# Europos Sąjungos C 326/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2010.326.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 326 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 53 tomas2010m. gruodžio 3d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2010.326.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 326

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

53 tomas2010m. gruodžio 3d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2010/C 326/01 | 2010 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvados dėl Europos ir tarptautinės vaikų ir jaunimo reikalų ir vaiko teisių politikos darbotvarkių | 1 |
| 2010/C 326/02 | 2010 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvados dėl jaunimo galimybių pažinti kultūrą | 2 |
| 2010/C 326/03 | 2010 m. gruodžio 2 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami du Europos cheminių medžiagų agentūros Valdančiosios tarybos nariai | 4 |
| 2010/C 326/04 | 2010 m. lapkričio 18 d. Tarybos išvados dėl sporto vaidmens kuriant ir plėtojant aktyvią socialinę įtrauktį | 5 |
| 2010/C 326/05 | 2010 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvados dėl iniciatyvos Judus jaunimas – integruotas požiūris į problemas, su kuriomis susiduria jaunimas | 9 |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 326/06 | Euro kursas | 12 |
| 2010/C 326/07 | 2010 m. lapkričio 2 d. Komisijos sprendimas, kuriuo įsteigiamas Europos suinteresuotųjų šalių e. sąskaitų faktūrų išrašymo forumas | 13 |
| | Audito Rūmai |
| 2010/C 326/08 | Specialioji ataskaita Nr. 8/2010 Transporto veiklos rezultatų gerinimas transeuropinių geležinkelių ašyse: Ar ES geležinkelių infrastruktūros investicijos buvo veiksmingos? | 16 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2010/C 326/09 | Atnaujintas sienos perėjimo punktų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006, nustatančio taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksą), 2 straipsnio 8 dalyje, sąrašas (OL C 316, 2007 12 28, p. 1; OL C 134, 2008 5 31, p. 16; OL C 177, 2008 7 12, p. 9; OL C 200, 2008 8 6, p. 10; OL C 331, 2008 12 31, p. 13; OL C 3, 2009 1 8, p. 10; OL C 37, 2009 2 14, p. 10; OL C 64, 2009 3 19, p. 20; OL C 99, 2009 4 30, p. 7; OL C 229, 2009 9 23, p. 28; OL C 263, 2009 11 5, p. 22; OL C 298, 2009 12 8, p. 17; OL C 74, 2010 3 24, p. 13) | 17 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2010/C 326/01

2010 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvados dėl Europos ir tarptautinės vaikų ir jaunimo reikalų ir vaiko teisių politikos darbotvarkių

1

2010/C 326/02

2010 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvados dėl jaunimo galimybių pažinti kultūrą

2

2010/C 326/03

2010 m. gruodžio 2 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami du Europos cheminių medžiagų agentūros Valdančiosios tarybos nariai

4

2010/C 326/04

2010 m. lapkričio 18 d. Tarybos išvados dėl sporto vaidmens kuriant ir plėtojant aktyvią socialinę įtrauktį

5

2010/C 326/05

2010 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvados dėl iniciatyvos Judus jaunimas – integruotas požiūris į problemas, su kuriomis susiduria jaunimas

9

Europos Komisija

2010/C 326/06

Euro kursas

12

2010/C 326/07

2010 m. lapkričio 2 d. Komisijos sprendimas, kuriuo įsteigiamas Europos suinteresuotųjų šalių e. sąskaitų faktūrų išrašymo forumas

13

Audito Rūmai

2010/C 326/08

Specialioji ataskaita Nr. 8/2010 Transporto veiklos rezultatų gerinimas transeuropinių geležinkelių ašyse: Ar ES geležinkelių infrastruktūros investicijos buvo veiksmingos?

16

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2010/C 326/09

Atnaujintas sienos perėjimo punktų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006, nustatančio taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksą), 2 straipsnio 8 dalyje, sąrašas (OL C 316, 2007 12 28, p. 1; OL C 134, 2008 5 31, p. 16; OL C 177, 2008 7 12, p. 9; OL C 200, 2008 8 6, p. 10; OL C 331, 2008 12 31, p. 13; OL C 3, 2009 1 8, p. 10; OL C 37, 2009 2 14, p. 10; OL C 64, 2009 3 19, p. 20; OL C 99, 2009 4 30, p. 7; OL C 229, 2009 9 23, p. 28; OL C 263, 2009 11 5, p. 22; OL C 298, 2009 12 8, p. 17; OL C 74, 2010 3 24, p. 13)

17

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 326/10 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power) (
  1
  ) | 21 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2010/C 326/10

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power) (
  1
  )

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 3.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 326/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 326/1

---

2010 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvados dėl Europos ir tarptautinės vaikų ir jaunimo reikalų ir vaiko teisių politikos darbotvarkių

2010/C 326/01

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

1.   PRIMINDAMA:

| — | Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalį,

| — | 2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos rezoliuciją dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.), kurioje teigiama, kad atitinkamais atvejais turėtų būti atsižvelgiama į vaikų reikalų politikos aspektą, atsižvelgiant į jų teises ir apsaugą, suvokiant tai, kad jaunų žmonių gyvenimas ir ateities perspektyvos ypač priklauso nuo vaikystėje suteiktų galimybių, paramos ir apsaugos, |
| --- | --- |

—

2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos rezoliuciją dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.), kurioje teigiama, kad atitinkamais atvejais turėtų būti atsižvelgiama į vaikų reikalų politikos aspektą, atsižvelgiant į jų teises ir apsaugą, suvokiant tai, kad jaunų žmonių gyvenimas ir ateities perspektyvos ypač priklauso nuo vaikystėje suteiktų galimybių, paramos ir apsaugos,

| — | 2006 m. liepos 4 d. Europos Komisijos komunikatą dėl ES vaiko teisių strategijos kūrimo (1). |
| --- | --- |

—

2006 m. liepos 4 d. Europos Komisijos komunikatą dėl ES vaiko teisių strategijos kūrimo (1).

2.   ATKREIPIA DĖMESĮ Į:

| — | pirmininkaujančios valstybės narės pateiktą informaciją apie Europos ir tarptautinės vaikų ir jaunimo reikalų ir vaiko teisių politikos darbotvarkes (2), |
| --- | --- |

—

pirmininkaujančios valstybės narės pateiktą informaciją apie Europos ir tarptautinės vaikų ir jaunimo reikalų ir vaiko teisių politikos darbotvarkes (2),

| — | priemones, kurių imtasi jaunimo reikalų srityje siekiant propaguoti vaikų ir jaunimo teisę dalyvauti priimant jų gyvenimui įtakos turinčius sprendimus. |
| --- | --- |

—

priemones, kurių imtasi jaunimo reikalų srityje siekiant propaguoti vaikų ir jaunimo teisę dalyvauti priimant jų gyvenimui įtakos turinčius sprendimus.

3.   PABRĖŽIA:

| — | tai, kad vaikų ir jaunimo reikalų ir vaiko teisių srityje atliekamas darbas yra labai svarbus. |
| --- | --- |

—

tai, kad vaikų ir jaunimo reikalų ir vaiko teisių srityje atliekamas darbas yra labai svarbus.

4.   PALANKIAI VERTINA:

| — | Europos Komisijos ketinimą priimti naują komunikatą šia tema, kuriame būtų išdėstyta ES vaiko teisių strategija. |
| --- | --- |

—

Europos Komisijos ketinimą priimti naują komunikatą šia tema, kuriame būtų išdėstyta ES vaiko teisių strategija.

5.   ATITINKAMAI RAGINA:

| — | valstybes nares bendradarbiauti ir aktyviai veikti šioje srityje ir būsimuose tarptautiniuose ekspertų bei ministrų susitikimuose, skirtuose vaiko teisių klausimui. |
| --- | --- |

—

valstybes nares bendradarbiauti ir aktyviai veikti šioje srityje ir būsimuose tarptautiniuose ekspertų bei ministrų susitikimuose, skirtuose vaiko teisių klausimui.

---

(1)  COM(2006) 367 galutinis.

(2)  Dok. 14855/10.

---

| 3.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 326/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 326/2

---

2010 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvados dėl jaunimo galimybių pažinti kultūrą

2010/C 326/02

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

1.   PRIMINDAMA

| — | 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų, kuria padedama integruoti kultūrą į visą mokymosi veiklą mokyklose, jaunimo organizacijose ir mokymo įstaigose, |
| --- | --- |

—

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų, kuria padedama integruoti kultūrą į visą mokymosi veiklą mokyklose, jaunimo organizacijose ir mokymo įstaigose,

| — | 2007 m. lapkričio 16 d. Tarybos rezoliuciją dėl Europos kultūros darbotvarkės (1) ir jos strateginius tikslus bei Tarybos išvadas dėl 2011–2014 m. kultūros darbo plano (2), |
| --- | --- |

—

2007 m. lapkričio 16 d. Tarybos rezoliuciją dėl Europos kultūros darbotvarkės (1) ir jos strateginius tikslus bei Tarybos išvadas dėl 2011–2014 m. kultūros darbo plano (2),

| — | 2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos rezoliuciją dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.), kurioje teigiama, kad reikėtų remti jaunimo kūrybiškumą ir inovacinius gebėjimus suteikiant geresnių galimybių nuo ankstyvo amžiaus kokybiškai susipažinti su kultūrine raiška ir dalyvauti šioje veikloje, tokiu būdu remiant asmeninį tobulėjimą, mokymosi gebėjimų gerinimą, tarpkultūrinius gebėjimus, kultūrų įvairovės pažinimą ir pagarbą jai, taip pat naujų ir lengvai pritaikomų gebėjimų ugdymą atsižvelgiant į būsimas darbo galimybes, |
| --- | --- |

—

2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos rezoliuciją dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.), kurioje teigiama, kad reikėtų remti jaunimo kūrybiškumą ir inovacinius gebėjimus suteikiant geresnių galimybių nuo ankstyvo amžiaus kokybiškai susipažinti su kultūrine raiška ir dalyvauti šioje veikloje, tokiu būdu remiant asmeninį tobulėjimą, mokymosi gebėjimų gerinimą, tarpkultūrinius gebėjimus, kultūrų įvairovės pažinimą ir pagarbą jai, taip pat naujų ir lengvai pritaikomų gebėjimų ugdymą atsižvelgiant į būsimas darbo galimybes,

| — | 2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos išvadas dėl jaunosios kartos kūrybiškumo skatinimo: vaikų ir jaunuolių kūrybiškumo bei inovacinių gebėjimų ugdymo per kultūrinę raišką ir kultūros pažinimo galimybes, kurioje nustatyti 6 prioritetai, |
| --- | --- |

—

2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos išvadas dėl jaunosios kartos kūrybiškumo skatinimo: vaikų ir jaunuolių kūrybiškumo bei inovacinių gebėjimų ugdymo per kultūrinę raišką ir kultūros pažinimo galimybes, kurioje nustatyti 6 prioritetai,

2.   PALANKIAI VERTINA

| — | tolesnį jaunimo ir kultūros srities pažinimą, pavyzdžiui, Europos Komisijos užsakytą jaunimo galimybių pažinti kultūrą tyrimą (3), |
| --- | --- |

—

tolesnį jaunimo ir kultūros srities pažinimą, pavyzdžiui, Europos Komisijos užsakytą jaunimo galimybių pažinti kultūrą tyrimą (3),

3.   PABRĖŽIA, KAD

| — | jaunimo galimybės pažinti kultūrą apima du pagrindinius aspektus: jaunimas – naudotojai, pirkėjai, vartotojai ir žiūrovai; ir jaunimas – veiklūs meno ir kultūros gyvenimo dalyviai ir meno bei kultūros kūrėjai, |
| --- | --- |

—

jaunimo galimybės pažinti kultūrą apima du pagrindinius aspektus: jaunimas – naudotojai, pirkėjai, vartotojai ir žiūrovai; ir jaunimas – veiklūs meno ir kultūros gyvenimo dalyviai ir meno bei kultūros kūrėjai,

| — | tai svarbu siekiant veiksmingo bendradarbiavimo tarp jaunimo srities ir kultūros srities, |
| --- | --- |

—

tai svarbu siekiant veiksmingo bendradarbiavimo tarp jaunimo srities ir kultūros srities,

| — | svarbu susipažinti su naujomis informacinėmis ir ryšių technologijomis, įskaitant kultūrinio turinio skaitmeninimą, jas propaguoti, gerinti informavimą apie jas ir jų naudojimą siekiant didinti jaunimo galimybes pažinti kultūrą, |
| --- | --- |

—

svarbu susipažinti su naujomis informacinėmis ir ryšių technologijomis, įskaitant kultūrinio turinio skaitmeninimą, jas propaguoti, gerinti informavimą apie jas ir jų naudojimą siekiant didinti jaunimo galimybes pažinti kultūrą,

| — | jaunimo galimybės pažinti kultūrą taip pat reiškia saviraiškos, asmeninio tobulėjimo ir pasitikėjimo, naujoviškumo ir kūrybiškumo, malonumo patyrimą ir atvirumą kitoms kultūroms, įskaitant Europos kultūros paveldą, |
| --- | --- |

—

jaunimo galimybės pažinti kultūrą taip pat reiškia saviraiškos, asmeninio tobulėjimo ir pasitikėjimo, naujoviškumo ir kūrybiškumo, malonumo patyrimą ir atvirumą kitoms kultūroms, įskaitant Europos kultūros paveldą,

| — | svarbu jaunimo ir visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų kultūrinius gebėjimus ugdyti visą gyvenimą, nes jie yra glaudžiai susiję su kitais pagrindiniais gebėjimais, |
| --- | --- |

—

svarbu jaunimo ir visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų kultūrinius gebėjimus ugdyti visą gyvenimą, nes jie yra glaudžiai susiję su kitais pagrindiniais gebėjimais,

| — | kultūra yra svarbi skatinant socialinę aprėptį, lygybę ir jaunimo aktyvumą bei kovojant su diskriminacija ir skurdu, |
| --- | --- |

—

kultūra yra svarbi skatinant socialinę aprėptį, lygybę ir jaunimo aktyvumą bei kovojant su diskriminacija ir skurdu,

4.   TODĖL PRAŠO KOMISIJOS IR VALSTYBIŲ NARIŲ BEI SKATINA JAS ATITINKAMOSE SAVO KOMPETENCIJOS SRITYSE:

| — | atsižvelgti į visas pirmiau minėto tyrimo rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgti į visas pirmiau minėto tyrimo rekomendacijas,

| — | sudaryti palankesnes sąlygas visam jaunimui pažinti kultūrą sumažinant susijusias kliūtis, kaip nurodyta tyrime (pvz., finansinius, kalbinius, laiko ir geografinius suvaržymus), atsižvelgiant į kultūrinio ir meninio ugdymo bei viso jaunimo mokymo nuo ankstyvo amžiaus vaidmenį mokymosi visą gyvenimą požiūriu, ir naudojant tikslines programas, |
| --- | --- |

