# Az Európai Unió C 350/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2010.350.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 350 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. december 22. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2010.350.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 350

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. december 22.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Régiók Bizottsága |
| | 84. plenáris ülés, 2010. április 14 és 15. |
| 2010/C 350/01 | A Régiók Bizottsága állásfoglalása a Régiók Bizottsága 2010. évi prioritásai az Európai Bizottság jogalkotási és munkaprogramja alapján | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Régiók Bizottsága

84. plenáris ülés, 2010. április 14 és 15.

2010/C 350/01

A Régiók Bizottsága állásfoglalása a Régiók Bizottsága 2010. évi prioritásai az Európai Bizottság jogalkotási és munkaprogramja alapján

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Régiók Bizottsága

84. plenáris ülés, 2010. április 14 és 15.

| 22.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 350/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 350/1

---

A Régiók Bizottsága állásfoglalása a Régiók Bizottsága 2010. évi prioritásai az Európai Bizottság jogalkotási és munkaprogramja alapján (1)

POLITIKAI PRIORITÁSOK

Az EU jelenlegi intézményi és politikai helyzete

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| 1. | megjegyzi, hogy a Lisszaboni Szerződés életbelépésével, valamint az Európai Bizottság és a Régiók Bizottsága tisztújításával 2010 intézményi szempontból fontos változásokat hoz. Az új Szerződés megfelelő politikai és intézményi keretet ad az Európai Uniónak, a mind európai, mind pedig világszinten jelentkező aktuális kihívások azonban megmutatták, hogy immár nem elég a politikai akarat, a tervezés és a vita, most már sürgősen kézzelfogható eredményeket kell nyújtani a polgárok számára; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy a Lisszaboni Szerződés életbelépésével, valamint az Európai Bizottság és a Régiók Bizottsága tisztújításával 2010 intézményi szempontból fontos változásokat hoz. Az új Szerződés megfelelő politikai és intézményi keretet ad az Európai Uniónak, a mind európai, mind pedig világszinten jelentkező aktuális kihívások azonban megmutatták, hogy immár nem elég a politikai akarat, a tervezés és a vita, most már sürgősen kézzelfogható eredményeket kell nyújtani a polgárok számára;

| 2. | úgy véli, hogy az aktuális kihívásokhoz hosszú távú politikai jövőképre, az uniós intézmények közti szorosabb együttműködésre, az uniós politikák iránti erősebb nemzeti, regionális és helyi szintű elkötelezettségre és a többszintű kormányzás elveinek elismerésére van szükség; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy az aktuális kihívásokhoz hosszú távú politikai jövőképre, az uniós intézmények közti szorosabb együttműködésre, az uniós politikák iránti erősebb nemzeti, regionális és helyi szintű elkötelezettségre és a többszintű kormányzás elveinek elismerésére van szükség;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EU jogalkotási folyamatban játszott szerepének megerősítése – nem utolsósorban a Lisszaboni Szerződés által különösen a szubszidiaritással kapcsolatosan ráruházott új hatáskörök révén – azt célozza, hogy jobban elő tudja mozdítani az Unió jogalkotási tevékenységeinek jobb irányítását és hatékonyságát; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EU jogalkotási folyamatban játszott szerepének megerősítése – nem utolsósorban a Lisszaboni Szerződés által különösen a szubszidiaritással kapcsolatosan ráruházott új hatáskörök révén – azt célozza, hogy jobban elő tudja mozdítani az Unió jogalkotási tevékenységeinek jobb irányítását és hatékonyságát;

| 4. | megismétli, hogy kész szorosan együttműködni az Európai Bizottsággal annak érdekében, hogy a helyi és regionális dimenziót garantáltan figyelembe vegyék az uniós jogszabályok kidolgozásakor, nevezetesen a hatásértékelések helyi és regionális érzékenységének javítása révén; |
| --- | --- |

4.

megismétli, hogy kész szorosan együttműködni az Európai Bizottsággal annak érdekében, hogy a helyi és regionális dimenziót garantáltan figyelembe vegyék az uniós jogszabályok kidolgozásakor, nevezetesen a hatásértékelések helyi és regionális érzékenységének javítása révén;

| 5. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság 2010. évi munkaprogramja többéves perspektívával egészült ki, ami javítja a kiszámíthatóságot, elősegíti az együttműködést és az intézményközi tervezést, és lehetővé teszi a stratégiai célok eredményes meghatározását; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság 2010. évi munkaprogramja többéves perspektívával egészült ki, ami javítja a kiszámíthatóságot, elősegíti az együttműködést és az intézményközi tervezést, és lehetővé teszi a stratégiai célok eredményes meghatározását;

| 6. | aggodalmát fejezi ki a szélsőséges pártok megerősödésével kapcsolatban, és úgy véli, hogy ennek kezeléséhez létfontosságú többek közt az is, hogy erőforrásokat biztosítsunk a helyi és regionális önkormányzatok számára a szegénység, az egyenlőtlenség, a megkülönböztetés és a kultúrák közötti konfliktus leküzdése, valamint a megfelelő lakhatási lehetőségek és a települések, a szociális vállalkozások és a kkv-k számára a fenntartható gyarapodás elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

6.

aggodalmát fejezi ki a szélsőséges pártok megerősödésével kapcsolatban, és úgy véli, hogy ennek kezeléséhez létfontosságú többek közt az is, hogy erőforrásokat biztosítsunk a helyi és regionális önkormányzatok számára a szegénység, az egyenlőtlenség, a megkülönböztetés és a kultúrák közötti konfliktus leküzdése, valamint a megfelelő lakhatási lehetőségek és a települések, a szociális vállalkozások és a kkv-k számára a fenntartható gyarapodás elősegítése érdekében;

| 7. | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy sürgősen megoldást kell találni az Unió előtt álló társadalmi, gazdasági és környezeti kihívásokra; megerősíti, hogy hozzá kíván járulni az Európai Bizottság kiemelt cselekvési céljainak sikeres megvalósításához: az EU kilábalásához a jelenlegi gazdasági, pénzügyi és szociális válságból olyan, társadalmi és környezeti szempontból fenntartható módszerekkel, amelyek a polgárt állítják a középpontba és megerősítik az EU globális szerepét; megismétli, hogy kész hozzájárulni a meglévő uniós politikai eszközök felhasználásának optimalizálásához többek között az adminisztratív terhek egyszerűsítése ás csökkentése révén, ami az Európai Bizottság stratégiai prioritásainak kulcsfontosságú részét képezi; |
| --- | --- |

7.

egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy sürgősen megoldást kell találni az Unió előtt álló társadalmi, gazdasági és környezeti kihívásokra; megerősíti, hogy hozzá kíván járulni az Európai Bizottság kiemelt cselekvési céljainak sikeres megvalósításához: az EU kilábalásához a jelenlegi gazdasági, pénzügyi és szociális válságból olyan, társadalmi és környezeti szempontból fenntartható módszerekkel, amelyek a polgárt állítják a középpontba és megerősítik az EU globális szerepét; megismétli, hogy kész hozzájárulni a meglévő uniós politikai eszközök felhasználásának optimalizálásához többek között az adminisztratív terhek egyszerűsítése ás csökkentése révén, ami az Európai Bizottság stratégiai prioritásainak kulcsfontosságú részét képezi;

I.   A válság hatásainak enyhítése társadalmilag igazságos, valamint gazdaságilag és környezetileg fenntartható módon

I.a)
     
  Komoly aggodalmak a pénzügyi, gazdasági és szociális válság mértéke és a régiókra és városokra gyakorolt hatása miatt

| 8. | rámutat arra, hogy bár már látszanak a fellendülés első jelei, az európai gazdaságban még mindig alacsony a kereslet, és a lakosságot továbbra is sújtja a munkanélküliség miatti bizonytalanság. A városokat és a régiókat nem egyformán érintette a válság, ami azt jelenti, hogy nőnek a területi egyenlőtlenségek. Ez éppen az Unió társadalmi, gazdasági és területi kohéziója szempontjából jelent kihívást, tehát határozott fellépést igényel a kohéziós politika szerepének megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

8.

rámutat arra, hogy bár már látszanak a fellendülés első jelei, az európai gazdaságban még mindig alacsony a kereslet, és a lakosságot továbbra is sújtja a munkanélküliség miatti bizonytalanság. A városokat és a régiókat nem egyformán érintette a válság, ami azt jelenti, hogy nőnek a területi egyenlőtlenségek. Ez éppen az Unió társadalmi, gazdasági és területi kohéziója szempontjából jelent kihívást, tehát határozott fellépést igényel a kohéziós politika szerepének megerősítése érdekében;

| 9. | úgy véli, hogy a válság hatásainak enyhítéséhez hozzájáruló európai gazdaságélénkítési tervre továbbra is szükség van. Kivonulási stratégiát kell kidolgozni, megfelelő egyensúlyban tartva az állami költségvetések kordában tartásának igényét azzal, hogy mindaddig el kell kerülni az adócsökkentéseket, amíg a magánszektorbeli kereslet nem elég erős ahhoz, hogy fenntartsa a gazdasági tevékenységet. A kivonulási stratégia középpontjába a egy újfajta növekedést kell állítani, oly módon, hogy szükség esetén figyelembe vegye „a GDP-n túl” témájában folytatott vitákat; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a válság hatásainak enyhítéséhez hozzájáruló európai gazdaságélénkítési tervre továbbra is szükség van. Kivonulási stratégiát kell kidolgozni, megfelelő egyensúlyban tartva az állami költségvetések kordában tartásának igényét azzal, hogy mindaddig el kell kerülni az adócsökkentéseket, amíg a magánszektorbeli kereslet nem elég erős ahhoz, hogy fenntartsa a gazdasági tevékenységet. A kivonulási stratégia középpontjába a egy újfajta növekedést kell állítani, oly módon, hogy szükség esetén figyelembe vegye „a GDP-n túl” témájában folytatott vitákat;

| 10. | meggyőződése, hogy az erősebb kohézió nemcsak a szolidaritás miatt szükséges, hanem minden európai érdeke. Az EU tagállamai közti erős és tovább fokozódó kölcsönös függőség miatt az erős és a gyenge uniós gazdaságok egyaránt megsínylik, ha a belső piacon nincs elég kereslet; |
| --- | --- |

