitelintézetek folyamatosan továbbítják a betétbiztosítási rendszerekhez. Az európai adatvédelmi biztos az informális egyeztetésen aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy ezek az információk személyes adatokat is tartalmaznak-e. Az európai adatvédelmi biztos kétségesnek találta, hogy vajon valóban szükség van-e személyes adatok feldolgozására a stressztesztek elvégzéséhez. A Bizottság ezen a ponton kiigazította a javaslatot, és hozzátette, hogy az ilyen információkat anonimmá kell tenni. Az adatvédelem szempontjából ez azt jelenti, hogy az információ – a valószínűsíthetően felhasználható valamennyi eszközt figyelembe véve – nem köthető egy azonosított természetes személyhez. (5) Az európai adatvédelmi biztos elégedett ezzel a biztosítékkal. |
| --- | --- |

10.

A javaslat 3. cikkének (7) bekezdése a betétbiztosítási rendszerek által történő olyan adatgyűjtéssel is foglalkozik, amely a rendszeres stressztesztek elvégzéséhez szükséges a rendszereiken. Ezeket az információkat a hitelintézetek folyamatosan továbbítják a betétbiztosítási rendszerekhez. Az európai adatvédelmi biztos az informális egyeztetésen aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy ezek az információk személyes adatokat is tartalmaznak-e. Az európai adatvédelmi biztos kétségesnek találta, hogy vajon valóban szükség van-e személyes adatok feldolgozására a stressztesztek elvégzéséhez. A Bizottság ezen a ponton kiigazította a javaslatot, és hozzátette, hogy az ilyen információkat anonimmá kell tenni. Az adatvédelem szempontjából ez azt jelenti, hogy az információ – a valószínűsíthetően felhasználható valamennyi eszközt figyelembe véve – nem köthető egy azonosított természetes személyhez. (5) Az európai adatvédelmi biztos elégedett ezzel a biztosítékkal.

| 11. | A stressztesztek elvégzéséhez kapott információkra is figyelemmel a 3. cikk (7) bekezdése kimondja, hogy az ilyen információkat csak erre a célra lehet felhasználni, és ezek az információk nem őrizhetők meg az említett célhoz szükségesnél hosszabb ideig. Az európai adatvédelmi biztos rá kíván mutatni, hogy ha az információt anonimmá teszik, az már nem tartozik a személyes adatok fogalmának körébe, amelyekre a 95/46/EK irányelvben foglalt szabályok alkalmazandók. Megfelelő okok indokolhatják ezen információk korlátozott használatának elrendelését. Az európai adatvédelmi biztos azonban egyértelművé kívánja tenni, hogy az adatvédelmi szabályok nem teszik ezt kötelezővé. |
| --- | --- |

11.

A stressztesztek elvégzéséhez kapott információkra is figyelemmel a 3. cikk (7) bekezdése kimondja, hogy az ilyen információkat csak erre a célra lehet felhasználni, és ezek az információk nem őrizhetők meg az említett célhoz szükségesnél hosszabb ideig. Az európai adatvédelmi biztos rá kíván mutatni, hogy ha az információt anonimmá teszik, az már nem tartozik a személyes adatok fogalmának körébe, amelyekre a 95/46/EK irányelvben foglalt szabályok alkalmazandók. Megfelelő okok indokolhatják ezen információk korlátozott használatának elrendelését. Az európai adatvédelmi biztos azonban egyértelművé kívánja tenni, hogy az adatvédelmi szabályok nem teszik ezt kötelezővé.

| 12. | A betétbiztosítási rendszerek közötti hatékony együttműködés elősegítése érdekében, figyelemmel továbbá a 3. cikk (7) bekezdésében említett információcserére, a javaslat 12. cikkének (5) bekezdése kimondja, hogy a betétbiztosítási rendszerek vagy adott esetben az illetékes hatóságok írásos együttműködési megállapodásokat kötnek. Ezekben a megállapodásokban kell kidolgozni az adatvédelmi szabályok alkalmazásának részletes előírásait. Az európai adatvédelmi biztos ezért örömmel látja, hogy a 12. cikk (5) bekezdése egy további mondattal egészült ki, amely hangsúlyozza, hogy „a megállapodások figyelembe veszik a 95/46/EK irányelvben meghatározott követelményeket”. |
| --- | --- |

12.

A betétbiztosítási rendszerek közötti hatékony együttműködés elősegítése érdekében, figyelemmel továbbá a 3. cikk (7) bekezdésében említett információcserére, a javaslat 12. cikkének (5) bekezdése kimondja, hogy a betétbiztosítási rendszerek vagy adott esetben az illetékes hatóságok írásos együttműködési megállapodásokat kötnek. Ezekben a megállapodásokban kell kidolgozni az adatvédelmi szabályok alkalmazásának részletes előírásait. Az európai adatvédelmi biztos ezért örömmel látja, hogy a 12. cikk (5) bekezdése egy további mondattal egészült ki, amely hangsúlyozza, hogy „a megállapodások figyelembe veszik a 95/46/EK irányelvben meghatározott követelményeket”.

III.   KÖVETKEZTETÉS

| 13. | Az európai adatvédelmi biztos elégedett azzal, ahogyan a javasolt irányelv kezeli az adatvédelmi vonatkozásokat, csupán az ezen vélemény 9. és 11. pontjában foglalt megjegyzésekre kíván emlékeztetni. |
| --- | --- |

13.

Az európai adatvédelmi biztos elégedett azzal, ahogyan a javasolt irányelv kezeli az adatvédelmi vonatkozásokat, csupán az ezen vélemény 9. és 11. pontjában foglalt megjegyzésekre kíván emlékeztetni.

Kelt Brüsszelben, 2010. szeptember 9-én.

Peter HUSTINX

európai adatvédelmi biztos

---

(1)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

1

(2)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

2

(3)  Lásd COM(2010) 368 végleges.

3

(4)  Lásd a javasat indoklásának 2–3. pontját.

4

(5)  Az „anonimitás” fogalmáról lásd még az európai adatvédelmi biztos szervátültetésről szóló 2009. március 5-i véleményének 11–28. pontját (HL C 192., 2009.8.15., 6. o.). Megtalálható a következő internetes címen is: http://www.edps.europa.eu >> Consultation >> Opinions >> 2009.

5

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 30.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 323/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 323/11

---

A Tanács következtetései az alapkészségek szintjének a XXI. század iskolái területén folyó európai együttműködés keretében történő emeléséről

2010/C 323/04

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

TEKINTETTEL

az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2006. december 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (1), amely az európai referenciakeret nyolc kulcskompetenciáját ismerteti, amelyeket az alapoktatás és -képzés során minden fiatalnak ki kell fejlesztenie. Az olvasási-szövegértési, valamint matematikai és természettudományos alapkészségeknek az iskolában történő elsajátítása (2) meghatározó az egész életen tartó tanulási folyamat során kifejlesztendő kulcskompetenciák szempontjából. Ezek a készségek a kulcskompetenciák elsajátításának folyamata során folyamatosan fejlődnek, ahogy a tanulók egyre összetettebb információt kezelnek pontosan megértve azt, és eközben az olyan képességeket erősítik, mint például a problémamegoldás, a kritikus gondolkodás, a kezdeményezés és a kreativitás;

ÉS MIVEL

| 1. | az olvasás-szövegértési készség fejlesztése az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram keretében 2002-ben meghatározott tizenhárom célkitűzés egyike volt. Szerepelt továbbá a Tanács által 2003-ban meghatározott európai átlagteljesítmény öt referenciaszintje („európai referenciaértékek”) között is: e referenciaszint szerint az EU-ban 2010-re az olvasás-szövegértésben gyengén teljesítők arányát a 15 éves korosztályban legalább 20 %-kal kell csökkenteni a 2000. évi értékhez képest. A matematikához, valamint a természet- és műszaki tudományokhoz is kapcsolódott egy referenciaszint, amely szerint 2010-re legalább 15 %-kal kell növelni az e területeken végzettséget szerzők számát; |
| --- | --- |

1.

az olvasás-szövegértési készség fejlesztése az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram keretében 2002-ben meghatározott tizenhárom célkitűzés egyike volt. Szerepelt továbbá a Tanács által 2003-ban meghatározott európai átlagteljesítmény öt referenciaszintje („európai referenciaértékek”) között is: e referenciaszint szerint az EU-ban 2010-re az olvasás-szövegértésben gyengén teljesítők arányát a 15 éves korosztályban legalább 20 %-kal kell csökkenteni a 2000. évi értékhez képest. A matematikához, valamint a természet- és műszaki tudományokhoz is kapcsolódott egy referenciaszint, amely szerint 2010-re legalább 15 %-kal kell növelni az e területeken végzettséget szerzők számát;

| 2. | az Európai Tanács 2008. márciusi ülésén újból felszólította a tagállamokat arra, hogy jelentősen csökkentsék azon fiatalok számát, akik nem tudnak megfelelő szinten olvasni, továbbá érjék el, hogy a bevándorló környezetből vagy a hátrányos helyzetű csoportokból származó tanulók eredményei javuljanak (3); |
| --- | --- |

2.

az Európai Tanács 2008. márciusi ülésén újból felszólította a tagállamokat arra, hogy jelentősen csökkentsék azon fiatalok számát, akik nem tudnak megfelelő szinten olvasni, továbbá érjék el, hogy a bevándorló környezetből vagy a hátrányos helyzetű csoportokból származó tanulók eredményei javuljanak (3);

| 3. | a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott, 2008. novemberi következtetések (4) meghatározták az iskolákkal kapcsolatos európai együttműködés menetrendjét, és újólag megállapították, hogy az olvasás-szövegértéssel kapcsolatos célok teljesítésében nem kielégítő az előrelépés. A Tanács megállapodott abban, hogy az olvasási-szövegértési és a számolási készség megszerzését és ezek továbbfejlesztését garantálni kell, mivel a kulcskompetenciák alapvető elemeit jelentik. Felkérte a tagállamokat, hogy az együttműködés középpontjába többek között az olvasási és a számolási készségek szintjének növelését és a tanulók matematika, természet- és műszaki tudományok iránti érdeklődésének felkeltését állítsák; |
| --- | --- |

3.

a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott, 2008. novemberi következtetések (4) meghatározták az iskolákkal kapcsolatos európai együttműködés menetrendjét, és újólag megállapították, hogy az olvasás-szövegértéssel kapcsolatos célok teljesítésében nem kielégítő az előrelépés. A Tanács megállapodott abban, hogy az olvasási-szövegértési és a számolási készség megszerzését és ezek továbbfejlesztését garantálni kell, mivel a kulcskompetenciák alapvető elemeit jelentik. Felkérte a tagállamokat, hogy az együttműködés középpontjába többek között az olvasási és a számolási készségek szintjének növelését és a tanulók matematika, természet- és műszaki tudományok iránti érdeklődésének felkeltését állítsák;

| 4. | az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) szóló, 2009. májusi tanácsi következtetések (5) újólag leszögezték, hogy az olvasás és számolás a kulcskompetenciák alapeleme, valamint hogy a matematikát, a természettudományokat és a műszaki tudományokat vonzóbbá kell tenni. A Tanács által e keretben elfogadott új referenciaérték az olvasási, matematikai és természettudományos alapkészségek megfelelő szintjének elérését célozza, az olvasásban, matematikában és a természettudományokban gyengén teljesítők arányának 2020-ra 15 % alá történő csökkentésével; |
| --- | --- |

4.

az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) szóló, 2009. májusi tanácsi következtetések (5) újólag leszögezték, hogy az olvasás és számolás a kulcskompetenciák alapeleme, valamint hogy a matematikát, a természettudományokat és a műszaki tudományokat vonzóbbá kell tenni. A Tanács által e keretben elfogadott új referenciaérték az olvasási, matematikai és természettudományos alapkészségek megfelelő szintjének elérését célozza, az olvasásban, matematikában és a természettudományokban gyengén teljesítők arányának 2020-ra 15 % alá történő csökkentésével;

| 5. | az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram megvalósításáról szóló 2010. évi tanácsi és bizottsági közös időközi jelentés (6) hangsúlyozta az oktatási intézmények és a munka világa közti partnerség fontosságát, mivel az hozzájárul a kompetenciák fejlesztéséhez és betekintést enged a szakmai életbe és a karrierépítésbe. Az iskolák, az egyetemek és a vállalatok közötti együttműködéssel kapcsolatban a szakértők is elismerték, hogy az ösztönzi a matematika, a természettudományok és a műszaki tudományok tanulását; |
| --- | --- |

5.

az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram megvalósításáról szóló 2010. évi tanácsi és bizottsági közös időközi jelentés (6) hangsúlyozta az oktatási intézmények és a munka világa közti partnerség fontosságát, mivel az hozzájárul a kompetenciák fejlesztéséhez és betekintést enged a szakmai életbe és a karrierépítésbe. Az iskolák, az egyetemek és a vállalatok közötti együttműködéssel kapcsolatban a szakértők is elismerték, hogy az ösztönzi a matematika, a természettudományok és a műszaki tudományok tanulását;

| 6. | nemrégiben, az Európai Tanács 2010. júniusi ülésén, a tagállamok azt a célt tűzték ki, hogy a növekedést és foglalkoztatást célzó Európa 2020 stratégia (7) keretében növelik a képzettségi szintet; a stratégiában az alapkészségek mind az „intelligens növekedés”, mind az „inkluzív növekedés” menetrendjének szerves részét képezik, továbbá hozzájárulnak az olyan kiemelt kezdeményezésekhez, mint például az „Új kézségek és munkahelyek menetrendje”, valamint az „európai digitális menetrend”; |
| --- | --- |

6.

nemrégiben, az Európai Tanács 2010. júniusi ülésén, a tagállamok azt a célt tűzték ki, hogy a növekedést és foglalkoztatást célzó Európa 2020 stratégia (7) keretében növelik a képzettségi szintet; a stratégiában az alapkészségek mind az „intelligens növekedés”, mind az „inkluzív növekedés” menetrendjének szerves részét képezik, továbbá hozzájárulnak az olyan kiemelt kezdeményezésekhez, mint például az „Új kézségek és munkahelyek menetrendje”, valamint az „európai digitális menetrend”;

TUDOMÁSUL VÉVE, HOGY

| 1. | jóllehet az elmúlt évtizedben az EU-ban az oktatási és képzési teljesítmény általános javulását tapasztalhattuk, az előrelépés nem elegendő a 2010-re megállapított európai referenciaértékek eléréséhez. Sőt, az európai 15 éves korosztály olvasási és matematikai készsége az átlagot tekintve visszaesést mutat. Az olvasásban gyengén teljesítők aránya a 2000. évi 21,3 %-ról 2006-ban 24,1 %-ra nőtt (8), a matematika esetében ez az arány 20,2 %-ról 24 %-ra változott (9). A természettudományokban gyengén teljesítők aránya 2006-ban 20,2 % volt a tagállamokban (10); |
| --- | --- |

1.

jóllehet az elmúlt évtizedben az EU-ban az oktatási és képzési teljesítmény általános javulását tapasztalhattuk, az előrelépés nem elegendő a 2010-re megállapított európai referenciaértékek eléréséhez. Sőt, az európai 15 éves korosztály olvasási és matematikai készsége az átlagot tekintve visszaesést mutat. Az olvasásban gyengén teljesítők aránya a 2000. évi 21,3 %-ról 2006-ban 24,1 %-ra nőtt (8), a matematika esetében ez az arány 20,2 %-ról 24 %-ra változott (9). A természettudományokban gyengén teljesítők aránya 2006-ban 20,2 % volt a tagállamokban (10);

| 2. | Bizonyított az is, hogy a tanulóknak az alapkézségek terén nyújtott teljesítményét befolyásolja társadalmi-gazdasági hátterük és szüleik iskolai végzettségi szintje. A migráns családból származó tanulók olvasási-szövegértési, matematikai és természettudományos teljesítménye gyengébb, mint a nem migráns családból származó tanulóké minden olyan tagállam esetében, amely összehasonlítható adatokkal rendelkezik (11); |
| --- | --- |

2.