—

sudaryti palankesnes sąlygas visam jaunimui pažinti kultūrą sumažinant susijusias kliūtis, kaip nurodyta tyrime (pvz., finansinius, kalbinius, laiko ir geografinius suvaržymus), atsižvelgiant į kultūrinio ir meninio ugdymo bei viso jaunimo mokymo nuo ankstyvo amžiaus vaidmenį mokymosi visą gyvenimą požiūriu, ir naudojant tikslines programas,

| — | propaguoti ilgalaikės suderintos jaunimo galimybių pažinti kultūrą politikos kūrimą visais lygiais su aiškiai išreikštu jaunimo aspektu, pavyzdžiui, skatinant kūrybinio sektoriaus ir jaunimo, švietimo ir kitų atitinkamų sričių suinteresuotųjų subjektų partnerystes ir ryšius, |
| --- | --- |

—

propaguoti ilgalaikės suderintos jaunimo galimybių pažinti kultūrą politikos kūrimą visais lygiais su aiškiai išreikštu jaunimo aspektu, pavyzdžiui, skatinant kūrybinio sektoriaus ir jaunimo, švietimo ir kitų atitinkamų sričių suinteresuotųjų subjektų partnerystes ir ryšius,

| — | gilinti žinias apie jaunimo galimybes pažinti kultūrą (pvz., pasitelkiant Eurobarometro ES jaunimo reikalų ataskaitą) ir remti mokslinius tyrimus jaunimo kultūrų, kūrybiškumo ir kultūrinio pilietiškumo srityje. Todėl svarbu apibrėžti jaunimo poreikius, susijusius su jų galimybėmis pažinti kultūrą, ir nustatyti jaunimo kultūrinės veiklos raidą, |
| --- | --- |

—

gilinti žinias apie jaunimo galimybes pažinti kultūrą (pvz., pasitelkiant Eurobarometro ES jaunimo reikalų ataskaitą) ir remti mokslinius tyrimus jaunimo kultūrų, kūrybiškumo ir kultūrinio pilietiškumo srityje. Todėl svarbu apibrėžti jaunimo poreikius, susijusius su jų galimybėmis pažinti kultūrą, ir nustatyti jaunimo kultūrinės veiklos raidą,

| — | keistis visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų patirtimi, praktika ir informacija visais lygiais, susijusiais su jaunimo galimybėmis pažinti kultūrą, ir skatinti tai daryti, pvz., skatinant viso jaunimo, jaunimo darbuotojų ir jaunimo lyderių mokomąjį judumą bei naudojant IRT bei žiniasklaidos priemones, |
| --- | --- |

—

keistis visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų patirtimi, praktika ir informacija visais lygiais, susijusiais su jaunimo galimybėmis pažinti kultūrą, ir skatinti tai daryti, pvz., skatinant viso jaunimo, jaunimo darbuotojų ir jaunimo lyderių mokomąjį judumą bei naudojant IRT bei žiniasklaidos priemones,

| — | remti jaunimo darbuotojų ir jaunimo lyderių, meno ir kitų kultūros darbuotojų, mokytojų ir visų kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, susijusių su jaunimo galimybėmis pažinti kultūrą, kokybišką švietimą, mokymą ir gebėjimų ugdymą, |
| --- | --- |

—

remti jaunimo darbuotojų ir jaunimo lyderių, meno ir kitų kultūros darbuotojų, mokytojų ir visų kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, susijusių su jaunimo galimybėmis pažinti kultūrą, kokybišką švietimą, mokymą ir gebėjimų ugdymą,

| — | propaguojant jaunimo galimybes pažinti kultūrą skatinti socialinę aprėptį, lygybę ir jaunimo aktyvumą bei kovoti su diskriminacija ir skurdu, |
| --- | --- |

—

propaguojant jaunimo galimybes pažinti kultūrą skatinti socialinę aprėptį, lygybę ir jaunimo aktyvumą bei kovoti su diskriminacija ir skurdu,

| — | propaguoti 2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos išvadose dėl jaunosios kartos kūrybiškumo skatinimo nustatytus 6 prioritetus, |
| --- | --- |

—

propaguoti 2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos išvadose dėl jaunosios kartos kūrybiškumo skatinimo nustatytus 6 prioritetus,

| — | siekiant propaguoti pirmiau nurodytus tikslus, kuo geriau pasinaudoti esamomis atitinkamomis programomis, priemonėmis ir Europos tinklais (pvz., Europos jaunimo kortelių asociacija), įskaitant Europos struktūrinius fondus. |
| --- | --- |

—

siekiant propaguoti pirmiau nurodytus tikslus, kuo geriau pasinaudoti esamomis atitinkamomis programomis, priemonėmis ir Europos tinklais (pvz., Europos jaunimo kortelių asociacija), įskaitant Europos struktūrinius fondus.

---

(1)  OL C 287, 2007 11 29, p. 1.

(2)  Turi būti priimtos 2010 m. lapkričio 18 d.

(3)  Dok. Interarts EACEA/2008/01 (OL 2008/S 91-122802).

---

| 3.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 326/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 326/4

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2010 m. gruodžio 2 d.

kuriuo skiriami du Europos cheminių medžiagų agentūros Valdančiosios tarybos nariai

2010/C 326/03

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantį Europos cheminių medžiagų agentūrą (1), ypač į jo 79 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 79 straipsnyje numatyta, kad Taryba Europos cheminių medžiagų agentūros Valdančiosios tarybos nariais turėtų skirti po vieną atstovą iš kiekvienos valstybės narės. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 79 straipsnyje numatyta, kad Taryba Europos cheminių medžiagų agentūros Valdančiosios tarybos nariais turėtų skirti po vieną atstovą iš kiekvienos valstybės narės.

| (2) | 2007 m. birželio 7 d. Sprendimu (2) Taryba paskyrė Europos cheminių medžiagų agentūros Valdančiosios tarybos 27 narius. |
| --- | --- |

(2)

2007 m. birželio 7 d. Sprendimu (2) Taryba paskyrė Europos cheminių medžiagų agentūros Valdančiosios tarybos 27 narius.

| (3) | Švedijos Vyriausybė informavo Tarybą ketinanti pakeisti Švedijos atstovą Valdančiojoje taryboje ir pateikė naujo atstovo, kuris turėtų būti paskirtas laikotarpiui iki 2013 m. gegužės 31 d., kandidatūrą. |
| --- | --- |

(3)

Švedijos Vyriausybė informavo Tarybą ketinanti pakeisti Švedijos atstovą Valdančiojoje taryboje ir pateikė naujo atstovo, kuris turėtų būti paskirtas laikotarpiui iki 2013 m. gegužės 31 d., kandidatūrą.

| (4) | Slovėnijos Vyriausybė informavo Tarybą ketinanti pakeisti Slovėnijos atstovą Valdančiojoje taryboje ir pateikė naujo atstovo, kuris turėtų būti paskirtas laikotarpiui iki 2013 m. gegužės 31 d., kandidatūrą, |
| --- | --- |

(4)

Slovėnijos Vyriausybė informavo Tarybą ketinanti pakeisti Slovėnijos atstovą Valdančiojoje taryboje ir pateikė naujo atstovo, kuris turėtų būti paskirtas laikotarpiui iki 2013 m. gegužės 31 d., kandidatūrą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Švedijos pilietė Nina CROMNIER, gimusi 1966 m. spalio 14 d., skiriama Europos cheminių medžiagų agentūros Valdančiosios tarybos nare vietoj Ethel FORSBERG laikotarpiui nuo 2010 m. gruodžio 4 d. iki 2013 m. gegužės 31 d.

2 straipsnis

Slovėnijos pilietė Simona FAJFAR, gimusi 1970 m. lapkričio 17 d., skiriama Europos cheminių medžiagų agentūros Valdančiosios tarybos nare vietoj Marta CIRAJ laikotarpiui nuo 2010 m. gruodžio 4 d. iki 2013 m. gegužės 31 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2010 m. gruodžio 2 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

E. SCHOUPPE

---

(1)  OL L 396, 2006 12 30, p. 1.

1

(2)  OL C 134, 2007 6 16, p. 6.

2

---

| 3.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 326/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 326/5

---

2010 m. lapkričio 18 d. Tarybos išvados dėl sporto vaidmens kuriant ir plėtojant aktyvią socialinę įtrauktį

2010/C 326/04

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

1.   PRIMINDAMA:

Priede nurodytas šio klausimo politines prielaidas, visų pirma:

| — | Prie 2000 m. gruodžio 7–9 d. Europos Vadovų Tarybos išvadų pridėtą deklaraciją, kurioje skelbiama, kad sportas yra žmonių veiklos sritis, grindžiama pagrindinėmis socialinėmis, švietimo bei kultūros vertybėmis, ir veiksnys, skatinantis integraciją, dalyvavimą socialiniame gyvenime, toleranciją, skirtumų pripažinimą ir taisyklių laikymąsi (1). |
| --- | --- |

—

Prie 2000 m. gruodžio 7–9 d. Europos Vadovų Tarybos išvadų pridėtą deklaraciją, kurioje skelbiama, kad sportas yra žmonių veiklos sritis, grindžiama pagrindinėmis socialinėmis, švietimo bei kultūros vertybėmis, ir veiksnys, skatinantis integraciją, dalyvavimą socialiniame gyvenime, toleranciją, skirtumų pripažinimą ir taisyklių laikymąsi (1).

| — | 2003 m. vasario 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 291/2003/EB dėl 2004 m. paskelbimo Europos švietimo per sportą metais (2). |
| --- | --- |

—

2003 m. vasario 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 291/2003/EB dėl 2004 m. paskelbimo Europos švietimo per sportą metais (2).

| — | 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1098/2008/EB dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) (3). |
| --- | --- |

—

2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1098/2008/EB dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) (3).

2.   PALANKIAI VERTINDAMA:

| — | Tai, kad 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai (4) sportas tapo Europos Sąjungos kompetencijos sritimi, todėl Europos plotmė sporto srityje turi būti toliau plėtojama, ypač atsižvelgiant į socialinę ir šviečiamąją sporto funkciją. |
| --- | --- |

—

Tai, kad 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai (4) sportas tapo Europos Sąjungos kompetencijos sritimi, todėl Europos plotmė sporto srityje turi būti toliau plėtojama, ypač atsižvelgiant į socialinę ir šviečiamąją sporto funkciją.

| — | Tai, kad Europos Komisija ketina iki 2010 m. pabaigos priimti komunikatą dėl Lisabonos sutarties ir sporto. |
| --- | --- |

—

Tai, kad Europos Komisija ketina iki 2010 m. pabaigos priimti komunikatą dėl Lisabonos sutarties ir sporto.

3.   PRIPAŽĮSTA, KAD:

| 1. | Tokiems bendriems prioritetams, kaip didesnis užimtumas, socialinė įtrauktis, lyčių lygybė, vienodos galimybės naudotis priemonėmis ir paslaugomis, kartų solidarumas ir kultūros dialogas, reikia tvirtesnės paramos visoje Europos Sąjungoje, be kita ko, sporto srityje. |
| --- | --- |

1.

Tokiems bendriems prioritetams, kaip didesnis užimtumas, socialinė įtrauktis, lyčių lygybė, vienodos galimybės naudotis priemonėmis ir paslaugomis, kartų solidarumas ir kultūros dialogas, reikia tvirtesnės paramos visoje Europos Sąjungoje, be kita ko, sporto srityje.

| 2. | Sportas užima svarbią vietą daugelio ES piliečių gyvenime ir vaidina svarbų visuomeninį vaidmenį, kuriam būdingas didelis socialinės įtraukties į sportą ir per sportą potencialas, t. y. sportas arba fizinė veikla yra būdas labai įvairiai skatinti įsitraukti į visuomenę – tokiu būdu dalyvavimas sporto veikloje apima principo „sportas visiems“, lygių galimybių sportuoti, lygių galimybių sporte ir įvairių nuo paklausos priklausančių galimybių sportuoti bei sporto objektų derinį, taigi, socialinė įtrauktis per sportą reiškia visiems atvirą dalyvavimą visuomenėje, bendruomenių plėtrą ir socialinės sanglaudos stiprinimą. |
| --- | --- |

2.

Sportas užima svarbią vietą daugelio ES piliečių gyvenime ir vaidina svarbų visuomeninį vaidmenį, kuriam būdingas didelis socialinės įtraukties į sportą ir per sportą potencialas, t. y. sportas arba fizinė veikla yra būdas labai įvairiai skatinti įsitraukti į visuomenę – tokiu būdu dalyvavimas sporto veikloje apima principo „sportas visiems“, lygių galimybių sportuoti, lygių galimybių sporte ir įvairių nuo paklausos priklausančių galimybių sportuoti bei sporto objektų derinį, taigi, socialinė įtrauktis per sportą reiškia visiems atvirą dalyvavimą visuomenėje, bendruomenių plėtrą ir socialinės sanglaudos stiprinimą.

| 3. | Sporto judėjimas gali būti svarbus sprendžiant tokius su visuomenės interesu susijusius klausimus, kaip socialinė įtrauktis. Šiomis aplinkybėmis profesionalūs sportininkai, mėgėjai ir sporto klubai yra sektini pavyzdžiai visuomenei, ypač jauniems žmonėms, o kitos sporto organizacijos ir sporto srityje veikiančios pilietinės visuomenės organizacijos taip pat prisideda prie socialinės įtraukties į sportą ir per sportą. |
| --- | --- |

3.

Sporto judėjimas gali būti svarbus sprendžiant tokius su visuomenės interesu susijusius klausimus, kaip socialinė įtrauktis. Šiomis aplinkybėmis profesionalūs sportininkai, mėgėjai ir sporto klubai yra sektini pavyzdžiai visuomenei, ypač jauniems žmonėms, o kitos sporto organizacijos ir sporto srityje veikiančios pilietinės visuomenės organizacijos taip pat prisideda prie socialinės įtraukties į sportą ir per sportą.

| 4. | Galimybė įsitraukti į įvairių sričių sportą ir dalyvavimas jame yra svarbi asmeniniam tobulėjimui, asmens identiteto suvokimui ir priklausymo grupei jausmui, gerai fizinei ir protinei savijautai, socialiniams gebėjimams ir tinklams, kultūrų tarpusavio ryšiams ir įsidarbinimo galimybėms. |
| --- | --- |

4.