10.

meggyőződése, hogy az erősebb kohézió nemcsak a szolidaritás miatt szükséges, hanem minden európai érdeke. Az EU tagállamai közti erős és tovább fokozódó kölcsönös függőség miatt az erős és a gyenge uniós gazdaságok egyaránt megsínylik, ha a belső piacon nincs elég kereslet;

| 11. | ezért úgy véli, hogy a gazdaságpolitikák erősebb uniós szintű koordinációja, amelyet az Európai Tanács is kért a 2010. tavaszi ülésén, alapvető feltétele nemcsak a válság kezelésének, a pénzügyipiac-szabályozás szigorításának, a spekuláció visszaszorításának és az állami költségvetések kézben tartásának, hanem annak is, hogy végrehajtsuk az ahhoz szükséges strukturális reformokat, hogy a fenntartható növekedés útjára lépjünk; |
| --- | --- |

11.

ezért úgy véli, hogy a gazdaságpolitikák erősebb uniós szintű koordinációja, amelyet az Európai Tanács is kért a 2010. tavaszi ülésén, alapvető feltétele nemcsak a válság kezelésének, a pénzügyipiac-szabályozás szigorításának, a spekuláció visszaszorításának és az állami költségvetések kézben tartásának, hanem annak is, hogy végrehajtsuk az ahhoz szükséges strukturális reformokat, hogy a fenntartható növekedés útjára lépjünk;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a válságkezelési stratégiáknak az összes kormányzati szint részvételével végzett, összehangolt és integrált politikaalkotásra kellene alapulniuk, megfelelően figyelembe véve a szubszidiaritás és az arányosság elvét; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a válságkezelési stratégiáknak az összes kormányzati szint részvételével végzett, összehangolt és integrált politikaalkotásra kellene alapulniuk, megfelelően figyelembe véve a szubszidiaritás és az arányosság elvét;

| 13. | üdvözli az Európai Bizottság az iránti elkötelezettségét, hogy egyetértést érjen el a pénzügyi piacok eredményes felügyeletével és szabályozásával kapcsolatos stratégiai kezdeményezésekről; |
| --- | --- |

13.

üdvözli az Európai Bizottság az iránti elkötelezettségét, hogy egyetértést érjen el a pénzügyi piacok eredményes felügyeletével és szabályozásával kapcsolatos stratégiai kezdeményezésekről;

| 14. | meggyőződése, hogy alapvetően az a cél, hogy stabil globális jogi keret jöjjön létre annak érdekében, hogy újra a jog érvényesüljön a pénzügyi piacok némely szereplőinek visszaéléseivel szemben; |
| --- | --- |

14.

meggyőződése, hogy alapvetően az a cél, hogy stabil globális jogi keret jöjjön létre annak érdekében, hogy újra a jog érvényesüljön a pénzügyi piacok némely szereplőinek visszaéléseivel szemben;

I.b)
     
  Az Európai Bizottság „Európa 2020” tervezete az RB szemszögéből

I.b)1.
     
  Erős és gyenge pontok

| 15. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság Európa 2020 tervezete eleget tesz az uniós városok, illetve a helyi és regionális önkormányzatok néhány fontos kérésének, amikor kijelenti, hogy (a) a városokat és a helyi és regionális önkormányzatokat állandó partnernek kell tekinteni az új stratégia megtervezésében és végrehajtásában, hogy (b) a Régiók Bizottságát szorosabban be kell vonni, hogy (c) a gazdasági, a társadalmi és a környezeti pillért azonos szintre kell helyezni, hogy (d) a stratégiának eléggé rugalmasnak kell lennie ahhoz, hogy igazodjon különféle kiindulópontokhoz, valamint hogy (e) a gazdasági növekedés előnyeinek az Unió teljes területére el kell jutniuk, így erősítve a területi kohéziót; |
| --- | --- |

15.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság Európa 2020 tervezete eleget tesz az uniós városok, illetve a helyi és regionális önkormányzatok néhány fontos kérésének, amikor kijelenti, hogy (a) a városokat és a helyi és regionális önkormányzatokat állandó partnernek kell tekinteni az új stratégia megtervezésében és végrehajtásában, hogy (b) a Régiók Bizottságát szorosabban be kell vonni, hogy (c) a gazdasági, a társadalmi és a környezeti pillért azonos szintre kell helyezni, hogy (d) a stratégiának eléggé rugalmasnak kell lennie ahhoz, hogy igazodjon különféle kiindulópontokhoz, valamint hogy (e) a gazdasági növekedés előnyeinek az Unió teljes területére el kell jutniuk, így erősítve a területi kohéziót;

| 16. | sajnálja azonban, hogy az Európai Bizottság javaslata nem ad választ a Régiók Bizottsága által felvetett más kulcskérdésekre, nevezetesen hogy (a) hogyan lehet elérni, hogy a tagállamok kormányai elkötelezzék magukat az új stratégia céljainak megvalósítása mellett, (b) milyen szerepet játszhatnak a helyi és regionális önkormányzatok a kiemelt kezdeményezések megtervezésében és végrehajtásában, (c) a haladás felmérésére a GDP mellett milyen mutatókat kellene használni, és ezeket hogyan kellene integrálni az új stratégia irányításába; |
| --- | --- |

16.

sajnálja azonban, hogy az Európai Bizottság javaslata nem ad választ a Régiók Bizottsága által felvetett más kulcskérdésekre, nevezetesen hogy (a) hogyan lehet elérni, hogy a tagállamok kormányai elkötelezzék magukat az új stratégia céljainak megvalósítása mellett, (b) milyen szerepet játszhatnak a helyi és regionális önkormányzatok a kiemelt kezdeményezések megtervezésében és végrehajtásában, (c) a haladás felmérésére a GDP mellett milyen mutatókat kellene használni, és ezeket hogyan kellene integrálni az új stratégia irányításába;

| 17. | támogatja, hogy az Európa 2020 stratégia kevesebb prioritást tartalmazzon, és egyetért azzal, hogy az új stratégiáról szóló jelentéstételt össze kell kapcsolni a stabilitási és növekedési paktumról szólóval; a két eszköznek azonban világosan el kell különülnie, és az EKB függetlenségét meg kell őrizni; |
| --- | --- |

17.

támogatja, hogy az Európa 2020 stratégia kevesebb prioritást tartalmazzon, és egyetért azzal, hogy az új stratégiáról szóló jelentéstételt össze kell kapcsolni a stabilitási és növekedési paktumról szólóval; a két eszköznek azonban világosan el kell különülnie, és az EKB függetlenségét meg kell őrizni;

| 18. | határozott célja, hogy az új uniós stratégiáról szóló végleges határozatot előkészítő vitában felveti ezeket a kérdéseket, és elvárja, hogy az Európai Tanács a júniusi ülésén kellően vegye figyelembe a Régiók Bizottsága által az uniós régiók és városok nevében előterjesztett javaslatokat; |
| --- | --- |

18.

határozott célja, hogy az új uniós stratégiáról szóló végleges határozatot előkészítő vitában felveti ezeket a kérdéseket, és elvárja, hogy az Európai Tanács a júniusi ülésén kellően vegye figyelembe a Régiók Bizottsága által az uniós régiók és városok nevében előterjesztett javaslatokat;

I.b)2.
     
  Az Európa 2020 kiemelt kezdeményezéseinek előmozdítása

| 19. | üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló szándékát, hogy az Európa 2020 stratégiában konkrét kiemelt kezdeményezéseket határozott meg; hangsúlyozza, hogy közös erőfeszítésekre van szükség az EU, a tagállamok, valamint a helyi és regionális önkormányzatok részéről. Ennek érdekében az EU-nak továbbra is ösztönöznie kell a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy az oktatás, a képzés, a kutatás és az innováció terén megvalósított ambiciózus hosszú távú beruházások révén ők is törekedjenek e célok elérésére. úgy véli, hogy a kiváló infrastruktúrákra alapuló minőségi közszolgáltatások fejlesztése, a tömegközlekedési hálózatok és az energiahatékony technológiákba való beruházás külön kiemelt kezdeményezést érdemel; |
| --- | --- |

19.

üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló szándékát, hogy az Európa 2020 stratégiában konkrét kiemelt kezdeményezéseket határozott meg; hangsúlyozza, hogy közös erőfeszítésekre van szükség az EU, a tagállamok, valamint a helyi és regionális önkormányzatok részéről. Ennek érdekében az EU-nak továbbra is ösztönöznie kell a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy az oktatás, a képzés, a kutatás és az innováció terén megvalósított ambiciózus hosszú távú beruházások révén ők is törekedjenek e célok elérésére. úgy véli, hogy a kiváló infrastruktúrákra alapuló minőségi közszolgáltatások fejlesztése, a tömegközlekedési hálózatok és az energiahatékony technológiákba való beruházás külön kiemelt kezdeményezést érdemel;

A digitális menetrend

| 20. | várakozással tekint az új „európai digitális menetrend” elé, és elismeri, hogy az szerteágazó hatást gyakorol az „alacsony szén-dioxid-kibocsátású” gazdaság, a közszolgáltatások és a jobb életminőség területén; kiemeli, hogy a digitális menetrend óriási lehetőségeket rejt a társadalmi befogadás, valamint a vidéki és a központoktól távol eső területek jobb összeköttetése tekintetében; |
| --- | --- |

20.

várakozással tekint az új „európai digitális menetrend” elé, és elismeri, hogy az szerteágazó hatást gyakorol az „alacsony szén-dioxid-kibocsátású” gazdaság, a közszolgáltatások és a jobb életminőség területén; kiemeli, hogy a digitális menetrend óriási lehetőségeket rejt a társadalmi befogadás, valamint a vidéki és a központoktól távol eső területek jobb összeköttetése tekintetében;