Bizonyított az is, hogy a tanulóknak az alapkézségek terén nyújtott teljesítményét befolyásolja társadalmi-gazdasági hátterük és szüleik iskolai végzettségi szintje. A migráns családból származó tanulók olvasási-szövegértési, matematikai és természettudományos teljesítménye gyengébb, mint a nem migráns családból származó tanulóké minden olyan tagállam esetében, amely összehasonlítható adatokkal rendelkezik (11);

| 3. | Európában az elmúlt évtizedekben egyre nőtt a kereslet a matematikai, természettudományos és műszaki végzettségű emberi erőforrás iránt. Bár az ezzel kapcsolatos 2010-es európai referenciaértéket sikerült teljesíteni, a szükségletek, melyekre a referenciaérték vonatkozik, még mindig fennállnak. A felsőfokú végzettséggel rendelkezők aránya általában véve növekedett, elsősorban az informatikának és a bővítésnek köszönhetően, de a matematikai, statisztikai és mérnöki tanulmányok terén már jóval kisebb volt a növekedés, a fizikánál pedig egyenesen visszaesés állapítható meg. Ezen túlmenően a lányok továbbra is rendkívül kis számban képviseltetik magukat ezeken a területeken (12); |
| --- | --- |

3.

Európában az elmúlt évtizedekben egyre nőtt a kereslet a matematikai, természettudományos és műszaki végzettségű emberi erőforrás iránt. Bár az ezzel kapcsolatos 2010-es európai referenciaértéket sikerült teljesíteni, a szükségletek, melyekre a referenciaérték vonatkozik, még mindig fennállnak. A felsőfokú végzettséggel rendelkezők aránya általában véve növekedett, elsősorban az informatikának és a bővítésnek köszönhetően, de a matematikai, statisztikai és mérnöki tanulmányok terén már jóval kisebb volt a növekedés, a fizikánál pedig egyenesen visszaesés állapítható meg. Ezen túlmenően a lányok továbbra is rendkívül kis számban képviseltetik magukat ezeken a területeken (12);

| 4. | Nagyon sok kezdeményezés indult a tagállamokban az olvasási-szövegértési készség javítására, és nemzeti, regionális és helyi szinten is számos olyan intézkedés született, melynek célja, hogy a matematika és a természettudományok terén mind az attitűdöt, mind a teljesítményt javítsa. Emellett az elmúlt években sok tagállam tűzött szakpolitikai napirendjére a matematikával és a természettudományokkal kapcsolatos attitűddel és teljesítménnyel kapcsolatos kérdéseket. Jelentős összegeket is áldoztak az iskolai természettudomány-oktatás fejlesztésére. A legtöbb országban egyre inkább stratégiai szerepet kapnak azok a programok, amelyek az alapkészségek és az egyéni tanulási módszerek korai elsajátítását ösztönzik (13); |
| --- | --- |

4.

Nagyon sok kezdeményezés indult a tagállamokban az olvasási-szövegértési készség javítására, és nemzeti, regionális és helyi szinten is számos olyan intézkedés született, melynek célja, hogy a matematika és a természettudományok terén mind az attitűdöt, mind a teljesítményt javítsa. Emellett az elmúlt években sok tagállam tűzött szakpolitikai napirendjére a matematikával és a természettudományokkal kapcsolatos attitűddel és teljesítménnyel kapcsolatos kérdéseket. Jelentős összegeket is áldoztak az iskolai természettudomány-oktatás fejlesztésére. A legtöbb országban egyre inkább stratégiai szerepet kapnak azok a programok, amelyek az alapkészségek és az egyéni tanulási módszerek korai elsajátítását ösztönzik (13);

ÉS EMLÉKEZTETVE ARRA, HOGY

különös tekintettel a matematikára, a természettudományokra és a műszaki tudományokra:

| 1. | a nyitott koordinációs együttműködés keretében a matematika, a természettudományok és a műszaki tudományok oktatásával kapcsolatban végzett munka rávilágított arra, hogy az innovatív oktatási módszerek és a jól képzett tanárok javíthatják a tanulók matematikával, természettudományokkal és műszaki tudományokkal kapcsolatos attitűdjét és előmenetelét. Ez hozzájárulhat ahhoz, hogy a szóban forgó területeken több tanuló folytat magasabb szintű tanulmányokat, amelynek eredményeként megnőhet a matematikai, természettudományos és műszaki végzettséggel rendelkezők száma; |
| --- | --- |

1.

a nyitott koordinációs együttműködés keretében a matematika, a természettudományok és a műszaki tudományok oktatásával kapcsolatban végzett munka rávilágított arra, hogy az innovatív oktatási módszerek és a jól képzett tanárok javíthatják a tanulók matematikával, természettudományokkal és műszaki tudományokkal kapcsolatos attitűdjét és előmenetelét. Ez hozzájárulhat ahhoz, hogy a szóban forgó területeken több tanuló folytat magasabb szintű tanulmányokat, amelynek eredményeként megnőhet a matematikai, természettudományos és műszaki végzettséggel rendelkezők száma;

| 2. | a „Science Education Now: A Renewed Pedagogy for the Future of Europe” (A természettudományok oktatása ma: Megújult pedagógia Európa jövőjéért) című 2007-es bizottsági jelentés (14) javasolta többek között a kutatásalapú módszerek gyakoribb használatát a természettudományok oktatásában, a természettudomány-tanárok elszigeteltségének megszüntetését hálózatok kiépítésével, a lányok matematika, természettudományok és műszaki ismeretek iránti attitűdjének kiemelt kérdésként való kezelését, valamint az iskolák nyitottabbá tételét a tágabb közösség felé; |
| --- | --- |

2.

a „Science Education Now: A Renewed Pedagogy for the Future of Europe” (A természettudományok oktatása ma: Megújult pedagógia Európa jövőjéért) című 2007-es bizottsági jelentés (14) javasolta többek között a kutatásalapú módszerek gyakoribb használatát a természettudományok oktatásában, a természettudomány-tanárok elszigeteltségének megszüntetését hálózatok kiépítésével, a lányok matematika, természettudományok és műszaki ismeretek iránti attitűdjének kiemelt kérdésként való kezelését, valamint az iskolák nyitottabbá tételét a tágabb közösség felé;

ELISMERI, HOGY

| 1. | az alapkészségek elsajátítása – amely az egész életen át tartó tanulás keretében mindenki számára megalapozza a kulcskompetenciák kifejlesztését – rendkívül fontos szerepet fog játszani a polgárok foglalkoztathatóságának javításában, és társadalmi befogadásuk és személyes kibontakozásuk elősegítésében. Ezért fel kell lépni a gyenge tanulmányi teljesítmény és a társadalmi kirekesztettség ellen; |
| --- | --- |

1.

az alapkészségek elsajátítása – amely az egész életen át tartó tanulás keretében mindenki számára megalapozza a kulcskompetenciák kifejlesztését – rendkívül fontos szerepet fog játszani a polgárok foglalkoztathatóságának javításában, és társadalmi befogadásuk és személyes kibontakozásuk elősegítésében. Ezért fel kell lépni a gyenge tanulmányi teljesítmény és a társadalmi kirekesztettség ellen;

| 2. | a jó olvasási-szövegértési és számolási készség, valamint a természeti világ alapelveinek és az alapvető tudományos fogalmaknak a megbízható ismerete jelenti az alapját az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciák megszerzésének, tehát már egészen fiatal korban foglalkozni kell ezek kialakításával; |
| --- | --- |

2.

a jó olvasási-szövegértési és számolási készség, valamint a természeti világ alapelveinek és az alapvető tudományos fogalmaknak a megbízható ismerete jelenti az alapját az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciák megszerzésének, tehát már egészen fiatal korban foglalkozni kell ezek kialakításával;

| 3. | az olvasási-szövegértési és matematikai alapkészségek a tanulás elsajátításának feltételei: az egyén ezek segítségével tud új ismereteket és készségeket elérni, elsajátítani, feldolgozni, asszimilálni és kommunikálni, továbbá képessé válni az önálló tanulásra; |
| --- | --- |

3.

az olvasási-szövegértési és matematikai alapkészségek a tanulás elsajátításának feltételei: az egyén ezek segítségével tud új ismereteket és készségeket elérni, elsajátítani, feldolgozni, asszimilálni és kommunikálni, továbbá képessé válni az önálló tanulásra;

| 4. | a nemzetközi kutatási eredmények, többek között a PISA- és a TIMSS-vizsgálatok rávilágítottak arra, hogy az olyan rendszerszintű jellemzők, mint az iskolák közti különbségek és a tanulók eltérő háttere (amely például a szociális és anyagi körülményekből, a szülők iskolázottsági szintjéből, a számítógép otthoni meglétéből fakad), befolyásolják az olvasási, matematikai és természettudományos teljesítményt; |
| --- | --- |

4.

a nemzetközi kutatási eredmények, többek között a PISA- és a TIMSS-vizsgálatok rávilágítottak arra, hogy az olyan rendszerszintű jellemzők, mint az iskolák közti különbségek és a tanulók eltérő háttere (amely például a szociális és anyagi körülményekből, a szülők iskolázottsági szintjéből, a számítógép otthoni meglétéből fakad), befolyásolják az olvasási, matematikai és természettudományos teljesítményt;

| 5. | a tanárok, az iskolai vezetők és a tanárképzők képzettsége, kompetenciája és elhivatottsága is fontos feltétele a jó oktatási eredményeknek. Kulcsfontosságú tehát, hogy a tanárok és az iskolaigazgatók alapképzése, szakmai életbe való bevezetése és szakmai továbbképzése a lehető legmagasabb színvonalú legyen, amelyet a megfelelő oktatási és szakmai támogató szolgáltatások is segítenek; |
| --- | --- |

5.

a tanárok, az iskolai vezetők és a tanárképzők képzettsége, kompetenciája és elhivatottsága is fontos feltétele a jó oktatási eredményeknek. Kulcsfontosságú tehát, hogy a tanárok és az iskolaigazgatók alapképzése, szakmai életbe való bevezetése és szakmai továbbképzése a lehető legmagasabb színvonalú legyen, amelyet a megfelelő oktatási és szakmai támogató szolgáltatások is segítenek;

| 6. | az „Oktatás és képzés 2020” stratégiai keretrendszerben meghatározott új, ambiciózus referenciaérték eléréséhez eredményesebb tagállami kezdeményezésekre lesz majd szükség. A gazdasági visszaesés – a demográfiai kihívásokkal együtt – csak még szembetűnőbbé teszi, hogy az iskolarendszereket a lehető legnagyobb mértékben hatékonnyá és méltányossá kell tenni; ugyanakkor továbbra is biztosítani kell a hatékony beruházást az oktatási és képzési rendszerekbe, hogy meg tudjunk felelni a jelen és a jövő gazdasági és társadalmi kihívásainak; |
| --- | --- |

6.

az „Oktatás és képzés 2020” stratégiai keretrendszerben meghatározott új, ambiciózus referenciaérték eléréséhez eredményesebb tagállami kezdeményezésekre lesz majd szükség. A gazdasági visszaesés – a demográfiai kihívásokkal együtt – csak még szembetűnőbbé teszi, hogy az iskolarendszereket a lehető legnagyobb mértékben hatékonnyá és méltányossá kell tenni; ugyanakkor továbbra is biztosítani kell a hatékony beruházást az oktatási és képzési rendszerekbe, hogy meg tudjunk felelni a jelen és a jövő gazdasági és társadalmi kihívásainak;

EGYETÉRT AZZAL, HOGY

az olvasási-szövegértési, valamint a matematikai, a természettudományi és a műszaki ismeretek terén nyújtott teljesítmény javítása összetett kérdés, melynek kezelése során az alábbiakra kell figyelmet fordítani:

1.   Tanterv

Ide tartozhat többek között az alapkészségek elsajátításának korai megkezdése, az oktatás holisztikus megközelítése, amely mindegyik gyerek valamennyi képességének fejlesztésére kiterjed, új értékelési módszerek és a tananyagra gyakorolt hatásuk, innovatív pedagógiai módszerek alkalmazása a matematikában és a természettudományokban, mint például a kutatásalapú természettudományi oktatás és a problémaorientált oktatás, az olvasási-szövegértési készség folyamatos ellenőrzése az oktatás minden szintjén, nem csupán az iskolaelőkészítő és az alapfokú oktatásban, és személyre szabottabb tanítási és tanulási módszerek alkalmazása.