Galimybė įsitraukti į įvairių sričių sportą ir dalyvavimas jame yra svarbi asmeniniam tobulėjimui, asmens identiteto suvokimui ir priklausymo grupei jausmui, gerai fizinei ir protinei savijautai, socialiniams gebėjimams ir tinklams, kultūrų tarpusavio ryšiams ir įsidarbinimo galimybėms.

| 5. | Konferencija „Dalyvavimo sporte vietos lygiu Europos konferencija: socialinė aprėptis ir kova su skurdu“, įvykusi spalio 13–14 d., Levene, Belgija, parodė, kad sportui tenka svarbus vaidmuo įtraukiant į visuomenę socialinėmis nepalankiomis sąlygomis gyvenančias grupes, ypač vietos lygiu. |
| --- | --- |

5.

Konferencija „Dalyvavimo sporte vietos lygiu Europos konferencija: socialinė aprėptis ir kova su skurdu“, įvykusi spalio 13–14 d., Levene, Belgija, parodė, kad sportui tenka svarbus vaidmuo įtraukiant į visuomenę socialinėmis nepalankiomis sąlygomis gyvenančias grupes, ypač vietos lygiu.

4.   DERAMAI ATSIŽVELGDAMA Į SUBSIDIARUMO PRINCIPĄ, NUSTATO TOLIAU IŠVARDYTUS BENDRUS PRIORITETUS SIEKIANT SKATINTI SOCIALINĘ ĮTRAUKTĮ Į SPORTĄ IR PER SPORTĄ:

| 4.1. | Remti lygiomis galimybėms pagrįstą principą „Sportas visiems“:






  1. | Didinant bendrą dalyvavimą sporte ir skatinant fizinę veiklą, kad būtų įtraukiama kuo daugiau piliečių, be kita ko, jaunimo. |
| --- | --- | --- |

4.1.

Remti lygiomis galimybėms pagrįstą principą „Sportas visiems“:

1.

Didinant bendrą dalyvavimą sporte ir skatinant fizinę veiklą, kad būtų įtraukiama kuo daugiau piliečių, be kita ko, jaunimo.

| 2. | Skiriant ypatingą dėmesį žmonėms, kurie šiuo metu nėra fiziškai aktyvūs – daugiausia iš nepalankiomis socialinėmis sąlygomis gyvenančių grupių. |
| --- | --- |

2.

Skiriant ypatingą dėmesį žmonėms, kurie šiuo metu nėra fiziškai aktyvūs – daugiausia iš nepalankiomis socialinėmis sąlygomis gyvenančių grupių.

| 3. | Atsižvelgiant į tai, kad svarbu sudaryti galimybes sportuoti visiems, be kita ko, užtikrinant geresnę prieigą ir galimybes naudotis sporto objektais, infrastruktūra ir patalpomis kuo daugiau žmonių, ypač žmonėms su negalia, ir į tai, kad svarbu suteikti galimybę žmonėms su negalia lygiomis teisėmis su kitais dalyvauti rekreacinėje, laisvalaikio ir sporto veikloje. |
| --- | --- |

3.

Atsižvelgiant į tai, kad svarbu sudaryti galimybes sportuoti visiems, be kita ko, užtikrinant geresnę prieigą ir galimybes naudotis sporto objektais, infrastruktūra ir patalpomis kuo daugiau žmonių, ypač žmonėms su negalia, ir į tai, kad svarbu suteikti galimybę žmonėms su negalia lygiomis teisėmis su kitais dalyvauti rekreacinėje, laisvalaikio ir sporto veikloje.

| 4. | Užtikrinant lyčių lygybę sporte, ypač susijusią su galimybe sportuoti ir atstovavimu sprendimus priimančiuose organuose, įskaitant prieš lyčių stereotipus nukreiptas aktyviai taikomas priemones. |
| --- | --- |

4.

Užtikrinant lyčių lygybę sporte, ypač susijusią su galimybe sportuoti ir atstovavimu sprendimus priimančiuose organuose, įskaitant prieš lyčių stereotipus nukreiptas aktyviai taikomas priemones.

| 4.2. | Geriau panaudoti sporto potencialą prisidedant prie bendruomenių kūrimo, socialinės sanglaudos ir integracinio augimo:






  1. | Sutelkiant dėmesį į sporto panaudojimą siekiant skatinti nepalankiomis sąlygomis gyvenančių grupių įtrauktį į visuomenę ir taip plėtoti darnesnes bendruomenes. |
| --- | --- | --- |

4.2.

Geriau panaudoti sporto potencialą prisidedant prie bendruomenių kūrimo, socialinės sanglaudos ir integracinio augimo:

1.

Sutelkiant dėmesį į sporto panaudojimą siekiant skatinti nepalankiomis sąlygomis gyvenančių grupių įtrauktį į visuomenę ir taip plėtoti darnesnes bendruomenes.

| 2. | Pripažįstant ir didinant tokių įgūdžių ir kompetencijų, kaip disciplina, komandinis darbas ir atkaklumas, įgijimą per neformalųjį mokymąsi dalyvaujant sporto veikloje, įskaitant savanorišką veiklą, kuri gali padėti pagerinti įsidarbinimo galimybes. |
| --- | --- |

2.

Pripažįstant ir didinant tokių įgūdžių ir kompetencijų, kaip disciplina, komandinis darbas ir atkaklumas, įgijimą per neformalųjį mokymąsi dalyvaujant sporto veikloje, įskaitant savanorišką veiklą, kuri gali padėti pagerinti įsidarbinimo galimybes.

| 3. | Pripažįstant sporto potencialą ekonomikos, užimtumo ir mokymosi srityse prisidedant prie tvariai ateičiai užtikrinti būtino pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo. |
| --- | --- |

3.

Pripažįstant sporto potencialą ekonomikos, užimtumo ir mokymosi srityse prisidedant prie tvariai ateičiai užtikrinti būtino pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo.

| 4.3. | Remti tarptautinius strategijos ir metodikos mainus, siekiant geriau panaudoti sporto potencialą socialinei įtraukčiai nacionaliniu ir Europos lygiu:






  1. | Skatinant valstybių narių ir vietos bei regioninių valdžios institucijų tinklų kūrimą ir užtikrinant jų dalyvavimą šioje veikloje, visų pirma kiek tai susiję su tarpusavio keitimusi žiniomis ir geriausios praktikos pavyzdžiais. |
| --- | --- | --- |

4.3.

Remti tarptautinius strategijos ir metodikos mainus, siekiant geriau panaudoti sporto potencialą socialinei įtraukčiai nacionaliniu ir Europos lygiu:

1.

Skatinant valstybių narių ir vietos bei regioninių valdžios institucijų tinklų kūrimą ir užtikrinant jų dalyvavimą šioje veikloje, visų pirma kiek tai susiję su tarpusavio keitimusi žiniomis ir geriausios praktikos pavyzdžiais.

| 2. | Remiant ryšio tarp sporto ir socialinės aprėpties mokslinius tyrimus ir analizę, sukuriant praktiniais faktais pagrįstą analitinį tinklą, ypatingą dėmesį skiriant nepalankiomis sąlygomis gyvenančių grupių socialinei įtraukčiai per sportą. |
| --- | --- |

2.

Remiant ryšio tarp sporto ir socialinės aprėpties mokslinius tyrimus ir analizę, sukuriant praktiniais faktais pagrįstą analitinį tinklą, ypatingą dėmesį skiriant nepalankiomis sąlygomis gyvenančių grupių socialinei įtraukčiai per sportą.

| 3. | Stebint ir vertinant vykdomą politiką, kad būtų galima remti sprendimų priėmimą ir gerinti būsimus veiksmus, atsižvelgiant į atitinkamų suinteresuotųjų subjektų požiūrį. |
| --- | --- |

3.

Stebint ir vertinant vykdomą politiką, kad būtų galima remti sprendimų priėmimą ir gerinti būsimus veiksmus, atsižvelgiant į atitinkamų suinteresuotųjų subjektų požiūrį.

5.   TODĖL, ATSIŽVELGDAMA Į PIRMIAU IŠDĖSTYTUS KLAUSIMUS, PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ IR KOMISIJOS ATITINKAMOSE JŲ KOMPETENCIJOS SRITYSE IR DERAMAI ATSIŽVELGIANT Į SUBSIDIARUMO PRINCIPĄ BEI SPECIFINĮ SPORTO POBŪDĮ:

| 1. | Skatinti bendradarbiavimą sporto srityje remiantis principu „Sportas visiems“, laikantis vienodos prieigos bei lygių galimybių, ypač žmonėms, kurie nėra fiziškai aktyvūs, principų ir siekiant socialinės įtraukties į sportą ir per sportą. |
| --- | --- |

1.

Skatinti bendradarbiavimą sporto srityje remiantis principu „Sportas visiems“, laikantis vienodos prieigos bei lygių galimybių, ypač žmonėms, kurie nėra fiziškai aktyvūs, principų ir siekiant socialinės įtraukties į sportą ir per sportą.

| 2. | Skatinti veiksmus, kuriuos atliekant palaikomas tvirtas sporto ryšys su organizacijomis ir sektoriais, sprendžiančiais socialinės įtraukties klausimus, bei didinti fiziškai neaktyvių žmonių domėjimąsi sportu. |
| --- | --- |

2.

Skatinti veiksmus, kuriuos atliekant palaikomas tvirtas sporto ryšys su organizacijomis ir sektoriais, sprendžiančiais socialinės įtraukties klausimus, bei didinti fiziškai neaktyvių žmonių domėjimąsi sportu.

| 3. | Remti ir skatinti žmonių iš nepalankiomis socialinėmis sąlygomis gyvenančių visuomenės grupių dalyvavimą sporte, tuo pat metu užtikrinant jų įtrauktį į visuomenę per sportą, supažindinant juos su naujais socialiniais tinklais ir suteikiant jiems naujų įgūdžių. |
| --- | --- |

3.

Remti ir skatinti žmonių iš nepalankiomis socialinėmis sąlygomis gyvenančių visuomenės grupių dalyvavimą sporte, tuo pat metu užtikrinant jų įtrauktį į visuomenę per sportą, supažindinant juos su naujais socialiniais tinklais ir suteikiant jiems naujų įgūdžių.

| 4. | Skatinti kultūrų dialogą per sportą į visuomenę įtraukiant skirtingos kultūrinės kilmės asmenis. |
| --- | --- |

4.

Skatinti kultūrų dialogą per sportą į visuomenę įtraukiant skirtingos kultūrinės kilmės asmenis.

| 5. | Skatinti veiksmus, susijusius su asmenų su negalia socialine įtrauktimi į sportą ir per sportą, be kita ko, infrastruktūros gerinimą ir geresnę prieigą prie sporto objektų ir patalpų, taip pat mokslinius tyrimus, susijusius su specializuota sporto įranga, ir teikti pirmenybę sportui. |
| --- | --- |

5.

Skatinti veiksmus, susijusius su asmenų su negalia socialine įtrauktimi į sportą ir per sportą, be kita ko, infrastruktūros gerinimą ir geresnę prieigą prie sporto objektų ir patalpų, taip pat mokslinius tyrimus, susijusius su specializuota sporto įranga, ir teikti pirmenybę sportui.

| 6. | Skatinti veiksmus, susijusius su lyčių lygybės klausimų integravimu į sportinę veiklą, ypač lygiomis lyčių galimybėmis užimti pareigybes, kuriose priimami sprendimai, ir sieti sporto klausimus su lyčių vaidmenimis, kaip išdėstyta 2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategijoje (5). |
| --- | --- |

6.

Skatinti veiksmus, susijusius su lyčių lygybės klausimų integravimu į sportinę veiklą, ypač lygiomis lyčių galimybėmis užimti pareigybes, kuriose priimami sprendimai, ir sieti sporto klausimus su lyčių vaidmenimis, kaip išdėstyta 2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategijoje (5).

| 7. | Nustatyti ryšių palaikymo ir bendradarbiavimo kitose atitinkamose politikos srityse ir su atitinkamais padaliniais, tiek įvairiose ES institucijose, tiek institucijų tarpusavio santykiuose ir valstybėse narėse kanalus, ypatingą dėmesį skiriant teigiamai sporto įtakai socialinei aprėpčiai bei įtraukiant sportą į atitinkamus veiksmų planus, pavyzdžiui, į veiksmų planus, kurie skirti socialinei aprėpčiai ir kovai su skurdu. |
| --- | --- |

7.

Nustatyti ryšių palaikymo ir bendradarbiavimo kitose atitinkamose politikos srityse ir su atitinkamais padaliniais, tiek įvairiose ES institucijose, tiek institucijų tarpusavio santykiuose ir valstybėse narėse kanalus, ypatingą dėmesį skiriant teigiamai sporto įtakai socialinei aprėpčiai bei įtraukiant sportą į atitinkamus veiksmų planus, pavyzdžiui, į veiksmų planus, kurie skirti socialinei aprėpčiai ir kovai su skurdu.

| 8. | Skatinti pripažinti neformalųjį mokymąsi per sportą kaip papildančią formalųjį švietimą veiklą, kuria įgyjama konstruktyvių įgūdžių ir gebėjimų, būtinų įsidarbinimo galimybėms gerinti, nes tai yra susiję su tvariu ir integraciniu augimu. |
| --- | --- |

8.

Skatinti pripažinti neformalųjį mokymąsi per sportą kaip papildančią formalųjį švietimą veiklą, kuria įgyjama konstruktyvių įgūdžių ir gebėjimų, būtinų įsidarbinimo galimybėms gerinti, nes tai yra susiję su tvariu ir integraciniu augimu.

| 9. | Didinti informuotumą ir pabrėžti savanoriškos veiklos sporto srityje svarbą, pasinaudojant juo ir kaip socialinės įtraukties priemone, ir kaip priemone įgyjant įgūdžius, kuriais gerinamos įsidarbinimo galimybės ir skatinama sanglauda, ypač Europos savanoriškos veiklos, kuria skatinamas aktyvus pilietiškumas, metų (2011 m.) srityje. |
| --- | --- |

9.

Didinti informuotumą ir pabrėžti savanoriškos veiklos sporto srityje svarbą, pasinaudojant juo ir kaip socialinės įtraukties priemone, ir kaip priemone įgyjant įgūdžius, kuriais gerinamos įsidarbinimo galimybės ir skatinama sanglauda, ypač Europos savanoriškos veiklos, kuria skatinamas aktyvus pilietiškumas, metų (2011 m.) srityje.

| 10. | Skatinti ir remti savitarpio mokymosi priemones, tarpdisciplininius mokslinius tyrimus, kuriais siekiama sukurti moksliniais duomenimis pagrįstą analitinį tinklą, keitimąsi žiniomis ir geriausios praktikos pavyzdžiais, pavyzdžiui, rengiant aukšto lygio ekspertų grupių seminarus arba susitikimus sporto ir socialinės aprėpties klausimais, ir užtikrinti, kad tokios veiklos rezultatai būtų veiksmingai platinami ir susieti su praktika. |
| --- | --- |

10.