Iparpolitika, kutatás és innováció

| 21. | hangsúlyozza, hogy a kreativitás és az innováció a növekedés, a beruházások és a munkahelyteremtés fő motorjai, ezért meggyőződése, hogy az oktatásba, a képzésbe, valamint az átképzésbe történő hosszú távú befektetés a gazdasági fejlődés fenntartásának és a munkanélküliség elleni küzdelemnek a legfontosabb eszköze; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a kreativitás és az innováció a növekedés, a beruházások és a munkahelyteremtés fő motorjai, ezért meggyőződése, hogy az oktatásba, a képzésbe, valamint az átképzésbe történő hosszú távú befektetés a gazdasági fejlődés fenntartásának és a munkanélküliség elleni küzdelemnek a legfontosabb eszköze;

| 22. | egyetért azzal, hogy stratégiát kell kidolgozni a kutatás és az innováció, valamint az információs és kommunikációs technológiák közti koordináció és együttműködés javítására; |
| --- | --- |

22.

egyetért azzal, hogy stratégiát kell kidolgozni a kutatás és az innováció, valamint az információs és kommunikációs technológiák közti koordináció és együttműködés javítására;

| 23. | megerősíti, hogy határozottan hisz abban, hogy az EU kutatási keretprogramja, a strukturális alapok és egyéb közfinanszírozási rendszerek szinergiájával fokozható a K+F-beruházás, és helyi/regionális szinten tudásalapú munkahelyek teremthetők; prioritásként jelöli meg a különféle (köz- és magán-) finanszírozási források közötti együttműködés támogatását az innováció és a technológiai vezető szerep előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

23.

megerősíti, hogy határozottan hisz abban, hogy az EU kutatási keretprogramja, a strukturális alapok és egyéb közfinanszírozási rendszerek szinergiájával fokozható a K+F-beruházás, és helyi/regionális szinten tudásalapú munkahelyek teremthetők; prioritásként jelöli meg a különféle (köz- és magán-) finanszírozási források közötti együttműködés támogatását az innováció és a technológiai vezető szerep előmozdítása érdekében;

| 24. | hangsúlyozza, hogy az összes kormányzati szint között összehangolt intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy a kkv-kat támogassák az alap- és az alkalmazott kutatás közötti szorosabb kapcsolatok kiépítésében; üdvözli a kreativitást és az innovációt szolgáló kezdeményezések beindítására és támogatására irányuló intézkedéseket, különösen azokat, amelyek az egyetemek és a vállalkozások közti együttműködést célozzák; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy az összes kormányzati szint között összehangolt intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy a kkv-kat támogassák az alap- és az alkalmazott kutatás közötti szorosabb kapcsolatok kiépítésében; üdvözli a kreativitást és az innovációt szolgáló kezdeményezések beindítására és támogatására irányuló intézkedéseket, különösen azokat, amelyek az egyetemek és a vállalkozások közti együttműködést célozzák;

Mozgásban az ifjúság

| 25. | szilárd meggyőződése, hogy az ifjúságra irányuló és különösen az oktatási, képzési, valamint önkéntes és cserekapcsolati tevékenységeken keresztül megvalósuló beruházások elengedhetetlenek a foglalkoztathatósággal, a társadalmi beilleszkedéssel, valamint az európai identitás és aktív polgárság kialakításával kapcsolatos európai uniós célok eléréséhez; |
| --- | --- |

25.

szilárd meggyőződése, hogy az ifjúságra irányuló és különösen az oktatási, képzési, valamint önkéntes és cserekapcsolati tevékenységeken keresztül megvalósuló beruházások elengedhetetlenek a foglalkoztathatósággal, a társadalmi beilleszkedéssel, valamint az európai identitás és aktív polgárság kialakításával kapcsolatos európai uniós célok eléréséhez;

| 26. | maradéktalanul támogatja az Európa 2020 tervezetben megfogalmazott azon kiemelt célkitűzést, hogy az iskolából kimaradók arányát a jelenlegi 15 %-ról 10 %-ra kell csökkenteni; |
| --- | --- |

26.

maradéktalanul támogatja az Európa 2020 tervezetben megfogalmazott azon kiemelt célkitűzést, hogy az iskolából kimaradók arányát a jelenlegi 15 %-ról 10 %-ra kell csökkenteni;

Új készségek és munkahelyek

| 27. | kéri, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a munkanélküliség elleni küzdelemre azáltal, hogy segítik a helyi és regionális önkormányzatokat abban, hogy az Európai Szociális Alapból (ESZA), az Európai Globalizációs Alapból (EGF) származó és minden egyéb rendelkezésre álló forrást eredményes használjanak fel a munkahelyteremtés serkentésére, a kkv-k támogatására és a környezetbarát innováció ösztönzésére; |
| --- | --- |

27.

kéri, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a munkanélküliség elleni küzdelemre azáltal, hogy segítik a helyi és regionális önkormányzatokat abban, hogy az Európai Szociális Alapból (ESZA), az Európai Globalizációs Alapból (EGF) származó és minden egyéb rendelkezésre álló forrást eredményes használjanak fel a munkahelyteremtés serkentésére, a kkv-k támogatására és a környezetbarát innováció ösztönzésére;

| 28. | hangsúlyozza az esélyegyenlőség jelentőségét a foglalkoztatásban, és kéri, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet arra, hogy az értékes tudással és tapasztalattal rendelkező idősebb munkavállalók mivel járulhatnak hozzá a kiegyensúlyozott munkakörnyezethez, valamint a termék- és rendszerinnovációhoz; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza az esélyegyenlőség jelentőségét a foglalkoztatásban, és kéri, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet arra, hogy az értékes tudással és tapasztalattal rendelkező idősebb munkavállalók mivel járulhatnak hozzá a kiegyensúlyozott munkakörnyezethez, valamint a termék- és rendszerinnovációhoz;

| 29. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság javaslatot szándékozik előterjeszteni a munkaidőről szóló irányelv felülvizsgálatára vonatkozóan; |
| --- | --- |

29.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság javaslatot szándékozik előterjeszteni a munkaidőről szóló irányelv felülvizsgálatára vonatkozóan;

Társadalmi befogadás

| 30. | hangsúlyozza, hogy a társadalmi befogadásért folytatott küzdelemben szükség van mind a különösen veszélyeztetett csoportokra vagy területekre irányuló intézkedésekre, mind pedig a gazdaság általános támogatására, nagyobb figyelmet szentelve a foglalkoztathatóságnak, a rugalmas biztonságnak és a dinamikus gazdaságnak; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a társadalmi befogadásért folytatott küzdelemben szükség van mind a különösen veszélyeztetett csoportokra vagy területekre irányuló intézkedésekre, mind pedig a gazdaság általános támogatására, nagyobb figyelmet szentelve a foglalkoztathatóságnak, a rugalmas biztonságnak és a dinamikus gazdaságnak;

| 31. | kiemeli, hogy fokozni kell az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy – amint az az Európa 2020 idevonatkozó kiemelt célkitűzésében is szerepel – az országos szegénységi küszöbök alatt élő európaiak számát 25 %-kal csökkentsék; hangsúlyozza, hogy a nem kormányzati szervezetek, a szociális partnerek, a helyi és regionális önkormányzatok és a szegényekkel foglalkozó szociális munkások bevonása nélkül a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem nem lehet eredményes. Ezért az RB nagy örömmel fogadja az alulról kezdeményezett együttműködéshez kínált lehetőségeket, amelyeket a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemnek szentelt 2010-es európai év nyújt, melynek célja a szolidaritás, a társadalmi igazságosság és a fokozottabb befogadás iránti elkötelezettség megújítása; |
| --- | --- |

31.

kiemeli, hogy fokozni kell az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy – amint az az Európa 2020 idevonatkozó kiemelt célkitűzésében is szerepel – az országos szegénységi küszöbök alatt élő európaiak számát 25 %-kal csökkentsék; hangsúlyozza, hogy a nem kormányzati szervezetek, a szociális partnerek, a helyi és regionális önkormányzatok és a szegényekkel foglalkozó szociális munkások bevonása nélkül a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem nem lehet eredményes. Ezért az RB nagy örömmel fogadja az alulról kezdeményezett együttműködéshez kínált lehetőségeket, amelyeket a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemnek szentelt 2010-es európai év nyújt, melynek célja a szolidaritás, a társadalmi igazságosság és a fokozottabb befogadás iránti elkötelezettség megújítása;

Erőforrás-hatékony Európa

| 32. | kiemelt figyelmet szentel majd annak, hogy az új Európa 2020 stratégia fényében megerősítsék az EU fenntartható fejlődési stratégiáját. Konstruktív résztvevője lesz a két stratégia közti szinergiák javításáról és azok végrehajtási és nyomonkövetési eljárásainak egyszerűsítési lehetőségeiről szóló vitának; |
| --- | --- |

32.

kiemelt figyelmet szentel majd annak, hogy az új Európa 2020 stratégia fényében megerősítsék az EU fenntartható fejlődési stratégiáját. Konstruktív résztvevője lesz a két stratégia közti szinergiák javításáról és azok végrehajtási és nyomonkövetési eljárásainak egyszerűsítési lehetőségeiről szóló vitának;

| 33. | vállalja, hogy a későbbiekben hozzájárul a hetedik környezetvédelmi cselekvési program kialakításához, és olyan uniós környezetvédelmi politikát támogat, amely előmozdítja a természeti erőforrások hatékonyabb felhasználását, az uniós polgárok kiváló életminőségét, és figyelembe veszi a helyi és regionális önkormányzatokat; |
| --- | --- |

33.

vállalja, hogy a későbbiekben hozzájárul a hetedik környezetvédelmi cselekvési program kialakításához, és olyan uniós környezetvédelmi politikát támogat, amely előmozdítja a természeti erőforrások hatékonyabb felhasználását, az uniós polgárok kiváló életminőségét, és figyelembe veszi a helyi és regionális önkormányzatokat;

| 34. | várakozással tekint az Európai Bizottság energiahatékonysági cselekvési tervének 2011 elején esedékes közzététele elé, határozottan támogatja az energiatakarékosságra, valamint az új és megújuló energiaforrások előmozdítására irányuló uniós politikákat, különösen az EU új, 2010–2014-es energiatechnológiai stratégiájának kontextusában; alapvetőnek tartja az Unió energiaellátásának biztonságát, és ezért kiemelt figyelmet fordít az energiahálózatok összekapcsolására; |
| --- | --- |