2.   Az olvasás és a reáltárgyak iránti érdeklődés felkeltése

Az otthoni (könyvek, újságok, gyerekkönyvek) és az iskolai olvasási kultúra megléte, az iskoláskor előtti olvasási tevékenységek, a szülők saját olvasási szokásai és attitűdje, a tanulóknak az iskolai és az iskolán kívüli olvasási tevékenységek iránti érdeklődése, az ezekben való részvétele és az ezekkel kapcsolatos önbizalma mind olyan tényezők, melyek nagyban elősegítik az olvasási készség javulását. A tanulási módszereknek már egészen fiatal kortól kezdve jobban ki kellene aknáznia a gyerekek természetes érdeklődését a matematika és a természettudományok iránt. Fontos, hogy segítsünk a gyerekeknek önálló, motivált olvasóvá válni, akik számára az olvasási, a matematikai és a természettudományos készségek alkalmazása a mindennapi élet része.

3.   Az új technológiák hatása az alapkészségekre és hozzájárulásuk a tanuló önállóságának kialakításához és motivációjának fenntartásához

Ezen technológiák, mint például az internet és a mobil technológiák elterjedt használata, a XXI. században megváltoztatták az olvasási-szövegértési készség jellegét és az arról alkotott fogalmakat. Az új technológiáknak a gyerekek olvasási, matematikai és természettudományos készségére gyakorolt hatását alaposan tanulmányozni kell olyan módszerek biztosítása érdekében, amelyekkel a tanulás új formáinak kialakítása céljából kiaknázható az e technológiákban rejlő potenciál.

4.   A nemi dimenzió

Az olvasás-szövegértés, a matematika és a természettudományok terén mind az attitűdben, mind a teljesítményben jelentős különbség mutatkozik a fiúk és a lányok között. A lányok jobban érdeklődnek az olvasás iránt, mint a fiúk, és jobban is olvasnak. A matematika, a természet- és műszaki tudományok terén mutatkozó teljesítménybeli különbségek nem olyan jelentősek a fiúk és a lányok között, mint az olvasási készségben. Az oktatással kapcsolatos választástok még mindig nagymértékben különböznek a nemek szerint. Ami a matematikát, valamint a természet- és műszaki tudományokat illeti, a fiúk szívesebben tanulnak tovább és dolgoznak a területen, mint a lányok. Ezen tendenciák okait alaposabban meg kell vizsgálni, és olyan stratégiákat kell meghatározni, melyekkel eredményesen csökkenthető a fiúk és a lányok közti teljesítmény- és attitűdbeli különbség (15).

5.   A tanulói háttér (annak mind társadalmi-gazdasági, mind kulturális aspektusai) és az alapkészségek elsajátításának szintje közötti összefüggés

A hátrányos társadalmi-gazdasági környezetből, illetve migráns családból származó tanulók esetében, különösen ha nem a fogadó ország nyelvét beszélik, sokkal nagyobb a valószínűsége annak, hogy alulteljesítenek az iskolában. A tanulók és a családjuk szociális helyzetének hatása általában nagyobb azokban az iskolákban, ahol több a hátrányos helyzetű tanuló (16).

6.   Tanárok és tanárképzők

A tanárok alapképzése, szakmai életbe való bevezetése és továbbképzése során arra kell összpontosítani, hogy a tanárok, szaktárgyuktól függetlenül, megszerezzék és gyakorolják a tanulók alapkészségeinek (különösen az olvasás-szövegértésnek) – mind általános iskolai, mind középiskolai szinten történő – megszilárdításához szükséges kompetenciákat. A megfelelő képzettségű tanárok hiányának ellensúlyozása céljából nagyobb hangsúlyt kell helyezni az alapkészségek (különösen a matematikai, a természettudományos és a műszaki alapkészségek) oktatására szakosodott pedagógusok szaktárgyi képzésére. A reáltárgyakat oktató tanárok közötti kapcsolatépítés bátorítása, továbbá a matematikai, a természettudományi és a műszaki oktatás, valamint a kutatói-tudományos világ és a munka világának összekapcsolása szintén hasznosnak bizonyulhat e tekintetben. Végezetül, további erőfeszítésekre van szükség a tekintetben, hogy a tanári pályán általánosságban megfigyelhető egyensúlyhiányt kiküszöböljék azáltal, hogy a tanári szakmát vonzóbbá teszik a férfiak számára annak érdekében, hogy mindkét nemből biztosítsanak szerepmintát a tanulók számára.

7.   Az iskola szellemisége és sajátosságai

Ide tartozik az alábbiak kiemelt szerepe: olvasástanítás, újítás az oktatás és a tanulás terén, az iskolai élet minősége, valamint az iskola elhelyezkedése, mérete, a külvilág felé való nyitottsága, együttműködés a szülőkkel és az érdekelt felek széles körével.

ENNEK MEGFELELŐEN FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, HOGY:

| 1. | alakítsanak ki és fejlesszenek tovább nemzeti stratégiai megközelítéseket az iskolai tanulók olvasási-szövegértési, matematikai és természettudományi teljesítményének javítására, különös figyelmet fordítva a hátrányos társadalmi-gazdasági környezetből származó tanulókra; |
| --- | --- |

1.

alakítsanak ki és fejlesszenek tovább nemzeti stratégiai megközelítéseket az iskolai tanulók olvasási-szövegértési, matematikai és természettudományi teljesítményének javítására, különös figyelmet fordítva a hátrányos társadalmi-gazdasági környezetből származó tanulókra;

| 2. | elemezzék és értékeljék a már létező nemzeti szintű megközelítések eredményességét, hogy ezzel további adatokat biztosítsanak a szakpolitikák további fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

2.

elemezzék és értékeljék a már létező nemzeti szintű megközelítések eredményességét, hogy ezzel további adatokat biztosítsanak a szakpolitikák további fejlesztéséhez;

FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT, HOGY

| 1. | állítson fel egy magas szintű szakértői csoportot, amelynek a feladata az olvasási-szövegértési készségekkel kapcsolatos már meglévő kutatások, tanulmányok és nemzetközi jelentések elemzése lenne az e következtetésekben felvázolt kérdésekre összpontosítva. A csoportnak meg kell vizsgálnia, hogy hogyan lehet az olvasási-szövegértési készséget az egész életen át tartó tanulás egész folyamatára kiterjedően a legeredményesebben és a leghatékonyabban támogatni – és a megfelelő szakpolitikai intézkedések alapján – 2012 első félévéig következtetéseket kell levonnia, valamint javaslatokat kell tennie a tagállami szakpolitikák alakításának segítése céljából; |
| --- | --- |

1.

állítson fel egy magas szintű szakértői csoportot, amelynek a feladata az olvasási-szövegértési készségekkel kapcsolatos már meglévő kutatások, tanulmányok és nemzetközi jelentések elemzése lenne az e következtetésekben felvázolt kérdésekre összpontosítva. A csoportnak meg kell vizsgálnia, hogy hogyan lehet az olvasási-szövegértési készséget az egész életen át tartó tanulás egész folyamatára kiterjedően a legeredményesebben és a leghatékonyabban támogatni – és a megfelelő szakpolitikai intézkedések alapján – 2012 első félévéig következtetéseket kell levonnia, valamint javaslatokat kell tennie a tagállami szakpolitikák alakításának segítése céljából;

| 2. | a nyitott koordináció keretében működő MST Cluster (a matematikai, természettudományos és műszaki készségek kérdésével foglalkozó csoport) munkájának folytatásaként állítson fel tagállami szakértőkből és szakpolitikai döntéshozókból álló tematikus munkacsoportot az „Oktatás és képzés 2020” keretében megállapított új referenciaérték teljesítésének elősegítésére; |
| --- | --- |

2.

a nyitott koordináció keretében működő MST Cluster (a matematikai, természettudományos és műszaki készségek kérdésével foglalkozó csoport) munkájának folytatásaként állítson fel tagállami szakértőkből és szakpolitikai döntéshozókból álló tematikus munkacsoportot az „Oktatás és képzés 2020” keretében megállapított új referenciaérték teljesítésének elősegítésére;

| 3. | segítse elő a tagállamok közt az egymástól tanulást és a bevált gyakorlatok összegyűjtését és terjesztését az alapkészségek elsajátítása terén, valamint kísérje figyelemmel az „Oktatás és képzés 2020” referenciaértékének teljesítésében elért előrelépést és tegyen róla jelentést; |
| --- | --- |

3.

segítse elő a tagállamok közt az egymástól tanulást és a bevált gyakorlatok összegyűjtését és terjesztését az alapkészségek elsajátítása terén, valamint kísérje figyelemmel az „Oktatás és képzés 2020” referenciaértékének teljesítésében elért előrelépést és tegyen róla jelentést;

ÉS FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, HOGY

| 1. | biztosítsák egyrészt, hogy az iskolai oktatásért felelős főigazgatók adott esetben ülésezzenek annak érdekében, hogy számba vegyék az iskolákkal kapcsolatos kérdésekben folytatott európai szakpolitikai együttműködés nyomán elért eredményeket, tájékoztassák a nemzeti szakpolitikai döntéshozókat és megvitassák a jövőbeli uniós szintű munka prioritásait ezen a területen, másrészt hogy valamennyi érintett fél között széles körben terjesszék e megbeszélések eredményeit, és adott esetben miniszteri szinten is folytassanak megbeszéléseket; |
| --- | --- |

1.

biztosítsák egyrészt, hogy az iskolai oktatásért felelős főigazgatók adott esetben ülésezzenek annak érdekében, hogy számba vegyék az iskolákkal kapcsolatos kérdésekben folytatott európai szakpolitikai együttműködés nyomán elért eredményeket, tájékoztassák a nemzeti szakpolitikai döntéshozókat és megvitassák a jövőbeli uniós szintű munka prioritásait ezen a területen, másrészt hogy valamennyi érintett fél között széles körben terjesszék e megbeszélések eredményeit, és adott esetben miniszteri szinten is folytassanak megbeszéléseket;

| 2. | mozdítsák elő a tagállamok közötti közös kísérleti projektek kidolgozására vonatkozó lehetőségeket, amelyek célja, hogy innovatív megközelítéseken keresztül minden fiatal számára lehetővé tegyék az alapkészségek fejlesztését. Ezeket a projekteket önkéntes alapon szerveznék közösen kialakított kritériumoknak megfelelően, közös értékelés vonatkozna rájuk, és meglévő uniós eszközöket használnának fel; |
| --- | --- |

2.

mozdítsák elő a tagállamok közötti közös kísérleti projektek kidolgozására vonatkozó lehetőségeket, amelyek célja, hogy innovatív megközelítéseken keresztül minden fiatal számára lehetővé tegyék az alapkészségek fejlesztését. Ezeket a projekteket önkéntes alapon szerveznék közösen kialakított kritériumoknak megfelelően, közös értékelés vonatkozna rájuk, és meglévő uniós eszközöket használnának fel;

| 3. | használjanak fel a fent említett célkitűzések elérése céljából minden rendelkezésre álló eszközt, így a nyitott koordinációs módszert, az egész életen át tartó tanulás programját, a 7. kutatási és technológiafejlesztési keretprogramot és – a nemzeti prioritásokkal összhangban – az európai strukturális alapokat. |
| --- | --- |

3.

használjanak fel a fent említett célkitűzések elérése céljából minden rendelkezésre álló eszközt, így a nyitott koordinációs módszert, az egész életen át tartó tanulás programját, a 7. kutatási és technológiafejlesztési keretprogramot és – a nemzeti prioritásokkal összhangban – az európai strukturális alapokat.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/962/EK ajánlása, HL L 394., 2006.12.30., 10. o.

(2)  Ebben a szövegben alapkészségen az olvasási, matematikai és természettudományos alapkészségeket értjük, amint az az „Oktatás és képzés 2020” stratégiai keretrendszerben meghatározott új európai referenciaértékben is szerepel.

(3)  7652/08, 10. oldal, 15. pont.

(4)  HL C 319., 2008.12.13.

(5)  HL C 119., 2009.5.28.

(6)  HL C 117., 2010.5.6.

(7)  A 2010. március 26-i EUCO 7/10 dokumentum és a 2010. június 17-i 13/10 dokumentum.

(8)  http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc34_en.htm

(9)  PISA 2006. (BG és RO a 2003. évre vonatkozó adatban nem, de a 2006. évre vonatkozó adatban szerepelnek).

(10)  N.B. A 2000. évre vonatkozóan összehasonlítható adat nem áll rendelkezésre.

(11)  PISA 2006.

(12)  Lásd: „Előrelépés a lisszaboni célok megvalósításában az oktatás és képzés területén. 2009. évi mutatók és referenciaértékek”, III. fejezet, 97. o. a nemek közötti egyensúlyhiányról a matematikai, természettudományos és műszaki területeken végzettséggel rendelkezők körében.

(13)  Közös jelentés a lisszaboni célok megvalósításában elért előrelépésről (COM(2009) 640).

(14)  A természettudományok oktatását vizsgáló magas szintű szakértői munkacsoport által, Michel Rocard EP-képviselő vezetésével készített jelentés. Lásd: http://www.ec.europa.eu/research/science-society/document_library/pdf_06/report-rocard-on-science-education_en.pdf

(15)  Lásd az alábbi tanulmányt: Gender differences in educational outcomes: a study on the measures taken and the current situation in Europe (Eurydice, 2010) (Nemi alapú különbségek a tanulmányi eredményekben: a végrehajtott intézkedések és a jelenlegi európai helyzet vizsgálata).

(16)  PISA 2006 (OECD, 2007), Messages from PISA 2000 (OECD, 2004) (A PISA 2000 eredményei).