Skatinti ir remti savitarpio mokymosi priemones, tarpdisciplininius mokslinius tyrimus, kuriais siekiama sukurti moksliniais duomenimis pagrįstą analitinį tinklą, keitimąsi žiniomis ir geriausios praktikos pavyzdžiais, pavyzdžiui, rengiant aukšto lygio ekspertų grupių seminarus arba susitikimus sporto ir socialinės aprėpties klausimais, ir užtikrinti, kad tokios veiklos rezultatai būtų veiksmingai platinami ir susieti su praktika.

| 11. | Maksimaliai padidinti sporto įnašą siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ tikslų, ypač įgyvendinant pavyzdines iniciatyvas, be kita ko, Europos kovos su skurdu planą. |
| --- | --- |

11.

Maksimaliai padidinti sporto įnašą siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ tikslų, ypač įgyvendinant pavyzdines iniciatyvas, be kita ko, Europos kovos su skurdu planą.

| 12. | Bendradarbiaujant su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais skatinti nustatyti socialinės įtraukties pavyzdį, susiejant sportą su socialinės įtraukties projektais, ypatingą dėmesį skiriant artimai su piliečiais bendraujančioms vietos organizacijoms. |
| --- | --- |

12.

Bendradarbiaujant su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais skatinti nustatyti socialinės įtraukties pavyzdį, susiejant sportą su socialinės įtraukties projektais, ypatingą dėmesį skiriant artimai su piliečiais bendraujančioms vietos organizacijoms.

| 13. | Bendradarbiaujant su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais veiksmingai naudoti turimas ES lėšas, be kita ko, vykdant galimas būsimas sporto programas, tokiu būdu remiant socialinės įtraukties į sportą ir per sportą procesą. |
| --- | --- |

13.

Bendradarbiaujant su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais veiksmingai naudoti turimas ES lėšas, be kita ko, vykdant galimas būsimas sporto programas, tokiu būdu remiant socialinės įtraukties į sportą ir per sportą procesą.

6.   PRAŠO KOMISIJOS:

| 1. | Vykdant bendradarbiavimą sporto srityje, visų pirma rengiant Europos Komisijos komunikatą dėl Lisabonos sutarties ir sporto, suteikti pirmenybę socialinės įtraukties į sportą ir per sportą klausimui. |
| --- | --- |

1.

Vykdant bendradarbiavimą sporto srityje, visų pirma rengiant Europos Komisijos komunikatą dėl Lisabonos sutarties ir sporto, suteikti pirmenybę socialinės įtraukties į sportą ir per sportą klausimui.

| 2. | Užtikrinti, kad rengiant būsimus pasiūlymus dėl ES sporto programų kaip į vieną iš prioritetų būtų atsižvelgta į socialinę įtrauktį į sportą ir per sportą, taip pat, kad būtų išnagrinėtos galimybės veiklai sporto srityje remti panaudoti esamų fondų, pavyzdžiui, Europos socialinio fondo, Europos regioninės plėtros fondo lėšas, ir vykdomas programas, pavyzdžiui, programas „Veiklus jaunimas“ ir Mokymosi visą gyvenimą programa. |
| --- | --- |

2.

Užtikrinti, kad rengiant būsimus pasiūlymus dėl ES sporto programų kaip į vieną iš prioritetų būtų atsižvelgta į socialinę įtrauktį į sportą ir per sportą, taip pat, kad būtų išnagrinėtos galimybės veiklai sporto srityje remti panaudoti esamų fondų, pavyzdžiui, Europos socialinio fondo, Europos regioninės plėtros fondo lėšas, ir vykdomas programas, pavyzdžiui, programas „Veiklus jaunimas“ ir Mokymosi visą gyvenimą programa.

| 3. | Įvertinti ES lygiu vykdomos veiklos, prie kurios prisidedama parengiamaisiais veiksmais socialinės įtraukties srityje, veiksmingumą. |
| --- | --- |

3.

Įvertinti ES lygiu vykdomos veiklos, prie kurios prisidedama parengiamaisiais veiksmais socialinės įtraukties srityje, veiksmingumą.

---

(1)  Dok. SN 400/00.

(2)  OL L 43, 2003 2 18, p. 1.

(3)  OL L 298, 2008 11 7, p. 20.

(4)  SESV 6 ir 165 straipsniai.

(5)  COM(2010) 491 galutinis.

---

PRIEDAS

Bendroji politinė informacija

| 1. | 2000 m. gruodžio 7–9 d. Nicos Europos Vadovų Tarybos išvados, IV priedas, deklaracija dėl tam tikrų sporto ir jo socialinės funkcijos ypatumų Europoje (1). |
| --- | --- |

1.

2000 m. gruodžio 7–9 d. Nicos Europos Vadovų Tarybos išvados, IV priedas, deklaracija dėl tam tikrų sporto ir jo socialinės funkcijos ypatumų Europoje (1).

| 2. | 2008 m. kovo 13–14 d. 2008 m. Europos Vadovų Tarybos pavasario susitikimo išvados (2). |
| --- | --- |

2.

2008 m. kovo 13–14 d. 2008 m. Europos Vadovų Tarybos pavasario susitikimo išvados (2).

| 3. | 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1098/2008/EB dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) (3). |
| --- | --- |

3.

2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1098/2008/EB dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) (3).

| 4. | 2008 m. gruodžio 11–12 d. Europos Vadovų Tarybos pareiškimas dėl sporto, Europos Vadovų Tarybos išvadų dalis, 5 priedas (4). |
| --- | --- |

4.

2008 m. gruodžio 11–12 d. Europos Vadovų Tarybos pareiškimas dėl sporto, Europos Vadovų Tarybos išvadų dalis, 5 priedas (4).

| 5. | 2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimas 2010/37/EB dėl Europos savanoriškos veiklos, kuria skatinamas aktyvus pilietiškumas, metų (2011 m.) (5). |
| --- | --- |

5.

2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimas 2010/37/EB dėl Europos savanoriškos veiklos, kuria skatinamas aktyvus pilietiškumas, metų (2011 m.) (5).

| 6. | 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos išvados (6). |
| --- | --- |

6.

2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos išvados (6).

| 7. | 2007 m. liepos 11 d. Komisijos Baltoji knyga dėl sporto (7). |
| --- | --- |

7.

2007 m. liepos 11 d. Komisijos Baltoji knyga dėl sporto (7).

| 8. | Europos Komisijos komunikatas dėl Lisabonos sutarties ir sporto (turi būti paskelbtas 2010 m. lapkričio mėn.). |
| --- | --- |

8.

Europos Komisijos komunikatas dėl Lisabonos sutarties ir sporto (turi būti paskelbtas 2010 m. lapkričio mėn.).

---

(1)  SN 400/00 ADD1 REV1 + ADD1 REV2 (de, it, en, el, pt).

(2)  Dok. 7652/08, p. 9 (pirmininkaujančios valstybės narės išvados).

(3)  OL L 298, 2008 11 7, p. 20.

(4)  Dok. 17271/08 5 priedas, p. 21.

(5)  OL L 17, 2010 1 22, p. 43.

(6)  Dok. EUCO 13/10.

(7)  COM(2007) 391 galutinis, p. 4.

---

| 3.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 326/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 326/9

---

2010 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvados dėl iniciatyvos „Judus jaunimas“ – integruotas požiūris į problemas, su kuriomis susiduria jaunimas

2010/C 326/05

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

ATSIŽVELGDAMA Į:

| 1. | strategiją „Europa 2020“, kurioje išdėstyti plataus užmojo tikslai, susiję su pažangiu, tvariu ir inovaciniu augimu, kurie turi būti pasiekti artimiausią dešimtmetį, visų pirma akcentuojant poreikį imtis veiksmų, kad būtų gerinamas švietimo lygis, didinamas užimtumas ir skatinama socialinė aprėptis, bei kurioje nustatytas konkretus ES pagrindinis tikslas, susijęs su švietimu (1), ir kiti tikslai, susiję su užimtumu (2), socialine aprėptimi (3), moksliniais tyrimais ir inovacijomis (4); |
| --- | --- |

1.

strategiją „Europa 2020“, kurioje išdėstyti plataus užmojo tikslai, susiję su pažangiu, tvariu ir inovaciniu augimu, kurie turi būti pasiekti artimiausią dešimtmetį, visų pirma akcentuojant poreikį imtis veiksmų, kad būtų gerinamas švietimo lygis, didinamas užimtumas ir skatinama socialinė aprėptis, bei kurioje nustatytas konkretus ES pagrindinis tikslas, susijęs su švietimu (1), ir kiti tikslai, susiję su užimtumu (2), socialine aprėptimi (3), moksliniais tyrimais ir inovacijomis (4);

| 2. | Tarybos išvadas dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) (5), kuria ir toliau grindžiamas toks bendradarbiavimas ir kuri papildo strategiją „Europa 2020“, akcentuojant esminę švietimo ir mokymo reikšmę sprendžiant daugelį socialinių ir ekonominių, demografinių, aplinkosaugos ir technologinių problemų, su kuriomis šiandien susiduria Europa, ir kurioje nustatomi keturi strateginiai tikslai (6), kuriais siekiama užtikrinti tvarų ekonomikos klestėjimą ir galimybes įsidarbinti bei visų piliečių savirealizaciją ir socialinių bei profesinių lūkesčių patenkinimą; |
| --- | --- |

2.

Tarybos išvadas dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) (5), kuria ir toliau grindžiamas toks bendradarbiavimas ir kuri papildo strategiją „Europa 2020“, akcentuojant esminę švietimo ir mokymo reikšmę sprendžiant daugelį socialinių ir ekonominių, demografinių, aplinkosaugos ir technologinių problemų, su kuriomis šiandien susiduria Europa, ir kurioje nustatomi keturi strateginiai tikslai (6), kuriais siekiama užtikrinti tvarų ekonomikos klestėjimą ir galimybes įsidarbinti bei visų piliečių savirealizaciją ir socialinių bei profesinių lūkesčių patenkinimą;

| 3. | 2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos rezoliuciją dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.) (7), kurioje pripažįstama, kad jaunų moterų ir jaunų vyrų socialinės aprėpties bei profesinės integracijos propagavimas yra viena iš svarbių priemonių siekiant Europos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos tikslų, jį vykdant taip pat prisidedama prie asmeninės savirealizacijos, socialinės sanglaudos bei aktyvaus pilietiškumo skatinimo. Labai svarbu sudaryti sąlygas visoms jaunoms moterims ir jauniems vyrams kuo geriau panaudoti savo potencialą. Todėl rezoliucijoje raginama įgyvendinti konkrečias iniciatyvas jaunimo reikalų srityje – t. y. konkrečiai jaunimui skirtą politiką ir veiksmus, pavyzdžiui, neformaliojo mokymosi, dalyvavimo, savanoriškos veiklos, darbo su jaunimu, judumo ir informavimo, socialinės aprėpties, kultūros ir sveikatos srityse. Joje taip pat raginama įgyvendinti integravimo iniciatyvas, t. y. iniciatyvas, kuriomis sudaromos sąlygos laikytis įvairias sritis apimančio požiūrio, taikomo tiek jaunimo politikoje, tiek kitose susijusiose politikos srityse; |
| --- | --- |

3.

2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos rezoliuciją dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.) (7), kurioje pripažįstama, kad jaunų moterų ir jaunų vyrų socialinės aprėpties bei profesinės integracijos propagavimas yra viena iš svarbių priemonių siekiant Europos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos tikslų, jį vykdant taip pat prisidedama prie asmeninės savirealizacijos, socialinės sanglaudos bei aktyvaus pilietiškumo skatinimo. Labai svarbu sudaryti sąlygas visoms jaunoms moterims ir jauniems vyrams kuo geriau panaudoti savo potencialą. Todėl rezoliucijoje raginama įgyvendinti konkrečias iniciatyvas jaunimo reikalų srityje – t. y. konkrečiai jaunimui skirtą politiką ir veiksmus, pavyzdžiui, neformaliojo mokymosi, dalyvavimo, savanoriškos veiklos, darbo su jaunimu, judumo ir informavimo, socialinės aprėpties, kultūros ir sveikatos srityse. Joje taip pat raginama įgyvendinti integravimo iniciatyvas, t. y. iniciatyvas, kuriomis sudaromos sąlygos laikytis įvairias sritis apimančio požiūrio, taikomo tiek jaunimo politikoje, tiek kitose susijusiose politikos srityse;

| 4. | pagal strategiją „Europa 2020“ valstybės narės ir Europos Sąjunga turėtų įgyvendinti reformas, kuriomis siekiama pažangaus ir integracinio augimo, t. y. augimo, kuris grindžiamas žiniomis bei inovacijomis ir kuriame užtikrinamas aktyviausias dalyvavimas. Jomis turėtų būti siekiama didinti švietimo ir mokymo kokybę, gerinti mokslinius tyrimus ir skatinti inovacijas bei keitimąsi žiniomis visoje ES. Jomis turėtų būti skatinamas verslumas ir padedama kūrybingas idėjas paversti inovaciniais produktais, paslaugomis ir procesais, kuriuos pasitelkus būtų galima užtikrinti augimą, kokybiškas ir tvarias darbo vietas, teritorinę, ekonominę ir socialinę sanglaudą, taip pat efektyviai ir veiksmingiau spręsti Europos ir pasaulines visuomenės problemas. |
| --- | --- |

4.

pagal strategiją „Europa 2020“ valstybės narės ir Europos Sąjunga turėtų įgyvendinti reformas, kuriomis siekiama pažangaus ir integracinio augimo, t. y. augimo, kuris grindžiamas žiniomis bei inovacijomis ir kuriame užtikrinamas aktyviausias dalyvavimas. Jomis turėtų būti siekiama didinti švietimo ir mokymo kokybę, gerinti mokslinius tyrimus ir skatinti inovacijas bei keitimąsi žiniomis visoje ES. Jomis turėtų būti skatinamas verslumas ir padedama kūrybingas idėjas paversti inovaciniais produktais, paslaugomis ir procesais, kuriuos pasitelkus būtų galima užtikrinti augimą, kokybiškas ir tvarias darbo vietas, teritorinę, ekonominę ir socialinę sanglaudą, taip pat efektyviai ir veiksmingiau spręsti Europos ir pasaulines visuomenės problemas.