34.

várakozással tekint az Európai Bizottság energiahatékonysági cselekvési tervének 2011 elején esedékes közzététele elé, határozottan támogatja az energiatakarékosságra, valamint az új és megújuló energiaforrások előmozdítására irányuló uniós politikákat, különösen az EU új, 2010–2014-es energiatechnológiai stratégiájának kontextusában; alapvetőnek tartja az Unió energiaellátásának biztonságát, és ezért kiemelt figyelmet fordít az energiahálózatok összekapcsolására;

| 35. | alaposan megvizsgálja az éghajlatváltozással kapcsolatos meglévő uniós jogszabályok helyi és regionális aspektusait, különös tekintettel a 2008-as energiaügyi és éghajlat-változási csomag és az azt kiegészítő későbbi jogszabályok végrehajtására. Ezzel kapcsolatban megvizsgálja még a biomassza fenntartható felhasználásának kérdését és az energiahatékonyság javítása terén elért haladást is, különös tekintettel az építőipari ágazatra; |
| --- | --- |

35.

alaposan megvizsgálja az éghajlatváltozással kapcsolatos meglévő uniós jogszabályok helyi és regionális aspektusait, különös tekintettel a 2008-as energiaügyi és éghajlat-változási csomag és az azt kiegészítő későbbi jogszabályok végrehajtására. Ezzel kapcsolatban megvizsgálja még a biomassza fenntartható felhasználásának kérdését és az energiahatékonyság javítása terén elért haladást is, különös tekintettel az építőipari ágazatra;

| 36. | vállalja, hogy az Európai Bizottsággal szoros együttműködésben folytatja az EU 2020-as céljainak helyi és regionális szintű megvalósítására irányuló, a Polgármesterek Szövetsége által indított kezdeményezést; és így törekszik a Szövetség regionális szintű bővítésére; |
| --- | --- |

36.

vállalja, hogy az Európai Bizottsággal szoros együttműködésben folytatja az EU 2020-as céljainak helyi és regionális szintű megvalósítására irányuló, a Polgármesterek Szövetsége által indított kezdeményezést; és így törekszik a Szövetség regionális szintű bővítésére;

| 37. | igyekszik elérni, hogy az uniós és nemzeti szintű szereplők jobban elismerjék, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak alapvető szerepe van az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésében és a hozzá való alkalmazkodásban, és kéri, hogy ismerjék el az éghajlatváltozással kapcsolatban jelenleg folyó ENSZ-tárgyalásokban játszott szerepüket is; |
| --- | --- |

37.

igyekszik elérni, hogy az uniós és nemzeti szintű szereplők jobban elismerjék, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak alapvető szerepe van az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésében és a hozzá való alkalmazkodásban, és kéri, hogy ismerjék el az éghajlatváltozással kapcsolatban jelenleg folyó ENSZ-tárgyalásokban játszott szerepüket is;

| 38. | tekintettel arra, hogy a regionális fejlesztés kontextusában a strukturális alapokat célzottabban energiaberuházásokra kell fordítani, a továbbiakban is megvizsgálja, hogyan biztosítható a regionális programok és a nemzeti és uniós iránymutatások jobb összhangja és koherenciája; |
| --- | --- |

38.

tekintettel arra, hogy a regionális fejlesztés kontextusában a strukturális alapokat célzottabban energiaberuházásokra kell fordítani, a továbbiakban is megvizsgálja, hogyan biztosítható a regionális programok és a nemzeti és uniós iránymutatások jobb összhangja és koherenciája;

| 39. | folytatja az éghajlat-változási és gazdaságpolitikák közti szinergialehetőségek feltérképezését, és ennek kapcsán megvizsgálja, hogyan növelhető az EBB szerepe az Unió-szerte megvalósuló, a tiszta technológiákra, az infrastruktúrákra és az energiaellátás biztonságára irányuló helyi és regionális szintű beruházások finanszírozásában; |
| --- | --- |

39.

folytatja az éghajlat-változási és gazdaságpolitikák közti szinergialehetőségek feltérképezését, és ennek kapcsán megvizsgálja, hogyan növelhető az EBB szerepe az Unió-szerte megvalósuló, a tiszta technológiákra, az infrastruktúrákra és az energiaellátás biztonságára irányuló helyi és regionális szintű beruházások finanszírozásában;

| 40. | maradéktalanul támogatja az IKT teljes körű felhasználását az energiahatékonyság javítására irányuló erőfeszítések terén, és folytatja az arra irányuló munkát, hogy az Európai Bizottsággal és más szereplőkkel együttműködésben gyakorlati útmutatót készítsen és terjesszen arról, hogy a helyi és regionális önkormányzatok miként tudják hasznosítani az információs és kommunikációs technológiákat (IKT) az éghajlatváltozás kezelésére irányuló terveikben; |
| --- | --- |

40.

maradéktalanul támogatja az IKT teljes körű felhasználását az energiahatékonyság javítására irányuló erőfeszítések terén, és folytatja az arra irányuló munkát, hogy az Európai Bizottsággal és más szereplőkkel együttműködésben gyakorlati útmutatót készítsen és terjesszen arról, hogy a helyi és regionális önkormányzatok miként tudják hasznosítani az információs és kommunikációs technológiákat (IKT) az éghajlatváltozás kezelésére irányuló terveikben;

| 41. | megismétli, hogy a tengerpolitika integrált, holisztikus, ágazatközi megközelítést igényel, amely a tengeri területrendezésen alapul; hangsúlyozza továbbá, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak alapvető szerepe van ebben a politikában, mind finanszírozó hatóságként, mind pedig azért, mert ők vannak a legmegfelelőbb helyzetben a tenger különféle felhasználási módjainak összehangolt megszervezéséhez; emlékeztet tehát arra, hogy egyszerűsített finanszírozási rendszert kell kialakítani az integrált tengerpolitikához, egyetlen alapból – a Tengerparti és Szigeti Területek Európai Alapjából – látva el az összes tengerpolitikai ügy finanszírozását; |
| --- | --- |

41.

megismétli, hogy a tengerpolitika integrált, holisztikus, ágazatközi megközelítést igényel, amely a tengeri területrendezésen alapul; hangsúlyozza továbbá, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak alapvető szerepe van ebben a politikában, mind finanszírozó hatóságként, mind pedig azért, mert ők vannak a legmegfelelőbb helyzetben a tenger különféle felhasználási módjainak összehangolt megszervezéséhez; emlékeztet tehát arra, hogy egyszerűsített finanszírozási rendszert kell kialakítani az integrált tengerpolitikához, egyetlen alapból – a Tengerparti és Szigeti Területek Európai Alapjából – látva el az összes tengerpolitikai ügy finanszírozását;

| 42. | elismeri, hogy jobb koordinációra van szükség a tengeri területek felhasználása szempontjából fontos ágazati politikák között, és ezért kéri egy helyi és regionális önkormányzatokat és érdekelt feleket is magában foglaló európai tengerészeti platform létrehozását, amely elősegíthetné a feladatok megosztását és a bevált gyakorlatok terjesztését; |
| --- | --- |

42.

elismeri, hogy jobb koordinációra van szükség a tengeri területek felhasználása szempontjából fontos ágazati politikák között, és ezért kéri egy helyi és regionális önkormányzatokat és érdekelt feleket is magában foglaló európai tengerészeti platform létrehozását, amely elősegíthetné a feladatok megosztását és a bevált gyakorlatok terjesztését;

| 43. | figyelemmel fogja kísérni a közös halászati politika (KHP) folyamatban lévő reformját, és örömmel nyilvánít majd véleményt az Európai Bizottság 2010 folyamán közzéteendő reformjavaslataival kapcsolatban, továbbá hangsúlyozza: fontos, hogy a jövőbeli KHP a fenntartható halállományokra összpontosítson, figyelembe véve ugyanakkor az EU part menti régióinak és a kisüzemi halászatnak a szükségleteit; |
| --- | --- |

43.

figyelemmel fogja kísérni a közös halászati politika (KHP) folyamatban lévő reformját, és örömmel nyilvánít majd véleményt az Európai Bizottság 2010 folyamán közzéteendő reformjavaslataival kapcsolatban, továbbá hangsúlyozza: fontos, hogy a jövőbeli KHP a fenntartható halállományokra összpontosítson, figyelembe véve ugyanakkor az EU part menti régióinak és a kisüzemi halászatnak a szükségleteit;

| 44. | vállalja, hogy aktívan hozzájárul a közös agrárpolitika (KAP) 2013 utáni jövőjéről folyó vitához; ellenezni fog minden arra irányuló szándékot, hogy a KAP-ot leépítsék vagy újra tagállami hatáskörbe helyezzék; határozottan javasolja a vidékfejlesztési politika és már uniós politikák közti szinergiák előmozdítását, különös tekintettel a kohéziós politikára, mivel a különböző vidéki területek egyenlőtlen fejlődése aggodalomra ad okot az EU27 kohéziója szempontjából; |
| --- | --- |

44.

vállalja, hogy aktívan hozzájárul a közös agrárpolitika (KAP) 2013 utáni jövőjéről folyó vitához; ellenezni fog minden arra irányuló szándékot, hogy a KAP-ot leépítsék vagy újra tagállami hatáskörbe helyezzék; határozottan javasolja a vidékfejlesztési politika és már uniós politikák közti szinergiák előmozdítását, különös tekintettel a kohéziós politikára, mivel a különböző vidéki területek egyenlőtlen fejlődése aggodalomra ad okot az EU27 kohéziója szempontjából;

| 45. | úgy véli tehát, hogy a 2013 utáni KAP-nak elő kell segítenie, hogy a vidéki területek felnőjenek a feladathoz, és meg tudjanak birkózni az előttük álló kihívásokkal, nevezetesen: a jövedelembeli, valamint a gazdasági és szociális teljesítmény terén jelentkező regionális különbségekkel, az alacsony foglalkoztatási aránnyal, a hozzáférhetőség problémáival, a technológiai „száműzetéssel”, a demográfiai átalakulással és az elnéptelenedéssel, a vidéki területek fokozatos eltűnésével stb.; |
| --- | --- |

45.