---

| 30.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 323/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 323/15

---

A Tanács következtetései (2010. november 18.) az európai mozira a digitális korban váró lehetőségekről és kihívásokról

2010/C 323/05

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

1.   TEKINTETTEL:

| — | a Bizottság 2010. július 2-i, az analógról a digitális korszakra való átállásból eredően az európai filmörökségre váró kihívásokról szóló belső munkadokumentumára (a filmörökségről szóló ajánlás második végrehajtási jelentése) (1); |
| --- | --- |

—

a Bizottság 2010. július 2-i, az analógról a digitális korszakra való átállásból eredően az európai filmörökségre váró kihívásokról szóló belső munkadokumentumára (a filmörökségről szóló ajánlás második végrehajtási jelentése) (1);

| — | az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, az európai digitális menetrendről szóló bizottsági közleményre (2), és különösen arra a megállapításra, miszerint „a kulturális sokszínűség megőrzése érdekében támogatni kell a filmszínházak digitalizálását”; |
| --- | --- |

—

az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, az európai digitális menetrendről szóló bizottsági közleményre (2), és különösen arra a megállapításra, miszerint „a kulturális sokszínűség megőrzése érdekében támogatni kell a filmszínházak digitalizálását”;

| — | a Bizottságnak a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló, 2010. április 27-i zöld könyvére (3); |
| --- | --- |

—

a Bizottságnak a kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadításáról szóló, 2010. április 27-i zöld könyvére (3);

| — | a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005. október 20-i UNESCO-egyezményre (4). |
| --- | --- |

—

a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005. október 20-i UNESCO-egyezményre (4).

2.   ÉRDEKLŐDÉSSEL FOGADJA:

| — | az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Az európai mozik lehetőségei és kihívásai a digitális korszakban” című bizottsági közleményt (5). |
| --- | --- |

—

az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Az európai mozik lehetőségei és kihívásai a digitális korszakban” című bizottsági közleményt (5).

3.   TUDOMÁSUL VESZI, HOGY:

| — | a digitális technológiák a filmforgalmazás új lehetőségeit teszik lehetővé – a művészfilmeket játszó és a gyéren lakott területeken található mozik számára is –, elősegítve ezzel az európai alkotások támogatására, illetve az ezekhez való hozzáférésre, továbbá a kulturális és nyelvi sokszínűség és a társadalmi kohézió előmozdítására vonatkozó európai és nemzeti célok elérését; |
| --- | --- |

—

a digitális technológiák a filmforgalmazás új lehetőségeit teszik lehetővé – a művészfilmeket játszó és a gyéren lakott területeken található mozik számára is –, elősegítve ezzel az európai alkotások támogatására, illetve az ezekhez való hozzáférésre, továbbá a kulturális és nyelvi sokszínűség és a társadalmi kohézió előmozdítására vonatkozó európai és nemzeti célok elérését;

| — | az európai filmvetítési piac fragmentált, ami több olyan kihívást támaszt, amelyek a mozik digitális átállására vonatkozó nemzeti, illetve európai tervek kidolgozására és megvalósítására is hatással lehetnek; |
| --- | --- |

—

az európai filmvetítési piac fragmentált, ami több olyan kihívást támaszt, amelyek a mozik digitális átállására vonatkozó nemzeti, illetve európai tervek kidolgozására és megvalósítására is hatással lehetnek;

| — | a mozik digitalizálásának jelentős költsége a moziüzemeltetőket terheli, míg a digitális kópiák alacsonyabb költségének köszönhetően néhány forgalmazó megtakarítást könyvelhet el. Az aszimmetria kiegyenlítése érdekében a piac olyan finanszírozási modelleket dolgozott ki – például a virtuáliskópia-díjat (VPF) (6) –, melyek keretében magánforrásból finanszírozzák a mozik digitalizálását. E modellek azonban nem mindig megfelelőek a kisebb mozik, különösen az egytermes, a művészfilmeket, illetve a filmörökséget bemutató, továbbá a filmmúzeumok számára. Ezért e vetítőtermek a digitális vetítőberendezés beszerzésekor nagyobb pénzügyi akadályokba ütközhetnek, noha jelentős társadalmi és kulturális szerepet töltenek be, például a gyéren lakott területeken, ahol kulturális rendezvényekre csak korlátozott számban kerül sor. |
| --- | --- |

—

a mozik digitalizálásának jelentős költsége a moziüzemeltetőket terheli, míg a digitális kópiák alacsonyabb költségének köszönhetően néhány forgalmazó megtakarítást könyvelhet el. Az aszimmetria kiegyenlítése érdekében a piac olyan finanszírozási modelleket dolgozott ki – például a virtuáliskópia-díjat (VPF) (6) –, melyek keretében magánforrásból finanszírozzák a mozik digitalizálását. E modellek azonban nem mindig megfelelőek a kisebb mozik, különösen az egytermes, a művészfilmeket, illetve a filmörökséget bemutató, továbbá a filmmúzeumok számára. Ezért e vetítőtermek a digitális vetítőberendezés beszerzésekor nagyobb pénzügyi akadályokba ütközhetnek, noha jelentős társadalmi és kulturális szerepet töltenek be, például a gyéren lakott területeken, ahol kulturális rendezvényekre csak korlátozott számban kerül sor.

4.   EZZEL ÖSSZEFÜGGÉSBEN KIEMELI, HOGY:

| — | a digitális vetítés a különböző nyelvi változatoknak (ideértve a feliratozást és a szinkronizálást is), valamint a képi látvány hangos megjelenítési technikáinak rugalmasabb és olcsóbb használatát teszi lehetővé, elősegítve az alkotások jobb elérhetőségét és terjesztését, ideértve az olyan országokban és régiókban készült alkotásokat is, melyek nyelvét nem beszélik széles körben; |
| --- | --- |

—

a digitális vetítés a különböző nyelvi változatoknak (ideértve a feliratozást és a szinkronizálást is), valamint a képi látvány hangos megjelenítési technikáinak rugalmasabb és olcsóbb használatát teszi lehetővé, elősegítve az alkotások jobb elérhetőségét és terjesztését, ideértve az olyan országokban és régiókban készült alkotásokat is, melyek nyelvét nem beszélik széles körben;

| — | a vetítőtermek digitalizálása példátlan lehetőségeket jelent az európai mozi számára, ugyanakkor piaci szerkezetátalakítással is járhat, amely aránytalanul nagy hatással lesz a fent említett mozikra, korlátozva a bemutatásra kerülő filmek sokszínűségét, valamint a lakosság egy része számára megnehezítve a filmek megtekintését. Ezenfelül a társadalmi kohéziót is alááshatja, mivel egyes régiókban a mozik fontos szerepet töltenek be mint kommunikációs színtér és találkozóhely. Továbbá szociális költségeket is generálhat, különösen a műszaki iparágakban és a mozitermi vetítés ágazatában való foglalkoztatás terén; |
| --- | --- |

—

a vetítőtermek digitalizálása példátlan lehetőségeket jelent az európai mozi számára, ugyanakkor piaci szerkezetátalakítással is járhat, amely aránytalanul nagy hatással lesz a fent említett mozikra, korlátozva a bemutatásra kerülő filmek sokszínűségét, valamint a lakosság egy része számára megnehezítve a filmek megtekintését. Ezenfelül a társadalmi kohéziót is alááshatja, mivel egyes régiókban a mozik fontos szerepet töltenek be mint kommunikációs színtér és találkozóhely. Továbbá szociális költségeket is generálhat, különösen a műszaki iparágakban és a mozitermi vetítés ágazatában való foglalkoztatás terén;

| — | a mozik digitalizálása az európai filmörökség támogatására, illetve az ahhoz való hozzáférésre is lehetőséget nyújt. Ezért e lehetőségek maximalizálása érdekében – és egyebek mellett oktatási célokból – különböző szintű, megfelelő intézkedésekre van szükség; |
| --- | --- |

—

a mozik digitalizálása az európai filmörökség támogatására, illetve az ahhoz való hozzáférésre is lehetőséget nyújt. Ezért e lehetőségek maximalizálása érdekében – és egyebek mellett oktatási célokból – különböző szintű, megfelelő intézkedésekre van szükség;

| — | a digitális vetítésre való átállás maximális elősegítése érdekében a finanszírozási források összevonására és rugalmas kezelésére van szükség – legyen szó akár magán, akár állami, helyi, nemzeti, illetve európai eredetű forrásokról – annak érdekében, hogy a különféle típusú mozik a sajátos helyzetükre szabott támogatásban részesülhessenek. |
| --- | --- |

—

a digitális vetítésre való átállás maximális elősegítése érdekében a finanszírozási források összevonására és rugalmas kezelésére van szükség – legyen szó akár magán, akár állami, helyi, nemzeti, illetve európai eredetű forrásokról – annak érdekében, hogy a különféle típusú mozik a sajátos helyzetükre szabott támogatásban részesülhessenek.

5.   ELISMERI, HOGY:

| — | a mozik digitalizálásához magán a vetítőberendezésen túl egyéb berendezésekre és eszközökre (szerverre, hangtechnikára, vetítővászonra, a vetítőterem beállítására stb.) is szükség van; |
| --- | --- |

—

a mozik digitalizálásához magán a vetítőberendezésen túl egyéb berendezésekre és eszközökre (szerverre, hangtechnikára, vetítővászonra, a vetítőterem beállítására stb.) is szükség van;

| — | egyelőre nem ismert e berendezések élettartama, ami kérdéseket vet fel a fenntartási költségeket, valamint a korszerűsítés és/vagy csere finanszírozását illetően közép- és hosszú távon, beleértve a digitális gyártás lehetséges új formátumainak bevezetését is. |
| --- | --- |

—

egyelőre nem ismert e berendezések élettartama, ami kérdéseket vet fel a fenntartási költségeket, valamint a korszerűsítés és/vagy csere finanszírozását illetően közép- és hosszú távon, beleértve a digitális gyártás lehetséges új formátumainak bevezetését is.

6.   EZZEL ÖSSZEFÜGGÉSBEN ÚGY VÉLI, HOGY:

| — | a mozik digitális átállása sürgető és szükséges. A közpolitikáknak támogatniuk kell az átállást az alábbi általános érdekű célok figyelembevételével:






  — | az európai alkotások – így az európai filmörökségbe tartozó alkotások – támogatásának, illetve az ezekhez való hozzáférésnek a biztosítása; |
| --- | --- | --- |

—

a mozik digitális átállása sürgető és szükséges. A közpolitikáknak támogatniuk kell az átállást az alábbi általános érdekű célok figyelembevételével:

—

az európai alkotások – így az európai filmörökségbe tartozó alkotások – támogatásának, illetve az ezekhez való hozzáférésnek a biztosítása;

| — | a kulturális és nyelvi sokszínűség előmozdítása, különösen az alkotások forgalmazásának javítása révén; |
| --- | --- |

—

a kulturális és nyelvi sokszínűség előmozdítása, különösen az alkotások forgalmazásának javítása révén;

| — | a digitalizálásban részt vevő európai szereplők versenyképességének fokozása; |
| --- | --- |

—

a digitalizálásban részt vevő európai szereplők versenyképességének fokozása;

| — | hozzájárulás a társadalmi kohézióhoz, többek között az Európai Unió területén a mozik különböző típusainak fenntartásával. |
| --- | --- |

—

hozzájárulás a társadalmi kohézióhoz, többek között az Európai Unió területén a mozik különböző típusainak fenntartásával.

7.   ÜDVÖZLI, HOGY A BIZOTTSÁG:

| — | végre kívánja hajtani „Az európai mozik lehetőségei és kihívásai a digitális korszakban” című közleményében foglalt, az európai mozikra vonatkozó, a digitális vetítésre való átállásról szóló cselekvési tervet, és különösen hogy:






  — | a meglévő MEDIA program részeként 2010 vége előtt új mechanizmust kíván elindítani az olyan mozik digitalizálásának támogatására, melyek kínálata jelentős arányban nem nemzeti európai alkotásokra épül; |
| --- | --- | --- |

—

végre kívánja hajtani „Az európai mozik lehetőségei és kihívásai a digitális korszakban” című közleményében foglalt, az európai mozikra vonatkozó, a digitális vetítésre való átállásról szóló cselekvési tervet, és különösen hogy:

—

a meglévő MEDIA program részeként 2010 vége előtt új mechanizmust kíván elindítani az olyan mozik digitalizálásának támogatására, melyek kínálata jelentős arányban nem nemzeti európai alkotásokra épül;

| — | 2011 során meg kívánja vizsgálni annak a lehetőségét, hogy a moziüzemeltetők hozzáférhessenek a MEDIA gyártásigarancia-alaphoz, illetve azt, hogy milyen hasonló módon lehetne megkönnyíteni a mozik hitelhez jutását; |
| --- | --- |

—

2011 során meg kívánja vizsgálni annak a lehetőségét, hogy a moziüzemeltetők hozzáférhessenek a MEDIA gyártásigarancia-alaphoz, illetve azt, hogy milyen hasonló módon lehetne megkönnyíteni a mozik hitelhez jutását;

| — | 2011-ben ajánlást kíván elfogadni az európai mozi digitalizálásának előmozdításáról; |
| --- | --- |

—

2011-ben ajánlást kíván elfogadni az európai mozi digitalizálásának előmozdításáról;

| — | a moziról szóló, 2012-ben megjelenő közleményben megfelelő iránymutatásokat szándékozik javasolni a mozik digitalizálásával kapcsolatos állami támogatások értékelésére. |
| --- | --- |

—

a moziról szóló, 2012-ben megjelenő közleményben megfelelő iránymutatásokat szándékozik javasolni a mozik digitalizálásával kapcsolatos állami támogatások értékelésére.