PALANKIAI VERTINA:

Komisijos komunikatą „Judus jaunimas – iniciatyva išlaisvinti jaunimo potencialą, kad Europos Sąjungos ekonomikos augimas būtų pažangus, tvarus ir integracinis“ (8), kuriame pasiūlytoje bendroje ES darbotvarkėje didžiausias dėmesys skiriamas jaunimui,

PLANUODAMA:

išnagrinėti pasiūlymus, įtrauktus į iniciatyvą, kurioje numatyta imtis naujų svarbių veiksmų ir intensyvinti jau vykdomą veiklą (tiek valstybių narių, tiek Europos Sąjungos lygiu), siekiant padėti jaunimui spręsti daugelį socialinių ir ekonominių problemų, su kuriomis jis susiduria, ir sėkmingai veikti žinių visuomenėje,

PRIPAŽĮSTA, KAD:

| 1. | Nors Europos klestėjimas didele dalimi priklauso nuo jos jaunimo, vis dar per daug jaunų žmonių susiduria su dideliais sunkumais realizuojant savo potencialą ir prisidedant prie visuomenės klestėjimo: pernelyg daug jaunimo baigia mokyklą neįgiję kvalifikacijos ar pakankamų gebėjimų, jiems nepavyksta užsitikrinti darbo ir jiems ima grėsti socialinės atskirties pavojus, dėl kurio savo ruožtu tiek asmuo, tiek visa visuomenė patiria didelių sąnaudų. Norint ištaisyti šią padėtį reikia laikytis labiau integruoto, įvairias sritis apimančio požiūrio į švietimą ir mokymą, jaunimo, užimtumo ir socialinę politiką, kuris būtų grindžiamas dabartiniais pasiekimais ir kuriuo remiantis būtų plėtojamos naujos veiksmingos priemonės. |
| --- | --- |

1.

Nors Europos klestėjimas didele dalimi priklauso nuo jos jaunimo, vis dar per daug jaunų žmonių susiduria su dideliais sunkumais realizuojant savo potencialą ir prisidedant prie visuomenės klestėjimo: pernelyg daug jaunimo baigia mokyklą neįgiję kvalifikacijos ar pakankamų gebėjimų, jiems nepavyksta užsitikrinti darbo ir jiems ima grėsti socialinės atskirties pavojus, dėl kurio savo ruožtu tiek asmuo, tiek visa visuomenė patiria didelių sąnaudų. Norint ištaisyti šią padėtį reikia laikytis labiau integruoto, įvairias sritis apimančio požiūrio į švietimą ir mokymą, jaunimo, užimtumo ir socialinę politiką, kuris būtų grindžiamas dabartiniais pasiekimais ir kuriuo remiantis būtų plėtojamos naujos veiksmingos priemonės.

| 2. | Daugelyje valstybių narių dar susiduriama su problemomis įgyvendinant nacionalines mokymosi visą gyvenimą strategijas ir priemones, kurios yra ypač svarbios siekiant sudaryti sąlygas ne tik jaunimui, bet ir suaugusiems asmenims įgyti žinių, gebėjimų ir kompetencijų, juos išlaikyti ir tobulinti per visą karjerą. Visų pirma reikia lankstesnių mokymosi būdų, kuriuos taikant vyrams ir moterims būtų sudarytos sąlygos įvairiais jų gyvenimo etapais judėti iš vienos švietimo ir mokymo sistemos į kitą, taip pat keisti mokymosi būdus, pasirenkant formalųjį švietimą, neformalųjį švietimą ar savišvietą, ir kurie būtų patrauklūs netradiciniais būdais besimokantiems asmenims. |
| --- | --- |

2.

Daugelyje valstybių narių dar susiduriama su problemomis įgyvendinant nacionalines mokymosi visą gyvenimą strategijas ir priemones, kurios yra ypač svarbios siekiant sudaryti sąlygas ne tik jaunimui, bet ir suaugusiems asmenims įgyti žinių, gebėjimų ir kompetencijų, juos išlaikyti ir tobulinti per visą karjerą. Visų pirma reikia lankstesnių mokymosi būdų, kuriuos taikant vyrams ir moterims būtų sudarytos sąlygos įvairiais jų gyvenimo etapais judėti iš vienos švietimo ir mokymo sistemos į kitą, taip pat keisti mokymosi būdus, pasirenkant formalųjį švietimą, neformalųjį švietimą ar savišvietą, ir kurie būtų patrauklūs netradiciniais būdais besimokantiems asmenims.

| 3. | Artimiausiais metais augančiam darbo vietų skaičiui užimti reikės aukštos kvalifikacijos darbuotojų (9), o šiuo metu ES yra mažesnė procentinė dalis asmenų, turinčių aukštąjį ar lygiavertį išsilavinimą (10), ir mažesnis mokslo darbuotojų skaičius, palyginti su šalimis konkurentėmis. Be to, Europos inovaciniam pajėgumui stiprinti reikės žinių partnerysčių ir tvirtesnių švietimo ir mokymo, mokslinių tyrimų ir verslo bendruomenių ryšių, siekiant sustiprinti žinių trikampį. Tokiais veiksmais taip pat bus galima užtikrinti sąlygas žemos kvalifikacijos darbuotojams geriau prisitaikyti prie besikeičiančių darbo rinkos reikalavimų. |
| --- | --- |

3.

Artimiausiais metais augančiam darbo vietų skaičiui užimti reikės aukštos kvalifikacijos darbuotojų (9), o šiuo metu ES yra mažesnė procentinė dalis asmenų, turinčių aukštąjį ar lygiavertį išsilavinimą (10), ir mažesnis mokslo darbuotojų skaičius, palyginti su šalimis konkurentėmis. Be to, Europos inovaciniam pajėgumui stiprinti reikės žinių partnerysčių ir tvirtesnių švietimo ir mokymo, mokslinių tyrimų ir verslo bendruomenių ryšių, siekiant sustiprinti žinių trikampį. Tokiais veiksmais taip pat bus galima užtikrinti sąlygas žemos kvalifikacijos darbuotojams geriau prisitaikyti prie besikeičiančių darbo rinkos reikalavimų.

| 4. | Judumas mokymosi srityje gali ne tik padėti siekti asmeninių ir socialinių bei ekonominių tikslų, bet ir tapti naudinga priemone plečiant galimybes įsidarbinti bei įgyjant arba tobulinant profesinius, pedagoginius, kalbinius, tarpasmeninius ir tarpkultūrinius gebėjimus. Tai taip pat gali padėti gerinti švietimo įstaigų darbo kokybę ir jų bendradarbiavimą. Nors įgyvendinant ES programas ir politikos priemones šioje srityje daug nuveikta, vis dar esama daug nepanaudotų judumo mokymosi srityje galimybių, kuriomis pernelyg dažnai naudojamasi tik išimtiniu atveju. Formaliojo švietimo srityje turėtų būti aktyviai propaguojamos judumo mokymosi srityje galimybės, kad jomis galėtų naudotis jauni suaugę besimokantys asmenys, mokytojai, instruktoriai ir švietimo darbuotojai. Jauni suaugę asmenys taip pat turėtų galėti naudotis tokiomis galimybėmis neformaliojo švietimo ar savišvietos sąlygomis. Be to, reikia nagrinėti naujus novatoriškus tokio judumo būdus, įskaitant virtualųjį judumą, turėtų būti plečiamos galimybės juo naudotis, ypatingą dėmesį skiriant nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupėms ir lyčių aspektui. |
| --- | --- |

4.

Judumas mokymosi srityje gali ne tik padėti siekti asmeninių ir socialinių bei ekonominių tikslų, bet ir tapti naudinga priemone plečiant galimybes įsidarbinti bei įgyjant arba tobulinant profesinius, pedagoginius, kalbinius, tarpasmeninius ir tarpkultūrinius gebėjimus. Tai taip pat gali padėti gerinti švietimo įstaigų darbo kokybę ir jų bendradarbiavimą. Nors įgyvendinant ES programas ir politikos priemones šioje srityje daug nuveikta, vis dar esama daug nepanaudotų judumo mokymosi srityje galimybių, kuriomis pernelyg dažnai naudojamasi tik išimtiniu atveju. Formaliojo švietimo srityje turėtų būti aktyviai propaguojamos judumo mokymosi srityje galimybės, kad jomis galėtų naudotis jauni suaugę besimokantys asmenys, mokytojai, instruktoriai ir švietimo darbuotojai. Jauni suaugę asmenys taip pat turėtų galėti naudotis tokiomis galimybėmis neformaliojo švietimo ar savišvietos sąlygomis. Be to, reikia nagrinėti naujus novatoriškus tokio judumo būdus, įskaitant virtualųjį judumą, turėtų būti plečiamos galimybės juo naudotis, ypatingą dėmesį skiriant nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupėms ir lyčių aspektui.

TODĖL PRITARIA TAM, KAD:

| 1. | Siekdamos iniciatyvos „Judus jaunimas“ tikslų, Europos Komisija ir valstybės narės turėtų bendradarbiauti laikydamosi platesnės strategijos „Europa 2020“, kartu užtikrindamos suderinamumą su taikomomis priemonėmis, visų pirma su nustatytomis pagal Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą („ET 2020“), Europos užimtumo strategiją ir atnaujintą Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje strategiją. Veiksmų, stebėsenos ir ataskaitų teikimo procedūros turėtų būti vykdomos vadovaujantis šiomis programomis bei strategijomis ir laikantis atitinkamų jų bendrųjų principų bei tikslų. Veiksmai turi būti glaudžiai koordinuojami, į juos įtraukiant atitinkamus visų lygių suinteresuotuosius asmenis ir su jais bendradarbiaujant, įskaitant struktūrinio dialogo naudojimą. |
| --- | --- |

1.

Siekdamos iniciatyvos „Judus jaunimas“ tikslų, Europos Komisija ir valstybės narės turėtų bendradarbiauti laikydamosi platesnės strategijos „Europa 2020“, kartu užtikrindamos suderinamumą su taikomomis priemonėmis, visų pirma su nustatytomis pagal Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą („ET 2020“), Europos užimtumo strategiją ir atnaujintą Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje strategiją. Veiksmų, stebėsenos ir ataskaitų teikimo procedūros turėtų būti vykdomos vadovaujantis šiomis programomis bei strategijomis ir laikantis atitinkamų jų bendrųjų principų bei tikslų. Veiksmai turi būti glaudžiai koordinuojami, į juos įtraukiant atitinkamus visų lygių suinteresuotuosius asmenis ir su jais bendradarbiaujant, įskaitant struktūrinio dialogo naudojimą.

| 2. | Strategijos „Europa 2020“ integruotose gairėse (11) nustatytas pagrindas koordinuotiems politikos veiksmams, už daugumą kurių atsako valstybės narės. Vykdydama tinkamą stebėseną, tarpusavio mokymosi veiklą ir rengdama pasiūlymus Europos Vadovų Tarybai, Švietimo, jaunimo, kultūros ir sporto taryba turėtų atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant iniciatyvą „Judus jaunimas“ ir platesnę strategiją „Europa 2020“, įskaitant konkrečią užduotį – pasiekti ES pagrindinį tikslą švietimo ir mokymo srityje. |
| --- | --- |

2.

Strategijos „Europa 2020“ integruotose gairėse (11) nustatytas pagrindas koordinuotiems politikos veiksmams, už daugumą kurių atsako valstybės narės. Vykdydama tinkamą stebėseną, tarpusavio mokymosi veiklą ir rengdama pasiūlymus Europos Vadovų Tarybai, Švietimo, jaunimo, kultūros ir sporto taryba turėtų atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant iniciatyvą „Judus jaunimas“ ir platesnę strategiją „Europa 2020“, įskaitant konkrečią užduotį – pasiekti ES pagrindinį tikslą švietimo ir mokymo srityje.

| 3. | Reikia papildomų pastangų siekiant padėti jaunimui spręsti daugelį socialinių ir ekonominių problemų, su kuriomis jis susiduria. Vis dėlto šiuo metu, kai biudžetas ribojamas, dedant tokias pastangas daugiausia dėmesio reikėtų skirti politikos tikslų ir investicijų optimizavimui bei tobulinimui, glaudžiau susiejant juos su strategijos „Europa 2020“ tikslais ir strateginės programos „ET 2020“ prioritetais. |
| --- | --- |

3.

Reikia papildomų pastangų siekiant padėti jaunimui spręsti daugelį socialinių ir ekonominių problemų, su kuriomis jis susiduria. Vis dėlto šiuo metu, kai biudžetas ribojamas, dedant tokias pastangas daugiausia dėmesio reikėtų skirti politikos tikslų ir investicijų optimizavimui bei tobulinimui, glaudžiau susiejant juos su strategijos „Europa 2020“ tikslais ir strateginės programos „ET 2020“ prioritetais.

| 4. | Nors dabartinių ES programų, pvz., „Mokymasis visą gyvenimą“, „Erasmus Mundus“ ir „Veiklus jaunimas“, taikymo sritis apima daugiau, negu iniciatyvos „Judus jaunimas“ taikymo sritis, akivaizdu, kad jomis gali būti svariai prisidedama siekiant šios iniciatyvos ir apskritai strategijos „Europa 2020“ tikslų. Rengiant atnaujintas programas turėtų būti atsižvelgta tiek į plačią jų taikymo sritį, tiek į tai, kaip jomis prisidedama prie šios iniciatyvos. |
| --- | --- |

4.

Nors dabartinių ES programų, pvz., „Mokymasis visą gyvenimą“, „Erasmus Mundus“ ir „Veiklus jaunimas“, taikymo sritis apima daugiau, negu iniciatyvos „Judus jaunimas“ taikymo sritis, akivaizdu, kad jomis gali būti svariai prisidedama siekiant šios iniciatyvos ir apskritai strategijos „Europa 2020“ tikslų. Rengiant atnaujintas programas turėtų būti atsižvelgta tiek į plačią jų taikymo sritį, tiek į tai, kaip jomis prisidedama prie šios iniciatyvos.

| 5. | Turėtų būti aktyviai skatinimas didesnis judumas, įskaitant trečiąsias šalis ir šalis kandidates apimantį judumą, pasitelkiant tinkamas programas ir mechanizmus. Judumas mokymosi srityje taip pat turėtų apimti kokybinį aspektą ir būti grindžiamas gerai išplėtotu švietimo ir mokymo įstaigų bendradarbiavimu. Siekiant gerinti judumo kokybę ir didinti jo įvairovę, reikėtų išnagrinėti galimybes, kurias teikia kitos esamos bendradarbiavimo formos. Tačiau pats judumas turėtų būti laikomas ne tikslu, o priemone, kurią taikant būtų galima plėsti galimybes įgyti žinių, gebėjimų bei kompetencijų ir spręsti asmenines bei socialines problemas. |
| --- | --- |

5.