úgy véli tehát, hogy a 2013 utáni KAP-nak elő kell segítenie, hogy a vidéki területek felnőjenek a feladathoz, és meg tudjanak birkózni az előttük álló kihívásokkal, nevezetesen: a jövedelembeli, valamint a gazdasági és szociális teljesítmény terén jelentkező regionális különbségekkel, az alacsony foglalkoztatási aránnyal, a hozzáférhetőség problémáival, a technológiai „száműzetéssel”, a demográfiai átalakulással és az elnéptelenedéssel, a vidéki területek fokozatos eltűnésével stb.;

| 46. | sajnálja, hogy az Európai Bizottság nem helyez elegendő hangsúlyt a kísérőintézkedésekre az agrárszektor jelenlegi válságos helyzetében; |
| --- | --- |

46.

sajnálja, hogy az Európai Bizottság nem helyez elegendő hangsúlyt a kísérőintézkedésekre az agrárszektor jelenlegi válságos helyzetében;

| 47. | úgy véli, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos szempontokat általánosan érvényesíteni kell a mezőgazdaságban, az energiafelhasználás és az üvegházhatásúgáz-termelés csökkentése érdekében, többek között megfelelő ösztönzőket nyújtva a mezőgazdasági termelőknek. Támogatni kellene az integrált élelmiszerügyi stratégiákat, és a régiókat – ahol ez a szén-dioxid-kibocsátásukat csökkenti – arra kellene ösztönözni, hogy alakítsanak ki és népszerűsítsenek helyben előállított élelmiszereket és élelmiszerekhez kapcsolódó termékeket; |
| --- | --- |

47.

úgy véli, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos szempontokat általánosan érvényesíteni kell a mezőgazdaságban, az energiafelhasználás és az üvegházhatásúgáz-termelés csökkentése érdekében, többek között megfelelő ösztönzőket nyújtva a mezőgazdasági termelőknek. Támogatni kellene az integrált élelmiszerügyi stratégiákat, és a régiókat – ahol ez a szén-dioxid-kibocsátásukat csökkenti – arra kellene ösztönözni, hogy alakítsanak ki és népszerűsítsenek helyben előállított élelmiszereket és élelmiszerekhez kapcsolódó termékeket;

| 48. | úgy véli, hogy az élelmiszer-kiskereskedelemben vagy -gyártásban a túlzott piaci koncentráció mind a termelők, mind a fogyasztók kárára válhat. Ha az élelmiszerláncban a piaci erőfölénnyel való visszaélés bármiféle jele mutatkozik, az EU-nak fel kell lépnie, biztosítandó, hogy valamennyi szereplő méltányos feltételekkel vehessen részt a piacon; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy az élelmiszer-kiskereskedelemben vagy -gyártásban a túlzott piaci koncentráció mind a termelők, mind a fogyasztók kárára válhat. Ha az élelmiszerláncban a piaci erőfölénnyel való visszaélés bármiféle jele mutatkozik, az EU-nak fel kell lépnie, biztosítandó, hogy valamennyi szereplő méltányos feltételekkel vehessen részt a piacon;

| 49. | úgy véli, hogy a minőségi agrártermékek előállítása vidéken kiemelten fontos a fenntartható fejlődés szempontjából, és azt ajánlja, hogy tartsák fenn az ezt szolgáló mindkét eszközt [az oltalom alatt álló eredetmegjelölést (OEM) és az oltalom alatt álló földrajzi jelzést (OFJ)], és sürgeti az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja és határozza meg az OEM-hez és az OFJ-hez szükséges termelésirányítási eszközöket; |
| --- | --- |

49.

úgy véli, hogy a minőségi agrártermékek előállítása vidéken kiemelten fontos a fenntartható fejlődés szempontjából, és azt ajánlja, hogy tartsák fenn az ezt szolgáló mindkét eszközt [az oltalom alatt álló eredetmegjelölést (OEM) és az oltalom alatt álló földrajzi jelzést (OFJ)], és sürgeti az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja és határozza meg az OEM-hez és az OFJ-hez szükséges termelésirányítási eszközöket;

I.c)
     
  Európa hiányzó politikai kapcsolódási pontjainak kezelése

Közlekedés

| 50. | üdvözli az Európai Bizottság azon kezdeményezését, hogy új lendületet ad a TEN-T hálózatnak Európában, és várakozással tekint a TEN-T iránymutatások átdolgozására tett, a 2009-es zöld könyvet követő bizottsági javaslat elé; elengedhetetlennek tartja, hogy a helyi és regionális szempontok figyelembevételén túl a helyi, regionális és nemzeti tervezési eszközöket összehangolják az európai kereten belül, annak biztosítása érdekében, hogy a transzeurópai hálózatok hozzájáruljanak valamennyi európai régió elérhetőségének javításához és ugyanakkor az egész európai közlekedési rendszer hatékonyságának és fenntarthatóságának fokozásához; |
| --- | --- |

50.

üdvözli az Európai Bizottság azon kezdeményezését, hogy új lendületet ad a TEN-T hálózatnak Európában, és várakozással tekint a TEN-T iránymutatások átdolgozására tett, a 2009-es zöld könyvet követő bizottsági javaslat elé; elengedhetetlennek tartja, hogy a helyi és regionális szempontok figyelembevételén túl a helyi, regionális és nemzeti tervezési eszközöket összehangolják az európai kereten belül, annak biztosítása érdekében, hogy a transzeurópai hálózatok hozzájáruljanak valamennyi európai régió elérhetőségének javításához és ugyanakkor az egész európai közlekedési rendszer hatékonyságának és fenntarthatóságának fokozásához;

| 51. | megismétli, hogy támogatja az Európai Bizottság integrált, biztonságos, csúcstechnológiát képviselő és fenntartható európai közlekedési rendszerre vonatkozó politikai célkitűzéseit; érdeklődéssel várja a 2010-es közlekedési fehér könyv közzétételét, amely meghatározza az európai közlekedési politika menetrendjét a 2010–2020 közötti évtizedre; |
| --- | --- |

51.

megismétli, hogy támogatja az Európai Bizottság integrált, biztonságos, csúcstechnológiát képviselő és fenntartható európai közlekedési rendszerre vonatkozó politikai célkitűzéseit; érdeklődéssel várja a 2010-es közlekedési fehér könyv közzétételét, amely meghatározza az európai közlekedési politika menetrendjét a 2010–2020 közötti évtizedre;

| 52. | kéri, hogy a városi mobilitásról szóló cselekvési terv megfelelő nyomon követésben részesüljön, figyelembe véve a szubszidiaritás elvét; |
| --- | --- |

52.

kéri, hogy a városi mobilitásról szóló cselekvési terv megfelelő nyomon követésben részesüljön, figyelembe véve a szubszidiaritás elvét;

II.   A polgárokat előtérbe helyező menetrend

II.a)
     
  Kohéziós politika

| 53. | sajnálattal tapasztalja, hogy a kohéziós politika fontossága nem köszön vissza eléggé a következő Európai Bizottság politikai iránymutatásainak prioritásaiban, e politikaterület pénzügyi és politikai súlya ellenére, amely alapvetően hozzájárul az EU gazdaságának fejlesztéséhez és szociális modelljének megerősítéséhez; a kohéziós politika melletti erős és ambiciózus elköteleződésre szólít fel az EU-költségvetés felülvizsgálatának folyamata keretében, elkerülve a renacionalizáció minden formáját, annak érdekében, hogy ez a fontos politika központi céljára koncentráljon: a legkevésbé fejlett uniós régiók és az EU többi része közötti gazdasági és társadalmi különbségek csökkentése és valamennyi uniós terület harmonikus fejlesztése, lehetővé téve minden uniós polgár számára, hogy – bárhol éljenek is – egyenlő hozzáféréssel rendelkezzenek az európai integráció nyújtotta lehetőségekhez; |
| --- | --- |

53.

sajnálattal tapasztalja, hogy a kohéziós politika fontossága nem köszön vissza eléggé a következő Európai Bizottság politikai iránymutatásainak prioritásaiban, e politikaterület pénzügyi és politikai súlya ellenére, amely alapvetően hozzájárul az EU gazdaságának fejlesztéséhez és szociális modelljének megerősítéséhez; a kohéziós politika melletti erős és ambiciózus elköteleződésre szólít fel az EU-költségvetés felülvizsgálatának folyamata keretében, elkerülve a renacionalizáció minden formáját, annak érdekében, hogy ez a fontos politika központi céljára koncentráljon: a legkevésbé fejlett uniós régiók és az EU többi része közötti gazdasági és társadalmi különbségek csökkentése és valamennyi uniós terület harmonikus fejlesztése, lehetővé téve minden uniós polgár számára, hogy – bárhol éljenek is – egyenlő hozzáféréssel rendelkezzenek az európai integráció nyújtotta lehetőségekhez;

| 54. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a kohéziós politikát saját jogán ismerjék el fejlesztési politikaként, ne pedig az ágazati politikák összességének tekintsék. Bár nem kétséges, hogy a kohéziós politikának hozzá kell járulnia és hozzá is fog járulni az Európa 2020 stratégia céljaihoz, a célja az, hogy valamennyi régió igen különböző fejlesztési potenciáljának kiaknázásához járuljon hozzá, és ennek során eléggé rugalmas legyen ahhoz, hogy a különböző területek különböző kihívásaihoz és körülményeihez alkalmazkodni tudjon; szükségesnek tartja, hogy a strukturális alapok 2007–2013 időszakra vonatkozó forráselkülönítésének elemzésére még az új stratégia intézkedéseinek megújítása előtt sor kerüljön; úgy véli ennek kapcsán, hogy a kohéziós politika gyökerei a Szerződésből erednek, és nem csak az európai stratégiák pénzügyi eszközének kell tekinteni; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a kohéziós politikát saját jogán ismerjék el fejlesztési politikaként, ne pedig az ágazati politikák összességének tekintsék. Bár nem kétséges, hogy a kohéziós politikának hozzá kell járulnia és hozzá is fog járulni az Európa 2020 stratégia céljaihoz, a célja az, hogy valamennyi régió igen különböző fejlesztési potenciáljának kiaknázásához járuljon hozzá, és ennek során eléggé rugalmas legyen ahhoz, hogy a különböző területek különböző kihívásaihoz és körülményeihez alkalmazkodni tudjon; szükségesnek tartja, hogy a strukturális alapok 2007–2013 időszakra vonatkozó forráselkülönítésének elemzésére még az új stratégia intézkedéseinek megújítása előtt sor kerüljön; úgy véli ennek kapcsán, hogy a kohéziós politika gyökerei a Szerződésből erednek, és nem csak az európai stratégiák pénzügyi eszközének kell tekinteni;

| 55. | kiemeli a területi kohézió alapelve megvalósításának szükségességét, amely a Lisszaboni Szerződéssel az Európai Unió egyik politikai céljává és a regionális politika egy új dimenziójává vált; emlékeztet arra, hogy valamennyi ágazati politikának hozzá kell járulnia ehhez a célhoz, és kéri, hogy az Európai Bizottság jogalkotási javaslatait megelőzően szisztematikusan vonja be a hatáselemzésekbe; megismétli ennek kapcsán azt a kérést, hogy az Európai Bizottság terjesszen elő egy fehér könyvet a területi kohézióról; |
| --- | --- |