8.   FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, HOGY:

| — | mérlegeljék a mozik digitalizálásával kapcsolatos támogatások szükségességét, figyelembe véve a fenti általános érdekű célokat; |
| --- | --- |

—

mérlegeljék a mozik digitalizálásával kapcsolatos támogatások szükségességét, figyelembe véve a fenti általános érdekű célokat;

| — | ezzel összefüggésben és az uniós versenyjogi szabályokkal összhangban mérlegeljék a mozik digitalizálásának támogatását szolgáló, a magánfinanszírozást kiegészítő programok megvalósításának lehetőségeit. E tervek kialakításakor figyelembe kell venni az egyes tagállamok sajátosságait. E lehetőségek magukban foglalhatják az alábbiakat:






  a) | a digitalizálás költségeit fedezni nem tudó mozik támogatása annak érdekében, hogy digitális berendezést kapjanak, és versenyképesek maradhassanak azokkal a mozikkal szemben, melyek például a VPF-modellek révén hozzájuthatnak e berendezésekhez; |
| --- | --- | --- |

—

ezzel összefüggésben és az uniós versenyjogi szabályokkal összhangban mérlegeljék a mozik digitalizálásának támogatását szolgáló, a magánfinanszírozást kiegészítő programok megvalósításának lehetőségeit. E tervek kialakításakor figyelembe kell venni az egyes tagállamok sajátosságait. E lehetőségek magukban foglalhatják az alábbiakat:

a)

a digitalizálás költségeit fedezni nem tudó mozik támogatása annak érdekében, hogy digitális berendezést kapjanak, és versenyképesek maradhassanak azokkal a mozikkal szemben, melyek például a VPF-modellek révén hozzájuthatnak e berendezésekhez;

| b) | az olyan gyéren lakott területeken található mozik támogatása, ahol kulturális rendezvényekre csak korlátozott számban kerül sor; |
| --- | --- |

b)

az olyan gyéren lakott területeken található mozik támogatása, ahol kulturális rendezvényekre csak korlátozott számban kerül sor;

| c) | az európai alkotásokat népszerűsítő – például kínálatában jelentős arányban európai alkotásokra épülő – mozik támogatása; |
| --- | --- |

c)

az európai alkotásokat népszerűsítő – például kínálatában jelentős arányban európai alkotásokra épülő – mozik támogatása;

| d) | a filmtárak és a filmörökséget bemutató mozik támogatása, az európai mozgóképörökségről és a digitális korszak kihívásairól szóló, 2010. november 18-i tanácsi következtetésekkel (7) összhangban; |
| --- | --- |

d)

a filmtárak és a filmörökséget bemutató mozik támogatása, az európai mozgóképörökségről és a digitális korszak kihívásairól szóló, 2010. november 18-i tanácsi következtetésekkel (7) összhangban;

| e) | szolidaritási mechanizmusok ösztönzése a forgalmazók és moziüzemeltetők között, illetve a moziüzemeltetők körében; |
| --- | --- |

e)

szolidaritási mechanizmusok ösztönzése a forgalmazók és moziüzemeltetők között, illetve a moziüzemeltetők körében;

| f) | a kis mozik ösztönzése arra, hogy fogjanak össze és osszák meg a digitális berendezés költségeit; |
| --- | --- |

f)

a kis mozik ösztönzése arra, hogy fogjanak össze és osszák meg a digitális berendezés költségeit;

| — | mérlegeljék azon elgondolást, amely a filmek állami támogatását digitális mesterkópia elkészítéséhez kötné a digitalizált európai alkotások kínálatának bővítése céljából; |
| --- | --- |

—

mérlegeljék azon elgondolást, amely a filmek állami támogatását digitális mesterkópia elkészítéséhez kötné a digitalizált európai alkotások kínálatának bővítése céljából;

| — | vizsgálják meg, hogy az uniós strukturális alapokat adott esetben hogyan lehet a digitalizálási projektek és a gyakorlati képzési kezdeményezések finanszírozására használni. |
| --- | --- |

—

vizsgálják meg, hogy az uniós strukturális alapokat adott esetben hogyan lehet a digitalizálási projektek és a gyakorlati képzési kezdeményezések finanszírozására használni.

9.   FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, HOGY HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL:

| — | a digitális filmvetítés meglévő ISO-szabványainak figyelembevételével folytassanak további megbeszéléseket arra vonatkozóan, hogy a vetítés minősége és a filmterjesztés terén hogyan érhetők el a különböző igényeket kielégítő, szükséges és megfelelő eredmények; ennek során ügyeljenek a technológiasemlegesség elvének betartására; |
| --- | --- |

—

a digitális filmvetítés meglévő ISO-szabványainak figyelembevételével folytassanak további megbeszéléseket arra vonatkozóan, hogy a vetítés minősége és a filmterjesztés terén hogyan érhetők el a különböző igényeket kielégítő, szükséges és megfelelő eredmények; ennek során ügyeljenek a technológiasemlegesség elvének betartására;

| — | vegyék figyelembe, hogy a technológiák folyamatosan változnak és megújulnak, és a digitális vetítés finanszírozásának kérdései nem korlátozódnak a jelenlegi átmeneti időszakra; |
| --- | --- |

—

vegyék figyelembe, hogy a technológiák folyamatosan változnak és megújulnak, és a digitális vetítés finanszírozásának kérdései nem korlátozódnak a jelenlegi átmeneti időszakra;

| — | a lehetőségek szerint és a versenyjogi szabályokkal összhangban biztosítsák, hogy a mozidigitalizálás (magán és állami) finanszírozási mechanizmusainak megvalósítása ne korlátozza a moziüzemeltetőknek a bemutatásra kerülő filmek kiválasztására vonatkozó szabadságát; |
| --- | --- |

—

a lehetőségek szerint és a versenyjogi szabályokkal összhangban biztosítsák, hogy a mozidigitalizálás (magán és állami) finanszírozási mechanizmusainak megvalósítása ne korlátozza a moziüzemeltetőknek a bemutatásra kerülő filmek kiválasztására vonatkozó szabadságát;

| — | ösztönözzék az elsősorban a mozitulajdonosok és a forgalmazók számára szervezett, különösen a vetítésre, a digitális mozi új üzleti modelljeire, az alternatív kínálat népszerűsítésére, valamint a műszaki karbantartásra vonatkozó átképzési és digitális technológiával kapcsolatos képzési programok bevezetését; |
| --- | --- |

—

ösztönözzék az elsősorban a mozitulajdonosok és a forgalmazók számára szervezett, különösen a vetítésre, a digitális mozi új üzleti modelljeire, az alternatív kínálat népszerűsítésére, valamint a műszaki karbantartásra vonatkozó átképzési és digitális technológiával kapcsolatos képzési programok bevezetését;

| — | vizsgálják meg, hogy milyen módokon könnyíthető a moziüzemeltetők és a digitális vetítésre való átállásban érintett más vállalkozások hitelhez jutása, különösen az Európai Beruházási Bank révén, amint erre lehetőség nyílik. |
| --- | --- |

—

vizsgálják meg, hogy milyen módokon könnyíthető a moziüzemeltetők és a digitális vetítésre való átállásban érintett más vállalkozások hitelhez jutása, különösen az Európai Beruházási Bank révén, amint erre lehetőség nyílik.

---

(1)  SEC(2010) 853 végleges.

(2)  COM (2010) 245 végleges.

(3)  COM (2010) 183 végleges.

(4)  A Tanács 2006. május 18-i 2006/515/EK határozata a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezmény megkötéséről (HL L 201., 2006.7.25., 15. o.).

(5)  COM(2010) 487 végleges.

(6)  A virtuáliskópia-díj modell a költségek és az előnyök megosztása kérdésének rendezése érdekében befektetőként/integrátorként harmadik feleket von be. E harmadik felek a filmforgalmazók által megtakarított összeg egy részét virtuáliskópia-díj formájában összegyűjtik és a részt vevő mozik digitális berendezésének finanszírozására fordítják.

(7)  14711/10.

---

Európai Bizottság

| 30.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 323/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 323/18

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2010. november 29.

2010/C 323/06

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3146 |
| JPY | Japán yen | 110,73 |
| DKK | Dán korona | 7,4543 |
| GBP | Angol font | 0,84400 |
| SEK | Svéd korona | 9,2205 |
| CHF | Svájci frank | 1,3186 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,1285 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,758 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 280,58 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7096 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,0476 |
| RON | Román lej | 4,2943 |
| TRY | Török líra | 1,9745 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,3662 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3429 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,2056 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7640 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,7350 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 523,23 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,3852 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,7560 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4275 |
| IDR | Indonéz rúpia | 11 867,78 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,1535 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 58,310 |
| RUB | Orosz rubel | 41,1575 |
| THB | Thaiföldi baht | 39,694 |
| BRL | Brazil real | 2,2739 |
| MXN | Mexikói peso | 16,4621 |
| INR | Indiai rúpia | 60,3950 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3146

JPY

Japán yen

110,73

DKK

Dán korona

7,4543

GBP

Angol font

0,84400

SEK

Svéd korona

9,2205

CHF

Svájci frank

1,3186

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,1285

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,758

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

280,58

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7096

PLN

Lengyel zloty

4,0476

RON

Román lej

4,2943

TRY

Török líra

1,9745

AUD

Ausztrál dollár

1,3662

CAD

Kanadai dollár

1,3429

HKD

Hongkongi dollár

10,2056

NZD

Új-zélandi dollár

1,7640

SGD

Szingapúri dollár

1,7350

KRW

Dél-Koreai won

1 523,23

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,3852

CNY

Kínai renminbi

8,7560

HRK

Horvát kuna

7,4275

IDR

Indonéz rúpia

11 867,78

MYR

Maláj ringgit

4,1535

PHP

Fülöp-szigeteki peso

58,310

RUB

Orosz rubel

41,1575

THB

Thaiföldi baht

39,694

BRL

Brazil real

2,2739

MXN

Mexikói peso

16,4621

INR

Indiai rúpia

60,3950

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 30.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 323/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 323/19

---

Felszámolási eljárás

Határozat felszámolási eljárás megindításáról az International Insurance Corporation (IIC) NV tekintetében

(Közzététel a biztosítóintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról szóló, 2001. március 19-i 2001/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 14. cikkének, valamint a holland csődtörvény (Dutch Bankruptcy Act) 213h. cikkének megfelelően)

2010/C 323/07

| Biztosítótársaság | International Insurance Corporation (IIC) NV (az INEAS és a LadyCarOnline képviseletében) |
| --- | --- |
| Entrada 123 |
| 1096 EB Amsterdam |
| NEDERLAND |

Biztosítótársaság

International Insurance Corporation (IIC) NV (az INEAS és a LadyCarOnline képviseletében)

Entrada 123

1096 EB Amsterdam

NEDERLAND

A határozat dátuma, hatálybalépése és jellege

2010. október 20., 2010. október 20-i csődnyilatkozat

Illetékes hatóság

Court of Amsterdam (Amszterdam város bírósága)

Felügyeleti hatóság

M.J.E Geradts felügyelő bíró

Kinevezett felszámoló

| M. Pannevis |
| --- |
| Amstelveenseweg 638 |
| 1081 JJ Amsterdam (csődbiztos) |
| NEDERLAND |

M. Pannevis

Amstelveenseweg 638

1081 JJ Amsterdam (csődbiztos)

NEDERLAND

Irányadó jog

Holland jog (holland csődtörvény)

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 30.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 323/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 323/20

---

PÁLYÁZATI FELHÍVÁS – EACEA/37/10

Az EU és Kanada között megvalósuló felsőoktatási, képzési és ifjúsági együttműködési program

Transzatlanti csereprogramra irányuló partnerségek – Tudományos fokozatokkal kapcsolatos transzatlanti partnerségek

2010/C 323/08

1.   Célkitűzések és leírás

A program és e felhívás általános célkitűzése az Európai Unió és Kanada népei közötti kölcsönös megértés elősegítése – amely magában foglalja egymás nyelveinek, kultúráinak és intézményeinek szélesebb körű ismeretét –, valamint a humán erőforrás minőségének javítása az Európai Unióban és Kanadában egyaránt.

2.   Támogatásra jogosult pályázók

E felhívás keretében felsőoktatási intézmények, valamint szakoktatási és képzési intézmények nyújthatnak be támogatás iránti igényt. A támogatásra jogosult pályázóknak az Európai Unió 27 tagállama közül valamelyikben székhellyel kell rendelkezniük.

Mindegyik projektben részt kell vennie egy vezető intézménynek az EU, illetve Kanada részéről, amelyek a közös javaslat benyújtásáért és a projekt irányításáért felelősek. Ezeknek a vezető intézményeknek felsőoktatási vagy szakoktatási intézményeknek kell lenniük.

A konzorciumnak összesen legalább négy intézményt kell magában foglalnia, pl. kettőt Kanadából, kettőt pedig az EU-ból. Ezek az intézmények a fentebb leírtak szerint – a projekt jellegétől függően – felsőoktatási intézmények, szakoktatási intézmények, vagy pedig vegyesen mindkét féle intézmények lehetnek.

Az is követelmény továbbá, hogy az intézményeknek az EU két különböző tagállamából, illetve Kanada két különböző tartományából/területéről kell lenniük.

3.   Támogatható tevékenységek

E felhívásra kétféle tevékenységgel lehet pályázni, mégpedig a transzatlanti csereprogramra irányuló partnerségekkel és a tudományos fokozatokkal kapcsolatos transzatlanti partnerségekkel.

| | A transzatlanti csereprogramra irányuló partnerségek (TEP, Transatlantic Exchange Partnerships) esetében az EU és Kanada felsőoktatási és szakképzési intézményeiből álló konzorciumoknak nyújtanak támogatást, hogy közös tanulmányi és képzési programokat hajtsanak végre, valamint tanulói és oktatói mobilitást valósítsanak meg. A támogatás többek között az igazgatásnak nyújtott segítség, valamint a diákok, és a tudományos és adminisztratív személyzet számára biztosított ösztöndíjak formájában valósul meg. A TEP projektek maximális időtartama 36 hónap.
  A tevékenységek részletes leírása a programismertető 5. fejezetében található. |
| --- | --- |

A transzatlanti csereprogramra irányuló partnerségek (TEP, Transatlantic Exchange Partnerships) esetében az EU és Kanada felsőoktatási és szakképzési intézményeiből álló konzorciumoknak nyújtanak támogatást, hogy közös tanulmányi és képzési programokat hajtsanak végre, valamint tanulói és oktatói mobilitást valósítsanak meg. A támogatás többek között az igazgatásnak nyújtott segítség, valamint a diákok, és a tudományos és adminisztratív személyzet számára biztosított ösztöndíjak formájában valósul meg. A TEP projektek maximális időtartama 36 hónap.

A tevékenységek részletes leírása a programismertető 5. fejezetében található.

| | A tudományos fokozatokkal kapcsolatos transzatlanti partnerségek (TDP, Transatlantic Degree Partnerships) esetében a támogatás tudományos fokozatokkal kapcsolatos kettős/dupla vagy közös programok kialakítására és megvalósítására irányul. A támogatás többek között a tervezési munkában és az igazgatásnak nyújtott segítség, valamint a diákok, és a tudományos és adminisztratív személyzet számára biztosított ösztöndíjak formájában valósul meg. A TDP projektek maximális időtartama 48 hónap.
  A tevékenységek részletes leírása a programismertető 6. fejezetében található. |
| --- | --- |

A tudományos fokozatokkal kapcsolatos transzatlanti partnerségek (TDP, Transatlantic Degree Partnerships) esetében a támogatás tudományos fokozatokkal kapcsolatos kettős/dupla vagy közös programok kialakítására és megvalósítására irányul. A támogatás többek között a tervezési munkában és az igazgatásnak nyújtott segítség, valamint a diákok, és a tudományos és adminisztratív személyzet számára biztosított ösztöndíjak formájában valósul meg. A TDP projektek maximális időtartama 48 hónap.