Turėtų būti aktyviai skatinimas didesnis judumas, įskaitant trečiąsias šalis ir šalis kandidates apimantį judumą, pasitelkiant tinkamas programas ir mechanizmus. Judumas mokymosi srityje taip pat turėtų apimti kokybinį aspektą ir būti grindžiamas gerai išplėtotu švietimo ir mokymo įstaigų bendradarbiavimu. Siekiant gerinti judumo kokybę ir didinti jo įvairovę, reikėtų išnagrinėti galimybes, kurias teikia kitos esamos bendradarbiavimo formos. Tačiau pats judumas turėtų būti laikomas ne tikslu, o priemone, kurią taikant būtų galima plėsti galimybes įgyti žinių, gebėjimų bei kompetencijų ir spręsti asmenines bei socialines problemas.

TAIP PAT PRITARIA TAM, KAD:

Siekiant spręsti pirmiau išdėstytas problemas reikia imtis priemonių tiek valstybių narių, tiek Europos lygiu, kurias taikant bei visapusiškai laikantis subsidiarumo principo bus padedama siekti strategijos „Europa 2020“ platesnių tikslų ir pagrindinių tikslų bei įgyvendinti su ja susijusias pavyzdines iniciatyvas.

Reikėtų išnagrinėti galimybę įgyvendinant pavyzdinę iniciatyvą „Judus jaunimas“ vykdyti šiuos veiksmus:

| | Konkrečiai švietimo ir mokymo srityje:






  — | skatinti visišką integruotų mokymosi visą gyvenimą strategijų įgyvendinimą, |
| --- | --- | --- |

Konkrečiai švietimo ir mokymo srityje:

—

skatinti visišką integruotų mokymosi visą gyvenimą strategijų įgyvendinimą,

| — | užtikrinti, kad būtų įgyjamos pagrindinių kompetencijų, kurios reikalingos visiems asmenims, ypač esantiems nepalankioje padėtyje, norint sėkmingai veikti žiniomis grindžiamoje visuomenėje, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad būtų įgyjamos pagrindinių kompetencijų, kurios reikalingos visiems asmenims, ypač esantiems nepalankioje padėtyje, norint sėkmingai veikti žiniomis grindžiamoje visuomenėje,

| — | didinti universitetinio ar lygiaverčio išsilavinimo siekiančių asmenų dalį, |
| --- | --- |

—

didinti universitetinio ar lygiaverčio išsilavinimo siekiančių asmenų dalį,

| — | didinti visų lygių švietimo, ypač aukštojo mokslo ir profesinio švietimo ir mokymo, kokybę bei didinti jo patrauklumą, |
| --- | --- |

—

didinti visų lygių švietimo, ypač aukštojo mokslo ir profesinio švietimo ir mokymo, kokybę bei didinti jo patrauklumą,

| — | propaguoti judumo mokymosi srityje teikiamą naudą didinant žinias, gebėjimus ir patirtį. |
| --- | --- |

—

propaguoti judumo mokymosi srityje teikiamą naudą didinant žinias, gebėjimus ir patirtį.

| | Konkrečiai jaunimo reikalų srityje:






  — | propaguoti įvairias sritis apimantį požiūrį, kuris taikomas tiek jaunimo politikoje, tiek kitose susijusiose politikos srityse, |
| --- | --- | --- |

Konkrečiai jaunimo reikalų srityje:

—

propaguoti įvairias sritis apimantį požiūrį, kuris taikomas tiek jaunimo politikoje, tiek kitose susijusiose politikos srityse,

| — | gerinti viso jaunimo, ypač turinčio mažiau galimybių, judumo neformaliojo švietimo ir savišvietos sąlygomis kokybinius ir kiekybinius aspektus, |
| --- | --- |

—

gerinti viso jaunimo, ypač turinčio mažiau galimybių, judumo neformaliojo švietimo ir savišvietos sąlygomis kokybinius ir kiekybinius aspektus,

| — | propaguoti neformaliojo švietimo bei savišvietos būdu pasiekiamus rezultatus ir gerinti jų pripažinimą, kad jauni suaugę asmenys galėtų lengviau naudotis formaliojo švietimo bei mokymo ir darbo rinkos galimybėmis, |
| --- | --- |

—

propaguoti neformaliojo švietimo bei savišvietos būdu pasiekiamus rezultatus ir gerinti jų pripažinimą, kad jauni suaugę asmenys galėtų lengviau naudotis formaliojo švietimo bei mokymo ir darbo rinkos galimybėmis,

| — | skatinti jaunimą dalyvauti demokratiniame gyvenime. |
| --- | --- |

—

skatinti jaunimą dalyvauti demokratiniame gyvenime.

| | Konkrečiai užimtumo srityje:






  — | švietimo ir mokymo, jaunimo ir užimtumo politika gerai koordinuotu būdu turėtų apimti visus žingsnius, kuriuos turi žengti jaunimas pereidamas iš švietimo sistemos į darbo rinką. Užimtumo politika turėtų būti prisidedama prie jaunimo nedarbo mažinimo ir jaunimo įsidarbinimo galimybių plėtimo, tokiu būdu svariai prisidedant siekiant 75 % užimtumo tikslo, nustatyto darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo strategijoje „Europa 2020“. |
| --- | --- | --- |

Konkrečiai užimtumo srityje:

—

švietimo ir mokymo, jaunimo ir užimtumo politika gerai koordinuotu būdu turėtų apimti visus žingsnius, kuriuos turi žengti jaunimas pereidamas iš švietimo sistemos į darbo rinką. Užimtumo politika turėtų būti prisidedama prie jaunimo nedarbo mažinimo ir jaunimo įsidarbinimo galimybių plėtimo, tokiu būdu svariai prisidedant siekiant 75 % užimtumo tikslo, nustatyto darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo strategijoje „Europa 2020“.

TODĖL PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ IR KOMISIJOS, ATSIŽVELGIANT Į JŲ ATITINKAMĄ KOMPETENCIJĄ:

Visapusiškai įgyvendinti šiuo metu vykdomus veiksmus ir rengti būsimas politikos iniciatyvas, kuriomis būtų siekiama plačių iniciatyvos „Judus jaunimas“ tikslų strategijos „Europa 2020“ kontekste ir ES pagrindinio tikslo, konkrečiai susijusio su švietimu ir mokymu.

Tai darydamos valstybės narės ir Komisija turėtų:

| 1. | užtikrinti glaudų bendradarbiavimą visose susijusiose politikos srityse, ypač švietimo, jaunimo, socialinių reikalų, užimtumo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse, siekiant išnagrinėti galimybę siekti bendrų tikslų; |
| --- | --- |

1.

užtikrinti glaudų bendradarbiavimą visose susijusiose politikos srityse, ypač švietimo, jaunimo, socialinių reikalų, užimtumo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse, siekiant išnagrinėti galimybę siekti bendrų tikslų;

| 2. | užtikrinti, kad Švietimo, jaunimo, kultūros ir sporto taryba ir kitų atitinkamų sudėčių Taryba visapusiškai dalyvautų įgyvendinant strategiją „Europa 2020“, be kita ko, reguliariai teikdama informaciją Europos Vadovų Tarybai apie pažangą įgyvendinant ES pagrindinius tikslus; |
| --- | --- |

2.

užtikrinti, kad Švietimo, jaunimo, kultūros ir sporto taryba ir kitų atitinkamų sudėčių Taryba visapusiškai dalyvautų įgyvendinant strategiją „Europa 2020“, be kita ko, reguliariai teikdama informaciją Europos Vadovų Tarybai apie pažangą įgyvendinant ES pagrindinius tikslus;

| 3. | tobulinti ES programas ir biudžetus ir užtikrinti visišką bei efektyvų jų įgyvendinimą bei lėšų panaudojimą, be kita ko, atitinkamais atvejais susiejant juos su nacionaliniais ir regioniniais ištekliais ir apsvarstant galimybę pasinaudoti Europos struktūrinių ir sanglaudos fondų ir Europos investicijų banko ištekliais; |
| --- | --- |

3.

tobulinti ES programas ir biudžetus ir užtikrinti visišką bei efektyvų jų įgyvendinimą bei lėšų panaudojimą, be kita ko, atitinkamais atvejais susiejant juos su nacionaliniais ir regioniniais ištekliais ir apsvarstant galimybę pasinaudoti Europos struktūrinių ir sanglaudos fondų ir Europos investicijų banko ištekliais;

| 4. | siekti maksimaliai panaudoti kitus ir galimus naujus finansavimo šaltinius judumui mokymosi ir užimtumo srityse skatinti; |
| --- | --- |

4.

siekti maksimaliai panaudoti kitus ir galimus naujus finansavimo šaltinius judumui mokymosi ir užimtumo srityse skatinti;

| 5. | apsvarstyti šių išvadų poveikį atnaujintoms ES programoms ir naujai ES finansinei programai. |
| --- | --- |

5.

apsvarstyti šių išvadų poveikį atnaujintoms ES programoms ir naujai ES finansinei programai.

---

(1)  Tikslas susijęs du dviem sritimis: sumažinti mokyklos nebaigusių asmenų dalį iki mažiau nei 10 % ir padidinti tretinį ar lygiavertį išsilavinimą turinčių 30–34 metų amžiaus asmenų dalį bent iki 40 %.

(2)  Padidinti 20–64 metų amžiaus moterų ir vyrų užimtumo lygį iki 75 %, be kita ko, skatinant aktyvesnį jaunimo, vyresnio amžiaus ir žemos kvalifikacijos darbuotojų dalyvavimą bei didesnę legalių migrantų integraciją.

(3)  Panaikinti skurdo ir atskirties grėsmę bent 20-čiai mln. žmonių.

(4)  Pagerinti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros sąlygas, visų pirma siekiant padidinti bendrą viešųjų ir privačiųjų investicijų šiame sektoriuje lygį iki 3 % BVP.

(5)  OL C 119, 2009 5 28.

(6)  1 tikslas: Mokymąsi visą gyvenimą ir judumą paversti tikrove; 2 tikslas: Gerinti švietimo ir mokymo kokybę bei veiksmingumą; 3 tikslas: Skatinti vienodas galimybes, socialinę sanglaudą ir aktyvų pilietiškumą; 4 tikslas: Stiprinti novatoriškumo ir kūrybingumo, įskaitant verslumą, aspektus visuose švietimo ir mokymo lygiuose.

(7)  OL C 311, 2009 12 19.

(8)  Dok. 13726/10.

(9)  Darbo vietų, kurioms užimti reikalinga aukšta kvalifikacija, dalis padidės nuo 29 % (2010 m.) iki 35 % (2020 m.) (Europos profesinio mokymo plėtros centro (Cedefop) vertinimas).

(10)  2009 m. ES gyventojų, turinčių universitetinį ar lygiavertį išsilavinimą, buvo 32,3 % (Eurostatas).

(11)  Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių – strategijos „Europa 2020“ integruotų gairių II dalies.

---

Europos Komisija

| 3.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 326/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 326/12

---

Euro kursas (1)

2010 m. gruodžio 2 d.

2010/C 326/06

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,3155 |
| JPY | Japonijos jena | 110,97 |
| DKK | Danijos krona | 7,4521 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,84450 |
| SEK | Švedijos krona | 9,1531 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,3160 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 8,0600 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,010 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 278,75 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7097 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,0055 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,3036 |
| TRY | Turkijos lira | 1,9600 |
| AUD | Australijos doleris | 1,3614 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3291 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,2194 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7553 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,7248 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 512,04 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 9,1788 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 8,7629 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,4225 |
| IDR | Indonezijos rupija | 11 857,07 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,1400 |
| PHP | Filipinų pesas | 57,464 |
| RUB | Rusijos rublis | 41,2985 |
| THB | Tailando batas | 39,524 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,2405 |
| MXN | Meksikos pesas | 16,3014 |
| INR | Indijos rupija | 59,5850 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,3155

JPY

Japonijos jena

110,97

DKK

Danijos krona

7,4521

GBP

Svaras sterlingas

0,84450

SEK

Švedijos krona

9,1531

CHF

Šveicarijos frankas

1,3160

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

8,0600

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,010

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

278,75

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7097

PLN

Lenkijos zlotas

4,0055

RON

Rumunijos lėja

4,3036

TRY

Turkijos lira

1,9600

AUD

Australijos doleris

1,3614

CAD

Kanados doleris

1,3291

HKD

Honkongo doleris

10,2194

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7553

SGD

Singapūro doleris

1,7248

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 512,04

ZAR

Pietų Afrikos randas

9,1788

CNY

Kinijos ženminbi juanis

8,7629

HRK

Kroatijos kuna

7,4225

IDR

Indonezijos rupija

11 857,07

MYR

Malaizijos ringitas

4,1400

PHP

Filipinų pesas

57,464

RUB

Rusijos rublis

41,2985

THB

Tailando batas

39,524

BRL

Brazilijos realas

2,2405

MXN

Meksikos pesas

16,3014

INR

Indijos rupija

59,5850

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 3.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 326/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 326/13

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. lapkričio 2 d.

kuriuo įsteigiamas Europos suinteresuotųjų šalių e. sąskaitų faktūrų išrašymo forumas

2010/C 326/07

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

kadangi:

| (1) | Komisijos komunikate „2020 M. EUROPA – Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ pateikta strategija „Europa 2020“, kurioje išdėstyta XXI amžiaus Europos socialinės rinkos ekonomikos, kurioje naudojamasi visais skaitmeninės visuomenės ekonominiais ir socialiniais privalumais, vizija. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos komunikate „2020 M. EUROPA – Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ pateikta strategija „Europa 2020“, kurioje išdėstyta XXI amžiaus Europos socialinės rinkos ekonomikos, kurioje naudojamasi visais skaitmeninės visuomenės ekonominiais ir socialiniais privalumais, vizija.

| (2) | Vienoje iš pavyzdinių strategijos „Europa 2020“ iniciatyvų, pateiktoje Komisijos komunikate „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ (1), nurodyta, kaip svarbu sukurti bendrą skaitmeninę rinką šalinant reguliavimo ir technines kliūtis, trukdančias piliečiams ja iki galo pasinaudoti. |
| --- | --- |

(2)