55.

kiemeli a területi kohézió alapelve megvalósításának szükségességét, amely a Lisszaboni Szerződéssel az Európai Unió egyik politikai céljává és a regionális politika egy új dimenziójává vált; emlékeztet arra, hogy valamennyi ágazati politikának hozzá kell járulnia ehhez a célhoz, és kéri, hogy az Európai Bizottság jogalkotási javaslatait megelőzően szisztematikusan vonja be a hatáselemzésekbe; megismétli ennek kapcsán azt a kérést, hogy az Európai Bizottság terjesszen elő egy fehér könyvet a területi kohézióról;

| 56. | hangsúlyozza, hogy a területi együttműködés a területi kohéziós célkitűzés elérésének lényegi eleme; ezért emlékeztet arra, hogy az „európai területi együttműködési csoportosulás” (EGTC) elnevezésű új jogi eszközben nagy lehetőségek rejlenek a polgárok életminőségének és a helyi és regionális önkormányzatok versenyképességének fejlesztése, valamint a határmenti területeken a kohézió növelése szempontjából. Az RB 2010 folyamán saját kezdeményezésű véleményt fog kidolgozni, melyben értékeli az EGTC eddigi tevékenységét, és intézkedéseket javasol annak fejlesztésére az EGTC-rendelet következő felülvizsgálata során; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy a területi együttműködés a területi kohéziós célkitűzés elérésének lényegi eleme; ezért emlékeztet arra, hogy az „európai területi együttműködési csoportosulás” (EGTC) elnevezésű új jogi eszközben nagy lehetőségek rejlenek a polgárok életminőségének és a helyi és regionális önkormányzatok versenyképességének fejlesztése, valamint a határmenti területeken a kohézió növelése szempontjából. Az RB 2010 folyamán saját kezdeményezésű véleményt fog kidolgozni, melyben értékeli az EGTC eddigi tevékenységét, és intézkedéseket javasol annak fejlesztésére az EGTC-rendelet következő felülvizsgálata során;

| 57. | a makrorégiók a területi együttműködés és az európai politika helyi és regionális szintű végrehajtása keretében egyre nagyobb jelentőségre tesznek szert. Ennek fényében az RB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy készítsen zöld könyvet a makrorégiók szerepéről és funkciójáról; |
| --- | --- |

57.

a makrorégiók a területi együttműködés és az európai politika helyi és regionális szintű végrehajtása keretében egyre nagyobb jelentőségre tesznek szert. Ennek fényében az RB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy készítsen zöld könyvet a makrorégiók szerepéről és funkciójáról;

II.b)
     
  Közegészségügy és fogyasztóvédelem

| 58. | úgy véli, hogy az uniós strukturális alapokat egyre nagyobb mértékben kellene felhasználni az egészség terén Európa-szerte mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentésére. Annak biztosítása érdekében, hogy a strukturális alapok hatékonyabbak legyenek az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek megszüntetésében, az RB támogatná az „egészséges életre vonatkozó mutatókat”, illetve olyan megközelítéseket, amelyek figyelembe veszik az egészséges élet jelentőségét; |
| --- | --- |

58.

úgy véli, hogy az uniós strukturális alapokat egyre nagyobb mértékben kellene felhasználni az egészség terén Európa-szerte mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentésére. Annak biztosítása érdekében, hogy a strukturális alapok hatékonyabbak legyenek az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek megszüntetésében, az RB támogatná az „egészséges életre vonatkozó mutatókat”, illetve olyan megközelítéseket, amelyek figyelembe veszik az egészséges élet jelentőségét;

| 59. | kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja felül a gyógyszerkészítményekről szóló javaslatot az emberi egészségvédelem magas szintjének biztosítása érdekében. A politika középpontjában annak kellene állnia, hogy megmutassák az új gyógyszerek gyógyászati előnyeit a meglévőkhöz képest. Emlékeztet ezenkívül arra, hogy meg kell erősíteni az együttműködést a gyógyszermellékhatások követésére kialakított helyi és regionális hálózatokkal; |
| --- | --- |

59.

kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja felül a gyógyszerkészítményekről szóló javaslatot az emberi egészségvédelem magas szintjének biztosítása érdekében. A politika középpontjában annak kellene állnia, hogy megmutassák az új gyógyszerek gyógyászati előnyeit a meglévőkhöz képest. Emlékeztet ezenkívül arra, hogy meg kell erősíteni az együttműködést a gyógyszermellékhatások követésére kialakított helyi és regionális hálózatokkal;

| 60. | kéri az Európai Bizottságot, hogy járuljon hozzá a fogyasztóvédelem megerősítéséhez a csoportos perek ösztönzése révén, és ösztönzi a fogyasztóvédelmi szabályok hatékony végrehajtását célzó bizottsági kezdeményezést. Ugyanakkor túl messzire menő kezdeményezésnek tekinti és elutasítja az amerikai minta alapján beterjesztett kollektív kereseteket, valamint a fogyasztóvédelem teljes harmonizálását; |
| --- | --- |

60.

kéri az Európai Bizottságot, hogy járuljon hozzá a fogyasztóvédelem megerősítéséhez a csoportos perek ösztönzése révén, és ösztönzi a fogyasztóvédelmi szabályok hatékony végrehajtását célzó bizottsági kezdeményezést. Ugyanakkor túl messzire menő kezdeményezésnek tekinti és elutasítja az amerikai minta alapján beterjesztett kollektív kereseteket, valamint a fogyasztóvédelem teljes harmonizálását;

II.c)
     
  Általános érdekű szolgáltatások és verseny

| 61. | ismételten hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatok kulcsszerepét az általános érdekű szolgáltatások nyújtásában; megemlíti ebben a tekintetben az Európai Bizottság elnökének kötelezettségvállalását arra, hogy közleményt tesz közzé az általános érdekű szolgáltatások minőségi keretéről; |
| --- | --- |

61.

ismételten hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatok kulcsszerepét az általános érdekű szolgáltatások nyújtásában; megemlíti ebben a tekintetben az Európai Bizottság elnökének kötelezettségvállalását arra, hogy közleményt tesz közzé az általános érdekű szolgáltatások minőségi keretéről;

II.d)
     
  Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése

| 62. | ismételten megerősíti annak érdekében végzett tevékenységét, hogy a helyi és regionális önkormányzatok fokozottan részt vegyenek a további fejleményekben a szabadság, biztonság és a jogérvényesülés terén, különösen a stockholmi program végrehajtását illetően, amelynek esetében ők illetékesek a végrehajtásban; |
| --- | --- |

62.

ismételten megerősíti annak érdekében végzett tevékenységét, hogy a helyi és regionális önkormányzatok fokozottan részt vegyenek a további fejleményekben a szabadság, biztonság és a jogérvényesülés terén, különösen a stockholmi program végrehajtását illetően, amelynek esetében ők illetékesek a végrehajtásban;

| 63. | támogatja az integrációs intézkedéseknek és a közös európai menekültügyi térség elérésének egységes megközelítésére irányuló törekvéseket; üdvözli az Európai Bizottság elkötelezettségét aziránt, hogy fokozza az Európai Unió erőfeszítéseit az illegális bevándorlás kezelése terén, és javasolja, hogy különös figyelmet kapjon a határok kezelése, amely igen fontos számos helyi és regionális önkormányzat számára az Európai Unióban; |
| --- | --- |

63.

támogatja az integrációs intézkedéseknek és a közös európai menekültügyi térség elérésének egységes megközelítésére irányuló törekvéseket; üdvözli az Európai Bizottság elkötelezettségét aziránt, hogy fokozza az Európai Unió erőfeszítéseit az illegális bevándorlás kezelése terén, és javasolja, hogy különös figyelmet kapjon a határok kezelése, amely igen fontos számos helyi és regionális önkormányzat számára az Európai Unióban;

| 64. | megismétli az alapvető jogok és szabadságok védelmének és támogatásának kulcsfontosságát a terrorizmus és az erőszakos radikalizálódás elleni erőfeszítésekben, és hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális kormányzat igen fontos szerepet tölt be ebben; |
| --- | --- |

64.

megismétli az alapvető jogok és szabadságok védelmének és támogatásának kulcsfontosságát a terrorizmus és az erőszakos radikalizálódás elleni erőfeszítésekben, és hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális kormányzat igen fontos szerepet tölt be ebben;

| 65. | elismeri, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 24. cikkén alapuló polgári kezdeményezés lényeges új eszköze a demokratikus mobilizációnak az európai folyamatban, és kötelezettséget vállal arra, hogy aktívan figyelemmel követi ennek az eszköznek a végrehajtását annak biztosítása érdekében, hogy a helyi és regionális önkormányzatok minden tőlük telhetőt megtehessenek a benne rejlő lehetőségek megvalósításához; |
| --- | --- |

65.