A tevékenységek részletes leírása a programismertető 6. fejezetében található.

A transzatlanti csereprogramra irányuló partnerségekkel kapcsolatos tevékenységek (TEP, Transatlantic Exchange Partnerships) várhatóan 2011.10.1-jén kezdődnek meg, és 2014.9.30-ig befejeződnek.

A tudományos fokozatokkal kapcsolatos transzatlanti partnerségek tevékenységei (TDP, Transatlantic Degree Partnerships) várhatóan 2011.10.1-jén kezdődnek meg, és 2015.9.30-ig befejeződnek.

4.   Az odaítélés kritériumai

A pályázatok egészét a következő két kritérium alapján fogják értékelni:

4.1.   A projekt jelentősége

A projekt jelentősége az összpontszám 30 %-át teszi ki.

4.2.   A projekt tervezetének minősége és a projekt irányítása

A minőségi kritérium az összpontszám 70 %-át teszi ki, és a részletes odaítélési kritériumok az alábbi három csoportba sorolhatók: projketinnováció és módszertan (25 %), projektkonzorcuim (25 %) és mobilitás (20 %).

Az odaítélési kritériummal kapcsolatos részletek a programismertető 7. fejezetében találhatók.

A végső kiválasztásnál nagy figyelmet fognak szentelni annak, hogy különböző intézményeket, szakterületeket és földrajzi régiókat támogassanak az EU-ban és Kanadában. A tudományos fokozatokkal kapcsolatos transzatlanti partnerségeket különösen támogatják.

5.   Költségvetés

A projektek társfinanszírozására elérhető EU-s költségvetés megközelítőleg 1 546 000 EUR. 2011-ben várhatóan körülbelül 2 tudományos fokozatokkal kapcsolatos transzatlanti partnerség (TDP) és 5 transzatlanti csereprogramra irányuló partnerség (TEP) kap támogatást. Az öt TEP projekten kívül még kettő, szakképzéssel kapcsolatosat is megvalósítanak, amennyiben azok megfelelő minőségűek. Az EU részéről a támogatás maximális összege 428 000 EUR egy 4 éves TDP projekt, és 138 000 EUR egy 3 éves TEP projekt esetében.

6.   Határidő

A pályázatokat az EU-nak és Kanadának is be kell nyújtani. A pályázatokat az EU vezető intézménye nevében legkésőbb 2011. március 31-ig be kell küldeni az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökségnek. Azokat a pályázatokat, amelyeken ennél későbbi dátumú postai bélyegző szerepel, nem fogadják el.

A pályázatokat az alábbi címre kell küldeni:

| The Education, Audiovisual and Culture Executive Agency |
| --- |
| EU-CANADA Call 2011 |
| Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 — BOUR 02/17 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

The Education, Audiovisual and Culture Executive Agency

EU-CANADA Call 2011

Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 — BOUR 02/17

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

A pályázatokat az EU vezető intézménye nevében hiánytalanul kitöltött, helyesen dátumozott, illetve a pályázó szervezet nevében jogi kötelezettségvállalásra jogosult személy aláírásával ellátott pályázati formanyomtatványon kell benyújtani.

A kanadai pályázónak az alábbi, kanadai címre kell küldenie a pályázatot:

| Canada-EU Programme for Co-operation in Higher Education, Training and Youth |
| --- |
| International Academic Mobility |
| Learning Branch |
| Human Resources and Skills Development Canada |
| 200 Montcalm Street, Tower 2, Ground Floor |
| Gatineau, Québec |
| K1A OJ9 |
| CANADA |

Canada-EU Programme for Co-operation in Higher Education, Training and Youth

International Academic Mobility

Learning Branch

Human Resources and Skills Development Canada

200 Montcalm Street, Tower 2, Ground Floor

Gatineau, Québec

K1A OJ9

CANADA

7.   További információ

A programismertető és a pályázati nyomtatványok a következő honlapon találhatók: http://eacea.ec.europa.eu/extcoop/canada/index_en.htm. A pályázatokat a megfelelő pályázati űrlapon kell benyújtani, az összes szükséges melléklettel együtt.

---

| 30.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 323/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 323/23

---

Ajánlattételi, illetve részvételi felhívások – ESPON 2013 program

2010/C 323/09

Az ESPON (Európai Területi Tervezési Megfigyelőhálózat) 2013 program keretében 2011. január 24-én ajánlattételi, illetve részvételi felhívások közzétételére fog sor kerülni. 2011 februárjában a lehetséges kedvezményezettek számára tájékoztató napot és partner kávéházat szervezünk. Újabb információkért látogassa rendszeresen honlapunkat a http://www.espon.eu címen.

---

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 30.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 323/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 323/24

---

Értesítés a Belaruszból és Oroszországból származó kálium-klorid behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról

2010/C 323/10

Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (3) bekezdése alapján az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtottak be.

1.   Felülvizsgálati kérelem

A kérelmet a Belaruszból és Oroszországból származó kálium-klorid importőre és forgalmazója, a Fintec UK Limited (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be.

A felülvizsgálat a kár mértékének kivizsgálására korlátozódik.

2.   A termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék a Belaruszból és Oroszországból származó, jelenleg a 3104 20 10, 3104 20 50, 3104 20 90 KN-kód alá besorolt kálium-klorid, és az ex 3105 20 10 (TARIC-kódok: 3105201010 és 3105201020), ex 3105 20 90 (TARIC-kódok: 3105209010 és 3105209020), ex 3105 60 90 (TARIC-kódok: 3105609010 és 3105609020), ex 3105 90 91 (TARIC-kódok: 3105909110 és 3105909120) és ex 3105 90 99 (TARIC-kódok: 3105909910 és 3105909920) KN-kód alá besorolt különleges keverékek (azaz kiegészítő trágyázóelemeket tartalmazó kálium-klorid, melynek K2O-ben mért káliumtartalma legalább 35 tömegszázalék, de legfeljebb 62 tömegszázalék, szárazanyagra számítva) (a továbbiakban: érintett termék).

3.   A meglévő intézkedések

A jelenleg hatályos intézkedés az 1050/2006/EK tanácsi rendelettel (2) a Belaruszból és Oroszországból származó kálium-klorid behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám.

4.   A felülvizsgálat indokai

A 11. cikk (3) bekezdése alapján benyújtott kérelem a kérelmező által szolgáltatott azon prima facie bizonyítékon alapul, hogy a kárt illetően a meglévő intézkedésekhez vezető körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak.

A kérelmező által benyújtott prima facie bizonyíték rámutat, hogy a káros dömping hatásainak ellensúlyozásához a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedés fenntartására. A kérelmező különösen azt állítja, hogy a hosszú távú keresletnövekedés és a feszült keresleti-kínálati helyzet miatt a legutóbbi hatályvesztési felülvizsgálat óta a kálium-klorid ára az Unióban folyamatosan jóval a kár megszüntetéséhez szükséges szint felett maradt és az uniós gazdasági ágazat nyereségessége jelentősen meghaladta a rendes nyereségességi rátát. Az uniós gazdasági ágazat árai és a Belaruszból, illetve Oroszországból érkező behozatalok árai közötti összehasonlításból kitűnik, hogy a kárkülönbözet az intézkedés jelenlegi mértékénél lényegesen alacsonyabb.

Emiatt a káros dömping hatásainak ellensúlyozásához a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedések fenntartására.

5.   A kár megállapítására irányuló eljárás

Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján vizsgálatot indít.

A vizsgálat során megállapítják, hogy az intézkedések jelenlegi mértéke megfelelő-e a káros dömping ellensúlyozásához.

a)   Mintavétel

Tekintettel az eljárásban érintett felek nyilvánvalóan nagy számára, a Bizottság határozhat úgy, hogy az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavételt alkalmaz.

i.   Mintavétel az importőrök esetében

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkéri valamennyi importőrt, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy jelentkezzenek, és vállalatukról vagy vállalataikról a 6. b) pont i. alpontjában megállapított határidőn belül és a 7. pontban ismertetett formában bocsássák rendelkezésére az alábbi információkat:

| — | név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám és a kapcsolattartó személy, |
| --- | --- |

—

név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám és a kapcsolattartó személy,

| — | a teljes forgalom a 2009. október 1. és 2010. szeptember 30. közötti időszakban, |
| --- | --- |

—

a teljes forgalom a 2009. október 1. és 2010. szeptember 30. közötti időszakban,

| — | a vállalat pontos tevékenysége az érintett termék vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

a vállalat pontos tevékenysége az érintett termék vonatkozásában,

| — | a Belaruszból és Oroszországból származó importált érintett termék 2009. október 1. és 2010. szeptember 30. közötti, az uniós piacra irányuló behozatalainak, illetve az Unió piacán lebonyolított viszonteladásainak mennyisége tonnában és értéke euróban, |
| --- | --- |

—

a Belaruszból és Oroszországból származó importált érintett termék 2009. október 1. és 2010. szeptember 30. közötti, az uniós piacra irányuló behozatalainak, illetve az Unió piacán lebonyolított viszonteladásainak mennyisége tonnában és értéke euróban,

| — | az érintett termék előállításában és/vagy értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolatban álló (3) valamennyi vállalat neve és tevékenységének pontos leírása, |
| --- | --- |

—

az érintett termék előállításában és/vagy értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolatban álló (3) valamennyi vállalat neve és tevékenységének pontos leírása,

| — | bármely olyan egyéb információ, amely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában. |
| --- | --- |

—

bármely olyan egyéb információ, amely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában.

A fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. A mintába való felvétel esetén a vállalatnak kérdőívet kell kitöltenie, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelességét helyszíni vizsgálat keretében ellenőrizzék. Ha a vállalat úgy nyilatkozik, hogy nem járul hozzá a mintába való esetleges felvételéhez, akkor a vizsgálat során együtt nem működő vállalatnak kell tekinteni. Az együttműködés hiányának következményeit az alábbiakban a 8. pont ismerteti.

Az importőrök mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság emellett kapcsolatba lép az importőrök ismert szövetségeivel.

ii.   A minta végleges kiválasztása

Amennyiben az érdekelt felek a minta kiválasztásával kapcsolatban releváns információt kívánnak benyújtani, azt a 6. b) pont ii. alpontjában megállapított határidőn belül kell megtenniük.

A Bizottság a mintát a mintavételi eljárásban részt venni szándékozó érintett felekkel folytatott konzultációt követően kívánja véglegesen kiválasztani.

A mintába felvett vállalatoknak a 6. b) pont iii. alpontjában meghatározott határidőn belül kérdőívet kell kitölteniük, és a vizsgálat során együtt kell működniük.

Kellő együttműködés hiányában a Bizottságnak lehetősége van arra, hogy megállapításait – az alaprendelet 17. cikke (4) bekezdésének és 18. cikkének megfelelően – a rendelkezésre álló tényekre alapozza. A rendelkezésre álló tények alapján tett megállapítások a 8. pontban ismertetett okoknál fogva kedvezőtlenebbnek bizonyulhatnak az érintett fél számára.

b)   Kérdőívek

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a következő felek részére: az uniós gyártók, a Belaruszban és Oroszországban működő ismert exportőrök/gyártók, a mintába felvett importőrök, az ismert importőrszövetségek, valamint az érintett exportáló országok hatóságai. Ezen információknak és az ezeket alátámasztó bizonyítékoknak a 6. a) pont ii. alpontjában megállapított határidőn belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

c)   Információgyűjtés és meghallgatások

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy ismertessék álláspontjukat, a kérdőívre adott válaszokon kívül szolgáltassanak további információkat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal. Ezen információknak és az ezeket alátámasztó bizonyítékoknak a 6. a) pont ii. alpontjában megállapított határidőn belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság meghallgathatja továbbá az érdekelt feleket, amennyiben olyan kérelmet nyújtanak be, amelyből kitűnik, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják. E kérelmet a 6. a) pont iii. alpontjában megállapított határidőn belül kell benyújtani.

6.   Határidők

a)   Általános határidők

i.   Kérdőív igénylése

Minden érdekelt félnek a lehető leghamarabb, de legkésőbb ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 15 napon belül be kell nyújtania kérdőív iránti kérelmét.

ii.   Jelentkezés, kitöltött kérdőívek benyújtása, egyéb információk közlése

Ahhoz, hogy az érdekelt felek előterjesztéseit a vizsgálat során figyelembe lehessen venni, a feleknek – eltérő rendelkezés hiányában – ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 37 napon belül jelentkezniük kell a Bizottságnál, ki kell fejteniük álláspontjukat, be kell nyújtaniuk kitöltött kérdőíveiket, illetve a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk a birtokukban lévő egyéb információkat. A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy az alaprendeletben megállapított eljárási jogok többsége csak akkor gyakorolható, ha a felek a fent említett határidőn belül jelentkeznek a Bizottságnál.

A mintába felvett vállalatoknak kitöltött kérdőíveiket a 6. b) pont iii. alpontjában megállapított határidőn belül kell benyújtaniuk.

iii.   Meghallgatások

Az érdekelt felek ugyanezen 37 napos határidőn belül kérhetik a Bizottság előtti meghallgatásukat is.

b)   A mintavétellel kapcsolatos külön határidő

| i. | Az 5. a) pont i. alpontjában meghatározott információknak ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított 15 napon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz, mert a Bizottság az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 21 napon belül konzultációt kíván folytatni azokkal az érdekelt felekkel, akik hozzájárultak ahhoz, hogy a minta végleges kiválasztásakor a mintába bekerüljenek. |
| --- | --- |

i.

Az 5. a) pont i. alpontjában meghatározott információknak ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított 15 napon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz, mert a Bizottság az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 21 napon belül konzultációt kíván folytatni azokkal az érdekelt felekkel, akik hozzájárultak ahhoz, hogy a minta végleges kiválasztásakor a mintába bekerüljenek.

| ii. | Az 5. a) pont ii. alpontjában említett minden egyéb, a minta kiválasztása szempontjából fontos információnak ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 21 napon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

ii.