Vienoje iš pavyzdinių strategijos „Europa 2020“ iniciatyvų, pateiktoje Komisijos komunikate „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ (1), nurodyta, kaip svarbu sukurti bendrą skaitmeninę rinką šalinant reguliavimo ir technines kliūtis, trukdančias piliečiams ja iki galo pasinaudoti.

| (3) | Dėl glaudaus sąskaitų faktūrų išrašymo ir mokėjimo procesų sąryšio, sukūrus bendrą mokėjimų eurais erdvę (SEPA), galima pradėti kurti sąveikias Europos e. sąskaitų faktūrų išrašymo sistemas. Šios sistemos gali būti naudingos įmonėms ir finansinių paslaugų teikėjams, nes jomis didinamas efektyvumas ir automatizuojamos tiekimo grandinės. |
| --- | --- |

(3)

Dėl glaudaus sąskaitų faktūrų išrašymo ir mokėjimo procesų sąryšio, sukūrus bendrą mokėjimų eurais erdvę (SEPA), galima pradėti kurti sąveikias Europos e. sąskaitų faktūrų išrašymo sistemas. Šios sistemos gali būti naudingos įmonėms ir finansinių paslaugų teikėjams, nes jomis didinamas efektyvumas ir automatizuojamos tiekimo grandinės.

| (4) | Tarybos direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (2) reikalaujama, kad nuo 2013 m. sausio 1 d. valstybės narės laikytųsi vienodo požiūrio į popierines ir elektronines sąskaitas faktūras principo. |
| --- | --- |

(4)

Tarybos direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (2) reikalaujama, kad nuo 2013 m. sausio 1 d. valstybės narės laikytųsi vienodo požiūrio į popierines ir elektronines sąskaitas faktūras principo.

| (5) | Komisijos komunikate „Europos naudojimasis elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymo privalumais“ (3) siūloma sukurti Europos suinteresuotųjų šalių forumą, kuris Komisijai padėtų koordinuoti veiksmus valstybių narių lygiu ir nustatyti, kokių priemonių reikia imtis Sąjungos lygiu, kad būtų visuotinai naudojamasi e. sąskaitomis faktūromis. |
| --- | --- |

(5)

Komisijos komunikate „Europos naudojimasis elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymo privalumais“ (3) siūloma sukurti Europos suinteresuotųjų šalių forumą, kuris Komisijai padėtų koordinuoti veiksmus valstybių narių lygiu ir nustatyti, kokių priemonių reikia imtis Sąjungos lygiu, kad būtų visuotinai naudojamasi e. sąskaitomis faktūromis.

| (6) | Todėl būtina sudaryti e. sąskaitų faktūrų išrašymo srities ekspertų grupę ir apibrėžti jos užduotis bei struktūrą. |
| --- | --- |

(6)

Todėl būtina sudaryti e. sąskaitų faktūrų išrašymo srities ekspertų grupę ir apibrėžti jos užduotis bei struktūrą.

| (7) | Pagrindinė grupės užduotis bus stebėti e. sąskaitų faktūrų naudojimą ir padėti vystyti e. sąskaitų faktūrų išrašymo rinką visose valstybėse narėse. Ji turės palaikyti ryšius su nacionaliniais suinteresuotųjų šalių forumais ir skirti ypatingą dėmesį tarpvalstybiniams e. sąskaitų faktūrų išrašymo aspektams ir e. sąskaitų faktūrų naudojimui mažosiose ir vidutinėse įmonėse |
| --- | --- |

(7)

Pagrindinė grupės užduotis bus stebėti e. sąskaitų faktūrų naudojimą ir padėti vystyti e. sąskaitų faktūrų išrašymo rinką visose valstybėse narėse. Ji turės palaikyti ryšius su nacionaliniais suinteresuotųjų šalių forumais ir skirti ypatingą dėmesį tarpvalstybiniams e. sąskaitų faktūrų išrašymo aspektams ir e. sąskaitų faktūrų naudojimui mažosiose ir vidutinėse įmonėse

| (8) | Europos suinteresuotųjų šalių e. sąskaitų faktūrų išrašymo forume turėtų dalyvauti nacionalinių forumų nariai ir Europos paslaugų naudotojų asociacijų, Europos standartizacijos komiteto (CEN), Europos centrinio banko (ECB) ir 29 straipsnio duomenų apsaugos darbo grupės atstovai. |
| --- | --- |

(8)

Europos suinteresuotųjų šalių e. sąskaitų faktūrų išrašymo forume turėtų dalyvauti nacionalinių forumų nariai ir Europos paslaugų naudotojų asociacijų, Europos standartizacijos komiteto (CEN), Europos centrinio banko (ECB) ir 29 straipsnio duomenų apsaugos darbo grupės atstovai.

| (9) | Reikėtų nustatyti Forumo nariams taikomas informacijos atskleidimo taisykles, nepažeidžiant Komisijos saugumo taisyklių, išdėstytų Komisijos sprendimo 2001/844/EB, EAPB, Euratomas (4) priede. |
| --- | --- |

(9)

Reikėtų nustatyti Forumo nariams taikomas informacijos atskleidimo taisykles, nepažeidžiant Komisijos saugumo taisyklių, išdėstytų Komisijos sprendimo 2001/844/EB, EAPB, Euratomas (4) priede.

| (10) | Asmens duomenys turėtų būti tvarkomi laikantis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (5). |
| --- | --- |

(10)

Asmens duomenys turėtų būti tvarkomi laikantis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (5).

| (11) | Tikslinga nustatyti šio sprendimo taikymo laikotarpį. Vėliau Komisija svarstys, ar reikėtų jį pratęsti, |
| --- | --- |

(11)

Tikslinga nustatyti šio sprendimo taikymo laikotarpį. Vėliau Komisija svarstys, ar reikėtų jį pratęsti,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Dalykas

Įsteigiamas Europos suinteresuotųjų šalių e. sąskaitų faktūrų išrašymo forumas, toliau – Forumas.

2 straipsnis

Užduotys

1.   Forumo užduotys yra:

| a) | padėti Komisijai stebėti e. sąskaitų faktūrų išrašymo rinkos pokyčius ir e. sąskaitų faktūrų naudojimo mastą pramonės ir paslaugų sektoriuose visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

a)

padėti Komisijai stebėti e. sąskaitų faktūrų išrašymo rinkos pokyčius ir e. sąskaitų faktūrų naudojimo mastą pramonės ir paslaugų sektoriuose visose valstybėse narėse;

| b) | skatinti keistis patirtimi ir gerosios praktikos pavyzdžiais, kurie padeda kurti sąveikius e. sąskaitų faktūrų išrašymo sprendimus; |
| --- | --- |

b)

skatinti keistis patirtimi ir gerosios praktikos pavyzdžiais, kurie padeda kurti sąveikius e. sąskaitų faktūrų išrašymo sprendimus;

| c) | nurodyti pasitaikančias problemas, visų pirma susijusias su tarpvalstybiniais sandoriais, ir siūlyti tinkamus sprendimus; |
| --- | --- |

c)

nurodyti pasitaikančias problemas, visų pirma susijusias su tarpvalstybiniais sandoriais, ir siūlyti tinkamus sprendimus;

| d) | remti ir stebėti darbą, kuriuo remiantis būtų pradėtas naudoti standartinis e. sąskaitos faktūros duomenų modelis. |
| --- | --- |

d)

remti ir stebėti darbą, kuriuo remiantis būtų pradėtas naudoti standartinis e. sąskaitos faktūros duomenų modelis.

2.   Vykdydamas savo užduotis, Forumas atsižvelgia į ankstesnės veiklos rezultatus, vykdomą darbą ir sprendimus, visų pirma susijusius su teisine aplinka, įmonių poreikiais ir techniniais standartais, e. sąskaitų faktūrų išrašymo srityje viešajame ir privačiajame sektoriuose.

3 straipsnis

Konsultacijos

Komisija gali konsultuotis su grupe visais klausimais, susijusiais su:

| a) | kitomis teisėkūros iniciatyvomis, kurių reikėtų imtis Sąjungos lygiu siekiant šalinti likusias e. sąskaitų faktūrų naudojimo kliūtis; |
| --- | --- |

a)

kitomis teisėkūros iniciatyvomis, kurių reikėtų imtis Sąjungos lygiu siekiant šalinti likusias e. sąskaitų faktūrų naudojimo kliūtis;

| b) | finansinės tiekimo grandinės verslo procesais, kurie galėtų paskatinti anksčiau pradėti naudoti e. sąskaitas faktūras, visų pirma mokėjimų srityje ir bendroje mokėjimų eurais erdvėje (SEPA); |
| --- | --- |

b)

finansinės tiekimo grandinės verslo procesais, kurie galėtų paskatinti anksčiau pradėti naudoti e. sąskaitas faktūras, visų pirma mokėjimų srityje ir bendroje mokėjimų eurais erdvėje (SEPA);

| c) | nacionaliniais ir Europos lygio veiksmais, kuriais remiamas e. sąskaitų faktūrų naudojimas, visų pirma mažosiose ir vidutinėse įmonėse. |
| --- | --- |

c)

nacionaliniais ir Europos lygio veiksmais, kuriais remiamas e. sąskaitų faktūrų naudojimas, visų pirma mažosiose ir vidutinėse įmonėse.

4 straipsnis

Sudėtis

Forumą sudaro 63 nariai:

| a) | po du narius iš kiekvieno nacionalinio suinteresuotųjų šalių forumo; |
| --- | --- |

a)

po du narius iš kiekvieno nacionalinio suinteresuotųjų šalių forumo;

| b) | šeši Europos asociacijų, kurios atstovauja vartotojams, mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir didžiosioms įmonėms, nariai; |
| --- | --- |

b)

šeši Europos asociacijų, kurios atstovauja vartotojams, mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir didžiosioms įmonėms, nariai;

| c) | po vieną atstovą iš Europos standartizacijos komiteto (CEN), Europos centrinio banko (ECB) ir 29 straipsnio duomenų apsaugos darbo grupės (6). |
| --- | --- |

c)

po vieną atstovą iš Europos standartizacijos komiteto (CEN), Europos centrinio banko (ECB) ir 29 straipsnio duomenų apsaugos darbo grupės (6).

5 straipsnis

Narystė. Narių skyrimas

1.   Skirdama Forumo narius Komisija laikosi šių sąlygų:

| 1) | 4 straipsnio a punkte nurodyti nariai skiriami remiantis valstybių narių pasiūlymais. Šie nariai skiriami kaip nacionalinių suinteresuotųjų šalių forumų atstovai; |
| --- | --- |

1)

4 straipsnio a punkte nurodyti nariai skiriami remiantis valstybių narių pasiūlymais. Šie nariai skiriami kaip nacionalinių suinteresuotųjų šalių forumų atstovai;

| 2) | 4 straipsnio b punkte nurodyti nariai skiriami atstovauti organizacijoms, paminėtoms 4 straipsnio b punkte. Komisijos tarnybos užtikrins, kad šioms suinteresuotųjų šalių grupėms būtų atstovaujama proporcingai; |
| --- | --- |

2)

4 straipsnio b punkte nurodyti nariai skiriami atstovauti organizacijoms, paminėtoms 4 straipsnio b punkte. Komisijos tarnybos užtikrins, kad šioms suinteresuotųjų šalių grupėms būtų atstovaujama proporcingai;

| 3) | 4 straipsnio c punkte nurodyti atstovai skiriami remiantis atitinkamais CEN, ECB ir 29 straipsnio duomenų apsaugos darbo grupės pasiūlymais. |
| --- | --- |

3)

4 straipsnio c punkte nurodyti atstovai skiriami remiantis atitinkamais CEN, ECB ir 29 straipsnio duomenų apsaugos darbo grupės pasiūlymais.

2.   Nariai skiriami trejiems metams.

3.   Nariai, kurie nebegali veiksmingai dalyvauti grupės darbe, kurie atsistatydina arba kurie nesilaiko šio straipsnio 1 dalyje arba Sutarties 339 straipsnyje nustatytų sąlygų, gali būti pakeisti kitais nariais iki savo kadencijos pabaigos.

4.   4 straipsnyje nurodytų narių vardai ir pavardės skelbiami Komisijos ekspertų grupių ir kitų panašių subjektų registre.

5.   Asmens duomenys renkami, tvarkomi ir skelbiami pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001.

6 straipsnis

Veikimas

1.   Forumui pirmininkauja Komisijos atstovas.

2.   Komisijos atstovas prireikus gali kviesti Forumo darbe dalyvauti Forumui nepriklausančius ekspertus, turinčius specialiųjų žinių kuriuo nors į darbotvarkę įtrauktu klausimu. Be to, Komisijos atstovas asmenims, organizacijoms (kaip apibrėžta ekspertų grupių horizontaliųjų taisyklių 8 taisyklės 3 dalyje) ir šalims kandidatėms gali suteikti stebėtojo statusą.

3.   Forumo nariai, kviestiniai ekspertai ir stebėtojai laikosi profesinės paslapties įpareigojimų, nustatytų Sutartyse ir jų įgyvendinimo taisyklėse, taip pat Komisijos saugumo taisyklių dėl ES įslaptintos informacijos apsaugos, kurių tekstas pateikiamas Komisijos sprendimo 2001/844/EB, EAPB, Euratomas priede. Jei jie nesilaiko šių įpareigojimų, Komisija gali imtis visų tinkamų priemonių.

4.   Forumo posėdžiai vyksta Komisijos patalpose. Komisija teikia sekretoriato paslaugas. Forumo posėdžiuose gali dalyvauti kiti suinteresuoti Komisijos pareigūnai.

5.   Vadovaudamasis standartinėmis Komisijos priimtomis darbo tvarkos taisyklėmis, Forumas priima reikiamas darbo tvarkos taisykles.

6.   Komisija skelbia svarbią informaciją apie Forumo veiklą, tą informaciją pateikdama registre arba pateikdama nuorodą iš registro į specialią interneto svetainę.

7.   Baigiantis Forumo įgaliojimui, Komisija parengia Forumo pasiektos pažangos ataskaitą. Ši ataskaita skelbiama viešai.

7 straipsnis

Su posėdžiais susijusios išlaidos

1.   Forumo veikloje dalyvaujantiems asmenims už jų teikiamas paslaugas neatlyginama.

2.   Forumo veikloje dalyvaujančių asmenų patirtas kelionės ir pragyvenimo išlaidas atlygina Komisija pagal Komisijai galiojančias nuostatas.

3.   Šios išlaidos kompensuojamos neviršijant pagal metinę išteklių skyrimo procedūrą skirtų asignavimų.

8 straipsnis

Taikymas

Šis sprendimas taikomas iki 2013 m. gruodžio 31 d.

Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 2 d.

Komisijos vardu

Michel BARNIER

Komisijos narys

---

(1)  COM(2010) 45.

1

(2)  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

2

(3)  COM(2010) 712.

3

(4)  OL L 317, 2001 12 3, p. 1.

4

(5)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

5

(6)  Direktyva 95/46/EB, OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

6

---

Audito Rūmai

| 3.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 326/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 326/16

---

Specialioji ataskaita Nr. 8/2010 „Transporto veiklos rezultatų gerinimas transeuropinių geležinkelių ašyse: Ar ES geležinkelių infrastruktūros investicijos buvo veiksmingos?“

2010/C 326/08

Europos Audito Rūmai praneša, kad neseniai buvo paskelbta jų Specialioji ataskaita Nr. 8/2010 „Transporto veiklos rezultatų gerinimas transeuropinių geležinkelių ašyse: Ar ES geležinkelių infrastruktūros investicijos buvo veiksmingos?“

Šią ataskaitą skaityti ar atsisiųsti galima iš Europos Audito Rūmų interneto svetainės adresu: http://www.eca.europa.eu

Jos popierinę versiją galima nemokamai gauti kreipusis į Audito Rūmus adresu:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Communication and Reports Unit |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel. +352 4398-1 |
| El. paštas: euraud@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Communication and Reports Unit

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

El. paštas: euraud@eca.europa.eu

arba EU-Bookshop svetainėje užpildžius elektroninį užsakymo blanką.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 3.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 326/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 326/17

---

Atnaujintas sienos perėjimo punktų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006, nustatančio taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksą), 2 straipsnio 8 dalyje, sąrašas (OL C 316, 2007 12 28, p. 1; OL C 134, 2008 5 31, p. 16; OL C 177, 2008 7 12, p. 9; OL C 200, 2008 8 6, p. 10; OL C 331, 2008 12 31, p. 13; OL C 3, 2009 1 8, p. 10; OL C 37, 2009 2 14, p. 10; OL C 64, 2009 3 19, p. 20; OL C 99, 2009 4 30, p. 7; OL C 229, 2009 9 23, p. 28; OL C 263, 2009 11 5, p. 22; OL C 298, 2009 12 8, p. 17; OL C 74, 2010 3 24, p. 13)

2010/C 326/09

2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006, nustatančio taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), 2 straipsnio 8 punkte nurodytų sienos perėjimo punktų sąrašas skelbiamas, atsižvelgiant į valstybių narių pagal Šengeno sienų kodekso 34 straipsnį Komisijai pateiktą informaciją.

Informacija skelbiama Oficialiajame leidinyje, be to, reguliariai atnaujinamą informaciją galima rasti Vidaus reikalų generalinio direktorato svetainėje.

PRANCŪZIJA

OL C 37, 2009 2 14, ir OL C 99, 2009 4 30, paskelbtos informacijos pakeitimas

Oro sienos

Naujas sienos perėjimo punktas:

Brive-Souillac

SUOMIJA

OL C 247, 2006 10 13, paskelbtos informacijos pakeitimas

Sausumos sienos (Suomija–Rusija)

| 1) | Haapovaara (*) |
| --- | --- |

1)

Haapovaara (*)

| 2) | Imatra |
| --- | --- |

2)

Imatra

| 3) | Inari (*) |
| --- | --- |

3)

Inari (*)

| 4) | Karikangas (*) |
| --- | --- |

4)

Karikangas (*)

| 5) | Karttimo (*) |
| --- | --- |

5)

Karttimo (*)

| 6) | Kivipuro (*) |
| --- | --- |

6)

Kivipuro (*)

| 7) | Kokkojärvi (*) |
| --- | --- |

7)

Kokkojärvi (*)

| 8) | Kurvinen (*) |
| --- | --- |

8)

Kurvinen (*)

| 9) | Kuusamo |
| --- | --- |

9)

Kuusamo

| 10) | Leminaho (*) |
| --- | --- |

10)

Leminaho (*)

| 11) | Niirala |
| --- | --- |

11)

Niirala

| 12) | Nuijamaa |
| --- | --- |

12)

Nuijamaa

| 13) | Onkamo (*) |
| --- | --- |

13)

Onkamo (*)

| 14) | Parikkala (*) |
| --- | --- |

14)

Parikkala (*)

| 15) | Puitsi (*) |
| --- | --- |

15)

Puitsi (*)

| 16) | Raja-Jooseppi |
| --- | --- |

16)

Raja-Jooseppi

| 17) | Rajakangas (*) |
| --- | --- |

17)

Rajakangas (*)

| 18) | Ruhovaara (*) |
| --- | --- |

18)

Ruhovaara (*)

| 19) | Salla |
| --- | --- |

19)

Salla

| 20) | Uukuniemi (*) |
| --- | --- |

20)

Uukuniemi (*)

| 21) | Vaalimaa |
| --- | --- |

21)

Vaalimaa

| 22) | Vainikkala (geležinkelis) |
| --- | --- |

22)

Vainikkala (geležinkelis)

| 23) | Valkeavaara (*) |
| --- | --- |

23)

Valkeavaara (*)

| 24) | Vartius |
| --- | --- |

24)

Vartius

| 25) | Virtaniemi (*) |
| --- | --- |

25)

Virtaniemi (*)

Paaiškinimas:

Sienos perėjimo punktai yra nustatyti pagal Suomijos Respublikos Vyriausybės ir Rusijos Federacijos Vyriausybės susitarimą dėl abipusių sienos perėjimo punktų (Helsinkis, 1994 m. kovo 11 d.). Pagal tą susitarimą žvaigždute (*) pažymėti punktai yra riboto naudojimo ir atveriami eismui esant poreikiui. Jie naudojami beveik vien tik medienos kroviniams pervežti. Dauguma šių sienos perėjimo punktų beveik visą laiką yra uždaryti.

Oro uostai

| 1) | Enontekiö |
| --- | --- |

1)

Enontekiö

| 2) | Helsinki – Hernesaari (tik sraigtasparnių eismas) |
| --- | --- |

2)

Helsinki – Hernesaari (tik sraigtasparnių eismas)

| 3) | Helsinki – Malmi |
| --- | --- |

3)

Helsinki – Malmi

| 4) | Helsinki – Vantaa |
| --- | --- |

4)

Helsinki – Vantaa

| 5) | Ivalo |
| --- | --- |

5)

Ivalo

| 6) | Joensuu |
| --- | --- |

6)

Joensuu

| 7) | Jyväskylä |
| --- | --- |

7)

Jyväskylä

| 8) | Kajaani |
| --- | --- |

8)

Kajaani

| 9) | Kemi – Tornio |
| --- | --- |

9)

Kemi – Tornio

| 10) | Kittilä |
| --- | --- |

10)

Kittilä

| 11) | Kruunupyy |
| --- | --- |

11)

Kruunupyy

| 12) | Kuopio |
| --- | --- |

12)

Kuopio

| 13) | Kuusamo |
| --- | --- |

13)

Kuusamo

| 14) | Lappeenranta |
| --- | --- |

14)

Lappeenranta

| 15) | Maarianhamina |
| --- | --- |

15)

Maarianhamina

| 16) | Mikkeli |
| --- | --- |

16)

Mikkeli

| 17) | Oulu |
| --- | --- |

17)

Oulu

| 18) | Pori |
| --- | --- |

18)

Pori

| 19) | Rovaniemi |
| --- | --- |

19)

Rovaniemi

| 20) | Savonlinna |
| --- | --- |

20)

Savonlinna

| 21) | Seinäjoki |
| --- | --- |

21)

Seinäjoki

| 22) | Tampere – Pirkkala |
| --- | --- |

22)

Tampere – Pirkkala

| 23) | Turku |
| --- | --- |

23)

Turku

| 24) | Vaasa |
| --- | --- |

24)

Vaasa

| 25) | Varkaus |
| --- | --- |

25)

Varkaus

Jūrų sienos

Uostų sienos perėjimo punktai komerciniams ir žvejybos laivams:

| 1) | Eckerö |
| --- | --- |

1)

Eckerö

| 2) | Färjsundet |
| --- | --- |

2)

Färjsundet

| 3) | Förby |
| --- | --- |

3)

Förby

| 4) | Hamina |
| --- | --- |

4)

Hamina

| 5) | Hanko (taip pat pramoginiams laivams) |
| --- | --- |

5)

Hanko (taip pat pramoginiams laivams)

| 6) | Haukipudas |
| --- | --- |

6)

Haukipudas

| 7) | Helsinki |
| --- | --- |

7)

Helsinki

| 8) | Inkoo |
| --- | --- |

8)

Inkoo

| 9) | Kalajoki |
| --- | --- |

9)

Kalajoki

| 10) | Kaskinen |
| --- | --- |

10)

Kaskinen

| 11) | Kemi |
| --- | --- |

11)

Kemi

| 12) | Kemiö |
| --- | --- |

12)

Kemiö

| 13) | Kirkkonummi |
| --- | --- |

13)

Kirkkonummi

| 14) | Kokkola |
| --- | --- |

14)

Kokkola

| 15) | Kotka |
| --- | --- |

15)

Kotka

| 16) | Kristiinankaupunki |
| --- | --- |

16)

Kristiinankaupunki

| 17) | Lappeenranta |
| --- | --- |

17)

Lappeenranta

| 18) | Loviisa |
| --- | --- |

18)

Loviisa

| 19) | Långnäs |
| --- | --- |

19)

Långnäs

| 20) | Maarianhamina (taip pat pramoginiams laivams) |
| --- | --- |

20)

Maarianhamina (taip pat pramoginiams laivams)

| 21) | Merikarvia |
| --- | --- |

21)

Merikarvia

| 22) | Naantali |
| --- | --- |

22)

Naantali

| 23) | Nuijamaa (taip pat pramoginiams laivams) |
| --- | --- |

23)

Nuijamaa (taip pat pramoginiams laivams)

| 24) | Olkiluoto |
| --- | --- |

24)

Olkiluoto

| 25) | Oulu |
| --- | --- |

25)

Oulu

| 26) | Parainen |
| --- | --- |

26)

Parainen

| 27) | Pernaja |
| --- | --- |

27)

Pernaja

| 28) | Pietarsaari |
| --- | --- |

28)

Pietarsaari

| 29) | Pohja |
| --- | --- |

29)

Pohja

| 30) | Pori |
| --- | --- |

30)

Pori

| 31) | Porvoo |
| --- | --- |

31)

Porvoo

| 32) | Raahe |
| --- | --- |

32)

Raahe

| 33) | Rauma |
| --- | --- |

33)

Rauma

| 34) | Salo |
| --- | --- |

34)

Salo

| 35) | Sipoo |
| --- | --- |

35)

Sipoo

| 36) | Taalintehdas |
| --- | --- |

36)

Taalintehdas

| 37) | Tammisaari |
| --- | --- |

37)

Tammisaari

| 38) | Tornio |
| --- | --- |

38)

Tornio

| 39) | Turku |
| --- | --- |

39)

Turku

| 40) | Uusikaupunki |
| --- | --- |

40)

Uusikaupunki

| 41) | Vaasa |
| --- | --- |

41)

Vaasa

Pakrančių apsaugos postai, veikiantys kaip sienos perėjimo punktai pramoginiams laivams:

| 1) | Haapasaari |
| --- | --- |

1)

Haapasaari

| 2) | Hanko |
| --- | --- |

2)

Hanko

| 3) | Maarianhamina |
| --- | --- |

3)

Maarianhamina

| 4) | Nuijamaan satama |
| --- | --- |

4)

Nuijamaan satama

| 5) | Santio |
| --- | --- |

5)

Santio

| 6) | Suomenlinna |
| --- | --- |

6)

Suomenlinna

Pakrančių apsaugos postai, veikiantys kaip sienos perėjimo punktai hidroplanams:

| 1) | Hanko |
| --- | --- |

1)

Hanko

| 2) | Kotka |
| --- | --- |

2)

Kotka

| 3) | Maarianhamina |
| --- | --- |

3)

Maarianhamina

| 4) | Porkkala |
| --- | --- |

4)

Porkkala

| 5) | Suomenlinna |
| --- | --- |

5)

Suomenlinna

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 3.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 326/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 326/21

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power)

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 326/10

| 1. | 2010 m. lapkričio 29 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „GDF Suez SA“ (toliau – „GDF Suez“, Prancūzija) įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės „International Power plc“ (toliau –„International Power“, Anglija ir Velsas) kontrolę, įsigydama 70 % „International Power“ akcijų. |
| --- | --- |

1.

2010 m. lapkričio 29 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „GDF Suez SA“ (toliau – „GDF Suez“, Prancūzija) įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės „International Power plc“ (toliau –„International Power“, Anglija ir Velsas) kontrolę, įsigydama 70 % „International Power“ akcijų.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | „GDF Suez“ veikia visoje energijos grandinėje, apimančioje elektrą ir gamtines dujas, įskaitant: i) gamtinių dujų ir elektros energijos pirkimą, gamybą ir pateikimą į rinką, ii) gamtinių dujų transportą, paskirstymą, didelio masto gamtinių dujų infrastruktūros valdymą ir plėtrą, iii) su energetika ir aplinkosauga susijusių paslaugų kūrimą ir pateikimą į rinką, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

„GDF Suez“ veikia visoje energijos grandinėje, apimančioje elektrą ir gamtines dujas, įskaitant: i) gamtinių dujų ir elektros energijos pirkimą, gamybą ir pateikimą į rinką, ii) gamtinių dujų transportą, paskirstymą, didelio masto gamtinių dujų infrastruktūros valdymą ir plėtrą, iii) su energetika ir aplinkosauga susijusių paslaugų kūrimą ir pateikimą į rinką,

| — | „International Power“ – tai tarptautinis operatorius, veikiantis Šiaures Amerikoje, Europoje, Artimuosiuose Rytuose, Australijoje ir Azijoje. „International Power“ – elektros energijos gamybos įrenginių operatorius. Įmonė stato ir valdo apie 50 jai nuosavybės teise priklausančių elektrinių 21 valstybėje, kurių įrengtasis pajėgumas sudaro apie 32 000 MW. |
| --- | --- |

—

„International Power“ – tai tarptautinis operatorius, veikiantis Šiaures Amerikoje, Europoje, Artimuosiuose Rytuose, Australijoje ir Azijoje. „International Power“ – elektros energijos gamybos įrenginių operatorius. Įmonė stato ir valdo apie 50 jai nuosavybės teise priklausančių elektrinių 21 valstybėje, kurių įrengtasis pajėgumas sudaro apie 32 000 MW.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (EB susijungimų reglamentas).

---