elismeri, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 24. cikkén alapuló polgári kezdeményezés lényeges új eszköze a demokratikus mobilizációnak az európai folyamatban, és kötelezettséget vállal arra, hogy aktívan figyelemmel követi ennek az eszköznek a végrehajtását annak biztosítása érdekében, hogy a helyi és regionális önkormányzatok minden tőlük telhetőt megtehessenek a benne rejlő lehetőségek megvalósításához;

II.e)
     
  Polgári védelem

| 66. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak prioritásként kell tekintenie azt, hogy az ismételten természeti katasztrófáktól sújtott regionális és helyi önkormányzatok részére hatékony segítséget nyújtson saját megelőző intézkedéseik kidolgozásának és végrehajtásának folyamatában. Megjegyzi továbbá, hogy a helyi és regionális önkormányzatok gyakran rendelkeznek ugyan a szükséges, tapasztalatokon alapuló ismeretekkel, finanszírozási eszközök azonban nem érhetők el a megelőző intézkedésekre; támogatja ennek kapcsán az Európai Bizottság elkötelezettségét amellett, hogy konkrétan nyomon követi a Lisszaboni Szerződésben foglalt szolidaritási záradékot az EU gyors reagálási lehetőségeire vonatkozó új keret kiépítése révén, de sajnálattal látja, hogy egy zöld könyv előterjesztésével az Európai Bizottság szükségtelenül késlelteti ennek az új keretnek az elfogadását. Ugyanakkor támogatja az Európai Parlament felszólítását az uniós szolidaritási alapról szóló rendelet átdolgozására, amelynek célja, hogy a természeti katasztrófák által okozott problémákat rugalmasabb és hatékonyabb módon lehessen kezelni; |
| --- | --- |

66.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak prioritásként kell tekintenie azt, hogy az ismételten természeti katasztrófáktól sújtott regionális és helyi önkormányzatok részére hatékony segítséget nyújtson saját megelőző intézkedéseik kidolgozásának és végrehajtásának folyamatában. Megjegyzi továbbá, hogy a helyi és regionális önkormányzatok gyakran rendelkeznek ugyan a szükséges, tapasztalatokon alapuló ismeretekkel, finanszírozási eszközök azonban nem érhetők el a megelőző intézkedésekre; támogatja ennek kapcsán az Európai Bizottság elkötelezettségét amellett, hogy konkrétan nyomon követi a Lisszaboni Szerződésben foglalt szolidaritási záradékot az EU gyors reagálási lehetőségeire vonatkozó új keret kiépítése révén, de sajnálattal látja, hogy egy zöld könyv előterjesztésével az Európai Bizottság szükségtelenül késlelteti ennek az új keretnek az elfogadását. Ugyanakkor támogatja az Európai Parlament felszólítását az uniós szolidaritási alapról szóló rendelet átdolgozására, amelynek célja, hogy a természeti katasztrófák által okozott problémákat rugalmasabb és hatékonyabb módon lehessen kezelni;

II.f)
     
  Biodiverzitás

| 67. | különös figyelmet fordít 2010-re, melyet az ENSZ a biológiai sokféleség nemzetközi évének nyilvánított, valamint a 2020-as uniós és nemzetközi biodiverzitási célok kidolgozására; főként arra szólít fel, hogy az EU 2020-as biodiverzitási politikai csomagja tartalmazzon olyan masszív új intézkedéseket, amelyek fokozzák a biodiverzitás megőrzésére és helyreállítására irányuló célkitűzések integrálását az EU közlekedési, vidékfejlesztési, energiaügyi, mezőgazdasági, tengerészeti és idegenforgalmi politikájába; kéri, hogy a helyi és regionális önkormányzatok aktívabban vegyenek részt a politika kidolgozásában és végrehajtásában. Szükségesnek tartja továbbá, hogy a biológiai sokféleségről szóló egyezmény 2010. októberében tartandó COP10 konferenciáján döntést hozzanak egy nemzetközi stratégiáról, amely egyértelműen hivatkozik a helyi és regionális önkormányzatoknak a biodiverzitás csökkenése kezelésében betöltött kulcsszerepére; |
| --- | --- |

67.

különös figyelmet fordít 2010-re, melyet az ENSZ a biológiai sokféleség nemzetközi évének nyilvánított, valamint a 2020-as uniós és nemzetközi biodiverzitási célok kidolgozására; főként arra szólít fel, hogy az EU 2020-as biodiverzitási politikai csomagja tartalmazzon olyan masszív új intézkedéseket, amelyek fokozzák a biodiverzitás megőrzésére és helyreállítására irányuló célkitűzések integrálását az EU közlekedési, vidékfejlesztési, energiaügyi, mezőgazdasági, tengerészeti és idegenforgalmi politikájába; kéri, hogy a helyi és regionális önkormányzatok aktívabban vegyenek részt a politika kidolgozásában és végrehajtásában. Szükségesnek tartja továbbá, hogy a biológiai sokféleségről szóló egyezmény 2010. októberében tartandó COP10 konferenciáján döntést hozzanak egy nemzetközi stratégiáról, amely egyértelműen hivatkozik a helyi és regionális önkormányzatoknak a biodiverzitás csökkenése kezelésében betöltött kulcsszerepére;

II.g)
     
  Kultúra

| 68. | örömmel fogadja az Európai Bizottság nemrégiben tett javaslatát az Európai Örökség címmel kapcsolatos európai fellépés kialakításáról, és emlékezteti az Európai Bizottságot, hogy a Régiók Bizottsága tagjai igen erősen elkötelezettek Európa kulturális és nyelvi örökségének népszerűsítése és megőrzése iránt; |
| --- | --- |

68.

örömmel fogadja az Európai Bizottság nemrégiben tett javaslatát az Európai Örökség címmel kapcsolatos európai fellépés kialakításáról, és emlékezteti az Európai Bizottságot, hogy a Régiók Bizottsága tagjai igen erősen elkötelezettek Európa kulturális és nyelvi örökségének népszerűsítése és megőrzése iránt;

II.h)
     
  Sport

| 69. | üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződésben a sport bekerült az uniós kompetenciaterületek közé. Támogatja, hogy az Európai Bizottság sportprogramokat dolgozzon ki 2012-től kezdődően, és hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepét a sport mint a társadalmi integráció és egészséges életmód eleme által nyújtott lehetőségek kiaknázásában; |
| --- | --- |

69.

üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződésben a sport bekerült az uniós kompetenciaterületek közé. Támogatja, hogy az Európai Bizottság sportprogramokat dolgozzon ki 2012-től kezdődően, és hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepét a sport mint a társadalmi integráció és egészséges életmód eleme által nyújtott lehetőségek kiaknázásában;

III.   A külügyi menetrend

| 70. | hangsúlyozza folyamatos elkötelezettségét a helyi és regionális önkormányzatok EU-bővítésben betöltött szerepének megerősítése iránt, és megismétli, hogy az előcsatlakozási eszközt (IPA) a támogatott országok helyi és regionális önkormányzatai igényeihez kell igazítani; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza folyamatos elkötelezettségét a helyi és regionális önkormányzatok EU-bővítésben betöltött szerepének megerősítése iránt, és megismétli, hogy az előcsatlakozási eszközt (IPA) a támogatott országok helyi és regionális önkormányzatai igényeihez kell igazítani;

| 71. | folytatja a sikeres együttműködést a Nyugat-Balkán helyi és regionális képviselőivel a Nyugat-Balkán kapcsolattartó csoport és az EU–Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság konzultatív vegyes bizottság keretében; bejelenti az EU–Horvátország konzultatív vegyes bizottság 2010-ben való létrehozását; folytatja tevékenységét az EU–Törökország konzultatív vegyes bizottság létrehozása érdekében, amely megfelelő keretet nyújtana a csatlakozási tárgyalásoknak, különösen az ismertség és a közös felelősségvállalás növelése révén; |
| --- | --- |

71.

folytatja a sikeres együttműködést a Nyugat-Balkán helyi és regionális képviselőivel a Nyugat-Balkán kapcsolattartó csoport és az EU–Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság konzultatív vegyes bizottság keretében; bejelenti az EU–Horvátország konzultatív vegyes bizottság 2010-ben való létrehozását; folytatja tevékenységét az EU–Törökország konzultatív vegyes bizottság létrehozása érdekében, amely megfelelő keretet nyújtana a csatlakozási tárgyalásoknak, különösen az ismertség és a közös felelősségvállalás növelése révén;

| 72. | felhívja a figyelmet a helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlésének (ARLEM) 2010. januárjában való megalakulására, amely az EU és 16 földközi-tengeri térségi partnerország 84 helyi és regionális képviselőjéből áll, és amelynek célja, hogy területi dimenziót biztosítson az euromediterrán együttműködésnek, különösen a bevált gyakorlatokról szóló tapasztalatcsere és új együttműködési projektek indítása; felszólítja az „Unió a földközi-tengeri térségért” szervezetet, hogy állandó megfigyelőnek kérje fel az ARLEM-et; |
| --- | --- |

72.

felhívja a figyelmet a helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlésének (ARLEM) 2010. januárjában való megalakulására, amely az EU és 16 földközi-tengeri térségi partnerország 84 helyi és regionális képviselőjéből áll, és amelynek célja, hogy területi dimenziót biztosítson az euromediterrán együttműködésnek, különösen a bevált gyakorlatokról szóló tapasztalatcsere és új együttműködési projektek indítása; felszólítja az „Unió a földközi-tengeri térségért” szervezetet, hogy állandó megfigyelőnek kérje fel az ARLEM-et;

| 73. | megismétli, hogy erősen támogatja a keleti partnerség területi és szubnacionális dimenziójának fejlesztését; támogatja a legjobb gyakorlatról szóló tapasztalatcserét a közigazgatási reform terén; |
| --- | --- |

73.

megismétli, hogy erősen támogatja a keleti partnerség területi és szubnacionális dimenziójának fejlesztését; támogatja a legjobb gyakorlatról szóló tapasztalatcserét a közigazgatási reform terén;

| 74. | hangsúlyozza azt a kívánságát, hogy aktívan részt szeretne venni az északi dimenzió politikájának kidolgozásában, elmélyítve az északi dimenziót alkotó országok helyi és regionális önkormányzatai közötti kapcsolatokat; |
| --- | --- |