Az 5. a) pont ii. alpontjában említett minden egyéb, a minta kiválasztása szempontjából fontos információnak ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 21 napon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

| iii. | A mintába felvett felek kitöltött kérdőíveinek a mintába való felvételükről szóló értesítést követő 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

iii.

A mintába felvett felek kitöltött kérdőíveinek a mintába való felvételükről szóló értesítést követő 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

7.   Írásbeli beadványok, kitöltött kérdőívek, levelek

Az érdekelt feleknek minden beadványukat és kérelmüket írásban kell benyújtaniuk (eltérő rendelkezés hiányában nem elektronikus formában), melyen fel kell tüntetniük nevüket, címüket, e-mail címüket, telefon- és faxszámukat. Az érdekelt felek valamennyi írásos beadványát – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kérdőívekre adott válaszokat és a leveleket – „Limited” (4) (Korlátozott hozzáférés) jelöléssel kell ellátni; az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezekhez nem bizalmas jellegű változatot is rendelkezésre kell bocsátani, amelyet „For inspection by interested parties” (Az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátni.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 4/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 4/92

1049 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22956505

8.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltat információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkével összhangban megerősítő vagy nemleges megállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető adatokat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül kell hagyni, és az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre lehet támaszkodni. Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a rendelkezésre álló tények felhasználására kerül sor, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mintha együttműködött volna.

9.   A vizsgálat ütemterve

A vizsgálat az alaprendelet 11. cikke (5) bekezdésének megfelelően ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 hónapon belül lezárul.

10.   Személyes adatok feldolgozása

A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően fogja kezelni.

11.   Meghallgató tisztviselő

A Bizottság felhívja továbbá a figyelmet arra, hogy ha az érdekelt felek úgy ítélik meg, hogy védelemhez való joguk gyakorlása során nehézségekbe ütköznek, kérhetik a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjének közbenjárását. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a Bizottság szolgálatai között: az eljárás során szükség esetén közvetít az érdekeik védelmét érintő eljárási kérdésekben, különös tekintettel az aktához való hozzáférésre, az adatok bizalmas kezelésére, a határidők meghosszabbítására, valamint az írásban és/vagy szóban kifejtett álláspontok kezelésére. További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és weboldala a Kereskedelmi Főigazgatóság webhelyén található (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

(2)  HL L 191., 2006.7.12., 1. o.

(3)  A kapcsolatban álló vállalat kifejezés jelentésének tekintetében a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.) 143. cikke az irányadó.

(4)  Ez azt jelenti, hogy a dokumentum csak belső használatra szolgál. A dokumentumnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében védelmet kell biztosítani. Az alaprendelet 19. cikke és az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-egyezmény (dömpingellenes egyezmény) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül.

(5)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 30.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 323/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 323/28

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5846 – Shell/Cosan/JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 323/11

| 1. | 2010. november 18-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Shell csoporthoz tartozó Shell Brazil Holding BV (Egyesült Királyság) és a Cosan csoporthoz tartozó Cosan SA Indústria e Comércio (Brazília) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a JV CO (Brazília) felett. |
| --- | --- |

1.

2010. november 18-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Shell csoporthoz tartozó Shell Brazil Holding BV (Egyesült Királyság) és a Cosan csoporthoz tartozó Cosan SA Indústria e Comércio (Brazília) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a JV CO (Brazília) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Shell esetében: globális energiaipari és petrolkémiai vállalkozás, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Shell esetében: globális energiaipari és petrolkémiai vállalkozás,

| — | a Cosan esetében: cukor és etanol gyártása és kereskedelme, elektromos áram kapcsolt előállítása cukornádból, üzemanyagok és kenőanyagok kereskedelme Brazíliában, |
| --- | --- |

—

a Cosan esetében: cukor és etanol gyártása és kereskedelme, elektromos áram kapcsolt előállítása cukornádból, üzemanyagok és kenőanyagok kereskedelme Brazíliában,

| — | a JV CO esetében: üzemanyagok forgalmazása Brazíliában, kapcsolt energia előállítása és kereskedelme, etanol- és cukorgyártás, illetve etanolkereskedelem Brazíliában és világszerte. |
| --- | --- |

—

a JV CO esetében: üzemanyagok forgalmazása Brazíliában, kapcsolt energia előállítása és kereskedelme, etanol- és cukorgyártás, illetve etanolkereskedelem Brazíliában és világszerte.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5846 – Shell/Cosan/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5846 – Shell/Cosan/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---

| 30.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 323/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 323/29

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.6069 – Mitsui Renewable/FCCE/Guzman)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 323/12

| 1. | 2010. november 17-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Mitsui csoport (a továbbiakban: Mitsui, Japán) irányítása alá tartozó Mitsui Renewable Energy Europe Limited (a továbbiakban: Mitsui Renewable, Egyesült Királyság) és a Fomento de Construcciones y Contratas, SA (a továbbiakban: FCC csoport, Spanyolország) csoporthoz tartozó FCC Energia, SA (a továbbiakban: FCCE, Spanyolország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások egy már létező közös vállalkozásban szerzett részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Guzman Energia, SL, (a továbbiakban: Guzman, Spanyolország) felett. |
| --- | --- |

1.

2010. november 17-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Mitsui csoport (a továbbiakban: Mitsui, Japán) irányítása alá tartozó Mitsui Renewable Energy Europe Limited (a továbbiakban: Mitsui Renewable, Egyesült Királyság) és a Fomento de Construcciones y Contratas, SA (a továbbiakban: FCC csoport, Spanyolország) csoporthoz tartozó FCC Energia, SA (a továbbiakban: FCCE, Spanyolország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások egy már létező közös vállalkozásban szerzett részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Guzman Energia, SL, (a továbbiakban: Guzman, Spanyolország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Mitsui Renewable esetében: szolárenergia-ellátás, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Mitsui Renewable esetében: szolárenergia-ellátás,

| — | az FCCE esetében: megújuló energiával kapcsolatos szolgáltatások nyújtása. |
| --- | --- |

—

az FCCE esetében: megújuló energiával kapcsolatos szolgáltatások nyújtása.

| 3. | A Guzman a szoláris termikusenergia-termelés területén tevékenykedik Spanyolországban. |
| --- | --- |

3.

A Guzman a szoláris termikusenergia-termelés területén tevékenykedik Spanyolországban.

| 4. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

4.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 5. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6069 – Mitsui Renewable/FCCE/Guzman hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

5.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6069 – Mitsui Renewable/FCCE/Guzman hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---

| 30.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 323/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 323/30

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.6042 – Brose/SEW/JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 323/13

| 1. | 2010. november 23-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Brose csoporthoz tartozó Brose Fahrzeugteile GmbH & Co. KG (a továbbiakban: Brose, Németország) és a SEW-Eurodrive GmbH & Co KG (a továbbiakban: SEW, Németország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében egy újonnan alapított közös vállalkozás felett. |
| --- | --- |

1.

2010. november 23-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Brose csoporthoz tartozó Brose Fahrzeugteile GmbH & Co. KG (a továbbiakban: Brose, Németország) és a SEW-Eurodrive GmbH & Co KG (a továbbiakban: SEW, Németország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében egy újonnan alapított közös vállalkozás felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Brose esetében: gépjármű-ajtórendszerek, gépjárműajtó-alkatrészek, gépjármű-ülésrendszerek és gépjárműülés-alkatrészek fejlesztése, gyártása és értékesítése, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Brose esetében: gépjármű-ajtórendszerek, gépjárműajtó-alkatrészek, gépjármű-ülésrendszerek és gépjárműülés-alkatrészek fejlesztése, gyártása és értékesítése,

| — | a SEW esetében: hajtóműves motorok, frekvenciaátalakítók, szervotechnológia, decentralizált telepítésű hajtásrendszerek, ipari hajtóművek és egyéb kapcsolódó termékek, szolgáltatások és eszközök fejlesztése, gyártása és értékesítése, |
| --- | --- |

—

a SEW esetében: hajtóműves motorok, frekvenciaátalakítók, szervotechnológia, decentralizált telepítésű hajtásrendszerek, ipari hajtóművek és egyéb kapcsolódó termékek, szolgáltatások és eszközök fejlesztése, gyártása és értékesítése,

| — | az újonnan alapított közös vállalkozás esetében: hajtásrendszerek és töltéstechnológia (elektromotorok, erősáramú, szabályozási és vezérlési elektronika, valamint az ezekhez tartozó töltéstechnológia) fejlesztése, gyártása és értékesítése elektromos meghajtású járművekhez (pl. személygépkocsikhoz). |
| --- | --- |

—

az újonnan alapított közös vállalkozás esetében: hajtásrendszerek és töltéstechnológia (elektromotorok, erősáramú, szabályozási és vezérlési elektronika, valamint az ezekhez tartozó töltéstechnológia) fejlesztése, gyártása és értékesítése elektromos meghajtású járművekhez (pl. személygépkocsikhoz).

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6042 – Brose/SEW/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6042 – Brose/SEW/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 30.11.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 323/31 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 323/31

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2010/C 323/14

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számított hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„CORDERO DE EXTREMADURA”

EK-sz.: ES-PGI-0005-0725-09.10.2008

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Név:

„Cordero de Extremadura”

2.   Tagállam vagy harmadik ország:

Spanyolország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1.   A termék típusa:

| 1.1. osztály: | Friss hús (és aprólék) |
| --- | --- |

1.1. osztály:

Friss hús (és aprólék)

3.2.   A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik:

Az 5.2. pontban leírt egyedi sajátosságokkal rendelkező bárányokból, illetve bizonyítottan azok hasított testeiből vagy azok darabolásából származó hús.

Az ezekből az állatokból származó hasított testek sajátos jellemzői az alábbiak:

| a) | Tömeg: hím bárány hasított testének tömege legfeljebb 16 kg, nőstény bárány hasított testéé pedig legfeljebb 14 kg; |
| --- | --- |

a)

Tömeg: hím bárány hasított testének tömege legfeljebb 16 kg, nőstény bárány hasított testéé pedig legfeljebb 14 kg;

| b) | Faggyúborítottsági osztály: a csekély (2) és a közepes (3) között (1249/2008/EK rendelet); |
| --- | --- |

b)

Faggyúborítottsági osztály: a csekély (2) és a közepes (3) között (1249/2008/EK rendelet);

| c) | Színe: rózsaszín és a halvány rózsaszín közötti; |
| --- | --- |

c)

Színe: rózsaszín és a halvány rózsaszín közötti;

| d) | Izmoltság: „O” osztály (közepes) és a feletti osztályok (1249/2008/EK rendelet); |
| --- | --- |

d)

Izmoltság: „O” osztály (közepes) és a feletti osztályok (1249/2008/EK rendelet);

| e) | A feldolgozás során keletkezett hibáktól és vérömlenyektől mentes; |
| --- | --- |

e)

A feldolgozás során keletkezett hibáktól és vérömlenyektől mentes;

| f) | A faggyú jellemzői:






  — | fehér színű, szilárd állagú külső faggyú, |
| --- | --- | --- |

f)

A faggyú jellemzői:

—

fehér színű, szilárd állagú külső faggyú,

| — | fehér színű testüregi faggyú, ami a vese felét – és sohasem az egészét – fedi, |
| --- | --- |

—

fehér színű testüregi faggyú, ami a vese felét – és sohasem az egészét – fedi,

A „Cordero de Extremadura” oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott hús jellemzői:

| — | A hús színe a rózsaszíntől a halvány rózsaszínig terjed. |
| --- | --- |

—

A hús színe a rózsaszíntől a halvány rózsaszínig terjed.

| — | Érzékszervi jellemzők: ízleléskor kellemes hatású, kiváló textúrával rendelkezik, és mérsékelt izomközi faggyúlerakódás jellemzi. A hús igen puha, kevéssé faggyús. A faggyú jó eloszlásának és minőségének köszönhetően aromája, zamata és levesessége kiváló. |
| --- | --- |

—

Érzékszervi jellemzők: ízleléskor kellemes hatású, kiváló textúrával rendelkezik, és mérsékelt izomközi faggyúlerakódás jellemzi. A hús igen puha, kevéssé faggyús. A faggyú jó eloszlásának és minőségének köszönhetően aromája, zamata és levesessége kiváló.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetén):

—

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében):

—

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni:

Az OFJ-vel ellátott gazdaságokban a tenyésztés a területen hagyományosan elterjedt extenzív vagy félextenzív módon történik; a tenyészállatokat és a szopós bárányokat az extenzív módszerrel tenyésztik.

A tenyészállatok tartása a hagyományos extenzív állattartás technikái és gyakorlata szerint, a természeti erőforrások felhasználásával történik. Táplálásuk a legelők természeti erőforrásainak felhasználásán, az egész éven át tartó legelésen alapul, amit szükség szerint a szalmából, magokból és takarmányból készült táplálékok, illetve a főleg gabonából, olajos és magas proteintartalmú növényekből álló melléktermékek és készítmények egészítenek ki. Az állatok takarmánykiegészítővel történő etetésének időtartama és az ilyen takarmányok mennyisége a meglévő erőforrásoktól és az állatok aktuális szükségleteitől függ.

A bárányok az elválasztásig (azaz 40–50 napos korukig) anyjukkal maradnak és anyatejjel táplálkoznak. Három hetes koruktól táplálékuk kiegészíthető a kifejezetten számukra készített növendékkori takarmánnyal. Az elválasztás után vagy a gazdaságon belül külön épületben, vagy a megfelelő nyilvántartásba bejegyzett hizlaldában vagy hizlaló gazdaságban helyezik el és ellenőrzik őket. Táplálékuk elsősorban gabonából, olajnövényekből, magas proteintartalmú növényekből és gabonaszalmából előállított készítményekből áll. A vágásra szánt bárányok kiegészítő takarmányozásához kizárólag olyan takarmányt használnak, ami elsősorban gabonából, olajnövényekből és magas proteintartalmú növényekből áll.

Az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel védett, vágásra szánt bárányoknak a szabályozó tanács nyilvántartásaiba bejegyzett gazdaságokból kell származniuk és a vágóhídra tökéletesen azonosítva kell érkezniük.