74.

hangsúlyozza azt a kívánságát, hogy aktívan részt szeretne venni az északi dimenzió politikájának kidolgozásában, elmélyítve az északi dimenziót alkotó országok helyi és regionális önkormányzatai közötti kapcsolatokat;

| 75. | emlékeztet arra a céljára, hogy növelni szeretné a helyi önkormányzatok részvételét a fejlesztési együttműködésben, és ösztönözni kívánja a politikai párbeszédet annak érdekében, hogy a helyi és regionális dimenzió nagyobb mértékben vegyen részt a fejlesztési együttműködési stratégiák meghatározásában, végrehajtásában és értékelésében; bejelenti, hogy 2010 második felében megrendezi a második decentralizált együttműködési konferenciát, amelynek célja az uniós helyi és regionális önkormányzatok, a fejlődő országok és az uniós intézmények közötti tapasztalatcsere és politikai párbeszéd megkönnyítése; |
| --- | --- |

75.

emlékeztet arra a céljára, hogy növelni szeretné a helyi önkormányzatok részvételét a fejlesztési együttműködésben, és ösztönözni kívánja a politikai párbeszédet annak érdekében, hogy a helyi és regionális dimenzió nagyobb mértékben vegyen részt a fejlesztési együttműködési stratégiák meghatározásában, végrehajtásában és értékelésében; bejelenti, hogy 2010 második felében megrendezi a második decentralizált együttműködési konferenciát, amelynek célja az uniós helyi és regionális önkormányzatok, a fejlődő országok és az uniós intézmények közötti tapasztalatcsere és politikai párbeszéd megkönnyítése;

| 76. | megerősíti elkötelezettségét amellett, hogy az Európai Bizottsággal együttműködve weboldalt hoz létre a decentralizált fejlesztési együttműködésről, melynek része a decentralizált együttműködés atlasza, egy tőzsde, valamint a szereplők által javasolt politikák és programok e-könyvtára; |
| --- | --- |

76.

megerősíti elkötelezettségét amellett, hogy az Európai Bizottsággal együttműködve weboldalt hoz létre a decentralizált fejlesztési együttműködésről, melynek része a decentralizált együttműködés atlasza, egy tőzsde, valamint a szereplők által javasolt politikák és programok e-könyvtára;

| 77. | megerősíti támogatását a millenniumi fejlesztési célok elérése és a támogatások hatékonyságára vonatkozó menetrend iránt; hangsúlyozza a helyi és regionális kezdeményezések hozzáadott értékét e célkitűzések elérése szempontjából, ugyanakkor a helyi és regionális önkormányzatokat nagyobb részvételre szólítja fel a munkamegosztásban és az intézkedések valamennyi szereplő közötti nagyobb koordinációjában; |
| --- | --- |

77.

megerősíti támogatását a millenniumi fejlesztési célok elérése és a támogatások hatékonyságára vonatkozó menetrend iránt; hangsúlyozza a helyi és regionális kezdeményezések hozzáadott értékét e célkitűzések elérése szempontjából, ugyanakkor a helyi és regionális önkormányzatokat nagyobb részvételre szólítja fel a munkamegosztásban és az intézkedések valamennyi szereplő közötti nagyobb koordinációjában;

| 78. | megismétli, hogy elkötelezte magát a helyi és regionális demokrácia támogatása mellett Európában és harmadik országokban, valamint hangsúlyozza azt az ambícióját, hogy az RB választási megfigyelői hatásköre nemzetközi elismertséget nyerjen; |
| --- | --- |

78.

megismétli, hogy elkötelezte magát a helyi és regionális demokrácia támogatása mellett Európában és harmadik országokban, valamint hangsúlyozza azt az ambícióját, hogy az RB választási megfigyelői hatásköre nemzetközi elismertséget nyerjen;

IV.   Az uniós eszközök optimalizálása

IV.a)
     
  Kormányzás és jobb jogalkotás

| 79. | hangsúlyozza a többszintű kormányzás oly módon történő megerősítésének fontosságát, hogy a kormányzat valamennyi szintje részt vegyen a közösségi politikák kialakításában és végrehajtásában; megismétli, hogy a szubszidiaritás és az arányosság elveinek a jogalkotási folyamat során történő tiszteletben tartása központi eleme a hatékony és demokratikus többszintű kormányzásnak; |
| --- | --- |

79.

hangsúlyozza a többszintű kormányzás oly módon történő megerősítésének fontosságát, hogy a kormányzat valamennyi szintje részt vegyen a közösségi politikák kialakításában és végrehajtásában; megismétli, hogy a szubszidiaritás és az arányosság elveinek a jogalkotási folyamat során történő tiszteletben tartása központi eleme a hatékony és demokratikus többszintű kormányzásnak;

| 80. | úgy véli, hogy a jobb szabályozás és az adminisztratív terhek csökkentése ösztönözni fogja a növekedést és a munkahelyteremtést; kész hozzájárulni a szabályozási környezet javításához és a közösségi joganyag egyszerűsítéséhez, valamint a konzultáció szerepének növeléséhez és a hatásértékelési módszerek megerősítéséhez; továbbra is szorosan figyelemmel kíséri a független érdekeltek magas szintű munkacsoportjának az adminisztratív terhek tárgyában végzett munkáját, különös tekintettel a helyi és regionális önkormányzatok szükségleteire és hatására; |
| --- | --- |

80.

úgy véli, hogy a jobb szabályozás és az adminisztratív terhek csökkentése ösztönözni fogja a növekedést és a munkahelyteremtést; kész hozzájárulni a szabályozási környezet javításához és a közösségi joganyag egyszerűsítéséhez, valamint a konzultáció szerepének növeléséhez és a hatásértékelési módszerek megerősítéséhez; továbbra is szorosan figyelemmel kíséri a független érdekeltek magas szintű munkacsoportjának az adminisztratív terhek tárgyában végzett munkáját, különös tekintettel a helyi és regionális önkormányzatok szükségleteire és hatására;

IV.b)
     
  Tájékoztatás Európáról

| 81. | megismétli elkötelezettségét amellett, hogy tagjai, valamint azoknak városaikban és régióikban végzett tevékenysége révén népszerűsíti és ösztönzi az európai folyamatban való demokratikus részvételt. A helyi és regionális politikusoknak lényeges szerepet kell betölteniük az Európai Unió építésében, két okból: egyrészt annak biztosítása érdekében, hogy a területi dimenziót figyelembe vegyék az uniós jogalkotás kidolgozása során, másrészt azért, hogy párbeszédet kezdeményezzenek a többi polgárral az európai integráció hozzáadott értékéről; megerősíti, hogy kulcsfontosságú felelősséggel rendelkezik az erről a kettős szerepről szóló kommunikáció terén; |
| --- | --- |

81.

megismétli elkötelezettségét amellett, hogy tagjai, valamint azoknak városaikban és régióikban végzett tevékenysége révén népszerűsíti és ösztönzi az európai folyamatban való demokratikus részvételt. A helyi és regionális politikusoknak lényeges szerepet kell betölteniük az Európai Unió építésében, két okból: egyrészt annak biztosítása érdekében, hogy a területi dimenziót figyelembe vegyék az uniós jogalkotás kidolgozása során, másrészt azért, hogy párbeszédet kezdeményezzenek a többi polgárral az európai integráció hozzáadott értékéről; megerősíti, hogy kulcsfontosságú felelősséggel rendelkezik az erről a kettős szerepről szóló kommunikáció terén;

| 82. | hangsúlyozza ennek kapcsán az évente sorra kerülő „Open Days” rendezvény fontosságát, amely ideális keretet nyúlt a régiók és városok számára ahhoz, hogy bemutassák a jó gyakorlatokat és kohézió, regionális versenyképesség és területi együttműködés erősítése terén, valamint hogy hatást gyakoroljanak az uniós intézmények és tagállamok közötti politikai vitákra; |
| --- | --- |

82.

hangsúlyozza ennek kapcsán az évente sorra kerülő „Open Days” rendezvény fontosságát, amely ideális keretet nyúlt a régiók és városok számára ahhoz, hogy bemutassák a jó gyakorlatokat és kohézió, regionális versenyképesség és területi együttműködés erősítése terén, valamint hogy hatást gyakoroljanak az uniós intézmények és tagállamok közötti politikai vitákra;

| 83. | kész együttműködni az Európai Bizottsággal, az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal az Európai Bizottság 2010-es munkaprogramjában megjelölt három legfőbb kommunikációs prioritás – mégpedig a gazdaságélénkítés és a növekedés helyreállítása, az éghajlatváltozás és az energiakérdések kezelése, valamint a Lisszaboni Szerződés végrehajtásának megkönnyítése – előmozdításában; kiemeli az RB szerepét a három prioritás megvalósításában; |
| --- | --- |

83.

kész együttműködni az Európai Bizottsággal, az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal az Európai Bizottság 2010-es munkaprogramjában megjelölt három legfőbb kommunikációs prioritás – mégpedig a gazdaságélénkítés és a növekedés helyreállítása, az éghajlatváltozás és az energiakérdések kezelése, valamint a Lisszaboni Szerződés végrehajtásának megkönnyítése – előmozdításában; kiemeli az RB szerepét a három prioritás megvalósításában;

| 84. | megbízza elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a jelenlegi spanyol elnökségnek, valamint a 2010–2011-es elnökségi trió másik két, belga és magyar tagja részére. |
| --- | --- |

84.

megbízza elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a jelenlegi spanyol elnökségnek, valamint a 2010–2011-es elnökségi trió másik két, belga és magyar tagja részére.

Kelt Brüsszelben, 2010. április 15-én.

a Régiók Bizottsága első alelnöke

Ramón Luis Valcárcel SISO

---

(1)  Ezt az állásfoglalást a Régiók Bizottsága a 2010. április 14–15-i, 84. plenáris ülésén fogadta el. Az ezen az ülésen elfogadott többi dokumentum már a Hivatalos Lap 2010. augusztus 27 i, C 232. számában megjelent.

1

---