A bárányok levágását, valamint a hasított testek zsigerelését olyan vágóhidakon és daraboló üzemekben kell végezni, amelyek bizonyítani tudják, hogy a termék teljesíti a termékleírásban foglalt követelményeket, hogy létesítményeik megfelelnek a hatályos jogszabályoknak, valamint hogy rendelkeznek a termék nyomonkövethetőségét biztosító és a rendszeres ellenőrzést lehetővé tevő, megfelelő nyilvántartással. Ez az intézkedés a „Cordero de Extremadura” OFJ védelmét és jó hírnevét kívánja biztosítani. A bárányok származási gazdaságból a vágóhídra való szállításának időtartama nem haladhatja meg a 2 órát. Ezzel a rendelkezéssel megelőzhető, hogy a szállítás során az állatok stressznek legyenek kitéve, és a pH-értéknek a stressz következtében fellépő ingadozása befolyásolja a hús minőségét.

A termék előállítása során – mely fázis a zsigerelést és a darabolást is magában foglalja – a szabályozó tanács szintén közreműködik, és ellenőrzi, hogy a hasított testek elkészítése vagy a darabolás alatt nem következik-e be minőségromlás.

3.6.   A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok:

—

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

Az üzletekbe szállított védett hústerméket tanúsítási jellel kell ellátni, amelyen a kereskedelmi megnevezésen kívül kötelezően fel kell tüntetni a „Cordero de Extremadura Oltalom alatt álló földrajzi jelzés” feliratot vagy az annak megfelelő közösségi szimbólumot, továbbá a szabályozó tanács emblémáját.

A fogyasztásra szánt védett hústerméket – függetlenül attól, hogy milyen formában kerül kereskedelmi forgalomba – tanúsítási jellel kell ellátni; ez egy sorszámozott címke, amelyen a termék tökéletes azonosításához szükséges minden adat szerepel, elkerülendő a fogyasztó bármilyen megtévesztését a termékkel kapcsolatban.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása:

A „Cordero de Extremadura” oltalom alatt álló földrajzi jelzésű termékek előállításának területe Extremadura régió területével egyezik meg.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai:

Ezen a területen a föníciai, római és arab civilizációk honosították meg és tartották fenn a juhlegeltetést, míg végül X. Alfonz korában a nyájak tulajdonosai „Honrado Concejo de la Mesta de los Pastores” névvel egyesületet hoztak létre; ez igazi mérföldkő volt a spanyolországi juhtenyésztésben.

A földrajzi terület – amellett, hogy a szükséges fajállomány élőhelye – történelmi juhtenyésztői hagyománnyal rendelkezik, ahol a hagyományos gazdálkodási módszereket és gyakorlatot alkalmazzák. A területet legelők és az extenzív állattartás során legelőként használható rétek jellemzik, és egy olyan régióban fekszik, melyet egyedi jellegzetességek sora különböztet meg a többi földrajzi területtől: a geofizikai és talajtani jellemzők, az őshonos növény- és állatvilág, a legeltetéses gazdálkodás, a csapadékmennyiség, a napsütéses órák száma és az éghajlat.

A terület 200–800 m közötti tengerszint feletti magasságú síkságokból és félsíkságokból áll. Éghajlata óceáni hatásokkal enyhített félszáraz mediterrán, az évi középhőmérséklet 16–17 °C, hideg telekkel és meleg nyarakkal. Az évi csapadékmennyiség 450 és 850 mm között változik, a legtöbb csapadék télen és tavasz elején hullik, míg nyáron egyáltalán nem esik. Az évi napsütéses órák száma több mint 3 000.

A legelők ökoszisztémája, amely az emberi tevékenység folytán a századok során átvette a mediterrán erdők helyét, Extremadura hatalmas területeit foglalja el. Itt az állattenyésztés hagyományosan az extenzív gazdálkodásban összpontosul, és mindig megvolt az egyensúly a különböző állatfajok (házi- és vadállatok), a környezet és az ember tevékenysége között. Az ökoszisztéma legfőbb energiaforrását a legelőn található különböző összetételű fűfélék adják, amelyek között nagy számban vannak egynyári, hullott magról szaporodó fajták.

5.2.   A termék sajátosságai:

A „Cordero de Extremadura” OFJ által védett hús az alábbi sajátosságokkal rendelkező állatokból származik:

| a) | Gazdálkodási rendszer.
  A szopós bárányok extenzív tartásban anyjuk mellett maradnak, az anyatejes táplálás az elválasztásig alapvetően gabonából és hüvelyesekből készült készítményekkel egészülhet ki.
  A vágásra szánt állatok hizlalása kizárólag istállózással történő tartásban, különböző készítményekkel és gabonaszalmával történik.
  A bárányok vágási kora soha nem lehet több 100 napnál. |
| --- | --- |

a)

Gazdálkodási rendszer.

A szopós bárányok extenzív tartásban anyjuk mellett maradnak, az anyatejes táplálás az elválasztásig alapvetően gabonából és hüvelyesekből készült készítményekkel egészülhet ki.

A vágásra szánt állatok hizlalása kizárólag istállózással történő tartásban, különböző készítményekkel és gabonaszalmával történik.

A bárányok vágási kora soha nem lehet több 100 napnál.

| b) | A „Cordero de Extremadura” OFJ által védett bárányok szülőinek fajtajellemzői az alábbiak: | Anyaállatok: Merino, vagy Merino és Merino Précoce, Merino Fleischschaf vagy Île-de-France kereszteződése, de az anyaállatok legalább 50 %-ának merinónak kell lennie. |
| --- | --- | --- |

b)

A „Cordero de Extremadura” OFJ által védett bárányok szülőinek fajtajellemzői az alábbiak:

Anyaállatok: Merino, vagy Merino és Merino Précoce, Merino Fleischschaf vagy Île-de-France kereszteződése, de az anyaállatok legalább 50 %-ának merinónak kell lennie.

| | Apaállatok: A merinó törzs bármelyik fajtája (Merino, Merino Précoce, Merino Fleischschaf, Ile de France és Berrichon du Cher); fajtatiszta vagy ezek egyszerű hibridjei. |
| --- | --- |

Apaállatok: A merinó törzs bármelyik fajtája (Merino, Merino Précoce, Merino Fleischschaf, Ile de France és Berrichon du Cher); fajtatiszta vagy ezek egyszerű hibridjei.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat:

A „Cordero de Extremadura” mint OFJ elismerése iránti kérelmet e húsfajta sajátos jellemzői és a termék hírneve támasztják alá.

a)   A termék sajátos jellemzői:

A hús puhasága, levesessége, színe és faggyútartalma – amint azt az elvégzett vizsgálatok tanúsítják – az Extremadurára jellemző tenyésztési rendszernek köszönhető:

„Az extremadurai régióra jellemző tenyésztési rendszer – amely a helyi legeltető ökoszisztémához kötődik, és amelynek állattartási és takarmányozási módszerei, valamint fajtaállománya az oltalom alatt álló földrajzi terület jellegzetességeit hordozza magán – hatással van a bárányok húsának összetételére és érzékszervi tulajdonságaira” (Sañudo et al., 1997 és Díaz et al., 2005).

Extremadura e jellegzetes tenyésztési rendszere – amelynek alapja a legelői ökoszisztémák természeti erőforrásainak felhasználása, a táplálás módja, a vágási kor és az, hogy bárányok a szoptatási időszak alatt anyjuk mellett maradnak – az ezekből a bárányokból származó húst puhaság, szín és levesesség tekintetében sajátos jellemzőkkel ruházza fel.

b)   A „Cordero de Extremadura” hírneve:

Az állattenyésztési alágazat hagyományosan a régió gazdaságának kulcsfontosságú eleme; de azon belül is a juhtenyésztés mindig kiemelkedő helyet foglalt el. Ezt olyan történelmi hivatkozások bizonyítják, mint az Ensenada márki nevéhez fűződő, XVIII. századi népszámlálás és vagyonöszszeírás, amelynek adatai szerint a juhállomány abban az időben több mint 1 300 000 egyedből állt.

Emellett számos szemléletes forrás a juhok kiváló minőségét (főleg a merinó fajtára gondolva) Extremadura legelőivel hozza összefüggésbe:

„Az Extremadura főnév azokat a területeket jelöli, amelyeket a növényevők kétlegelős legeltetése során időszaki téli legelőnek szántak. Miközben az anyajuhokat az egyik oldalon hagyják, a bárányokat a másik oldalon karámba zárják: ez – a spanyol »extremar« ige felhasználásával – a »nyáj különválasztása«. Ennek a műveletnek a neve az »extremadura«. A meghatározás szerint így a régió a Traslasierra-hegységnek azt a területét jelenti, ahol a téli legelők találhatók: a nagy kiterjedésű, az őslakosok törekvéseitől »védett« legelők (»Mennek már a pásztorok az extremadurára ...« (kisbetűvel)”. Extremadura története, Hoy c. extremadurai napilap, 1997.

Iván de Sorapán 1616-ban kiadott Medicina española contenida en proverbios vulgares de nuestra lengua című művében Extremaduráról szólva így ír:

„Jó minőségű legelői és makkosai hússal látják el egész Ó-Kasztíliát, az Udvart, La Manchát, a Toledói Királyságot, Sevillát és Granadát ...”

Mint mondja: „Az Extremadurában nevelt nyájak okkal híresek az egész világban, és csak a Guadiana partján évente több mint ötszázezer egyedből álló kisebb és nagyobb nyájat legeltetnek ...”

A bárányhús Extremadurában betöltött jelentős szerepéhez nem fér kétség, hiszen Extremadura történelmének része az extremadurai konyha története, azaz azok táplálkozásának története, akik ezeket a területeket egymást követve benépesítették. Erről számos olyan, történetíróktól származó idézet tanúskodik, amely az idők során az extremadurai bárány kiválóságát dicsérte:

| — | Az Historia Universal de la Primitiva y Milagrosa Imágen de Ntra. Sra. de Guadalupe című 1743-ban kiadott műben V. Károly konyhaművészeti ízlésére vonatkozó utalásokat találunk:
  „Miután visszavonult a Yustei kolostorba, a perjel havonta egyszer meglátogatta őt nemcsak ama vonzalom miatt, amelyet e ház őrá mindig gyakorolt, hanem azért is, mert Őfelsége szerette azt itt felszolgált bárányhúst ...” |
| --- | --- |

—

Az Historia Universal de la Primitiva y Milagrosa Imágen de Ntra. Sra. de Guadalupe című 1743-ban kiadott műben V. Károly konyhaművészeti ízlésére vonatkozó utalásokat találunk:

„Miután visszavonult a Yustei kolostorba, a perjel havonta egyszer meglátogatta őt nemcsak ama vonzalom miatt, amelyet e ház őrá mindig gyakorolt, hanem azért is, mert Őfelsége szerette azt itt felszolgált bárányhúst ...”

| — | Dionisio Pérez 1952-ben megjelent Guía del buen comer español című művében a híres Thebussem doktor leírást ad az extremadurai konyháról két – általa fenségesnek minősített – ételt kiemelve, melyek a caldereta de los pastores (pásztorragu) és a pollo caminero (házi csirkéből készült fogás). |
| --- | --- |

—

Dionisio Pérez 1952-ben megjelent Guía del buen comer español című művében a híres Thebussem doktor leírást ad az extremadurai konyháról két – általa fenségesnek minősített – ételt kiemelve, melyek a caldereta de los pastores (pásztorragu) és a pollo caminero (házi csirkéből készült fogás).

A „Cordero de Extremadura” jelenlegi hírneve:

A bárányhús számtalan népi recept fő hozzávalója: Caldereta extremeña (extremadurai ragu), Cochifrito de borrego (bárányragu), Carnero con orégano (bárányhús oreganóval), Chanfaina (bárányhúsos extremadurai egytálétel), Manos de cordero (bárány mellső lábából készült húsétel) stb. (Recetario de Cocina extremeña: Estudio de sus orígenes, Universitas Editorial, 1985).

A „Cordero de Extremadura” OFJ hagyománya és hírneve a mai napig él. Egyre nagyobb az igény erre a termékre, és a régió éttermei és ínyencmesterei egyre többször veszik fel kínálatukba. Gyakran használják fel az újabb fogások elkészítéséhez is (Nuevo Recetario de Cocina Extrermeña, 2001).

Több közelmúltbeli írás is kiemelte a „Cordero de Extremadura” OFJ által védett hús eredetiségét:

| — | A „Cordero de Extremadura” és „Cordero Manchego” egyedi megnevezésű bárányokból előállított hasított testek minőségének jellemzése (Alonso, I.; Sánchez, C.; Pardos, J. F.; Pardos, J. J.; Delfa, R.; Sierrra, I.; Fisher, A., 1999). |
| --- | --- |

—

A „Cordero de Extremadura” és „Cordero Manchego” egyedi megnevezésű bárányokból előállított hasított testek minőségének jellemzése (Alonso, I.; Sánchez, C.; Pardos, J. F.; Pardos, J. J.; Delfa, R.; Sierrra, I.; Fisher, A., 1999).

| — | A különböző európai juhfajtákból származó hús minőségének és összetételének meghatározása és megfeleltetése. A fogyasztói igényekhez való igazítás. FAIR3-CT96-1768 „OVAX” projekt (Sañudo, C. et al., 1999). |
| --- | --- |

—

A különböző európai juhfajtákból származó hús minőségének és összetételének meghatározása és megfeleltetése. A fogyasztói igényekhez való igazítás. FAIR3-CT96-1768 „OVAX” projekt (Sañudo, C. et al., 1999).

| — | A különféle gazdálkodási rendszerekben előállított hasított báránytestek kvantitatív és kvalitatív jellemzőinek értékelése. (María de la Montana López Parra, 2006) |
| --- | --- |

—

A különféle gazdálkodási rendszerekben előállított hasított báránytestek kvantitatív és kvalitatív jellemzőinek értékelése. (María de la Montana López Parra, 2006)

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

(az 510/2006/EK rendelet 5. cikkének (7) bekezdése)

http://aym.juntaex.es/NR/rdonlyres/694B12E7-A6EF-41B3-971A-2F72813DF862/0/PliegoIGP_Cordero.pdf

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

---